Roheline pöörduks?Tulusat roheäri alustasid esimeste seas sama valdkonna riigiteenistujadEesti riigi huvide teenimise uks jõuab vahel vaevalt kinni langeda, kui ärihuvide teenimise uks juba avaneb. Ka uus kliimaministeeriumi kantsler ja riigi rohepoliitika pealik tunnistavad, et on pidanud sõprade-lähedastega võimaliku huvide konflikti teemat arutama.Millega tegeleb ettevõte KWOTA? See paistab tegelikult juba nimest, mis viitab Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemile ehk maakeeli saastekvootidele. Ja kõik, mis puudutab saastekvoote, tähendab väga suuri summasid riikidele ja ettevõtetele. KWOTA on üks, mille vedajad loodavad, et on leidnud kvoodisüsteemis teenimisvõimaluse.Aga selleks peab oskama vabalt orienteeruda ELi regulatsioonide rägastikus ning tundma õigeid inimesi. Ja kes oleks neis paremad kui inimesed, kes on selle valdkonnaga tegelenud avalikus sektoris.KWOTA „dekarboniseerimise" juht (Chief Decarbonisation Officer) on mullu 17. augustist Janika Laht. Aga veel septembris oli ta tööl ka Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures, kus ta oli keskkonnaküsimuste nõunik. Ehk siis töötas lühikest aega kahel kohal korraga.Laht tegeles ELi juures muu hulgas ka kliimamuutustega kohanemise ning kasvuhoonegaaside seire ja aruandlusega. „Ühelt poolt tuleb atašeel koguda võimalikult palju kasulikku infot Brüsselist ja see siia tuua, et otsustajatel oleks selge pilt läbirääkimiste seisust ning nad saaks kujundada läbirääkimisteks strateegia ja seisukohad," kirjeldas Laht oma tööd Brüsselis.Pole kahtlust, et Laht on detailideni kursis, kuidas ja kuhu EL oma kliimaasjadega liigub. Nüüd on ta koos nende teadmistega KWOTAs.Nii küsibki mõni äriliselt huvitatud osapool: kas huvide konflikt oli ikka välditud? Teisisõnu - kas Laht on osalenud läbirääkimistel ja kogunud teadmisi ning kontakte, teades, et tema edaspidine isiklik elu ja käekäik võivad sõltuda nendestsamadest otsustest, mille kujunemisel pidi ta Eesti riigi huvide eest seisma?Laht ütles Ekspressile, et tegi lahkumise otsuse isiklikel põhjustel ning sai pakkumise KWOTA-lt alles seejärel. Ta tunnistab samas, et sai firmast pakkumisi ka varem, aga ei võtnud neid vastu. „KWOTAsse tööle asumiseks tehti pakkumine mulle asutajate poolt ja mitmel korral, täpset aega ei oskagi öelda," ütles Laht. Ta sai KWOTA asutajatega tuttavaks 2021/22 aastavahetuse paiku. „Siis, kui nad läbi erinevate inimeste ja soovituste oma küsimusega minuni jõudsid, otsides toodete ja teenuste olelusringi analüüsi praktikut, kes oleks töötanud ka teadus-arendusasutuses," selgitas ta.Riigikantselei vilistlased teevad ilmaKWOTA pole sugugi ainus rohelahenduste pakkuja. Mõnes mõttes sarnane ettevõte on ClimaCash. Nende fookuses on praegu eeskätt süsiniku atmosfääri paiskamise vältimisele kaasaaitamine, mitte sinna juba heidetu kompenseerimine. Näiteks: sõida vähem autoga või loobu sellest sootuks. Selle säästu saab jällegi arvudesse panna ning kui seda õnnestub teha usaldusväärsel viisil, siis ka kaubastada.ClimaCash pälvis äsja tähelepanu, kuna Keit Kasemets, üks asutajatest-osanikest, asub uue valitsuse loodava kliimaministeeriumi kantsleriks. Teisipäeva pärastlõunal kinnitas Kasemets, et on oma osalusest ClimaCashis loobunud. Sisuliselt tasuta, kuigi formaalselt tuleb uuel omanikul siiski 1 euro tasuda.Osalus liikus Klas Klaasile. „See oli nende [teiste osanike] otsus, mis selle osalusega teha," ütles riigiteenistusse naasev mees, kes on varem olnud Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht ning enne seda pikaaegne riigikantselei teenistuja.ClimaCashi enamusosanik on nüüd Klas Klaas, Majanduskoostööja Arengu Organisatsiooni (OECD) juhtivanalüütik, kes töötanud üle nelja aasta ka riigikantselei strateegiabüroos, mida juhtis Kasemets. Pole saladus, et ClimaCashi seltskond moodustub sõpradest. Üks neist lahkub tagasi riigitööle, teised jäävad firmasse.Klaasi töö riigikantseleis sai 2011. aastal otsa, aga praegu töötab riigikantseleis riigi rohepoliitika koordinaatorina Klaasi abikaasa Kristi. Nii Kasemets kui ka Kristi Klaas ütlesid Ekspressile, et abielupaari võimalik huvide konflikt on tõepoolest jutuks tulnud.Kristi Klaas: „Jälgime iga ettevõtte puhul nii hankeid tehes kui ka muus kontekstis, et ei oleks huvide konflikti. Selles valdkonnas, kus ClimaCash tegutseb, ei tööta regulatsioone välja riik. Sinna ei ole suunatud toetusmeetmeid. Riigikantselei ei ole selle ettevõttega lepingulistes suhetes. Ma ei näe siin huvide konflikti."Keit Kasemets: „Loomulikult oleme seda arutanud. Seal ei ole otsest huvide konflikti ohtu. Otsest kokkupuudet riigi poliitikaga iduettevõtte tegevuses ei ole. See on suunatud erasektorile ja eraettevõtlusele ning riigil mingit seost meie ettevõttega ei ole."Paberil on kõik korrasEkspressiga suhelnud äritegelane, kel on huvid metsanduse ja maakasutuse sektoris, ei heidagi ette nii-öelda otsest huvide konflikti ehk sellist, mida reguleeriks seadus või muu selgelt kirja pandud reegel. Tema jaoks on küsimus selles, et kui inimene osaleb Eesti riigi poolt protsessis, kus otsustatakse süsiniku eritamise vähendamist, sidumise suurendamist või muud säärast, siis kas sellisel väärt kogemust omaval inimesel on sobilik pendeldada riigitöö ja sama valdkonna eraettevõtluse vahel. Või kas ei peaks olema minimaalseltki mahajahtumise perioodi?Pole kahtlust, et rohepoliitika valdkonna põhjalikud teadmised ja kontaktid on kogunenud üsna väikesesse inimeste ringi. Korruptsioonivaba Eesti tegevjuhi Steven-Hristo Evestuse sõnul on huvide konflikti küsimustes praktika selline, et otsus peaks olema tehtud ettevõtte suhtes, mitte valdkonnaülene. „Toon näite: kui vallavolikogu esimees on koolidirektor ja teeb oma kooli huvides otsuseid, siis on see väär, aga mitte siis, kui otsus tehakse kogu koolivõrgu või haridusvaldkonna suhtes," kirjeldas Evestus.Niisiis - paberil on kõik korras.KUHU MAANDUB KESKKONNAMINISTEERIUMI KLIIMAPEALIK?Kädi Ristkok, senine keskkonnaministeeriumi kliimaosakonna juhataja ja sarnaselt Janika Lahega Eesti esindajana „Eesmärk 55“ läbirääkimiste juures olnud ametnik, lahkus reedel riigitöölt.Ta oli Ekspressi telefonikõnele vastamise ajal puhkusel ega soovinud pikemalt rääkida. Ütles vaid, et ta alles otsustab oma järgmist väljakutset. See on tema sõnul kindlasti seotud senise valdkonnaga. Ta ei soostunud ka ütlema, kas see väljakutse võiks olla erasektoris.Aga Ristkoki nimetatud senine valdkond on väga lai. Ta on sotsiaalmeedias üles lugenud kõik, mis tal südamel: tööstuse ja transpordi dekarboniseerimine ning selle rahastamine; taastuvenergia tootmise ja salvestamise arengu kiirendamine; rohetehnoloogiate rahastamine ning kasutuselevõtu kiirendamine lähtuvalt dekarboniseerimise vajadustest; avaliku, era- ja kolmanda sektori koostöö parendamine rohepöördes; ettevõtete keskkonnaaruandluse ja kestlikkuse strateegiate standardiseerimine ning sellega seotud teenuste arendamine.MIDA TEEB KWOTA?Süsinikukvoodi kauplemissüsteemi eesmärk on vähendada õhku paisatava süsihappegaasi kogust. Heitmetele on seatud kvoot ehk piir, millest tööstusettevõte või muu saastaja üle ei tohi minna. Kui saastaja ei suuda kvoodi sisse mahtuda, võib ta seda piiri (kvooti) justkui ülespoole nihutada. Selleks tuleb välja käia rahapatakas.KWOTAst kirjutas Delfi Ärileht 2022. aasta 21. aprillil nii: „Maailma inimtekkelisest süsinikuemissioonist üle poole tekib materjalide tootmises. Materjalide taaskasutamine aitaks märkimisväärselt vähendada õhku paisatava CO2 hulka, kuid uute materjalide kasutamiselt olemasolevate taaskasutusele üleminek on vaevaline. Keskkonnaettevõtte Ragn-Sells endiste tippjuhtide Rain Vääna ja Argo Rannametsa mullu asutatud idufirma KWOTA on hakanud seda probleemi lahendama.“„Suurkliendid saavad osta reaalselt kokku hoitud CO2. Saadud tulu rändab tagasi kokkuhoiu teinud ettevõttesse, et nad saaksid oma tootmist veel rohkem parandada ja rohelisemaks muuta,“ ütles Rannamets.Näiteks kui puidufirma leiab vajaliku puitmaterjali juba kasutatud puidust, mitte värskelt maha raiutud metsast, arvutab KWOTA kokku, kui suur kogus süsihappegaasi jäi atmosfääri paiskamata. Säästu kohta usaldusväärse arvestuse tekitamine on nende teenuse võtmekoht.„Tuleb koguda võimalikult palju kasulikku infot Brüsselist ja see siia tuua."Janika LahtFOTO SHUTTERSTOCK FOTO KIUR KAASIK JÕUDU TÖÖLE: Värskelt loodud kliimaministeeriumi kantsler Keit Kasemets loobus osalusest roheidus ClimaCash. ROHEPÖÖRDE BOSS: „Ma ei näe siin huvide konflikti,“ ütleb Kristi Klaas. FOTO PRIIT SIMSONHERMAN KELOMEES


Keskaegne sõda UkrainasPaljud eksperdid ja vaatlejad on analüüsinud Vene vägede tegutsemist sõjas. Hulgas hinnangutes võrreldakse Vene sõjaväe taktikat I ja II maailmasõja vältel valitsenud sõjapidamisviisidega. Kahtlemata on võrdlus pädev. Samas on Putini hordide tegutsemist vaadates võimalik tõmmata ka paralleele sõjapidamisega keskajal.Keskaegne sõda kätkes endas vähe lahinguid ja palju rüüsteretki. Kuigi 19. saj ja 20. saj alguse sõjandusteoreetikud pidasid tollast sõjapidamist sihituks ja ilma strateegilise mõtteta rüüstamiseks, kandis see selgelt läbimõeldud eesmärke.Põhiline siht oli allutada vaenlane oma tahtele - enda sõjaväge samas ohtu seadmata. Lühidalt - rüüstesõda, kus tapeti vastase talupoegi, aeti ära või tapeti kari, põletati põlde, elamuid jne. Eesmärk oli hävitada vastase majanduslikku baasi, tekitada elanikkonnas hirmu ja diskrediteerida selle kaudu valitsejat, kes ei suuda oma alamaid kaitsta.Kõik see kokku pidi mõjutama vastase võimet sõjaväge koguda, ülal pidada ja vastu panna. Mõni sõjaajaloolane on tollast sõjapidamist selle julmuse tõttu võrrelnud II maailmasõja aegse nn totaalse sõjaga, sest kummalgi juhul ei järgitud mingeid reegleid.Keskaega kajastavatest kroonikatest võib leida palju kirjeldusi sõdadest, mille lahutamatu osa oli rüüstamine. Nagu teisedki sõjaväed tol ajal, polnud ka venelased mingi erand - ka nemad rüüstasid, röövisid, tapsid, piinasid ja küüditasid.Aja jooksul siiski sõjapidamine muutus, tekkisid reeglid ja suund läks sellele, et see oleks sõjavägede omavaheline asi ja puudutaks ülejäänud elanikkonda võimalikult vähe. Praeguseks on sõjapidamise reeglid paika pandud rea konventsioonidega, millest hälbimine on karistatav sõjakuritegu.Kui aga vaadata Vene vägede tegevust Ukrainas, siis jääb mulje, et 20. ja 21. sajand on Vene sõjalisse praktikasse jõudnud ainult osaliselt - moodsad relvad, suured armeed jne, kuid väed peavad end endiselt üleval nagu keskajal.Johannes Renneri ümberjutustuses Liivimaa nooremast riimkroonikast kajastatakse 1341. a venelaste sõjaretke Atzelesse: „[...] [ordumeister] kuulis siin, et venelased on Atzelet rüüstanud ja 500 inimest ära tapnud, lisaks need, kes said haavata, naistel rinnad ära lõiganud ja need meestele suhu toppinud ja muul viisil palju vägivalda tarvitanud, pärast seda suure röövsaagiga jälle oma maale läinud."Oma jutustuses 1559. aasta venelaste sõjakäigust Liivimaale Liivi sõjas räägib kroonik Renner, et venelased naelutasid ühe mehe soolikaid pidi puu külge ja sundisid teda ümber puu jooksma, kuni mees suri, ja raiusid väikestel lastel päid maha. Kuigi kroonikuil on kalduvus kohati liialdada, on tegu siiski võigaste näidetega, milline sõjapidamine võis sajandeid tagasi olla.Kui ei teaks, et tegu on keskaegsete kroonikatega, siis ... vaadates Butšat või Irpinit, võiks lugeja vabalt arvata, et kroonikatekst kirjeldab Vladimir Vladimirovitši võitmatute vägede kätetööd Ukrainas. Liivi sõja ajal küüditati liivimaalasi korduvalt Venemaale, nüüd küüditatavad Putini käsilased ukrainlasi.Keskajal pidi vägi külade põletamiseks ja inimeste tapmiseks vähemalt kohale minema, kuid nüüd on venelaste käsutuses Iskanderid, Kalibrid jne - relvad, mis teevad töö ära sadade kilomeetrite tagant. Eesmärgid on aga samad.Ukraina põldude mineerimine, elurajoonide pommitamine, elektrijaamade hävitamine jms peab täitma ju sama eesmärki - hävitama Ukraina majandust, langetama elanikkonna moraali ja suruma alla vastupanutahet. Selle kõige kaudu halvama „hohollide" võimet vastu panna vennasrahva rahumeelsele armeele, kes neid NATO ikkest vabastama on tulnud.KESKAJAGA SARNANE SÕDIMISVIIShaakub hästi ka Putini ihalustega ajaloost - eks ole ju tal eeskujusid ka keskajast, näiteks Ivan IV Julm.Ukraina sõja sidus Ivan Julma ajastuga möödunud aasta 30. septembril toimunud propagandaüritus tähistamaks Ukraina oblastite liitmist Venemaaga. Sel üritusel kasutas marurahvuslasest näitleja, ajakirjanik, meediategelane ja endine õigeusu preester Ivan Ohlobõstin lääne ähvardamiseks ja omade ühendamiseks lööksõna „Goida!".See olevat olnud opritšnike sõjahüüd, millega üksteist veretööle kutsuti ja õhutati. Opritšnikute jõledast tegutsemisest nii Liivimaal kui Venemaal on kirjutanud Balthasar Russow.Kremli isanda keskajast hilisemad ajaloolised eeskujud on Peeter I ja Stalin. Ka nende ühine joon on neile alluvate sõjavägede korda saadetud hirmuteod.On selge, et Vene vägedele on antud käsk sõdida keskaegsel kombel, et saavutada rüüstesõja eesmärke. Raske on leida sõjaajaloost näiteid, kus Vene sõdur oleks end väärikalt ja viisakalt ülal pidanud, alati ikka pigem vastupidi. Nii ei ole ka põhjust kahelda: hirmutegudeks neid eraldi sundida pole vaja - Vene soldatile tundub loomulik käituda nagu opritšnikud Vladimir Vladimirovitši ajaloolises märjas unenäos.Vene sõduri alaväärsuskompleks on sundinud teda varem ja sunnib praegu Ukrainas saatma korda rõlgusi kõigi vastu, kellest vähegi jõud üle käib.MIDA VÕIKS VÕI PEAKS tsiviliseeritud osa maailmast sellest kõigest järeldama? Vene vägede sõdimisviis Ukrainas on järjekordne märk, et Venemaa oma praegusel kujul ei taha ega saa olla rahvusvahelise süsteemi täieõiguslik osa. Läänemaailm järgib rahvusvahelisi konventsioone, aga Venemaa sõjavägi käitub samamoodi nagu 500 ja rohkem aastat tagasi. Peaks olema selge, et mis tahes suhtlus ja läbirääkimised Venemaaga ei ole mõistlikud.Põhimõtteliselt oleks see, nagu tänapäeva epeevehkleja ja opritšnik peaksid võistlusmatši. Üks lähtub reegleist ja torkab oma vastast tömbi võistlusrelvaga, teine aga laseb goida!-hüüete saatel vastasel soolikad välja ja pärast rüvetab veel kõikvõimalikel viisidel tema laipa.Seetõttu on eriti tülgastav, et mõned poliitikud räägivad ikka veel, et Ukrainas tuleks kiiresti sõlmida vaherahu ja pooled peaksid asuma läbirääkimistele. Rahu tuleb muidugi läbi rääkida, kuid seda siis, kui Ukraina on tagasi saanud oma kaotatud territooriumid ja läbirääkimiste peamine teema peaks olema Vene reparatsioonimaksed Ukrainale.Kui soovime, et Venemaa lõpetaks keskaegsete tavade järgimise lahinguväljal, peab ta sõja hävitavalt kaotama ja sõjakurjategijad oma karistuse saama. Selleks peaksid lääneriigid Ukrainat sõjaliselt veelgi rohkem toetama.Hetkel on üks olulisimaid küsimusi moodsate lennukite andmine Ukrainale ja võimalik eskalatsioon, mille see võib esile kutsuda. On aga vaja mõista, et Venemaal pole vaja põhjust eskalatsiooniks - opritšnike käskija võib alati agressiooni õigustuseks leiutada mõne „Tartu maksu" või geopoliitilise ohu. Lääne tegevus mängib siin vähe rolli.Ajalugu on näidanud, et Kreml üritab alati võtta natuke rohkem, kui talle antakse, aga taganeb, kui talle resoluutselt vastu astuda. Hiljutine näide on viljalepe - novembris 2022 teatas Venemaa, et taganeb leppest. Kui aga Türgi ja ÜRO enda täistegemise asemel teatasid, et laevad liiguvad edasi, siis nähes, et midagi välja pressida ei õnnestugi, naasis Venemaa peagi leppe juurde.Ukraina sündmusi jälgivad tähelepanelikult mitmed riigid. Kui Venemaast hoiatavat näidet ei tehta, võivad nii mõnedki temast eeskuju võtta ja sajanditetagused kombed uuesti normiks muuta."Eriti tülgastav, et mõned poliitikud räägivad ikka veel, kuidas Ukrainas tuleks kiiresti sõlmida vaherahu ja pooled peaksid asuma läbirääkimistele."Mart Lätte on ajaloomagister.Mart Lätte


Kriminaalmenetlus MTÜ Slava Ukraini vastu peab tooma selguse majja rahaasjadesMTÜ Slava Ukraini suhtes alustatud kriminaalmenetlus näitab ajakirjanduse tugevust, pannes samas löögi alla ukrainlaste abistamise ja sellega ka Ukraina enda.
Teisipäeval teatas riigiprokuratuur, et alustas MTÜ Slava Ukraini suhtes kriminaalmenetlust, et uurida Ukraina heaks kogutud raha kasutamist. Süüdistusi uurib ka Ukraina pool. Siin tuleb kohe öelda, et kriminaalmenetluse alustamine ei tähenda kellegi süüdi olemist. Eestis kehtib süütuse presumptsioon.
Ent samas pole Slava Ukraini ja selle juht Johanna-Maria Lehtme just hiilanud parima suhtlusega. Ajakirjandus on korduvalt viidanud segasele asjaajamisele, suletusele ja vastuolulistele sõnumitele Slava Ukraini poolt. Suurt osa kriminaalmenetluse alustamisel mängib ka ajakirjanduse paljastatu – ajakirjanduse rollile on viidanud nii prokuratuur ise kui ka näiteks Slava Ukraini nõukogu esimees Kristo Tohver. Nii ongi prokuratuur peale esialgset teadet, et Slava Ukraini vastu kriminaalmenetlust ei alustata, nüüd selleni jõudnud.
Oluline on mõista, et tegemist ei ole mingisuguse kommunikatsiooniharjutusega, vaid jutt käib rahast, mida Eesti inimesed on oma teenitud sissetulekust andnud Ukrainale heas usus. Siin on MTÜ Slava Ukraini käitumine andnud võib-olla tagasipöördumatu löögi usaldusele annetada oma raha Ukraina heaks. Ei kannata mitte üksnes Slava Ukraini, vaid ka teised Ukrainat abistavad organisatsioonid, kelle asjaajamine on korras olnud ja kes suudavad seega täpselt kindlaks teha, kellele nende kogutud raha on läinud.
Ei kannata mitte üksnes Slava Ukraini, vaid ka teised Ukrainat abistavad organisatsioonid, kelle asjaajamine on korras olnud ja kes suudavad seega täpselt kindlaks teha, kellele nende kogutud raha on läinud.
Kannatab ka Ukraina, kes ootab välisriikidelt mitte ainult relvastust, vaid muudki abi. Kohtades, kus igapäevane taristu on puruks pommitatud, saavad inimesed mõnikord hakkama üksnes humanitaarabile toetudes. Kriminaalmenetlus Slava Ukraini suhtes vaid tugevdab stereotüüpe Ukrainas levivast korruptsioonist.
Teisipäevases intervjuus Postimehele kutsus Eesti suursaadik Ukrainas Kaimo Kuusk jätkuvalt Ukraina heaks annetama. «Minu soovitus on, et annetage ikka, sest Ukraina jätkuvalt sõdib, teeb seda kogu vaba maailma eest. Annetage organisatsioonidele, kes on juba pikalt ennast tõestanud; neile, kes teevad asju läbipaistvalt,» ütles ta.
Läbipaistvus ongi siin võtmesõna. On selge, et nii Eesti kui ka Ukraina pool peavad uurimist teostama põhjalikult, andmaks inimestele vastuseid, kuhu nende raha on läinud. Usalduse
kaotamine on lihtne, aga selle taastamine väga raske. Johanna-Maria Lehtme peaks aga tõsiselt kaaluma uurimise ajaks Slava Ukraini juhtimisest eemaldumist.
Pole ka kahtlust, et kogu juhtum heidab varju erakonnale Eesti 200, kelle ridades Lehtme riigikokku valiti. Erakond on enda distantseerumist Slava Ukraini juhtumist seni naeruväärselt põhjendanud, kuid kardetavasti enam nii jätkata ei saa. Kõik saavad ju aru, et Lehtme valiti riigikokku just oma abistamistöö tõttu.
Prokuratuuri ja ajakirjanduse uurimistööd Slava Ukraini suhtes ei tohi võtta pahatahtlikkusena, sest tegelikult võidavad avalikust asjaajamisest nii annetajad, Ukraina kui ka Eesti avalikkus. Seega tuleb Slava Ukraini segaduste uurimist vaid toetada ja julgustada.


Roheline pöörduks? Tulusat roheäri alustasid esimeste seas sama valdkonna riigiteenistujadEesti riigi huvide teenimise uks jõuab vahel vaevalt kinni langeda, kui ärihuvide teenimise uks juba avaneb. Ka uus kliimaministeeriumi kantsler ja riigi rohepoliitika pealik tunnistavad, et on pidanud sõprade-lähedastega võimaliku huvide konflikti teemat arutama.Millega tegeleb ettevõte KWOTA? See paistab tegelikult juba nimest, mis viitab Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemile ehk maakeeli saastekvootidele. Ja kõik, mis puudutab saastekvoote, tähendab väga suuri summasid riikidele ja ettevõtetele. KWOTA on üks, mille vedajad loodavad, et on leidnud kvoodisüsteemis teenimisvõimaluse.Aga selleks peab oskama vabalt orienteeruda ELi regulatsioonide rägastikus ning tundma õigeid inimesi. Ja kes oleks neis paremad kui inimesed, kes on selle valdkonnaga tegelenud avalikus sektoris.KWOTA „dekarboniseerimise“ juht (Chief Decarbonisation Officer) on mullu 17. augustist Janika Laht. Aga veel septembris oli ta tööl ka Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures, kus ta oli keskkonnaküsimuste nõunik. Ehk siis töötas lühikest aega kahel kohal korraga.Laht tegeles ELi juures muu hulgas ka kliimamuutustega kohanemise ning kasvuhoonegaaside seire ja aruandlusega. „Ühelt poolt tuleb atašeel koguda võimalikult palju kasulikku infot Brüsselist ja see siia tuua, et otsustajatel oleks selge pilt läbirääkimiste seisust ning nad saaks kujundada läbirääkimisteks strateegia ja seisukohad,“ kirjeldas Laht oma tööd Brüsselis.Pole kahtlust, et Laht on detailideni kursis, kuidas ja kuhu EL oma kliimaasjadega liigub. Nüüd on ta koos nendega teadmistega KWOTAs. Nii küsibki mõni äriliselt huvitatud osapool: kas huvide konflikt oli ikka välditud? Teisisõnu – kas Laht on osalenud läbirääkimistel ja kogunud teadmisi ning kontakte teades, et tema edaspidine isiklik elu ja käekäik võivad sõltuda nendestsamadest otsustest, mille kujunemisel pidi ta Eesti riigi huvide eest seisma? Laht ütles Ekspressile, et tegi lahkumise otsuse isiklikel põhjustel ning sai pakkumise KWOTA-lt alles seejärel. Ta tunnistab samas, et sai firmast pakkumisi ka varem, aga ei võtnud esimesi oma sõnul vastu. „KWOTAsse tööle asumiseks tehti pakkumine mulle asutajate poolt ja mitmel korral, täpset aega ei oskagi öelda,“ ütles Laht. Ta sai KWOTA asutajatega tuttavaks 2021 aastavahetuse paiku. „Siis, kui nad läbi erinevate inimeste ja soovituste oma küsimusega minuni jõudsid, otsides toodete ja teenuste olelusringi analüüsi praktikut, kes oleks töötanud ka teadus-arendusasutuses,“ selgitas ta.Riigikantselei vilistlased teevad ilmaKWOTA pole sugugi ainus rohelahenduste pakkuja. Mõnes mõttes sarnane ettevõte on ClimaCash. Nende fookuses on praegu eeskätt süsiniku atmosfääri paiskamise vältimisele kaasaaitamine, mitte sinna juba heidetu kompenseerimine. Näiteks: sõida vähem autoga või loobu sellest sootuks. Selle säästu saab jällegi arvudesse panna ning kui seda õnnestub teha usaldusväärsel viisil, siis ka kaubastada.ClimaCash pälvis äsja tähelepanu, kuna Keit Kasemets, üks asutajatest-osanikest, asub uue valitsuse loodava kliimaministeeriumi kantsleriks. Teisipäeva pärastlõunal kinnitas Kasemets, et on oma osalusest ClimaCashis loobunud. Sisuliselt tasuta, kuigi formaalselt tuleb uuel omanikul siiski 1 euro tasuda. Osalus liikus Klas Klaasile. „See oli nende [teiste osanike] otsus, mis selle osalusega teha,“ ütles riigiteenistusse naasev mees, kes on varem olnud Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht ning enne seda pikaaegne riigikantselei teenistuja.ClimaCashi enamusosanik on nüüd Klas Klaas, Majanduskoostöö- ja Arengu Organisatsiooni (OECD) juhtivanalüütik, kes töötanud üle nelja aasta ka riigikantselei strateegiabüroos, mida juhtis Kasemets. Pole saladus, et ClimaCashi seltskond moodustub sõpradest. Üks neist lahkub tagasi riigitööle, teised jäävad firmasse.Klaasi töö riigikantseleis sai 2011. aastal otsa, aga praegu töötab riigikantseleis riigi rohepoliitika koordinaatorina Klaasi abikaasa Kristi. Nii Kasemets kui ka Kristi Klaas ütlesid Ekspressile, et abielupaari võimalik huvide konflikt on tõepoolest jutuks tulnud.Kristi Klaas: „Jälgime iga ettevõtte puhul nii hankeid tehes kui ka muus kontekstis, et ei oleks huvide konflikti. Selles valdkonnas, kus ClimaCash tegutseb, ei tööta regulatsioone välja riik. Sinna ei ole suunatud toetusmeetmeid. Riigikantselei ei ole selle ettevõttega lepingulistes suhetes. Ma ei näe siin huvide konflikti.“Keit Kasemets: „Loomulikult oleme seda arutanud. Seal ei ole otsest huvide konflikti ohtu. Otsest kokkupuudet riigi poliitikaga iduettevõtte tegevuses ei ole. See on suunatud erasektorile ja eraettevõtlusele ning riigil mingit seost meie ettevõttega ei ole.“Ekspressiga suhelnud äritegelane, kel on huvid metsanduse ja maakasutuse sektoris, ei heidagi ette nii-öelda otsest huvide konflikti ehk sellist, mida reguleeriks seadus või muu selgelt kirja pandud reegel. Tema jaoks on küsimus selles, et kui inimene osaleb Eesti riigi poolt protsessis, kus otsustatakse süsiniku eritamise vähendamist, sidumise suurendamist või muud säärast, siis kas sellisel väärt kogemust omaval inimesel on sobilik pendeldada riigitöö ja sama valdkonna eraettevõtluse vahel. Või kas ei peaks minimaalselt olema mingitki mahajahtumise perioodi?Pole kahtlust, et rohepoliitika valdkonna põhjalikud teadmised ja kontaktid on kogunenud üsna väikesesse inimeste ringi. Korruptsioonivaba Eesti tegevjuhi Steven-Hristo Evestuse sõnul on huvide konflikti küsimustes praktika selline, et otsus peaks olema tehtud ettevõtte suhtes, mitte valdkonnaülene. „Toon näite: kui vallavolikogu esimees on koolidirektor ja teeb oma kooli huvides otsuseid, siis on see väär, aga mitte siis, kui otsus tehakse kogu koolivõrgu või haridusvaldkonna suhtes,“ kirjeldas Evestus.Niisiis – paberil on kõik korras.


Herman Kelomees: rohepoliitika staarid on väärt profid. Nende pendeldamiselt tuleks hoog maha võttaTõenäoliselt tuleb uudiseid riigi rohetähtede erasektorisse liikumisest veel. Sellele teele tuleb panna lamav politseinik.Kui guugeldada sõna „pöörduks“, tuleb esmalt vastuseks pikk rida erinevaid füüsilise pöördukse soetamise võimalusi. Sealt edasi tuleb paar YouTube’i linki Anne Veski laulu „Kui ainult pöörduks aeg“ eri versioonidega – see on tempokas kaver Cheri megahitist „If I Could Turn Back Time“.Kliimaministeeriumi kantsleriks saav Keit Kasemets tegi kiire kannapöörde ning sai oma osaluse roheidus ClimaCash veel enne sellenädalase Ekspressi trükkiminekut ära antud. Tasuta, õigemini ühe euro eest, nagu iduettevõttes formaalselt kombeks. ClimaCashi uus enamusosanik: Klas Klaas, riigi rohepoliitika koordinaatori Kristi Klaasi abikaasa. Viimase jaoks olukord just mugavamaks ei muutunud.Ühing Korruptsioonivaba Eesti defineerib pöördukse efekti üsna kitsalt: „Ametiisik, kes on teostanud kontrolli mõne eraettevõtte üle, asub pärast avaliku sektori töökohalt lahkumist sinna tööle.“ Ekspressi tänases roheäri ja sellega seotud endiste-praeguste-tulevaste ametnike loos midagi sellist tõesti tehtud ei ole.Ühingu tegevjuhi Steven-Hristo Evestuse sõnul on Eestis asjad lobitöö, pöördukse efekti ja mahajahtumisperioodiga siiski poolel teel. „Meil on need reeglid pandud paika ainult seaduse tasandil,“ ütles ta.Probleem seisneb selles, et on üks ärivaldkond, kus on palju kasu sellistest inimestest, kes parasjagu on või on olnud riigi teenistuses. Muu hulgas ka riigi huvide kaitseks läbirääkimisi pidades on nad omandanud väärtuse, millest on huvitatud ka sama valdkonna ettevõtted. See kaubastatav väärtus seisneb eeskätt infos ja ehk ka tutvustes.Võib-olla mõtleme üle? Alati saab öelda, et Eesti ongi väike. Lugu kirjutades tuli nentida, et koos uue kliimaministeeriumi kantsleri Keit Kasemetsa ja riigi rohepoliitika koordinaatori Kristi Klaasi abikaasaga on roheidu ClimaCash üks osanikest (ja ainus juhatuse liige) ka Erik Moora, Ekspressi endine peatoimetaja.Erik kirjutas mullu veebruari alguses, kuidas Eesti riik käitub Euroopa Liidu kliimapoliitika otsuste juures kohati lausa koomiliselt ebapädevalt. Näiteks kuidas saastava tööstuse poolt lobistatud keskkonnaminister Erki Savisaar läks Brüsselisse kogu Euroopa heitmekaubanduse süsteemi lõpetamist nõudma ja kuidas ta seepeale välja naerdi.Savisaar Savisaareks, selle seisukoha kujundamise taga olnud ka toonane riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Siim Kallas, kümme aastat Euroopa Komisjoni asepresidendina teeninud ja igati terava taibu poolest tuntud ülikogenud poliitik.Roheametnikud pühivad poliitikutega põrandatEkspressi toonase peatoimetaja sõnul tunnistas Siim Kallas ise, et tema ja kaassaadikud ei olnud selle teema peale mihklid. „Valitsuse poolel on meiega võrreldes profid, neil on meiega võrreldes võimas aparaat, sealsed inimesed valdavad neid teemasid palju paremini,“ möönis Kallas.Kui siin probleem on, siis ilmestavad Kallase sõnad seda hästi. Riik maksab palka inimestele, kelle töö on olla teravaim võimalik pliiats. Roheidu KWOTA dekarboniseerimise juht Janika Laht kirjeldas ühe lausega, mismoodi käib hiljem erasektoris väärtusliku kompetentsuse omandamine: „Atašeel tuli koguda võimalikult palju kasulikku infot Brüsselist ja see siia tuua.“ Sellest rääkides ei pidanud ta muidugi silmas, et see info peaks pärast erasektoris kasulik olema.Tal võinuks siiski ajakirjaniku küsimustele vastates meeles olla, millal täpselt ta KWOTAst esimese pakkumise nende juurde tööle minna sai. Oleks hea teada, kui kaua oli ta riigiteenistuses, teades, et tal on selline võimalus. Vähem kui pool aastat pärast riigitöölt lahkumist käis Laht juba oma endises töökohas keskkonnaministeeriumis KWOTA nimel lobitööd tegemas. Siit tekib küsimus, kas polnuks asjakohane kohustuslik „mahajahtumise“ periood ehk keeld teatud aja jooksul pärast riigi teenimist teatud äritegevuses osaleda.Praegu jääb eetikaküsimus asjasse puutuvate inimeste eneseregulatsiooni vastata. Paljud ClimaCashi sõpruskonda tundvad inimesed ütleksid, et usaldaksid neid eetikanormidest kinni pidamisel ka siis, kui selliseid pole kirja pandud. Vahet pole. Eesti on liiga väike ja tutvuste pinnalt tekib täiesti loomulikul teel liiga palju ärisidemeid, et nende reguleerimine poolele teele toppama jätta.


Mart Lätte: Vene väed sõdivad Ukrainas nagu keskaegsed soldatidVenemaal pole muud põhjust eskalatsiooniks vaja – alati on võimalik leiutada mingi geopoliitiline oht, mis sekkumist nõuab. Kui soovime, et Venemaa lõpetaks keskaegsete tavade järgimise lahinguväljal, peab ta sõja hävitavalt kaotama. Paljud eksperdid ja vaatlejad on analüüsinud Vene vägede tegutsemist sõjas. Hulgas hinnangutes võrreldakse Vene sõjaväe taktikat I ja II maailmasõja vältel valitsenud sõjapidamisviisidega. Kahtlemata on võrdlus pädev. Samas on Putini hordide tegutsemist vaadates võimalik tõmmata ka paralleele sõjapidamisega keskajal.Keskaegne sõda kätkes endas vähe lahinguid ja palju rüüsteretki. Kuigi 19. saj ja 20. saj alguse sõjandusteoreetikud pidasid tollast sõjapidamist sihituks ja ilma strateegilise mõtteta rüüstamiseks, kandis see selgelt läbimõeldud eesmärke. Põhiline siht oli allutada vaenlane oma tahtele – enda sõjaväge samas ohtu seadmata. Lühidalt – rüüstesõda, kus tapeti vastase talupoegi, aeti ära või tapeti kari, põletati põlde, elamuid jne. Eesmärk oli hävitada vastase majanduslikku baasi, tekitada elanikkonnas hirmu ja diskrediteerida selle kaudu valitsejat, kes ei suuda oma alamaid kaitsta. Kõik see kokku pidi mõjutama vastase võimet sõjaväge koguda, ülal pidada ja vastu panna. Mõni sõjaajaloolane on tollast sõjapidamist selle julmuse tõttu võrrelnud II maailmasõja aegse nn totaalse sõjaga, sest kummalgi juhul ei järgitud mingeid reegleid.Moodsad relvad, keskaegsed kombedKeskaega kajastavaist kroonikaist võib leida palju kirjeldusi sõdadest, mille lahutamatu osa oli rüüstamine. Nagu teisedki sõjaväed tol ajal, polnud ka venelased mingi erand – ka nemad rüüstasid, röövisid, tapsid, piinasid ja küüditasid.Aja jooksul siiski sõjapidamine muutus, tekkisid reeglid ja suund läks sellele, et see oleks sõjavägede omavaheline asi ja puudutaks ülejäänud elanikkonda võimalikult vähe. Praeguseks on sõjapidamise reeglid paika pandud rea konventsioonidega, millest hälbimine on karistatav sõjakuritegu.Kui aga vaadata Vene vägede tegevust Ukrainas, siis jääb mulje, et 20. ja 21. sajand on Vene sõjalisse praktikasse jõudnud ainult osaliselt – moodsad relvad, suured armeed jne, kuid väed peavad end endiselt üleval nagu keskajal. Johannes Renneri ümberjutustuses Liivimaa nooremast riimkroonikast kajastatakse 1341. a venelaste sõjaretke Atzelesse: „[…] [ordumeister] kuulis siin, et venelased on Atzelet rüüstanud ja 500 inimest ära tapnud, lisaks need, kes said haavata, naistel rinnad ära lõiganud ja need meestele suhu toppinud ja muul viisil palju vägivalda tarvitanud, pärast seda suure röövsaagiga jälle oma maale läinud.“ Oma jutustuses 1559. a venelaste sõjakäigust Liivimaale Liivi sõjas räägib kroonik Renner, et venelased naelutasid ühe mehe soolikaid pidi puu külge ja sundisid teda ümber puu jooksma, kuni mees suri, ja raiusid väikestel lastel päid maha. Kuigi kroonikuil on kalduvus kohati liialdada, on tegu siiski võigaste näidetega, milline sõjapidamine võis sajandeid tagasi olla. Kui ei teaks, et tegu on keskaegsete kroonikatega... siis – vaadates Butšat või Irpinit – võiks lugeja vabalt arvata, et kroonikatekst kirjeldab Vladimir Vladimirovitši võitmatute vägede kätetööd Ukrainas. Liivi sõja ajal küüditati liivimaalasi korduvalt Venemaale, nüüd küüditavad Putini käsilased ukrainlasi. Keskajal pidi vägi külade põletamiseks ja inimeste tapmiseks vähemalt kohale minema, kuid nüüd on venelaste käsutuses Iskanderid, Kalibrid jne – relvad, mis teevad töö ära sadade kilomeetrite tagant. Eesmärgid on aga samad. Ukraina põldude mineerimine, elurajoonide pommitamine, elektrijaamade hävitamine jms peab täitma ju sama eesmärki – hävitama Ukraina majandust, langetama elanikkonna moraali ja suruma alla vastupanutahet. Selle kõige kaudu halvama „hohollide“ võimet vastu panna vennasrahva rahumeelsele armeele, kes neid NATO ikkest vabastama on tulnud.Julm eeskujuKeskajaga sarnane sõdimisviis haakub hästi ka Putini ihalustega ajaloost – eks ole ju tal eeskujusid ka keskajast, näiteks Ivan IV Julm. Ukraina sõja sidus Ivan Julma ajastuga möödunud aasta 30. septembril toimunud propagandaüritus tähistamaks Ukraina oblastite liitmist Venemaaga. Sel üritusel kasutas marurahvuslasest näitleja, ajakirjanik, meediategelane ja endine õigeusu preester Ivan Ohlobõstin lääne ähvardamiseks ja omade ühendamiseks lööksõna „Goida!“. See olevat olnud opritšnike sõjahüüd, millega üksteist veretööle kutsuti ja õhutati. Opritšnikute jõledast tegutsemisest nii Liivimaal kui Venemaal on kirjutanud Balthasar Russow. Kremli isanda keskajast hilisemad ajaloolised eeskujud on Peeter I ja Stalin. Ka nende ühine joon on neile alluvate sõjavägede korda saadetud hirmuteod.On selge, et Vene vägedele on antud käsk sõdida keskaegsel kombel, et saavutada rüüstesõja eesmärke. Raske on leida sõjaajaloost näiteid, kus Vene sõdur oleks end väärikalt ja viisakalt ülal pidanud, alati ikka pigem vastupidi. Nii ei ole ka põhjust kahelda: hirmutegudeks neid eraldi sundida pole vaja – Vene soldatile tundub loomulik käituda nagu opritšnikud Vladimir Vladimirovitši ajaloolises märjas unenäos. Vene sõduri alaväärsuskompleks on sundinud teda eelnevalt ja sunnib praegu Ukrainas saatma korda rõlgusi kõigi vastu, kellest vähegi jõud üle käib.Ainult kaotus aitab arenedaMida võiks või peaks tsiviliseeritud osa maailmast sellest kõigest järeldama? Vene vägede sõdimisviis Ukrainas on järjekordne märk, et Venemaa oma praegusel kujul ei taha ega saa olla rahvusvahelise süsteemi täieõiguslik osa. Läänemaailm järgib rahvusvahelisi konventsioone, aga Venemaa sõjavägi käitub samamoodi nagu 500 ja rohkem aastat tagasi. Peaks olema selge, et mis tahes suhtlus ja läbirääkimised Venemaaga ei ole mõistlikud. Põhimõtteliselt oleks see, nagu tänapäeva epeevehkleja ja opritšnik peaksid võistlusmatši. Üks lähtub reegleist ja torkab oma vastast tömbi võistlusrelvaga, teine aga laseb goida!-hüüete saatel vastasel soolikad välja ja pärast rüvetab veel kõikvõimalikel viisidel tema laipa. Seetõttu on eriti tülgastav, et mõned poliitikud räägivad ikka veel, et Ukrainas tuleks kiiresti sõlmida vaherahu ja pooled peaksid asuma läbirääkimistele. Rahu tuleb muidugi läbi rääkida, kuid seda siis, kui Ukraina on tagasi saanud oma kaotatud territooriumid ja läbirääkimiste peamine teema peaks olema Vene reparatsioonimaksed Ukrainale.Kui soovime, et Venemaa lõpetaks keskaegsete tavade järgimise lahinguväljal, peab ta sõja hävitavalt kaotama ja sõjakurjategijad oma karistuse saama. Selleks peaksid lääneriigid Ukrainat sõjaliselt veelgi rohkem toetama. Hetkel on üks olulisimaid küsimusi moodsate lennukite andmine Ukrainale ja võimalik eskalatsioon, mille see võib esile kutsuda. On aga vaja mõista, et Venemaal pole vaja põhjust eskalatsiooniks – opritšnike käskija võib alati agressiooni õigustuseks leiutada mõne „Tartu maksu“ või geopoliitilise ohu. Lääne tegevus mängib siin vähe rolli. Ajalugu on näidanud, et Kreml üritab alati võtta natuke rohkem, kui talle antakse, aga taganeb, kui talle resoluutselt vastu astuda. Hiljutine näide on viljalepe – novembris 2022 teatas Venemaa, et taganeb leppest. Kui aga Türgi ja ÜRO enda täistegemise asemel teatasid, et laevad liiguvad edasi, siis nähes, et midagi välja pressida ei õnnestugi, naasis Venemaa peagi leppe juurde.Ukraina sündmusi jälgivad tähelepanelikult mitmed riigid. Kui Venemaast hoiatavat näidet ei tehta, võivad nii mõnedki temast eeskuju võtta ja sajanditetagused kombed uuesti normiks muuta. ***Tahad olla kursis Ekspressi lugudega? Laadi alla ka äpp. Vaata SIIA***


Fox Newsist vallandatud Tucker Carlson kolis TwitterisseNEW YORK, 10. mai, AP-BNS – USA konservatiivse meediakanali Fox News vallandatud saatejuht Tucker Carlson ütles teisipäeval, et avaldab Twitteris oma saate "uue versiooni".
Carlson teatas sellest sotsiaalmeedia saidile postitatud kolmeminutises videos, mis oli pühendatud meedia hukkamõistule. Ta nimetas Twitterit viimaseks suureks allesjäänud platvormiks, mis võimaldab sõnavabadust.
"Toome Twitterisse uue versiooni saatest, mida oleme teinud viimased kuus ja pool aastat," ütles ta. "Toome ka mõned muud asjad, millest me teile räägime. Kuid praegu oleme lihtsalt tänulikud, et siin oleme.
Muid üksikasju Tucker Carlson ei täpsustanud.
Axios teatas teisipäeval, et Carlsoni advokaadid saatsid Foxile kirja, milles süüdistasid meediakanalit pettuses ja lepingu rikkumises.
Fox News teatas 24. aprillil, et katkestab sidemed oma populaarseima saatejuhiga. Selgitust sellele sammule ei pakutud ning Foxi reitingud on sestsaati langenud.
Carlsonist sai Foxi populaarseim saatejuht pärast Bill O'Reilly väljavahetamist parimal eetriajal 2016. aastal. Tema ajakirjandustegevus, sealjuures Kapitooliumi tormijooksu videosalvestite avaldamine on põhjustanud vastuolulist reaktsiooni.
Fox ei täpsustanud, miks Carlson meediahiiust lahkub.
Tema nimi kerkis esile seoses hääletusmasinate firma Dominion Voting Systems kohtuasjaga, peamiselt teatud e-kirjade ja muude sõnumite tõttu. Mõnes neist kritiseeris Carlson eraviisiliselt endist USA vabariiklasest presidenti Donald Trumpi.
Poolte kokkuleppega maksis Fox Dominionile laimuasjas ligi 790 miljonit dollarit.
AFP – Baltic News Service


Juhtkiri: Kadunud usaldusMittetulundusühingu Slava Ukraini suhtes alustatud kriminaalmenetlus näitab ajakirjanduse tugevust, pannes samas löögi alla ukrainlaste abistamise ja sellega ka Ukraina enda.Teisipäeval teatas riigiprokuratuur, et alustas MTÜ Slava Ukraini suhtes kriminaalmenetlust, et uurida Ukraina heaks kogutud raha kasutamist. Süüdistusi uurib ka Ukraina pool. Siin tuleb kohe öelda, et kriminaalmenetluse alustamine ei tähenda kellegi süüdi olemist. Eestis kehtib süütuse presumptsioon.Ent samas pole Slava Ukraini ja selle juht Johanna-Maria Lehtme just hiilanud parima suhtlusega. Ajakirjandus on korduvalt viidanud segasele asjaajamisele, suletusele ja vastuolulistele sõnumitele Slava Ukraini poolt. Suurt osa kriminaalmenetluse alustamisel mängib ka ajakirjanduse paljastatu - ajakirjanduse rollile on viidanud nii prokuratuur ise kui ka näiteks Slava Ukraini nõukogu esimees Kristo Tohver. Nii ongi prokuratuur peale esialgset teadet, et Slava Ukraini vastu kriminaalmenetlust ei alustata, nüüd selleni jõudnud.Oluline on mõista, et tegemist ei ole mingisuguse kommunikatsiooniharjutusega, vaid jutt käib rahast, mida Eesti inimesed on oma teenitud sissetulekust andnud Ukrainale heas usus. Siin on MTÜ Slava Ukraini käitumine andnud võib-olla tagasipöördumatu löögi usaldusele annetada oma raha Ukraina heaks. Ei kannata mitte üksnes Slava Ukraini, vaid ka teised Ukrainat abistavad organisatsioonid, kelle asjaajamine on korras olnud ja kes suudavad seega täpselt kindlaks teha, kellele nende kogutud raha on läinud.Kannatab ka Ukraina, kes ootab välisriikidelt mitte ainult relvastust, vaid muudki abi. Kohtades, kus igapäevane taristu on puruks pommitatud, saavad inimesed mõnikord hakkama üksnes humanitaarabile toetudes. Kriminaalmenetlus Slava Ukraini suhtes vaid tugevdab stereotüüpe Ukrainas levivast korruptsioonist.Teisipäevases intervjuus Postimehele kutsus Eesti suursaadik Ukrainas Kaimo Kuusk jätkuvalt Ukraina heaks annetama. «Minu soovitus on, et annetage ikka, sest Ukraina jätkuvalt sõdib, teeb seda kogu vaba maailma eest. Annetage organisatsioonidele, kes on juba pikalt ennast tõestanud; neile, kes teevad asju läbipaistvalt,» ütles ta.Läbipaistvus ongi siin võtmesõna. On selge, et nii Eesti kui ka Ukraina pool peavad uurimist teostama põhjalikult, andmaks inimestele vastuseid, kuhu nende raha on läinud. Usalduse kaotamine on lihtne, aga selle taastamine väga raske. Johanna-Maria Lehtme peaks aga tõsiselt kaaluma uurimise ajaks Slava Ukraini juhtimisest eemaldumist.Pole ka kahtlust, et kogu juhtum heidab varju erakonnale Eesti 200, kelle ridades Lehtme riigikokku valiti. Erakond on enda distantseerumist Slava Ukraini juhtumist seni naeruväärselt põhjendanud, kuid kardetavasti enam nii jätkata ei saa. Kõik saavad ju aru, et Lehtme valiti riigikokku just oma abistamistöö tõttu.Prokuratuuri ja ajakirjanduse uurimistööd Slava Ukraini suhtes ei tohi võtta pahatahtlikkusena, sest tegelikult võidavad avalikust asjaajamisest nii annetajad, Ukraina kui ka Eesti avalikkus. Seega tuleb Slava Ukraini segaduste uurimist vaid toetada ja julgustada."Ei kannata mitte üksnes Slava Ukraini, vaid ka teised Ukrainat abistavad organisatsioonid, kelle asjaajamine on korras olnud ja kes suudavad seega täpselt kindlaks teha, kellele nende kogutud raha on läinud."


Eesti rikaste õnnemäng: Armin Karu keerutas kümned miljonid eurod maksuvabaksAastate eest kasiinoäri müünud Armin Karu osales maksutrikis, mis jättis maksumaksjad ilma pea 20 miljonist eurost. Lisaks Karule leiab 150 miljoni euroni ulatunud skeemist ka teisi Eesti tuntud ärimehi.
Peale Karu kasutas nutikat maksuakrobaatikat veel kaheksa Eesti ettevõtjat, näiteks Urmas Purde ja Jaanus Otsa. Ainuüksi Karu tulumaksuvõit teeb umbes kuuendiku summast, mida riik ajab praegu taga plaanitava automaksuga. Või siis võiks see summa aidata majutusettevõtteid, kellele uus koalitsioon plaanib lajatada käibemaksutõusuga.
Avalike dokumentide põhjal joonistub välja skeem, millele annavad tooni tuntud maksunõustaja, maksuameti uurimine ja käivitunud kohtuvaidlused. Asjaosalised ise rõhuvad, et kõnnivad õigel pool seaduse piiri.
Selleks, et maksulugu lahti harutada, hüppame esmalt 2018. aasta kevadesse.


JuhtusPurjus naine lasi käed käiku8. mail sai politsei teate, et Tartus Anne tänava kortermajas lõi purjus 44-aastane naine 28-aastast naist. Kiirabi viis kannatanu haiglasse. Juhtunu täpsemad asjaolud selguvad kriminaalmenetluses.Rästik käis aianduspoes8. mail kell 17.14 teatati, et Tartu külje all Tähtvere külas Rohelisel tänaval on aianduspoe välimüügiplatsil rästik. Poe töötajad püüdsid mao ämbri alla kinni. Kohale kutsutud päästjad püüdsid ta omakorda võrgu sisse ja viisid kaugemale loodusse.Kelmid tüssavad ostjaid ja müüjaid8. mail pöördus politseisse 57-aastane naine, kes tahtis Facebook Marketplace’is toole osta, kuid sai petta. Kelmusega tekitatud kahju on 990 eurot.Samal päeval teatas 39-aastane naine politseile, et sai Facebook Markeplace’is müüki sooritades petta. Tema kahju on 745 eurot.Varas lahkus valge autoga8. mail sai politsei teate, et Kambja alevikus Puiestee tänavalt on ärandatud valge Volkswagen Polo.Päästjad viisid rästiku tagasi loodusesse.


Ka kaugloetavate veemõõtjatega saab korraldada küberrünnakutUkraina sõda on toonud küberkuritegevusse uue hoo ja rünnakustrateegiad. Lisaks teeb ilma IoT ehk asjade internet, mille tagajärjeks laieneb potentsiaalsete küberrelvade hulk, räägib NATO küberkaitse koostöö keskuse tehnoloogiajuht ja rahvusvahelise küberkaitseõppuse Locked Shields üks korraldajatest Urmas Ruuto.Seekordne õppus oli suurem kui kunagi varem – korraldajaid umbes 400, osalejaid lausa ligi 2600 inimest. Urmas Ruuto ülesandeks oli varustada õppus vajaminevate süsteemidega.“Lisaks traditsioonilistele IT-süsteemidele, oleme õppusesse kaasanud kriitilise taristu komponente ja militaarsüsteeme. Sellel aastal olid nendeks täisfunktsionaalne 5G mobiilsidevõrk – tehnoloogia mida kohalikud operaatorid veel ei kasutagi, sateliitside, taktikaline side, gaasijuhe ja õhutõrjesüsteem,” loetleb ta.Aasta aastalt osalejatele suurema väljakutse pakkumine on NATO küberkaitse koostöö keskuse üks olulisemaid ülesandeid. “Treenitavate tase on aasta-aastalt paranenud, aga vaatamata sellele, suudavad ründajad nende süsteemid maha võtta,” tõdeb Ruuto.NATO küberkaitse koostöö keskus loodi Tallinnasse 2008. aastal, peamiseks tõukeks said pronksiöö järel Eesti riigiasutustele ja ettevõtetele osaks saanud massilised küberrünnakud.Praegu, 15 aastat hiljem, pole vaja enam kellelegi selgitada, miks peab lisaks maa, õhu ja veepiiri kaitsmisele hoidma silma peal küberruumil ja sidevõrkudel.Rünnakule kasvõi kaugloetavate veemõõtjategaUrmas Ruuto kinnitab, et Ukraina sõda on Eestis küberkallaletungide arvu kasvatanud ja muutunud on ka rünnakute iseloom.“Varasemalt levis peamiselt väljapressimisskeem, kus häkker tekitas probleemi ja olukorra paradamiseks tuli talle maksta,” kirjeldab Ruuto, “Aga sõda tõi kaasa rünnakud, mille eesmärk on võimalikult palju elu häirida ja kahju teha ning polnud enam oluline, kui palju aega ja muud ressurssi nende korraldamiseks kulus,”Tippekspert lisab, et eelkõige on sellised rünnakud sihitud Ukraina pihta, kuid mõju on palju laiem. “Kui Venemaa ründas sõja alguspäevil Viasati satelliidivõrku, kadus suurel osal ukrainlastel telepilt ja võrguühendus. Sama rünnak mõjutas aga ka Saksamaad, kus mitu tuhat tuulegeneraatorit lõpetas töötamise.”Ajal, mil nii palju seadmeid kasutab internetti, kasvab ka kahjutegemise ulatus. Urmas Ruuto teab juhtumit, kus rünnaku viisid läbi kaugloetavad veemõõtjad.Urmas Ruuto. Foto: Annika Metsla“Need on oma olemuselt väikesed arvutid ja nõrgalt kaitstud. Kui saada seda tüüpi seadmed kontrolli alla, võib häkkeril olla sadu tuhandeid bot´te, mis hakkavad näiteks mõnele veebilehele ummistusrünnakuid tegema.”Sarnase kogemuse on üle elanud ka NATO küberkaitse koostöö keskuse enda koduleht, just aasta tagasi, kui toimus eelmise aasta Locked Shield.Ruuto sõnul polnud selles aga tegelikult suuremat traagikat, hullem on see, kui kokku jookseb mõni elutähtsat teenust pakkuv veeb.“Üldiselt on kenasti näha, kuidas rünnak on vastuseks mingile tegevusele. Nii näiteks aktiveerusid häkkerid ka Narva tanki teisaldamise järel.Huvi 5G vastu toob palju töödKuigi Locked Shield ja sügisel toimuv teine küberõppus Crossed Swords on NATO küberkaitse koostöökeskuse aastasündmused, ei kulu sealsete tippekspertide aur sugugi ainult õppustele.Osa tööst moodustab niiöelda erialastele päringutele vastamine. “Meie keskuse liikmesriigid saavad esitada meile ülesandeid.Praegu on huviorbiidis 5G võrk ja selle turvalisus. Isegi militaarvaldkond on hakanud 5G võimalustest huvituma, ehkki varem oli selle kui tsiviiltehnoloogia osas kahtlusi. Seega tuleb palju päringuid ja ülesandeid just 5G kohta.Näiteks Euroopa transpordikoridorid, kus tulevikus liiguvad isejuhtivad autod, mis suhtlevad taristu ja teiste autodega. Kui aga sellesse koridori siseneb samasugune isesõitvate militaarsõidukite kolonn ja kasutab kõiki kohapealseid kommertsteenuseid, siis peab teadma, kui usaldusväärne see on,” räägib NATO küberkaitse koostöö keskuse tehnoloogiajuht.Viimase mõnekümne aastaga on telekommunikatsioonivaldkond drastiliselt arenenud. “Üheksakümnendatel sai telekommunikatsiooni õppida Tallinna Tehnikaülikooli raadio- ja sidetehnika instituudis. Mobiilsidest meile sel ajal isegi suurt midagi ei õpetatud. Kui mul avanes magistriõpingute ajal võimalus minna Rootsi Ericsson Researchi, kus sel ajal käis kolmanda mobiilside põlvkonna ehk 3G võrgu arendamise projekt, pidin hüppama täiesti tundmatusse kohta. Samas sain tehnikaülikoolist väga hea tehnilise tausta, ma suutsin kaasa mõelda ja tuua lagedale oma mõtted, mida katsetada. Meile öeldi juba ülikooli sisseastumisel et siin te õpite õppima ja enamus tarkusi tuleb töises elus,” meenutab Ruuto.Telekom ja IT aina enam seotudÕppida on tulnud kogu elu, ikka sedamööda, kuidas valdkond arenes. “Rootsist tulin tagasi Ericsson Eestisse sidevõrkude planeerijaks, alustasin GSM võrkudega, sealt edasi tulid 3G, 4G, 5G. Ehkki NATO küberkaitse koostöö keskuses on mul tööülesanded teised, tuleb sidevõrkude tundmine suureks kasuks,” tõdeb Ruuto ja lisab, et IT ja telekom on kaks üha enam teineteisele lähenevat valdkonda.“Kõik need eksperdid, kes tegelevad asjade internetiga, peavad samuti mõistma mobiilside võrgu toimimist. Telekommunikatsiooni valdkond aina kasvab ja 5G kasutamine jõuavad järjest uutesse niššidesse. Juba oli juttu transpordist ja liikluskorraldusest, kindlasti saab suureks kasutajaks meditsiin, põllumajandus, energeetika sektor.”Urmas Ruuto loodab, et uued suunad ja laienev tööpõld toob juurde ka telekommunikatsioonist huvitatud noori. Oma kunagise ülikooliga on tippeksperdil side säilinud, ta on retsenseerinud telekommunikatsiooni õppesuuna magistrantide lõputöid ja osalenud kaitsmiskomisjoni töös, teinud projektipõhist koostööd 5G valdkonnas ja aidanud kokku panna uut võrgutehnoloogiate ja -teenuste õppekava.“Võrreldes minu tudengiajaga on Tallinna Tehnikaülikooli telekommunikatsiooniõpe muidugi kõvasti muutunud. Tegu on tänapäevase ja konkurentsivõimelise õppekavaga, kuhu on lisandunud tarkvaraarendus, mis käib kommunikatsioonitehnoloogia juurde. Aga see suund, et ülikool õpetab mõtlemist, on jäänud ja peab jääma. Tehnoloogia areneb kogu aeg ja sama tõde, millega kunagi meid teele saadeti, kehtib ka tänapäeval: pärast ülikooli õppimine alles algab!”Fotod: NATO küberkaitse koostöö keskus


Eesti rikaste õnnemäng: Armin Karu keerutas kümned miljonid eurod maksuvabaksAastate eest kasiinoäri müünud Armin Karu osales maksutrikis, mis jättis maksumaksjad ilma pea 20 miljonist eurost, kirjutab Äripäev.
 Lisaks Karule leiab 150 miljoni euroni ulatunud skeemist ka teisi Eesti tuntud ärimehi: nutikat maksuakrobaatikat kasutasid veel kaheksa Eesti ettevõtjat, näiteks Urmas Purde ja Jaanus Otsa. Ainuüksi Karu tulumaksuvõit teeb umbes kuuendiku summast, mida riik ajab praegu taga plaanitava automaksuga.
Avalike dokumentide põhjal joonistub välja skeem, millele annavad tooni tuntud maksunõustaja, maksuameti uurimine ja käivitunud kohtuvaidlused. Asjaosalised ise rõhuvad, et kõnnivad õigel pool seaduse piiri.
Loe pikemalt Äripäevast.


Eesti rikaste õnnemäng: Armin Karu keerutas kümned miljonid eurod maksuvabaksAastate eest kasiinoäri müünud Armin Karu osales maksutrikis, mis jättis maksumaksjad ilma pea 20 miljonist eurost.Peale Karu kasutas nutikat maksuakrobaatikat veel kaheksa Eesti ettevõtjat, näiteks Urmas Purde ja Jaanus Otsa. Ainuüksi Karu tulumaksuvõit teeb umbes kuuendiku summast, mida riik ajab praegu taga plaanitava automaksuga.Avalike dokumentide põhjal joonistub välja skeem, millele annavad tooni tuntud maksunõustaja, maksuameti uurimine ja käivitunud kohtuvaidlused. Asjaosalised ise rõhuvad, et kõnnivad õigel pool seaduse piiri.Loe maksutrikist pikemalt Äripäevast.


Naine kaotas kelmidele üle 3000 euroTALLINN, 10. mai, BNS – Ida-Virumaal elav naine kaotas kelmidele üle 3000 euro.
Teisipäeval pöördus politsei poole 67-aastane naine, kellega oli ühendust võtnud väidetav pangatöötaja, kes palus teha koostööd.
Naine ei kahelnud pangatöötajana esineva kelmi usaldusväärsuses ja tegutses vastavalt juhistele.
Kelmusega tekitatud kahju on 3300 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Küberrünnakut saab toime panna ka kaugloetavate veemõõtjategaUkraina sõda on toonud küberkuritegevusse uue hoo ja rünnakustrateegiad. Lisaks teeb ilma IoT ehk asjade internet, mille tagajärjeks laieneb potentsiaalsete küberrelvade hulk, räägib NATO küberkaitse koostöö keskuse tehnoloogiajuht ja rahvusvahelise küberkaitseõppuse Locked Shields üks korraldajatest Urmas Ruuto.
Seekordne õppus oli suurem kui kunagi varem – korraldajaid umbes 400, osalejaid lausa ligi 2600 inimest. Urmas Ruuto ülesandeks oli varustada õppus vajaminevate süsteemidega. “Lisaks traditsioonilistele IT-süsteemidele, oleme õppusesse kaasanud kriitilise taristu komponente ja militaarsüsteeme. Sellel aastal olid nendeks täisfunktsionaalne 5G mobiilsidevõrk – tehnoloogia mida kohalikud operaatorid veel ei kasutagi, sateliitside, taktikaline side, gaasijuhe ja õhutõrjesüsteem,” loetleb ta. Aasta aastalt osalejatele suurema väljakutse pakkumine on NATO küberkaitse koostöö keskuse üks olulisemaid ülesandeid. “Treenitavate tase on aasta-aastalt paranenud, aga vaatamata sellele, suudavad ründajad nende süsteemid maha võtta,” tõdeb Ruuto.
NATO küberkaitse koostöö keskus loodi Tallinnasse 2008. aastal, peamiseks tõukeks said pronksiöö järel Eesti riigiasutustele ja ettevõtetele osaks saanud massilised küberrünnakud. Praegu, 15 aastat hiljem, pole vaja enam kellelegi selgitada, miks peab lisaks maa, õhu ja veepiiri kaitsmisele hoidma silma peal küberruumil ja sidevõrkudel. Urmas Ruuto kinnitab, et Ukraina sõda on Eestis küberkallaletungide arvu kasvatanud ja muutunud on ka rünnakute iseloom. “Varasemalt levis peamiselt väljapressimisskeem, kus häkker tekitas probleemi ja olukorra paradamiseks tuli talle maksta,” kirjeldab Ruuto. “Aga sõda tõi kaasa rünnakud, mille eesmärk on võimalikult palju elu häirida ja kahju teha ning polnud enam oluline, kui palju aega ja muud ressurssi nende korraldamiseks kulus.” Ta lisab, et eelkõige on sellised rünnakud sihitud Ukraina pihta, kuid mõju on palju laiem. “Kui Venemaa ründas sõja alguspäevil Viasati satelliidivõrku, kadus suurel osal ukrainlastel telepilt ja võrguühendus. Sama rünnak mõjutas aga ka Saksamaad, kus mitu tuhat tuulegeneraatorit lõpetas töötamise.”
Õppus Locked Shields 2023. Foto: NATO küberkaitse koostöö keskus
Ajal, mil nii palju seadmeid kasutab internetti, kasvab ka kahjutegemise ulatus. Urmas Ruuto teab juhtumit, kus rünnaku viisid läbi kaugloetavad veemõõtjad. “Need on oma olemuselt väikesed arvutid ja nõrgalt kaitstud. Kui saada seda tüüpi seadmed kontrolli alla, võib häkkeril olla sadu tuhandeid bot´te, mis hakkavad näiteks mõnele veebilehele ummistusrünnakuid tegema.” Sarnase kogemuse on üle elanud ka NATO küberkaitse koostöö keskuse enda koduleht, just aasta tagasi, kui toimus eelmise aasta Locked Shield. Ruuto sõnul polnud selles aga tegelikult suuremat traagikat, hullem on see, kui kokku jookseb mõni elutähtsat teenust pakkuv veeb. “Üldiselt on kenasti näha, kuidas rünnak on vastuseks mingile tegevusele. Nii näiteks aktiveerusid häkkerid ka Narva tanki teisaldamise järel.”
Huvi 5G vastu toob palju tööd
Kuigi Locked Shield ja sügisel toimuv teine küberõppus Crossed Swords on NATO küberkaitse koostöökeskuse aastasündmused, ei kulu sealsete tippekspertide aur sugugi ainult õppustele. Osa tööst moodustab nii-öelda erialastele päringutele vastamine. “Meie keskuse liikmesriigid saavad esitada meile ülesandeid. Praegu on huviorbiidis 5G-võrk ja selle turvalisus. Isegi militaarvaldkond on hakanud 5G võimalustest huvituma, ehkki varem oli selle kui tsiviiltehnoloogia osas kahtlusi. Seega tuleb palju päringuid ja ülesandeid just 5G kohta. Näiteks Euroopa transpordikoridorid, kus tulevikus liiguvad isesõitvad autod, mis suhtlevad taristu ja teiste autodega. Kui aga sellesse koridori siseneb samasugune isesõitvate militaarsõidukite kolonn ja kasutab kõiki kohapealseid kommertsteenuseid, siis peab teadma, kui usaldusväärne see on,” räägib NATO küberkaitse koostöö keskuse tehnoloogiajuht.
Viimase mõnekümne aastaga on telekommunikatsioonivaldkond drastiliselt arenenud. “Üheksakümnendatel sai telekommunikatsiooni õppida Tallinna Tehnikaülikooli raadio- ja sidetehnika instituudis. Mobiilsidest meile sel ajal isegi suurt midagi ei õpetatud. Kui mul avanes magistriõpingute ajal võimalus minna Rootsi Ericsson Researchi, kus sel ajal käis kolmanda mobiilside põlvkonna ehk 3G-võrgu arendamise projekt, pidin hüppama täiesti tundmatusse kohta. Samas sain tehnikaülikoolist väga hea tehnilise tausta, ma suutsin kaasa mõelda ja tuua lagedale oma mõtted, mida katsetada. Meile öeldi juba ülikooli sisseastumisel, et siin te õpite õppima ja enamus tarkusi tuleb töises elus,” meenutab Ruuto.
Telekom ja IT aina enam seotud
Õppida on tulnud kogu elu, ikka sedamööda, kuidas valdkond arenes. “Rootsist tulin tagasi Ericsson Eestisse sidevõrkude planeerijaks, alustasin GSM-võrkudega, sealt edasi tulid 3G, 4G, 5G. Ehkki NATO küberkaitse koostöö keskuses on mul tööülesanded teised, tuleb sidevõrkude tundmine suureks kasuks,” tõdeb Ruuto ja lisab, et IT ja telekom on kaks üha enam teineteisele lähenevat valdkonda. “Kõik need eksperdid, kes tegelevad asjade internetiga, peavad samuti mõistma mobiilside võrgu toimimist. Telekommunikatsiooni valdkond aina kasvab ja 5G kasutamine jõuavad järjest uutesse niššidesse. Juba oli juttu transpordist ja liikluskorraldusest, kindlasti saab suureks kasutajaks meditsiin, põllumajandus, energeetikasektor.”
Urmas Ruuto loodab, et uued suunad ja laienev tööpõld toob juurde ka telekommunikatsioonist huvitatud noori. Oma kunagise ülikooliga on tippeksperdil side säilinud, ta on retsenseerinud telekommunikatsiooni õppesuuna magistrantide lõputöid ja osalenud kaitsmiskomisjoni töös, teinud projektipõhist koostööd 5G valdkonnas ja aidanud kokku panna uut võrgutehnoloogiate ja -teenuste õppekava. “Võrreldes minu tudengiajaga on Tallinna Tehnikaülikooli telekommunikatsiooniõpe muidugi kõvasti muutunud. Tegu on tänapäevase ja konkurentsivõimelise õppekavaga, kuhu on lisandunud tarkvaraarendus, mis käib kommunikatsioonitehnoloogia juurde. Aga see suund, et ülikool õpetab mõtlemist, on jäänud ja peab jääma. Tehnoloogia areneb kogu aeg ja sama tõde, millega kunagi meid teele saadeti, kehtib ka tänapäeval: pärast ülikooli õppimine alles algab!”


Ka Eesti juhtide välisvisiitide kulud tasub mõnikord vastuvõtja   Eesti riigijuhtide välisvisiitidel maksab mõnikord kulud ka vastuvõttev pool, ütlesid ERR-ile presidendi, peaministri ja välisministri esindajad ning riigikogu väliskomisjoni esimees. Reisikulude teema on muutunud teravaks Euroopa Liidu institutsioonides, kuna avalikuks on saanud mitmed juhtumid, kus nende juhtide reisi eest on tasunud vastuvõtja.   "Peaministri visiitide kulud, mis on seotud töökohustuste täitmisega, kaetakse riigikantselei eelarvest. Euroopa Ülemkogul osalemise sõidukulud hüvitatakse Euroopa Liidu eelarvest," ütles valitsuse pressiesindaja Sten Otsmaa. Ta tõi välja, et peaminister Kaja Kallase ametis oldud aja jooksul - alates 2021. aasta jaanuarist - on riigikantseleile EL-i eelarvest tasutud Kallase sõidukulude eest 85 555 eurot. "Peaministri ametlike visiitide puhul katab kutsuja ehk teise riigi valitsus kutsutava kohapealsed majutus- ja transpordikulud vastavalt protokollilisele kokkuleppele ja rahvusvahelisele tavale," lisas Otsmaa. Sarnane oli ka presidendi kommunikatsiooninõuniku Indrek Treufeldti vastus ERR-ile: "Riikidevahelises suhtluses on kombeks, et mida kõrgem on visiidi tase, seda rohkem kulusid kannab vastuvõtja." Ta lisas, et riigiti on siiski kulude suurus ja nende katmise traditsioonid erinevad. Ka välisministeeriumi esindaja tõi välja sõidukuludega seotud erandid, mis puudutavad Euroopa Liiduga seotud välisvisiite. "Näiteks hüvitatakse ministri lähetuste sõidukulud Euroopa Liidu Nõukogu kohtumistele. Täpselt samadel alustel hüvitatakse ka osad sõidud eesistuja riigi korraldatud töökohtumistele," ütles ministeeriumi pressiesindaja Brent Pere. Muude kulude katmise jättis välisministeeriumi esindaja täpsustamata. Teema võttis kokku riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson: "Euroopa Komisjoni volinike ja ametnike reiside eest tasumist saab seostada lobby-tegevusega ja nende mõjutamisega oluliste otsuste vastuvõtmisel. Me oleme küll Euroopa Liidu ja NATO mõjukas liige, aga ma arvan, et meie erikaalu tõttu me ilmselt siiski ei ole väga põnev sihtriiki lobby tegemiseks." Mihkelsoni sõnul on riigikogus välislähetuste kord päris hästi paigas, kuigi kindlasti on ka juhtumeid, kus vastuvõttev pool soovib maksta vastuvõtukulusid – näiteks kui mõnda riigikogu liiget kutsutakse kusagile esinema. "Lisaks on riike, kus on traditsioon, et võõrustav riik tasub külaliste ööbimise ning lõuna- ja õhtusöökide kulud ning samas eeldab sama ka Eestilt, kui nemad meile peaks külla tulema," märkis Mihkelson. Reisikulude katmise teema tõusis laiemalt päevakorda, kui veebiväljaanne Politico teatas veebruaris, et Euroopa Komisjoni juhtiv transpordiametnik Henrik Hololei nõustus Katari valitsuse pakutud tasuta lennupiletitega ajal, kui tema alluvad rääkisid riigi esindajatega läbi lennunduslepingu detaile. Hiljem paljastas sama väljaanne, kuidas mitu Euroopa Komisjoni volinikku oli aktsepteerinud neid vastu võtnud riigi pakkumisega tasuda nende majutuskulud. Sellega kõlab kokku ka Euroopa Parlamenti raputav skandaal, mille keskel on mitu nädalat eeluurimisvanglas veetnud parlamendi endine asepresident Eva Kaili, keda koos kaastöötajatega kahtlustatakse Katarilt altkäemaksu võtmises.    					Toimetaja:  Mait Ots


Kelmid petsid tallinlastelt välja tuhandeid eurosidTALLINN, 10. mai, BNS – Politsei uurib juhtumeid, kus kelmidel õnnetus inimestelt välja petta tuhandeid eurosid.
9. mail alustati menetlust juhtumis, kus 76-aastasele Kristiines elavale naisele helistati väidetavalt Googlest ja teavitati, et tema Gmaili kontol avastati kahtlane tegevus ning paluti alla laadida rakendus AnyDesk. Seejärel helistati Swedbankist ja teavitati sellest, et keegi üritab vormistada tema nimel laene ning laenutaotluste tühistamiseks pidi naine kinnitama tegevusi PIN-koodidega. Samuti juhendati teda alla laadima Trust Walleti rakendus ning ostma ja hoiustama krüptoraha. Hiljem selgus, et avaldaja pangakontolt  tehti ülekandeid kogusummas 15 891 eurot.
9. mail alustati menetlust juhtumis, kus 28-aastasele naisele helistati väidetavalt Googlest ja teavitati sellest, et tema Gmaili kontole on häkitud. Seejärel paluti naisel erinevatel  ettekäänetel ja erinevate isikute poolt alla laadida rakendus RustDesk, siseneda internetipanka ning kinnitada tehinguid Smart-ID PIN-2 koodiga, mida naine ka vastavalt juhistele tegi. Hiljem selgus, et naise kontolt kanti edasi raha kogusumas 5837 eurot.
9. mail alustati menetlust juhtumis, kus Mustamäel elavale 34-aastasele mehele helistati väidetavalt politseist ja teavitati, et keegi soovib avaldaja nimel laenu võtta. Seejärel suunati kõne väidetavale pangatöötajale, kes asjaolude kontrollimiseks ja probleemide lahendamiseks palus alla laadida rakenduse AnyDesk ning kinnitada tegevusi Smart-ID PIN-koodidega, mida mees ka vastavalt juhistele tegi. Hiljem selgus, et mehe nimel võeti laenud kogusummas 6877 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


MÕNE KUUGA PETETI VÄLJA ÜLE KAHE MILJONI! Õngitsussõnumite ja petukõnede laviin meelitab kelmidele andmeid avaldamaKelmid püüavad pidevalt pettusega ligi pääseda inimeste panga- või krediitkaardi andmetele. Üheks levinud viisiks on maskeerida see teavituseks saabunud paki kohta, mille kättesaamiseks tuleb jagada oma andmeid või teha lisamakse. Paraku on kelmid oma skeemidega vägagi edukad: Eesti elanikelt petsid nad tänavu vaid mõne kuuga välja üle kahe miljoni euro.„Teie tellimus on ootele pandud puuduva majanumbri tottu. Palun varskendage oma tellimuse teavet,“ teatab telefoni saabunud sõnum, mis suunab tundmatule veebilehele.„Kui oleks täpitähed olnud, oleks äkki isegi vajutanud,“ mõtiskleb tähelepanelik sõnumi saaja. Selliseid sms-e on välja saadetud massiliselt. Mõni on neid saanud isegi topelt.Tegu on tüüpilise õngitsuskatsega. Sõnumis olevale lingile vajutades jõuab veebisaidile, kust tuleb alla laadida mõni programm või avaldada isiklikud andmed nagu pangaparoolid, krediitkaardiandmed ja telefoninumber. Nii võivad kelmid pääseda ligi sinu pangakontole ja seal omavoliliselt tegutseda.KAHTLANE SÕNUM: Tundmatult saatjalt saadud kirjavigadega sõnum viitab, et tõenäoliselt on tegu kelmusega.(Erakogu)Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütleb, et selle aasta algusest levib kõiksuguseid skeeme. „Tehakse massiliselt petukõnesid, saadetakse õngitsussõnumeid ja e-kirju. Lisaks on väga palju pettusi ostu-müügi platvormidel, kus müüjale saadetakse võltsitud mõne kullerfirma veebilehe link, kuhu tuleb tehingu tegemiseks sisestada oma krediitkaardi andmed,“ toob ta näiteid.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin.(PPA)Kuna pakke tellitakse usinalt, siis pole keeruline lasta sellisel sõnumil end ära petta. Politseile on alates jaanuarist teatatud 79 korral, et kannatanu sai sõnumi väitega, et pakk on ootel või on millegi tõttu vaja juurde maksta. Sealhulgas on juhtumid, kus pankade nimel saadeti õngitsussõnumeid koos võltsitud veebilehe lingiga. Nende kogukahju on 50 123 eurot.Petukõnede ohvriks on langenud 185 inimest, kelle kogukahju on 1 031 252 eurot. Suurimaid kahjusid saadakse aga investeerimisel: tänavu on investeerimispettuste ohvriks langenud 86 inimest, kelle kahju on kokku 1 059 036 eurot.Kelmid kopeerivad tuntud firmade kodulehtiTelia turbevaldkonna juht Aigar Käis tõdeb, et petturite seas on levinud praktika kasutada erinevates petuskeemides tuntud teenusepakkujate nagu pankade, kuller- ja telekomfirmade nime ja brändingut, et oma skeemidega inimesteni jõuda.Telia turbevaldkonna juht Aigar Käis.(Jake Farra)Omniva meediasuhete juhi Kristina Haavala sõnul pöördutakse pettuste teemal iga päev nende klienditeeninduse poole. Pöördumiste arv oleneb sellest, kui aktiivselt mõni petuversioon parajasti levib. Klientidelt saadav info on oluline, et võtta kasutusele vastumeetmed, pannes näiteks koostöös telefonioperaatoriga piir sõnumite saatmisele.Ajaga on kelmid muutunud aina osavamaks. Väga hästi osatakse kopeerida Omniva digikeskkonda ja e-teenuseid. Nii näevad need välja ettevõtte kodulehele väga sarnased. Heausklikele klientidele saadetakse erinevatel viisidel pöördumisi, et petta välja isikuandmed või küsida ettemakset paki kätte saamiseks. Kui varem levisid peamiselt venekeelsed pettused ja eestikeelsed olid üldjuhul keeleliselt vigased, siis nüüd on kelmid ka selles osas edusamme teinud.Haavala soovitab olla iga makse tegemisel tähelepanelik, sealhulgas alati üle kontrollida saaja andmed. Vähimagi kahtluse korral tuleks enne makse tegemist võtta ise ühendust Omniva klienditeenindusega. Omniva ei küsi paki eest tasu sms-i või e-kirja vahendusel saadetud lingiga.Omniva meediasuhete juht Kristina Haavala.(Omniva)Samuti levib Käisi sõnul palju libaloosimisi, mida taas esitletakse mõne tuntud ettevõtte auhinnakampaaniana. Näiteks lubatakse erinevate küsitluste, netiloosimiste ja muu sarnase puhul välja loosida uus telefon, aga tegelikkuses tellib heauskne kasutaja endale hoopis perioodilise teenuse, millega kaasneb igakuine tasu.Kelmid tegutsevad ka veebiturgudelSellel talvel levis skeem, kus inimene sai panga nimel kelmidelt sms-i, kus teavitati kahtlase tegevuse kohta pangakontol. Liikudes läbi lingi edasi veebilehele tuli sisselogimiseks sisestada oma PIN-koodid. Nii said kelmid need enda käsutusse, mis võimaldas pangakontolt raha võtta.HIRMUTAMISTAKTIKA: Selline sõnum paneks iga kliendi muretsema oma pangakonto turvalisuse pärast.(Kuvatõmmis sms-sõnumist)Lisaks hirmutamistaktikale leiavad kelmid uusi võimalusi ka seal, kus inimesed kõige enam tegutsevad. Aprillis teavitas politsei Marketplace'is levinud pettusest, mille käigus saadeti kauba tellijale kullerteenuse link, kuhu pidi sisestama kas oma pangakaardi numbri, Mobiil-ID või Smart-ID koodid. Libaleht võib välja näha päris lehega väga sarnane ja sisaldada ka klienditoe kontakte või chat'i võimalust. Peale andmete sisestamist kasutasid kelmid neid kontole ligipääsemiseks, et sealt kanda raha võõrale pangakontole.KELMID TÖÖS: Marketplace'i müügikuulutusele reageerinud ostjana esinev pettur saadab Messengeri lingi, mis viib libaleheni.(Erakogu )Pettuste ohvriks langemist saab vältidaPIN1 ja PIN2 paroole ei jagata mitte kellegagi ega sisestata teiste inimeste palvel.Sõnumites ja e-kirjades saadetud linkidele ei vajutata. Veendu, mis sõnumiga või e-kirjaga on tegu ning kellelt on saadetud. Kelmid on osavad veebilehtede võltsijad ja oma andmete sisestamist soovitame vältida.Investeerimisega soovitame alustada oma kodupangast. Need on kindlasti pettused, kui juhututtav vestluse käigus soovitab head tulutoovat (krüptosse) investeerimise või kauplemise platvormi. Samuti katkestage vestlus, kui keegi hakkab soovitama „investeerimisalast maaklerit“.Allikas: PPA pressiosakond


Pakistani ekspeaminister astus kohtu etteISLAMABAD, 10. mai, AFP-BNS – Pakistani endine peaminister Imran Khan astus kolmapäeval Islamabadi politsei peahoones erikohtu ette süüdistatuna korruptsioonis, teatas kohalik meedia.
Mõned ajakirjandusväljaanded ütlesid anonüümseks jäänud allikatele viidates, et prokurörid taotlevad Khani 14 päevaks vahi alla jätmist.
Geo TV andmetel lubatakse Khanil istungi ajal advokaatidega konsulteerida, kuid menetluse üksikasjad on teadmata, sest kohut peetakse kinniste uste taga.
Khan peeti kinni teisipäeval mitu kuud väldanud poliitilise kriisi järel. Tema kinnipidamine vallandas protestid mitmel pool riigis.
Ekspeaminister on süüdistanud üht kõrget sõjaväelast seotuses vandenõuga tema tapmiseks.
Pakistanis on poliitikuid sageli vahistatud ja vangi pandud, kuid vaid vähesed neist on süüdistanud nii otseselt sõjaväge, ehkki see on korraldanud vähemalt kolm riigipööret ja valitsenud riiki üle kolmekümne aasta.
Osa protestijaid valaski viha välja sõjaväe peale, süüdates Lahore'is ühe komandöri maa ja piirates sisse relvajõudue peastaabi garnisonilinnas Rawalpindis.
Võimud on andnud korralduse koolid kogu riigis kinni panna ja piiravad juurdepääsu sotsiaalmeediaplatvormidele nagu Twitter ja Facebook.
Teisipäeva õhtul olid politseil paljudes linnades ägedad kokkupõrked Khani Pakistan Tehreek-e-Insafi (PTI) partei toetajatega.
Kohalik meedia teatas kahest surmast, politsei ütles, et ainuüksi Pandžabi provintsis peeti kinni 945 nõndanimetatud korrarikkujat ja kurikaela.
Justiitsminister Azam Nazeer Tarar kinnitas ajakirjanikele, et Khani vahistamine ei ole poliitiline kättemaks.
Ekspeaministri vahistamiseni viinud kaasuse taga on riiklik korruptsioonitõrjeamet (NAB), kelle sõnul eiras Khan korduvaid kutseid kohtusse ilmuda.
Khanile on pärast peaministriametist tagandamist eelmise aasta aprillis esitatud kümneid süüdistusi. Süüdimõistmise korral kaotab ta õiguse pidada avalikku ametit, mis välistab tema kandideerimise selle aasta valimistel.
AFP – Baltic News Service


Urmas Ruuto: küberrünnakuks piisab kaugloetavast veemõõtjastUkraina sõda on toonud küberkuritegevusse uue hoo ja rünnakustrateegiad. NATO küberkaitsekoostöö keskuse tehnoloogiajuhi ja rahvusvahelise küberkaitseõppuse Locked Shields ühe korraldaja Urmas Ruuto kinnitusel teeb lisaks ilma asjade internet (ingl Internet of Things, IoT), mille tagajärjeks laieneb potentsiaalsete küberrelvade hulk.
Seekordne (18.-21. aprill, toim) õppus oli suurem kui kunagi varem – korraldajaid umbes 400, osalejaid suisa ligi 2600 inimest. „Lisaks traditsioonilistele IT-süsteemidele, oleme õppusesse kaasanud kriitilise taristu komponente ja militaarsüsteeme. Sellel aastal olid nendeks täisfunktsionaalne 5G mobiilsidevõrk – tehnoloogia mida kohalikud operaatorid veel ei kasutagi, sateliitside, taktikaline side, gaasijuhe ja õhutõrjesüsteem,” loetles Ruuto, kelle  ülesandeks oli varustada õppus vajaminevate süsteemidega.
Urmas Ruuto (Foto: Annika Metsla)
NATO küberkaitsekoostöö keskuse (The NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence, CCDCOE) üks olulisemaid ülesandeid on mõelda osalejate jaoks aasta-aastalt välja üha keerukamaid probleeme. „Treenitavate tase on aasta-aastalt paranenud, aga vaatamata sellele suudavad ründajad nende süsteemid maha võtta,” tõdeb Ruuto.
NATO küberkaitsekoostöö keskus loodi Tallinnasse 2008. aastal, kusjuures peamise tõuke andsid Eesti riigiasutustele ja ettevõtetele pärast pronksiööd korraldatud massilised küberrünnakud. Praegu, 15 aastat hiljem, pole vaja enam kellelegi selgitada, miks peab lisaks maa, õhu ja veepiiri kaitsmisele hoidma silma peal küberruumil ja sidevõrkudel. Urmas Ruuto kinnitusel on Ukraina sõda kasvatanud küberkallaletungide arvu, lisaks on muutunud rünnakute iseloom. „Varasemalt levis peamiselt väljapressimisskeem, kus häkker tekitas probleemi ja olukorra parandamiseks tuli talle maksta. Sõda tõi aga kaasa rünnakud, mille eesmärk on võimalikult palju elu häirida ja kahju teha ning polnud enam oluline, kui palju aega ja muud ressurssi nende korraldamiseks kulus.”
Rutto sõnul on sellised rünnakud sihitud eelkõige Ukraina pihta, kuid mõju on palju laiem. „Kui Venemaa ründas sõja alguspäevil Viasati satelliidivõrku, kadus suurel osal ukrainlastel telepilt ja võrguühendus. Sama rünnak mõjutas aga ka Saksamaad, kus mitu tuhat tuulegeneraatorit lõpetas töötamise.”
Ajal, mil paljud seadmeid kasutavad internetti, laieneb ka kahjutegemise ulatus. Ruuto teab rääkida juhtumist, kus ründavaks poleks olid kaugloetavad veemõõtjad. „Need on oma olemuselt väikesed arvutid ja nõrgalt kaitstud. Kui saada seda tüüpi seadmed kontrolli alla, võib häkkeril olla sadu tuhandeid bot´te, mis hakkavad näiteks mõnele veebilehele ummistusrünnakuid tegema.”
Sarnane kogemus on NATO küberkaitsekoostöö keskuse kodulehel ja seda eelmise aasta kevadest, kui toimus Locked Shields 2022. Ruuto sõnul ei olnud selles tegelikult suuremat traagikat. Palju hullem on, kui kokku jookseb mõni elutähtsat teenust pakkuv veeb. „Üldiselt on kenasti näha, kuidas rünnak on vastuseks mingile tegevusele. Nii näiteks aktiveerusid häkkerid ka Narva tanki teisaldamise järel.“
Õppus Locked Shields 2023 (Foto: NATO küberkaitsekoostöö keskus)
Huvi 5G vastu toob palju tööd
Kuigi Locked Shields ja sügisel toimuv küberõppus Crossed Swords on NATO küberkaitsekoostöö keskuse aastasündmused, ei kulu sealsete tippekspertide kogu jõud ainult õppustele. Osa tööst moodustab n-ö erialastele päringutele vastamine. „Meie keskuse liikmesriigid saavad esitada meile ülesandeid. Praegu on huviorbiidis 5G võrk ja selle turvalisus. Isegi militaarvaldkond on hakanud 5G võimalustest huvituma, ehkki varem oli selle kui tsiviiltehnoloogia osas kahtlusi. Seega tuleb palju päringuid ja ülesandeid just 5G kohta. Näiteks Euroopa transpordikoridorid, kus tulevikus liiguvad isesõitvad autod, mis suhtlevad taristu ja teiste autodega. Kui aga sellesse koridori siseneb samasugune isesõitvate militaarsõidukite kolonn ja kasutab kõiki kohapealseid kommertsteenuseid, siis peab teadma, kui usaldusväärne see on,” rääkis Ruuto.
Viimase mõnekümne aastaga on telekommunikatsiooni valdkond drastiliselt arenenud. „1990ndatel sai telekommunikatsiooni õppida Tallinna Tehnikaülikooli raadio- ja sidetehnika instituudis. Mobiilsidest ei õpetatud meile sel ajal suurt midagi. Kui mul avanes seoses magistriõpingutega võimalus minna Rootsi Ericsson Researchi, kus sel ajal käis kolmanda mobiilside põlvkonna ehk 3G võrgu arendamise projekt, pidin hüppama täiesti tundmatusse kohta. Samas sain tehnikaülikoolist väga hea tehnilise tausta – suutsin kaasa mõelda ja tuua lagedale oma mõtteid, mida katsetada. Meile öeldi juba ülikooli sisseastumisel, et siin te õpite õppima ja enamus tarkusi tuleb töises elus,” meenutas Ruuto.
Küberõppus Locked Shields 2023 (Foto: NATO küberkaitsekoostöö keskus)
Telekom ja IT aina enam seotud
Õppida on tulnud kogu elu ja ikka koos valdkonna arenemisega. „Rootsist tulin tagasi Ericsson Eestisse sidevõrkude planeerijaks. Alustasin GSM võrkudega, sealt edasi tulid 3G, 4G, 5G. Ehkki NATO küberkaitsekoostöö keskuses on mul tööülesanded teised, tuleb sidevõrkude tundmine suureks kasuks,” tõdes Ruuto ja lisas, et IT ja telekom on kaks üha enam teineteisele lähenevat valdkonda.
„Kõik need eksperdid, kes tegelevad asjade internetiga, peavad samuti mõistma mobiilside võrgu toimimist. Telekommunikatsiooni valdkond aina kasvab ja 5G kasutamine jõuab järjest uutesse niššidesse. Juba oli juttu transpordist ja liikluskorraldusest, kindlasti saab suureks kasutajaks meditsiin, põllumajandus, energeetikasektor.”
Urmas Ruuto loodab, et uued suunad ja laienev tööpõld toovad juurde telekommunikatsioonist huvitatud noori. Tippeksperdi side oma kunagise ülikooliga on säilinud – ta on retsenseerinud telekommunikatsiooni õppesuuna magistrantide lõputöid ja osalenud kaitsmiskomisjoni töös, teinud projektipõhist koostööd 5G valdkonnas ja aidanud kokku panna uut võrgutehnoloogiate ja -teenuste õppekava. „Võrreldes minu tudengiajaga on Tallinna Tehnikaülikooli telekommunikatsiooniõpe muidugi kõvasti muutunud. Tegu on tänapäevase ja konkurentsivõimelise õppekavaga, kuhu on lisandunud tarkvaraarendus, mis käib kommunikatsioonitehnoloogia juurde. Aga see suund, et ülikool õpetab mõtlemist, on jäänud ja peab jääma. Tehnoloogia areneb kogu aeg ja sama tõde, millega kunagi meid teele saadeti, kehtib ka tänapäeval: pärast ülikooli õppimine alles algab!”
.


Küberturvalisuse tippekspert Urmas Ruuto: „Küberrünnakut saab toime panna ka kaugloetavate veemõõtjatega”Ukraina sõda on toonud küberkuritegevusse uue hoo ja rünnakustrateegiad. Lisaks teeb ilma IoT ehk asjade internet, mille tagajärjeks laieneb potentsiaalsete küberrelvade hulk, räägib NATO küberkaitse koostöö keskuse tehnoloogiajuht ja rahvusvahelise küberkaitseõppuse Locked Shields üks korraldajatest Urmas Ruuto.
Seekordne õppus oli suurem kui kunagi varem – korraldajaid umbes 400, osalejaid lausa ligi 2600 inimest. Urmas Ruuto ülesandeks oli varustada õppus vajaminevate süsteemidega. „Lisaks traditsioonilistele IT-süsteemidele, oleme õppusesse kaasanud kriitilise taristu komponente ja militaarsüsteeme. Sellel aastal olid nendeks täisfunktsionaalne 5G mobiilsidevõrk – tehnoloogia mida kohalikud operaatorid veel ei kasutagi, sateliitside, taktikaline side, gaasijuhe ja õhutõrjesüsteem,” loetleb ta. Aasta aastalt osalejatele suurema väljakutse pakkumine on NATO küberkaitse koostöö keskuse üks olulisemaid ülesandeid. „Treenitavate tase on aasta-aastalt paranenud, aga vaatamata sellele, suudavad ründajad nende süsteemid maha võtta,” tõdeb Ruuto.
NATO küberkaitse koostöö keskus loodi Tallinnasse 2008. aastal, peamiseks tõukeks said pronksiöö järel Eesti riigiasutustele ja ettevõtetele osaks saanud massilised küberrünnakud. Praegu, 15 aastat hiljem, pole vaja enam kellelegi selgitada, miks peab lisaks maa, õhu ja veepiiri kaitsmisele hoidma silma peal küberruumil ja sidevõrkudel. Urmas Ruuto kinnitab, et Ukraina sõda on Eestis küberkallaletungide arvu kasvatanud ja muutunud on ka rünnakute iseloom. „Varasemalt levis peamiselt väljapressimisskeem, kus häkker tekitas probleemi ja olukorra paradamiseks tuli talle maksta,” kirjeldab Ruuto, „Aga sõda tõi kaasa rünnakud, mille eesmärk on võimalikult palju elu häirida ja kahju teha ning polnud enam oluline, kui palju aega ja muud ressurssi nende korraldamiseks kulus.” Ta lisab, et eelkõige on sellised rünnakud sihitud Ukraina pihta, kuid mõju on palju laiem. “Kui Venemaa ründas sõja alguspäevil Viasati satelliidivõrku, kadus suurel osal ukrainlastel telepilt ja võrguühendus. Sama rünnak mõjutas aga ka Saksamaad, kus mitu tuhat tuulegeneraatorit lõpetas töötamise.”
Ajal, mil nii palju seadmeid kasutab internetti, kasvab ka kahjutegemise ulatus. Urmas Ruuto teab juhtumit, kus rünnaku viisid läbi kaugloetavad veemõõtjad. „Need on oma olemuselt väikesed arvutid ja nõrgalt kaitstud. Kui saada seda tüüpi seadmed kontrolli alla, võib häkkeril olla sadu tuhandeid bot´te, mis hakkavad näiteks mõnele veebilehele ummistusrünnakuid tegema.” Sarnase kogemuse on üle elanud ka NATO küberkaitse koostöö keskuse enda koduleht, just aasta tagasi, kui toimus eelmise aasta Locked Shield. Ruuto sõnul polnud selles aga tegelikult suuremat traagikat, hullem on see, kui kokku jookseb mõni elutähtsat teenust pakkuv veeb. „Üldiselt on kenasti näha, kuidas rünnak on vastuseks mingile tegevusele. Nii näiteks aktiveerusid häkkerid ka Narva tanki teisaldamise järel.”
Huvi 5G vastu toob palju tööd
Kuigi Locked Shield ja sügisel toimuv teine küberõppus Crossed Swords on NATO küberkaitse koostöökeskuse aastasündmused, ei kulu sealsete tippekspertide aur sugugi ainult õppustele. Osa tööst moodustab niiöelda erialastele päringutele vastamine. „Meie keskuse liikmesriigid saavad esitada meile ülesandeid. Praegu on huviorbiidis 5G võrk ja selle turvalisus. Isegi militaarvaldkond on hakanud 5G võimalustest huvituma, ehkki varem oli selle kui  tsiviiltehnoloogia osas kahtlusi. Seega tuleb palju päringuid ja ülesandeid just 5G kohta. Näiteks Euroopa transpordikoridorid, kus tulevikus liiguvad isesõitvad autod, mis suhtlevad taristu ja teiste autodega. Kui aga sellesse koridori siseneb samasugune isesõitvate militaarsõidukite kolonn ja kasutab kõiki kohapealseid kommertsteenuseid, siis peab teadma, kui usaldusväärne see on,” räägib NATO küberkaitse koostöö keskuse tehnoloogiajuht.
Viimase mõnekümne aastaga on telekommunikatsioonivaldkond drastiliselt arenenud. „Üheksakümnendatel sai telekommunikatsiooni õppida Tallinna Tehnikaülikooli raadio- ja sidetehnika instituudis. Mobiilsidest meile sel ajal isegi suurt midagi ei õpetatud. Kui mul avanes magistriõpingute ajal võimalus minna Rootsi Ericsson Researchi, kus sel ajal käis kolmanda mobiilside põlvkonna ehk 3G võrgu arendamise projekt, pidin hüppama täiesti tundmatusse kohta. Samas sain tehnikaülikoolist väga hea tehnilise tausta, ma suutsin kaasa mõelda ja tuua lagedale oma mõtted, mida katsetada. Meile öeldi juba ülikooli sisseastumisel et siin te õpite õppima ja enamus tarkusi tuleb töises elus,” meenutab Ruuto.
Telekom ja IT aina enam seotud
Õppida on tulnud kogu elu, ikka sedamööda, kuidas valdkond arenes. „Rootsist tulin tagasi Ericsson Eestisse sidevõrkude planeerijaks, alustasin GSM võrkudega, sealt edasi tulid 3G, 4G, 5G. Ehkki NATO küberkaitse koostöö keskuses on mul tööülesanded teised, tuleb sidevõrkude tundmine suureks kasuks,” tõdeb Ruuto ja lisab, et IT ja telekom on kaks üha enam teineteisele lähenevat valdkonda. „Kõik need eksperdid, kes tegelevad asjade internetiga, peavad samuti mõistma mobiilside võrgu toimimist. Telekommunikatsiooni valdkond aina kasvab ja 5G kasutamine jõuavad järjest uutesse niššidesse. Juba oli juttu transpordist ja liikluskorraldusest, kindlasti saab suureks kasutajaks meditsiin, põllumajandus, energeetika sektor.”
Urmas Ruuto loodab, et uued suunad ja laienev tööpõld toob juurde ka telekommunikatsioonist huvitatud noori. Oma kunagise ülikooliga on tippeksperdil side säilinud, ta on retsenseerinud telekommunikatsiooni õppesuuna magistrantide lõputöid ja osalenud kaitsmiskomisjoni töös, teinud projektipõhist koostööd 5G valdkonnas ja aidanud kokku panna uut võrgutehnoloogiate ja -teenuste õppekava. „Võrreldes minu tudengiajaga on Tallinna Tehnikaülikooli telekommunikatsiooniõpe muidugi kõvasti muutunud. Tegu on tänapäevase ja konkurentsivõimelise õppekavaga, kuhu on lisandunud tarkvaraarendus, mis käib kommunikatsioonitehnoloogia juurde. Aga see suund, et ülikool õpetab mõtlemist, on jäänud ja peab jääma. Tehnoloogia areneb kogu aeg ja sama tõde, millega kunagi meid teele saadeti, kehtib ka tänapäeval: pärast ülikooli õppimine alles algab!”
Lingilt leiab mõned artikli illustreerimiseks sobivad pildid õppuselt Locked Shields 2023 ja ka Urmas Ruuto portreepildi. Portree fotograaf on Annika Metsla. Õppuse fotode autoriks peaks panema NATO küberkaitse koostöö keskus.


Pärnumaa ettevõte tasus välismaises veebipoes PayPaliga, jäi ilma enam kui 9000 eurostTeisipäeval, 9. mail alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 30. märtsil sooritas Pärnumaa ettevõte välismaisest e-poest ostu, mille eest tasumiseks sisestas ettevõte oma kaardi numbri PayPal’i.
Pärast seda tehti ettevõtte teadmata ja nõusolekuta firma kontolt tundmatu PayPali kasutaja kaudu välismaale rahaülekandeid.
Tekitatud rahaline kahju on üle 9000 euro.


«Kahtled, aga ikka vajutad, sest tundub nii ehtne!» Uus petuskeem paneb eestlasi agaralt lingile klikkima«Sain just sellise sõnumi ja kuna neli pakki on tulemata, siis korraks isegi mõtlesin kaasa, et milline neist siis. Kaval,» nentis kirjanik ja teleprodutsent Susan Luitsalu, kelle telefonile tuli veenev petusõnum.Liikvele on läinud järjekordne pettus, mis enda ehtsusega tõmbab eestlasi järjest enam võrku.
«Ma tõepoolest ootasin kullerit ja ausalt ka mõtlesin, et äkki jäigi aadress kirjutamata,» nentis üks sõnumi saanud isik. Telefonile saadetud sõnumis seisis: «Teie tellimus on ootele pandud puuduva majanumbri tõttu. Palun värskendage oma tellimuse teavet.»
Selliseid SMSe on välja saadetud massiliselt.

Kuvatõmmis saabunud SMSist.
Lugeja foto

«Hommikul tuli selline SMS ja hooga mõtlesin, et okei, pakke nagu peaks tulema ka, et klikin lingile,» tunnistas toimetusega vestelnud Oliver.
Lingile klõpsates avanes pealtnäha Omniva veebileht, ent tegelikult suunas telefonile saabunud sõnumi link tundmatule veebilehele cornaos.cc.

Petuleht
Lugaje foto

«Tundus kõik õige olevat, kuniks vaatasin, et mis aadress see selline on,» meenutas Oliver. «Kogu aeg olin arvanud, et mina küll õnge ei lange, aga näed...» tunnistab IT-haridusega tallinlane.
Sisestades kuvatud pakikoodi Omniva veebilehele, nähtus, et sellise koodiga pakki reaalsuses ei ole.
Ka Eesti kirjanik ja teleprodutsent Susan Luitsalu jagas Twittris, et sai mainitud sõnumi. «Sain just sellise sõnumi ja kuna neli pakki on tulemata, siis korraks isegi mõtlesin kaasa, et milline neist siis. Kaval,» nentis Luitsalu, lisades, et loodetavasti keegi lingile ei vajuta.

Pakki reaalsuses ei eksisteeri.
Lugeja foto

Petuskeemi ohvreid on aga mitmeid. «Kurjamid ka ei väsi!» ütles üks sõnumi saanud tallinlane ühismeedias.
Uue petuskeemi eest hoiatas ka politseinik Maarja Punak. «Värskeid teateid kelmuste maailmast,» kirjutas ta.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin sõnas, et taolisi õngitsussõnumeid on inimestele saadetud koguaeg. «Kelmid saavad õngitsussõnumeid pankade, kullerfirmade ja teiste asutuste nimelt. Sealjuures muudavad sõnastust ja linki. Alati on ärevaks tegevate sõnumite juurde lisatud link, millele klikkides avaneb mõne panga, kullerfirma või asutuse veebilehe järgi hästi jäljendatud koduleht,» selgitas ta.
Siinkohal soovitab Milenin siseneda oma internetipanka panga äpi või veebibrauseri kaudu. «Ära sisesta oma krediitkaardiandmeid veeblehtedel, mille avasid läbi sõnumi või e-kirja. Alati kontrolli, kas teised menüüribad sellel veeblehel toimivad. Samuti kullerfirad inimeste andmeid selliselt ei küsi, kui mõni veebleht seda küsib, siis on tegemist pettusega. PIN1 ja PIN2 teiste ei jagata ega sisestada mitte kellegi palvel,» lisas ta.


Küberturvalisuse ekspert: küberrünnakut saab toime panna ka kaugloetavate veemõõtjategaUrmas Ruuto.Foto: Annika Metsla
Ukraina sõda on toonud küberkuritegevusse uue hoo ja rünnakustrateegiad. Lisaks teeb ilma IoT ehk asjade internet, mille tagajärjeks laieneb potentsiaalsete küberrelvade hulk, räägib NATO küberkaitse koostöö keskuse tehnoloogiajuht ja rahvusvahelise küberkaitseõppuse Locked Shields üks korraldajatest Urmas Ruuto.
Seekordne õppus oli suurem kui kunagi varem – korraldajaid umbes 400, osalejaid lausa ligi 2600 inimest. Urmas Ruuto ülesandeks oli varustada õppus vajaminevate süsteemidega.
“Lisaks traditsioonilistele IT-süsteemidele, oleme õppusesse kaasanud kriitilise taristu komponente ja militaarsüsteeme. Sellel aastal olid nendeks täisfunktsionaalne 5G mobiilsidevõrk – tehnoloogia mida kohalikud operaatorid veel ei kasutagi, sateliitside, taktikaline side, gaasijuhe ja õhutõrjesüsteem,” loetleb ta.
Aasta aastalt osalejatele suurema väljakutse pakkumine on NATO küberkaitse koostöö keskuse üks olulisemaid ülesandeid. “Treenitavate tase on aasta-aastalt paranenud, aga vaatamata sellele, suudavad ründajad nende süsteemid maha võtta,” tõdeb Ruuto.
NATO küberkaitse koostöö keskus loodi Tallinnasse 2008. aastal, peamiseks tõukeks said pronksiöö järel Eesti riigiasutustele ja ettevõtetele osaks saanud massilised küberrünnakud. Urmas Ruuto kinnitab, et Ukraina sõda on Eestis küberkallaletungide arvu kasvatanud ja muutunud on ka rünnakute iseloom.
“Varasemalt levis peamiselt väljapressimisskeem, kus häkker tekitas probleemi ja olukorra paradamiseks tuli talle maksta,” kirjeldab Ruuto, “Aga sõda tõi kaasa rünnakud, mille eesmärk on võimalikult palju elu häirida ja kahju teha ning polnud enam oluline, kui palju aega ja muud ressurssi nende korraldamiseks kulus.”
Ta lisab, et eelkõige on sellised rünnakud sihitud Ukraina pihta, kuid mõju on palju laiem. “Kui Venemaa ründas sõja alguspäevil Viasati satelliidivõrku, kadus suurel osal ukrainlastel telepilt ja võrguühendus. Sama rünnak mõjutas aga ka Saksamaad, kus mitu tuhat tuulegeneraatorit lõpetas töötamise.”
Ajal, mil nii palju seadmeid kasutab internetti, kasvab ka kahjutegemise ulatus. Urmas Ruuto teab juhtumit, kus rünnaku viisid läbi kaugloetavad veemõõtjad. “Need on oma olemuselt väikesed arvutid ja nõrgalt kaitstud. Kui saada seda tüüpi seadmed kontrolli alla, võib häkkeril olla sadu tuhandeid bot‘e, mis hakkavad näiteks mõnele veebilehele ummistusrünnakuid tegema.”
Sarnase kogemuse on üle elanud ka NATO küberkaitse koostöö keskuse enda koduleht, just aasta tagasi, kui toimus eelmise aasta Locked Shield. Ruuto sõnul polnud selles aga tegelikult suuremat traagikat, hullem on see, kui kokku jookseb mõni elutähtsat teenust pakkuv veeb. “Üldiselt on kenasti näha, kuidas rünnak on vastuseks mingile tegevusele. Nii näiteks aktiveerusid häkkerid ka Narva tanki teisaldamise järel.
Huvi 5G vastu toob palju tööd
Kuigi Locked Shield ja sügisel toimuv teine küberõppus Crossed Swords on NATO küberkaitse koostöökeskuse aastasündmused, ei kulu sealsete tippekspertide aur sugugi ainult õppustele. Osa tööst moodustab niiöelda erialastele päringutele vastamine.
“Meie keskuse liikmesriigid saavad esitada meile ülesandeid. Praegu on huviorbiidis 5G võrk ja selle turvalisus. Isegi militaarvaldkond on hakanud 5G võimalustest huvituma, ehkki varem oli selle kui tsiviiltehnoloogia osas kahtlusi. Seega tuleb palju päringuid ja ülesandeid just 5G kohta. Näiteks Euroopa transpordikoridorid, kus tulevikus liiguvad isesõitvad autod, mis suhtlevad taristu ja teiste autodega. Kui aga sellesse koridori siseneb samasugune isesõitvate militaarsõidukite kolonn ja kasutab kõiki kohapealseid kommertsteenuseid, siis peab teadma, kui usaldusväärne see on,” räägib NATO küberkaitse koostöö keskuse tehnoloogiajuht.
Viimase mõnekümne aastaga on telekommunikatsioonivaldkond drastiliselt arenenud. “Üheksakümnendatel sai telekommunikatsiooni õppida Tallinna Tehnikaülikooli raadio- ja sidetehnika instituudis. Mobiilsidest meile sel ajal isegi suurt midagi ei õpetatud. Kui mul avanes magistriõpingute ajal võimalus minna Rootsi Ericsson Researchi, kus sel ajal käis kolmanda mobiilside põlvkonna ehk 3G võrgu arendamise projekt, pidin hüppama täiesti tundmatusse kohta. Samas sain tehnikaülikoolist väga hea tehnilise tausta, ma suutsin kaasa mõelda ja tuua lagedale oma mõtted, mida katsetada. Meile öeldi juba ülikooli sisseastumisel et siin te õpite õppima ja enamus tarkusi tuleb töises elus,” meenutab Ruuto.


Pakistani ekspeaminister võeti korruptsioonikaasusega seoses vahi allaISLAMABAD, 10. mai, AFP-BNS – Pakistani kohus võttis kolmapäeval tuumariigi ekspeaministri Imran Khani kaheksaks päevaks vahi alla, ütlesid tema advokaadid päev pärast mehe kinnipidamist korruptsioonisüüdistuste alusel.
"Kohus kiitis heaks Imran Khani füüsilise kinnipidamise kaheksaks päevaks," ütles tema advokaat Ali Bukhari suletud uste taga peetud kohtuistungi järel uudisteagentuurile AFP.
AFP – Baltic News Service


Küberturvalisuse ekspert Urmas Ruuto: «Küberrünnakut saab toime panna ka kaugloetavate veemõõtjatega!»Ukraina sõda on andnud küberkuritegevusele uue hoo ja tekkinud on seninägematuid rünnakustrateegiad. Lisaks teeb ilma IoT ehk asjade internet, mille tagajärjena laieneb potentsiaalsete küberrelvade hulk, räägib NATO küberkaitsekoostöö keskuse tehnoloogiajuht ja rahvusvahelise küberkaitseõppuse Locked Shields üks korraldajatest Urmas Ruuto.Seekordne tallinnas toimunud küberkaitseõppus Locked Shields oli suurem, kui kunagi varem – korraldajaid umbes 400, osalejaid lausa ligi 2600 inimest. Urmas Ruuto ülesandeks oli varustada õppust vajaminevate süsteemidega.
«Lisaks traditsioonilistele IT-süsteemidele oleme õppusesse kaasanud kriitilise taristu komponente ja militaarsüsteeme. Sel aastal olid nendeks täisfunktsionaalne 5G mobiilsidevõrk – tehnoloogia, mida kohalikud operaatorid veel ei kasutagi, sateliitside, taktikaline side, gaasijuhe ja õhutõrjesüsteem,» loetleb ta. Aasta-aastalt osalejatele suurema väljakutse pakkumine on NATO küberkaitsekoostöö keskuse üks olulisemaid ülesandeid. «Treenitavate tase on ka aasta-aastalt paranenud,» tõdeb Ruuto, «aga vaatamata sellele suudavad ründajad süsteeme maha võtta.»
NATO küberkaitsekoostöö keskus loodi Tallinna 2008. aastal, selle peamiseks tõukeks said «Pronksiöö» järel Eesti riigiasutustele ja ettevõtetele osaks saanud massilised küberrünnakud. Praegu, 15 aastat hiljem pole vaja enam kellelegi selgitada, miks peab lisaks maa, õhu ja veepiiri kaitsmisele hoidma silma peal ka küberruumil ja sidevõrkudel.
Urmas Ruuto kinnitab, et Ukraina sõda on Eestis küberkallaletungide arvu kasvatanud ja muutunud on ka rünnakute iseloom: «Varasemalt levis peamiselt väljapressimise skeem, kui häkker tekitas probleemi ja olukorra parandamiseks tuli talle maksta,» kirjeldab Ruuto, «Aga sõda tõi kaasa rünnakud, mille eesmärk on võimalikult palju tavaelu häirida ja kahju teha ning polnud enam oluline, kui palju aega või muud ressurssi selle korraldamiseks kulus.»
Ta lisab veel, et eelkõige on sellised rünnakud sihitud Ukraina pihta, kuid mõju on palju laiem: «Kui Venemaa ründas sõja alguspäevil Viasati satelliidivõrku, kadus suurel osal ukrainlastel telepilt ja võrguühendus. Sama rünnak mõjutas aga ka Saksamaad, kus mitu tuhat tuulegeneraatorit lõpetasid töötamise.»

Hetk õppuselt Locked Shields 2023, mis toimus Tallinnas.
NATO küberkaitsekoostöö keskus

Ajal, mil nii palju seadmeid kasutab internetti, kasvab ka kahjutegemise ulatus. Urmas Ruuto teab juhtumit, kus rünnaku viisid läbi kaugloetavad veemõõtjad: «Need on oma olemuselt väikesed arvutid ja nõrgalt kaitstud. Kui saada seda tüüpi seadmed kontrolli alla, võib häkkeril olla sadu tuhandeid bot´e, mis hakkavad näiteks mõnele veebilehele ummistusrünnakuid tegema.»
Sarnase kogemuse on üle elanud ka NATO küberkaitsekoostöö keskuse enda koduleht just täpselt aasta tagasi, kui toimus eelmise aasta Locked Shield 2022.
Ruuto sõnul polnud selles aga tegelikult suuremat traagikat. Hullem on see, kui kokku jookseb mõni elutähtsat teenust pakkuv veeb.
«Üldiselt on kenasti näha, kuidas rünnak on vastuseks mingile tegevusele,» selgitab ta. «Nii näiteks aktiveerusid häkkerid Narva tanki teisaldamise järel.»

Huvi 5G vastu toob palju lisatööd

Kuigi Locked Shields ja sügisel toimuv teine küberõppus Crossed Swords on NATO küberkaitsekoostöö keskuse aastasündmused, ei kulu sealsete tippekspertide aur sugugi ainult õppustele. Osa tööst moodustab nii-öelda erialastele päringutele vastamine.
«Meie keskuse liikmesriigid saavad esitada meile ülesandeid. Praegu on huviorbiidis 5G võrk ja selle turvalisus. Isegi militaarvaldkond on hakanud 5G võimalustest huvituma, ehkki varem oli selle kui tsiviiltehnoloogia osas kahtlusi. Seega tuleb palju päringuid ja ülesandeid just 5G kohta. Näiteks Euroopa transpordikoridorid, kus tulevikus liiguvad isesõitvad autod, mis suhtlevad taristu ja teiste autodega. Kui aga sellesse koridori siseneb samasugune isesõitvate militaarsõidukite kolonn ja kasutab kõiki kohapealseid kommertsteenuseid, siis peab teadma, kui usaldusväärne see on,» räägib NATO küberkaitsekoostöö keskuse tehnoloogiajuht.

NATO küberkaitsekoostöö keskus

Viimase mõnekümne aastaga on telekommunikatsioonivaldkond drastiliselt arenenud.
«Üheksakümnendatel sai telekommunikatsiooni õppida Tallinna Tehnikaülikooli raadio- ja sidetehnika instituudis. Mobiilsidest meile sel ajal isegi suurt midagi ei õpetatud. Kui mul avanes magistriõpingute ajal võimalus minna Rootsi Ericsson Researchi, kus sel ajal käis kolmanda mobiilside põlvkonna ehk 3G võrgu arendamise projekt, pidin hüppama täiesti tundmatusse kohta. Samas sain tehnikaülikoolist väga hea tehnilise tausta, ma suutsin kaasa mõelda ja tuua lagedale oma mõtted, mida katsetada. Meile öeldi juba ülikooli sisseastumisel et siin te õpite õppima ja enamus tarkusi tuleb töises elus,» meenutab Ruuto.

Telekommunikatsioon ja IT on aina enam seotud

«Rootsist tulin tagasi Ericsson Eestisse sidevõrkude planeerijaks, alustasin GSM-võrkudega, sealt edasi tulid 3G, 4G, 5G. Ehkki NATO küberkaitsekoostöö keskuses on mul tööülesanded teised, tuleb sidevõrkude tundmine siin suureks kasuks,» tõdeb Ruuto ja lisab, et IT ja telekom on kaks üha enam teineteisele lähenevat valdkonda.
«Kõik need eksperdid, kes tegelevad asjade internetiga, peavad samuti mõistma mobiilsidevõrgu toimimist. Telekommunikatsiooni valdkond aina kasvab ja 5G kasutamine jõuab järjest uutesse niššidesse. Juba oli juttu transpordist ja liikluskorraldusest, kindlasti saab suureks kasutajaks meditsiin, põllumajandus, muidugi ka energeetikasektor.»

NATO küberkaitsekoostöö keskus

Urmas Ruuto loodab, et uued suunad ja laienev tööpõld toob juurde ka telekommunikatsioonist huvitatud noori.
Oma kunagise ülikooliga on tippeksperdil side säilinud, ta on retsenseerinud telekommunikatsiooni õppesuuna magistrantide lõputöid ja osalenud kaitsmiskomisjoni töös, teinud projektipõhist koostööd 5G valdkonnas ja aidanud kokku panna uut võrgutehnoloogiate ja -teenuste õppekava.
«Võrreldes minu tudengiajaga on Tallinna Tehnikaülikooli telekommunikatsiooniõpe muidugi kõvasti muutunud,» räägib vilistlane, «tegu on tänapäevase ja konkurentsivõimelise õppekavaga, kuhu on lisandunud tarkvaraarendus, mis käib kommunikatsioonitehnoloogia juurde. Aga see suund, et ülikool õpetab mõtlemist, on jäänud ja peab jääma. Tehnoloogia areneb kogu aeg ja sama tõde, millega kunagi meid teele saadeti, kehtib ka tänapäeval: pärast ülikooli õppimine alles algab!»


Püssis sai neli inimest avariis viga8. mai õhtul sõitis 20aastane mees Lüganuse vallas Püssi linnas Kivitee ja Metsa tänava ristmikul sõiduautoga Volkswagen Passat peateele ette haagisega veoautole Scania, mida juhtis 37aastane mees. Kokkupõrke tagajärjel paiskus veoauto vasakule kraavi, Volkswagen aga haljasalale. Volkswageni juht ja kolm kaassõitjat (14aastane poiss, 20aastane mees ja 18aastane naine) toimetati Ida-Viru keskhaiglasse. Samuti Volkswagenis viibinud 15aastasele poisile anti kohapeal esmaabi.Naine jäi tagurdava auto alla
9. mai pärastlõunal sõitis seni tuvastamata juht Narvas Viru tn 13 juures sõiduautoga Hyundai i40 tagurdamisel otsa sõiduki tagant sõiduteed ületanud jalakäijale. 65aastane naine toimetati Narva EMOsse.
Mäetagusel virutas naine elukaaslasele
8. mail teatati politseile, et Mäetaguse alevikus Tamme tänava korteris lõi 40aastane naine oma elukaaslast.
Poeg ründas ema
8. mail teatati politseile, et Narva-Jõesuus Vana tänava korteris lõi 33aastane mees oma ema.
Kelm pettis pensionärilt raha välja
9. mail pöördus politsei poole 67aastane naine, kellega oli ühendust võtnud väidetav pangatöötaja, paludes teha koostööd. Avaldaja ei kahelnud pangatöötajana esinenud isiku usaldusväärsuses ja tegutses vastavalt juhistele, lubades petturile ligipääsu oma pangaandmetele. Kelmusega tekitatud kahju on 3300 eurot.