OTSEBLOGI | Ukraina relvajõud: venelaste eesmärk on jõuda Donetski ja Luhanski halduspiirini21:01
Poola võib 4-6 nädala jooksul Ukrainale MiC-29 hävituslennukid saata, vahendab The Kyiv Independent.
Poola väljaande Rzeczpospolita järgi sõnas Poola peaminister Mateusz Morawiecki pressikonverentsil, et Poola võib järgmise 4-6 jooksul Ukrainal MiG-29 hävitajad saata.
Poland may send MiG-29 jets to Ukraine within next 4-6 weeks.
Polish Prime Minister Mateusz Morawiecki said at a press conference on March 14 that Poland could transfer MiG-29 fighter jets to Ukraine within the next four to six weeks, Polish newspaper Rzeczpospolita reported.
— The Kyiv Independent (@KyivIndependent) March 14, 2023
21:01
20:50
Ukraina väed hoiavad kontrolli 50,6% üle Bahmuti elamupiirkonnast.
Lahinguid peetakse Bohdanivka, Khromove ja Orikhovo-Vasõlivka külade juures. Ukraina väed on külasid kaitsta suutnud.
Bakhmut Front Map (March 14)
Ukrainian Forces control 50.6% of Bakhmut’s residential areas
Battles are occurring near the villages of Bohdanivka, Khromove, and Orikhovo-Vasylivka. Ukraine holds all three villages and reported repelling Russian attacks on them today pic.twitter.com/7Y3TBg7ZKa
— Ukraine Battle Map (@ukraine_map) March 14, 2023
20:40
Vene hävitaja kukutas Musta mere kohal alla USA drooni
Venemaa ja USA lennukid on sõja käigus Musta mere kohal tegutsenud, kuid see on teadaolevalt esimene tõsine kokkupuude, mis on potentsiaalselt ohtlik eskalatsioon lahingutegevuse kriitilisel ajal.
www.delfi.ee
19:04
BBC teatel põrkas Vene reaktiivlennuk Musta mere kohal kokku USA drooniga. Uudis on täiendamisel.
18:59
Ukraina kaitseministeeriumi tippametnik arreteeriti 9000 dollari suuruse altkäemaksu võtmise eest, vahendab The Kyiv Independent.
Riikliku uurimisbüroo andmetel nõustus 60-aastane kolonel andma raha eest välja dokumendid teenistusealise ukrainlase sõjaväelaste registrist kustutamiseks.
18:48
New York Times: Rahvusvaheline Kriminaalkohus alustab esimeste Venemaa sõjakuritegude menetlemist
Rahvusvaheline Kriminaalkohus (ICC) plaanib avada kaks Venemaa sõjakuritegude kohtuasja ja väljastada mitme inimese vastu vahistamismäärused.
www.delfi.ee
21:01
17:08
Ukraina prokurörid on neljameetrisele seinale kandnud enam kui 600 venelast, keda kahtlustatakse sõjakuritegudes. Enamik neist on kõrgel kohal poliitikud ja sõjaväeametnikud, vahendab The Guardian. Kharkivi regiooni peaprokurör Oleksandr Filchakovi sõnul hakati vene komandöre ja kindraleid kaardistama eelmisel aastal.
Ukraine has collected a dossier on 600 Russian commanders responsible for war crimes. They are placed on a four-metre-long board, which Ukrainian prosecutors showed to The Guardian journalists. pic.twitter.com/BZALoGsixp
— KyivPost (@KyivPost) March 14, 2023
15:31
LB.ua teatas oma allikatele viidates, et Serhi Haidai lahkub Luhanski oblasti sõjaadministratsiooni juhi kohalt.
Väljaande teatel võib Haidai oma otsusest teatada juba homme. Väidetavalt nimetatakse Haidai Ukraina suursaadikuks Kasahstani.
15:13
Hommikuses löögis Kramatorskile viga saanud inimeste arv kasvas seitsmeni. Kohalikud võimud on kinnitanud ühe inimese hukkumist.
Kahjustada said üheksa korrusmaja, lasteaed, pangahoone ja kaks autot.
14:43
VIDEO JA KAARDID | Idarindel muutusteta. Donbassi rindelinnades käivad iga meetri pärast ohvriterohked lahingud
Ukraina sõdurite värsked kaadrid näitavad tulisemates rindelõikudes valitsevat hävingut ja tulevahetust. Kõige pinevam on olukord Donetski oblastis kolmest küljest piiratud Bahmuti linnas. Viimastel andmetel on Vene väed jõudnud linna põhjaosas asuvasse terasetehasesse, mida kaitsjad on võrrelnud okupeeritud Mariupolis asunud Azovstali tunnelitega. Linna kaitsmine aga jätkub.
www.delfi.ee
14:26
Poola peaminister Mateusz Morawiecki ütles, et Poola võib saata Ukrainale hävituslennukeid MiG 4-6 nädala jooksul.
21:01
14:22
Venemaa andis Odessa oblastile raketilöögi, kasutades taktikalist lennuväge. Lennukid Su-24 lähenesid merelt ja lasid välja neli radarivastast raketti, eeldatavalt H-31P, teatas lõuna operatiivväejuhatus.
Täpsustati, et raketid hävitati mere kohal, aga nende tükkide ja lööklaine tõttu sai kahjustada lasteaed rannikul ja mõned eramajad selle ümber.
Kannatanuid ei ole.
14:08
Leedu seim kuulutas erasõjafirma Wagner terroriorganisatsiooniks
Resolutsioon võeti vastu, võttes arvesse seda, et Wagneri palgasõdurid panevad toime süstemaatilisi ja raskeid agressioonikuritegusid: tapavad ja piinavad Ukraina tsiviilelanikke ning pommitavad elumaju ja muid tsiviilobjekte, mis on samaväärne terrorismiga.
delfi.ee
13:17
Ukroboronprom alustas 125-millimeetriste mürskude tootmist Nõukogude tankidele T-64, T-72 ja T-80.
13:12
Vene riigiduuma kehtestas karistused ka relvajõududega koostööd tegevate organisatsioonide „diskrediteerimise“ eest
Vene riigiduuma võttis täna vastu seadused, mis kehtestavad kriminaal- ja administratiivkaristused Venemaa relvajõududega koostööd tegevate formeeringute ja organisatsioonide „diskrediteerimise“ ning „valeuudiste“ levitamise eest nende kohta.
delfi.ee
11:30
Mõkolajivi oblasti sõjaadministratsiooni juht Vitali Kim teatas, et venelased püüavad rünnata Ukraina õhutõrjet. Kasutatakse radarivastaseid rakette.
21:01
11:25
Kreml: Venemaa ei tunnusta rahvusvahelist kriminaalkohut Haagis
„Me ei tunnusta seda kohut, me ei tunnusta selle kohtu jurisdiktsiooni. Nii me sellesse suhtumegi,“ ütles Peskov, vastates küsimusele selle kohta, et Haagi kohus kavatseb alustada kaht juurdlust Venemaa vastu, vahendab Interfax.
delfi.ee
11:02
Reas Ukraina linnades anti täna taas õhuhäire. On raketilöökide oht.
Häire anti Ukraina põhja-, ida- ja lõunaosas.
Odessa oblasti Telegrami kanalid teatasid ka plahvatustest ja töötas õhutõrje.
10:47
Venemaa Rjazani oblasti elanik sattus kriminaaljuurdluse alla anekdoodi pärast Sergeist ja Volodjast
Venemaa Rjazani oblasti Kassimovi linna elaniku Vassili Bolšakovi üle alustati kriminaaljuurdlust Vene armee korduva „diskrediteerimise“ eest sotsiaalmeedias avaldatud anekdoodi pärast, teatas OVD-Info advokaat Andrei Kurjatnikovile viidates.
delfi.ee
10:15
Vene okupandid andsid täna raketilöögi elumajale Donetski oblastis Kramatorskis.
Kohalike teatel jäid rusude alla inimesed ja oli kuulda nende karjeid.
Donetski oblasti sõjaadministratsiooni juht Pavlo Kõrõlenko teatas kolmest vigastatud tsiviilisikust.
Kõrõlenko sõnul sai kahjustada kuus korrusmaja.
Donetski oblasti prokuratuur teatas, et üks kannatada saanutest suri haiglas.
10:06
Ukraina ülemraadale esitati eelnõu Vene režiimi ametlikult „rašismiks“ kuulutamiseks
Ukraina ülemraadale esitati seaduseelnõu, millega tahetakse Venemaal kehtiv poliitiline režiim ametlikult „rašismiks“ nimetada ning mõista hukka selle ideoloogilised alused ja ühiskondlikud praktikad kui totalitaarsed ja inimvihkajalikud.
delfi.ee
21:01
09:41
Ukraina kaitseministeeriumi teatel on Venemaa inimkaotused sõjas ületanud 160 000 piiri.
"Nothing is impossible in this world. Firm determination, it is said, can move heaven and earth."
Yamamoto Tsunetomo
Total combat losses of the enemy from February 24, 2022 to March 14, 2023: pic.twitter.com/bLaIp5h9f8
— Defense of Ukraine (@DefenceU) March 14, 2023
09:39
Suurbritannia kaitseministeeriumi luureülevaade:
* Viimaste nädalatega on Venemaa suurtükiväe laskemoona puudus tõenäoliselt suurenenud määrani, kus paljudes rinde osades kehtib äärmiselt piirav kokkuhoid. See on pea kindlasti olnud peapõhjus, miks ükski Vene formeering ei ole viimasel ajal olnud võimeline operatiivselt märkimisväärseks ründetegevuseks.
* Venemaa on pea kindlasti juba olnud sunnitud välja andma vanemat laskemoona, mis oli varem kasutuskõlbmatuks kategoriseeritud.
* Presidendi ukaas 2023. aasta 3. märtsist pani paika meetmed kaubandus- ja tööstusministeeriumi jaoks, et minna mööda kaitsetööstusettevõtete juhtidest, kes ei täida tootmiseesmärke. Venemaa võtab sõjatööstuskompleksis üha rohkem kasutusele käsumajanduse põhimõtteid, sest teadvustab, et kaitsetööstuse tootmisvõimsused on üha kurnavama „sõjalise erioperatsiooni” põhiline haavatavus.
Latest Defence Intelligence update on the situation in Ukraine - 14 March 2023
Find out more about Defence Intelligence's use of language: https://t.co/Z5SI6SOzPY
#StandWithUkraine pic.twitter.com/1vOoyWCYYD
— Ministry of Defence (@DefenceHQ) March 14, 2023
09:27
Partisanide rühmitus Ateš teatas, et tappis eile pommiga okupeeritud Nova Kahhovka okupatsioonivõimude asejuhi.
09:20
USA võimalik presidendikandidaat: edasine takerdumine Ukraina-Vene territoriaalvaidlusse ei ole meie elutähtis rahvuslik huvi
USA vabariiklaste võimalik presidendikandidaat, Florida osariigi kuberner Ron DeSantis ütles eile avaldatud arvamusavalduses, et „edasine takerdumine Ukraina ja Venemaa vahelisse territoriaalvaidlusse“ ei ole USA elutähtis rahvuslik huvi.
delfi.ee
08:56
USA ajaleht Washington Post kirjutab, et Ukraina väed on kandnud alates sõja algusest märkimisväärseid kaotusi ja lääne esindajad on alates jaanuarist seadnud kahtluse alla Bahmuti hoidmise mõistlikkuse.
Washington Post USA ja Euroopa sõjaväelastele ja ametnikele viidates, et Ukraina võib olla kaotanud hukkunute ja haavatatutena 120 000 sõjaväelast, kuigi hoiab oma ohvrite arvu salajas isegi lähimate liitlaste eest. Venemaa on samal ajal kaotanud 200 000 sõjaväelast.
Artiklis öeldakse, et lääne väljaõppeprogrammid ei valmista sõdureid ette piisavalt kiiresti ning paljud viimase üheksa kuu jooksul väljaõppe saanud nooremohvitserid on juba lahingutes langenud.
Mõned allikad küsivad artiklis ka seda, kas lääne abi ei ole mitte liiga vähe ja liiga hilja.
21:01
07:55
Vene väed on saavutanud „marginaalset edu” mitmetes Ukraina osades, teatas USA mõttekoda Sõjauuringute Instituut (ISW).
Kupjanskist kirdes näivad Vene väed olevat edasi liikunud 17 kilomeetrit ja Siverskist idas seitse kilomeetrit.
ISW märgib aga, et Vene väed ei ole suutnud Bahmuti piirkonnas suunda muuta, kuigi on edasi liikunud.
Wagneriga seotud sõjablogijad on spekuleerinud, et Wagner püüab liigutada oma tiiba Bahmutist läänes Siverskõi Donetsi-Donbassi kanalini, et tekitada kunstlik operatiivne piiramisrõngas.
Samad kommentaatorid on aga üha rohkem mures Ukraina vägede ja tehnika koondamise pärast, mis võib anda märku vasturünnakust, et murda Wagneri blokaad Bahmuti ümber ja tungida peale laiemalt kogu rindejoone ulatuses.
2/ Russian forces have made marginal territorial gains northeast of #Kupyansk as of March 13. Geolocated footage posted on March 13 shows that Russian forces advanced south of Hryanykivka (17km northeast of Kupyansk). pic.twitter.com/ZvQcwSWrqF
— ISW (@TheStudyofWar) March 14, 2023
07:40
Rumeeniasse ehitatakse uus tehas püssirohu ja laskemoona tootmiseks, teatas Rumeenia majandusminister Florin Spătaru telekanalis TVR Info. Spătaru sõnul on raha ehituseks juba olemas ning on sõlmitud lepingud USA ja Lõuna-Koreaga.
07:36
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi teatas, et olukord energeetikas on õnnestunud normaliseerida. Viimane suurem Vene rünnak energeetikaobjektidele toimus 9. märtsil.
07:26
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ütles oma igaõhtuses videopöördumises, et olukord Ukraina idaosas on väga karm.
„Nagu alati olin ka täna ühenduses meie komandöridega, luurega. Idas on väga karm, väga valus. Tuleb hävitada vaenlase sõjaline võimsus ja me hävitame. Bilohorivka ja Marjinka, Avdijivka ja Bahmut, Vuhledar ja Kamjanka ning kõik teised kohad, kus praegu otsustatakse, milline saab olema meie tulevik. Kus võideldakse meie tuleviku, kõigi ukrainlaste eest,” ütles Zelenskõi.
Zelenskõi tänas kõiki, kes on praegu lahingus, kes kaitsevad positsioone ning võitlevad Ukraina ja oma kaasvendade eest.
„Täna märgin eraldi ära 92. üksiku mehhaniseeritud brigaadi võitlejad eduka tegevuse eest Bahmuti piirkonnas. Aitäh, poisid! Au kõigile Ukraina sõdalastele! Au meie murdumatule ja suurepärasele rahvale!” ütles Zelenskõi.
21:01
21:01
21:01
21:01


OTSEBLOGI ja VIDEO | Zelenskõi: olukord Ukraina idaosas on väga karm ja väga valus21:01
Poola võib 4-6 nädala jooksul Ukrainale MiC-29 hävituslennukid saata, vahendab The Kyiv Independent.
Poola väljaande Rzeczpospolita järgi sõnas Poola peaminister Mateusz Morawiecki pressikonverentsil, et Poola võib järgmise 4-6 jooksul Ukrainal MiG-29 hävitajad saata.
Poland may send MiG-29 jets to Ukraine within next 4-6 weeks.
Polish Prime Minister Mateusz Morawiecki said at a press conference on March 14 that Poland could transfer MiG-29 fighter jets to Ukraine within the next four to six weeks, Polish newspaper Rzeczpospolita reported.
— The Kyiv Independent (@KyivIndependent) March 14, 2023
21:01
20:50
Ukraina väed hoiavad kontrolli 50,6% üle Bahmuti elamupiirkonnast.
Lahinguid peetakse Bohdanivka, Khromove ja Orikhovo-Vasõlivka külade juures. Ukraina väed on külasid kaitsta suutnud.
Bakhmut Front Map (March 14)
Ukrainian Forces control 50.6% of Bakhmut’s residential areas
Battles are occurring near the villages of Bohdanivka, Khromove, and Orikhovo-Vasylivka. Ukraine holds all three villages and reported repelling Russian attacks on them today pic.twitter.com/7Y3TBg7ZKa
— Ukraine Battle Map (@ukraine_map) March 14, 2023
20:40
Vene hävitaja kukutas Musta mere kohal alla USA drooni
Venemaa ja USA lennukid on sõja käigus Musta mere kohal tegutsenud, kuid see on teadaolevalt esimene tõsine kokkupuude, mis on potentsiaalselt ohtlik eskalatsioon lahingutegevuse kriitilisel ajal.
www.delfi.ee
19:04
BBC teatel põrkas Vene reaktiivlennuk Musta mere kohal kokku USA drooniga. Uudis on täiendamisel.
18:59
Ukraina kaitseministeeriumi tippametnik arreteeriti 9000 dollari suuruse altkäemaksu võtmise eest, vahendab The Kyiv Independent.
Riikliku uurimisbüroo andmetel nõustus 60-aastane kolonel andma raha eest välja dokumendid teenistusealise ukrainlase sõjaväelaste registrist kustutamiseks.
18:48
New York Times: Rahvusvaheline Kriminaalkohus alustab esimeste Venemaa sõjakuritegude menetlemist
Rahvusvaheline Kriminaalkohus (ICC) plaanib avada kaks Venemaa sõjakuritegude kohtuasja ja väljastada mitme inimese vastu vahistamismäärused.
www.delfi.ee
21:01
17:08
Ukraina prokurörid on neljameetrisele seinale kandnud enam kui 600 venelast, keda kahtlustatakse sõjakuritegudes. Enamik neist on kõrgel kohal poliitikud ja sõjaväeametnikud, vahendab The Guardian. Kharkivi regiooni peaprokurör Oleksandr Filchakovi sõnul hakati vene komandöre ja kindraleid kaardistama eelmisel aastal.
Ukraine has collected a dossier on 600 Russian commanders responsible for war crimes. They are placed on a four-metre-long board, which Ukrainian prosecutors showed to The Guardian journalists. pic.twitter.com/BZALoGsixp
— KyivPost (@KyivPost) March 14, 2023
15:31
LB.ua teatas oma allikatele viidates, et Serhi Haidai lahkub Luhanski oblasti sõjaadministratsiooni juhi kohalt.
Väljaande teatel võib Haidai oma otsusest teatada juba homme. Väidetavalt nimetatakse Haidai Ukraina suursaadikuks Kasahstani.
15:13
Hommikuses löögis Kramatorskile viga saanud inimeste arv kasvas seitsmeni. Kohalikud võimud on kinnitanud ühe inimese hukkumist.
Kahjustada said üheksa korrusmaja, lasteaed, pangahoone ja kaks autot.
14:43
VIDEO JA KAARDID | Idarindel muutusteta. Donbassi rindelinnades käivad iga meetri pärast ohvriterohked lahingud
Ukraina sõdurite värsked kaadrid näitavad tulisemates rindelõikudes valitsevat hävingut ja tulevahetust. Kõige pinevam on olukord Donetski oblastis kolmest küljest piiratud Bahmuti linnas. Viimastel andmetel on Vene väed jõudnud linna põhjaosas asuvasse terasetehasesse, mida kaitsjad on võrrelnud okupeeritud Mariupolis asunud Azovstali tunnelitega. Linna kaitsmine aga jätkub.
www.delfi.ee
14:26
Poola peaminister Mateusz Morawiecki ütles, et Poola võib saata Ukrainale hävituslennukeid MiG 4-6 nädala jooksul.
21:01
14:22
Venemaa andis Odessa oblastile raketilöögi, kasutades taktikalist lennuväge. Lennukid Su-24 lähenesid merelt ja lasid välja neli radarivastast raketti, eeldatavalt H-31P, teatas lõuna operatiivväejuhatus.
Täpsustati, et raketid hävitati mere kohal, aga nende tükkide ja lööklaine tõttu sai kahjustada lasteaed rannikul ja mõned eramajad selle ümber.
Kannatanuid ei ole.
14:08
Leedu seim kuulutas erasõjafirma Wagner terroriorganisatsiooniks
Resolutsioon võeti vastu, võttes arvesse seda, et Wagneri palgasõdurid panevad toime süstemaatilisi ja raskeid agressioonikuritegusid: tapavad ja piinavad Ukraina tsiviilelanikke ning pommitavad elumaju ja muid tsiviilobjekte, mis on samaväärne terrorismiga.
delfi.ee
13:17
Ukroboronprom alustas 125-millimeetriste mürskude tootmist Nõukogude tankidele T-64, T-72 ja T-80.
13:12
Vene riigiduuma kehtestas karistused ka relvajõududega koostööd tegevate organisatsioonide „diskrediteerimise“ eest
Vene riigiduuma võttis täna vastu seadused, mis kehtestavad kriminaal- ja administratiivkaristused Venemaa relvajõududega koostööd tegevate formeeringute ja organisatsioonide „diskrediteerimise“ ning „valeuudiste“ levitamise eest nende kohta.
delfi.ee
11:30
Mõkolajivi oblasti sõjaadministratsiooni juht Vitali Kim teatas, et venelased püüavad rünnata Ukraina õhutõrjet. Kasutatakse radarivastaseid rakette.
21:01
11:25
Kreml: Venemaa ei tunnusta rahvusvahelist kriminaalkohut Haagis
„Me ei tunnusta seda kohut, me ei tunnusta selle kohtu jurisdiktsiooni. Nii me sellesse suhtumegi,“ ütles Peskov, vastates küsimusele selle kohta, et Haagi kohus kavatseb alustada kaht juurdlust Venemaa vastu, vahendab Interfax.
delfi.ee
11:02
Reas Ukraina linnades anti täna taas õhuhäire. On raketilöökide oht.
Häire anti Ukraina põhja-, ida- ja lõunaosas.
Odessa oblasti Telegrami kanalid teatasid ka plahvatustest ja töötas õhutõrje.
10:47
Venemaa Rjazani oblasti elanik sattus kriminaaljuurdluse alla anekdoodi pärast Sergeist ja Volodjast
Venemaa Rjazani oblasti Kassimovi linna elaniku Vassili Bolšakovi üle alustati kriminaaljuurdlust Vene armee korduva „diskrediteerimise“ eest sotsiaalmeedias avaldatud anekdoodi pärast, teatas OVD-Info advokaat Andrei Kurjatnikovile viidates.
delfi.ee
10:15
Vene okupandid andsid täna raketilöögi elumajale Donetski oblastis Kramatorskis.
Kohalike teatel jäid rusude alla inimesed ja oli kuulda nende karjeid.
Donetski oblasti sõjaadministratsiooni juht Pavlo Kõrõlenko teatas kolmest vigastatud tsiviilisikust.
Kõrõlenko sõnul sai kahjustada kuus korrusmaja.
Donetski oblasti prokuratuur teatas, et üks kannatada saanutest suri haiglas.
10:06
Ukraina ülemraadale esitati eelnõu Vene režiimi ametlikult „rašismiks“ kuulutamiseks
Ukraina ülemraadale esitati seaduseelnõu, millega tahetakse Venemaal kehtiv poliitiline režiim ametlikult „rašismiks“ nimetada ning mõista hukka selle ideoloogilised alused ja ühiskondlikud praktikad kui totalitaarsed ja inimvihkajalikud.
delfi.ee
21:01
09:41
Ukraina kaitseministeeriumi teatel on Venemaa inimkaotused sõjas ületanud 160 000 piiri.
"Nothing is impossible in this world. Firm determination, it is said, can move heaven and earth."
Yamamoto Tsunetomo
Total combat losses of the enemy from February 24, 2022 to March 14, 2023: pic.twitter.com/bLaIp5h9f8
— Defense of Ukraine (@DefenceU) March 14, 2023
09:39
Suurbritannia kaitseministeeriumi luureülevaade:
* Viimaste nädalatega on Venemaa suurtükiväe laskemoona puudus tõenäoliselt suurenenud määrani, kus paljudes rinde osades kehtib äärmiselt piirav kokkuhoid. See on pea kindlasti olnud peapõhjus, miks ükski Vene formeering ei ole viimasel ajal olnud võimeline operatiivselt märkimisväärseks ründetegevuseks.
* Venemaa on pea kindlasti juba olnud sunnitud välja andma vanemat laskemoona, mis oli varem kasutuskõlbmatuks kategoriseeritud.
* Presidendi ukaas 2023. aasta 3. märtsist pani paika meetmed kaubandus- ja tööstusministeeriumi jaoks, et minna mööda kaitsetööstusettevõtete juhtidest, kes ei täida tootmiseesmärke. Venemaa võtab sõjatööstuskompleksis üha rohkem kasutusele käsumajanduse põhimõtteid, sest teadvustab, et kaitsetööstuse tootmisvõimsused on üha kurnavama „sõjalise erioperatsiooni” põhiline haavatavus.
Latest Defence Intelligence update on the situation in Ukraine - 14 March 2023
Find out more about Defence Intelligence's use of language: https://t.co/Z5SI6SOzPY
#StandWithUkraine pic.twitter.com/1vOoyWCYYD
— Ministry of Defence (@DefenceHQ) March 14, 2023
09:27
Partisanide rühmitus Ateš teatas, et tappis eile pommiga okupeeritud Nova Kahhovka okupatsioonivõimude asejuhi.
09:20
USA võimalik presidendikandidaat: edasine takerdumine Ukraina-Vene territoriaalvaidlusse ei ole meie elutähtis rahvuslik huvi
USA vabariiklaste võimalik presidendikandidaat, Florida osariigi kuberner Ron DeSantis ütles eile avaldatud arvamusavalduses, et „edasine takerdumine Ukraina ja Venemaa vahelisse territoriaalvaidlusse“ ei ole USA elutähtis rahvuslik huvi.
delfi.ee
08:56
USA ajaleht Washington Post kirjutab, et Ukraina väed on kandnud alates sõja algusest märkimisväärseid kaotusi ja lääne esindajad on alates jaanuarist seadnud kahtluse alla Bahmuti hoidmise mõistlikkuse.
Washington Post USA ja Euroopa sõjaväelastele ja ametnikele viidates, et Ukraina võib olla kaotanud hukkunute ja haavatatutena 120 000 sõjaväelast, kuigi hoiab oma ohvrite arvu salajas isegi lähimate liitlaste eest. Venemaa on samal ajal kaotanud 200 000 sõjaväelast.
Artiklis öeldakse, et lääne väljaõppeprogrammid ei valmista sõdureid ette piisavalt kiiresti ning paljud viimase üheksa kuu jooksul väljaõppe saanud nooremohvitserid on juba lahingutes langenud.
Mõned allikad küsivad artiklis ka seda, kas lääne abi ei ole mitte liiga vähe ja liiga hilja.
21:01
07:55
Vene väed on saavutanud „marginaalset edu” mitmetes Ukraina osades, teatas USA mõttekoda Sõjauuringute Instituut (ISW).
Kupjanskist kirdes näivad Vene väed olevat edasi liikunud 17 kilomeetrit ja Siverskist idas seitse kilomeetrit.
ISW märgib aga, et Vene väed ei ole suutnud Bahmuti piirkonnas suunda muuta, kuigi on edasi liikunud.
Wagneriga seotud sõjablogijad on spekuleerinud, et Wagner püüab liigutada oma tiiba Bahmutist läänes Siverskõi Donetsi-Donbassi kanalini, et tekitada kunstlik operatiivne piiramisrõngas.
Samad kommentaatorid on aga üha rohkem mures Ukraina vägede ja tehnika koondamise pärast, mis võib anda märku vasturünnakust, et murda Wagneri blokaad Bahmuti ümber ja tungida peale laiemalt kogu rindejoone ulatuses.
2/ Russian forces have made marginal territorial gains northeast of #Kupyansk as of March 13. Geolocated footage posted on March 13 shows that Russian forces advanced south of Hryanykivka (17km northeast of Kupyansk). pic.twitter.com/ZvQcwSWrqF
— ISW (@TheStudyofWar) March 14, 2023
07:40
Rumeeniasse ehitatakse uus tehas püssirohu ja laskemoona tootmiseks, teatas Rumeenia majandusminister Florin Spătaru telekanalis TVR Info. Spătaru sõnul on raha ehituseks juba olemas ning on sõlmitud lepingud USA ja Lõuna-Koreaga.
07:36
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi teatas, et olukord energeetikas on õnnestunud normaliseerida. Viimane suurem Vene rünnak energeetikaobjektidele toimus 9. märtsil.
07:26
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ütles oma igaõhtuses videopöördumises, et olukord Ukraina idaosas on väga karm.
„Nagu alati olin ka täna ühenduses meie komandöridega, luurega. Idas on väga karm, väga valus. Tuleb hävitada vaenlase sõjaline võimsus ja me hävitame. Bilohorivka ja Marjinka, Avdijivka ja Bahmut, Vuhledar ja Kamjanka ning kõik teised kohad, kus praegu otsustatakse, milline saab olema meie tulevik. Kus võideldakse meie tuleviku, kõigi ukrainlaste eest,” ütles Zelenskõi.
Zelenskõi tänas kõiki, kes on praegu lahingus, kes kaitsevad positsioone ning võitlevad Ukraina ja oma kaasvendade eest.
„Täna märgin eraldi ära 92. üksiku mehhaniseeritud brigaadi võitlejad eduka tegevuse eest Bahmuti piirkonnas. Aitäh, poisid! Au kõigile Ukraina sõdalastele! Au meie murdumatule ja suurepärasele rahvale!” ütles Zelenskõi.
21:01
21:01
21:01
21:01


Kes progeb meie tulevikulahendused? Wise innustab naisi IT-d õppima“Tehnoloogiasektoris on jätkuvalt sooline ebavõrdsus ja sellega peab aktiivselt tegelema,” ütleb Wise’i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuht Sandra Horma. 8. märtsist on avatud kandideerimine Wise’i juba teisele naistele mõeldud stipendiumile, mis sel korral on suunatud TalTechi tudengitele.
Sandra Horma. Foto: Wise
40% Eesti startup-kogukonnast moodustavad naised, kuid vaadates numbritesse sisse on sooline ebavõrdsus olenevalt positsioonist märkimisväärselt suurem. Tehnilistes rollides tegutsevad eelkõige mehed. “90ndatel juurdunud patsiga IT-mehe kuvandit on raske murda, kuid peame sellest iganenud kujutlusest edasi liikuma. Kahjuks jääb IT hetkel veel paljudele naistele kaugeks ja ei osata näha tehnoloogiaalase hariduse väga laiu rakendusvõimalusi,” nendib 10 aastat IT-s töötanud Sandra Horma.
90ndatel juurdunud patsiga IT-mehe kuvandit on raske murda, kuid peame sellest iganenud kujutlusest edasi liikuma.
Ka TalTech paneb siin õla alla: “Täna õpib TalTechis infotehnoloogiat, inseneeriat ja arvutiteadust igas vanuses ja väga erineva taustaga naisi, kuid neid on oluliselt vähem kui mehi. Soolise ebavõrdsuse ja stigmade lahustamisega peab tegelema ning võtmekohaks on siin kindlasti era- ja avaliku sektori koostöö, et naisi julgustada ja tuua teemale tähelepanu. Läbi näidete ning edulugude saame muuta IT-naise kontseptsiooni tavaliseks,” ütleb TalTechi IT-teaduskonna üliõpilaskogu juhatuse esinaine Margareth Lasn.
Endise sotsioloogina avab Horma ka olukorra tausta: “Teadlased on seisukohal, et sotsiaalsed rollid ja identiteedid pole kaasasündinud. Need on muutuvad konstruktsioonid, mis arenevad inimeste omavahelise suhtluse kaudu. Maskuliinsus ja feminiinsus ning soorollid pole püsivad ega muutumatud, vaid ajas pidevalt muutuvad. Me teame, et võimekus tehnoloogias ei olene kuidagi inimese soost ning püüame leida viise, kuidas innustada ja tutvustada tüdrukute ning naiste seas rohkem IT-alasid.”
Foto: Freepik
Teadlased on seisukohal, et sotsiaalsed rollid ja identiteedid pole kaasasündinud.
Soovides toetada alles haridust omandavat tulevast IT-talenti tunnustab Wise ühte TalTechi Infotehnoloogia teaduskonna bakalaureuseõppe naistudengit 2000-eurose stipendiumiga. Lisaks ootab stipendiaati mentorlus oma ala tippspetsialistidega ja võrgustiku loomise võimalused.
Stipendiumile saab kandideerida 26. märtsini.
Rohkem infot ja kandideerimisavalduse leiab TalTechi lehelt.


JUBA AVALIK! Vaata tänavuse e-etteütlus 2023 õiget kirjapiltiAvaldatud14 märts, 2023
kategoorias Kultuur
Avaldame Vikerraadio tänavuse e-etteütluse võistluse õige kirjapildi. Kui eelmisel aastal kirjutas etteütluse vigadeta täpselt 0 inimest, siis ka sel aastal ei olnud kahjuks ühtegi vigadeta tööd. Peamiselt eksiti kõikide sõnadega.
Tänavuse e-etteütluse taustalugu ja kontekst on loomulikult seotud e-valimistega.
Etteütluse tekst algab:
Kui Martin isaga Valimiskomisjoni jõudis, oli e-häälte ülelugemine juba alanud. Pisikeses umbses ruumis askeldasid patsidega poisid ümber mustade kastide ja on kuulda klaviatuuriklõbinat.
“Isa, oleme me ikka õiges kohas?” küsib Martin Helme Mart Helmelt ettevaatlikult.
“No kus me siis ei ole, kus me siis ei ole – vaata ise – mustad kastid on ju seal,” näitab vanem Helme käega toa keskele.
“Noh, poiss, sinu etteaste!”
Mart Helme lükkab poega õrnalt mustade kastide poole. Keegi ei paista neist välja tegevat. Noorem Helme köhatab.
Kohe märkabki Helmeid vanemat tüüpi halli habemega mees, kes viipab käega, et tulgutagu lähemale.
“Eesti Konservatiivne Rahvaerakond tegi riigi valimisteenistusele teabenõude e-hääletamise süsteemi kohta, mille vastuse pealt teeme otsuse, kas viia asi kohtusse!” vuristab noorem Helme habemikule päheõpitud teksti ette.
“Nooh, jaah, mis te täpsemalt siis teada tahate?” uurib habemik.
“EKRE esimehe Martin Helme poolt …oih…see läks nüüd küll valesti, see tähendab….las ma alustan uuesti,” ütleb Martin Helme.
“Khm, khm, niisiis, khm!”
“Et siis minu poolt valimisteenistusele saadetud teabenõudes palume me Valimiskomisjonil väljastada teave selle kohta, kes on e-hääletamise süsteemi administraator, arendaja, arendaja esindaja, arendaja organisatsiooni kuuluvad tehnikud jm selline personal, kellel oli vahetu ligipääs e‑hääletamise süsteemi 2023. aasta riigikogu valimiste perioodi ajal” vuristab noorem Helme ühe hingetõmbega ja vaatab isale küsivalt otsa, et kas sai kõik ikka õigesti.
Vanem Helme noogutab. Sai.
“Kõlab tehtavalt, mis veel?” uurib habemik edasi.
“Kas teie teadsite, et igal elektroonilisel süsteemil on olemas “root” või “superuser” või “administraator” kasutaja, millel on piiramatu ligipääs süsteemile ja mis võib olla jagatud mitme inimese vahel?
“Nii?”
“Selline ligipääs on ilmselt e-hääletamise süsteemi arendaja organisatsiooni kuuluvatel isikutel. Seda arvestades palun väljastada järgmine teave: millistel isikutel on “root” või “superuser” või “administraator” kasutaja ligipääs e-hääletamise süsteemile”? küsib Martin Helme habemikult.
Habemik vaatab korraks mustade kastide poole, kratsib kukalt ja palub Martinil jätkata.
“Igatahes – nii nagu mulle öeldi, see tähendab, et nii nagu ma ise oma peaga aru olen saanud, siis säilib elektroonilise süsteemi käitamisel logi, milles talletub teave süsteemi protsesside kohta. Seega peab valimisteenistusel kui e-hääletamise süsteemi haldajal olema niisugune teave olemas. On teil?” uurib ta habemikult.
“Midagi ilmselt leiaksime,” vastab habemik ja vaatab taaskord mustade kastide poole.
“No väga hea, väga hea,” muutub Martin Helme nägu rõõmsaks ja ta tonksab küünarnukiga vana Helmet.
“Kas tahate neid andmed flopidiski peal või kuidas?” uurib habemik nüüd nooremalt Helmelt.
Segaduses Martin vaatab isale otsa, vanem Helme raputab pead – ka tema ei tea.
“Ma tegin nalja, flopidiskid olid 80ndatel,” naerab habemik. “Oli teil veel midagi?”
Martin Helme naeratab närviliselt, aga kogub end ruttu.
“Loomulikult oli, loomulikult. Igatahes, arvestades kõike eelnevat, palun väljastada järgmine teave: süsteemi logidesse talletunud teave ehk järgmised süsteemi logid:
a. hääletaja tuvastamise logid valijarakenduse tarbeks (valijarakenduse avamisel ja PIN1 sisestamisel tekkivad logiandmed);
b. hääle loomise logid (valijarakendusega ajatemplita avaliku võtmega allkirjastatud BDOC faili genereerimisel tekkivad logiandmed);
c. koguja teenuse võtmete kontrolli logid;
d. SK ID ajatemplite väljastamise logid;
e. E-urni algseisu kinnitus, millest nähtub, et sellel ei ole ühtegi häält eelnevalt sisestatud ja ühtegi “pseudoisikukoodi” ehk valijat;
f. E-urni sisendliidese logi ja väljundliidese logi;
g. miksimistegevuse logi;
h. võrguseadmete ühenduste logid (tulemüürid, switchid jms), millest nähtuvad ühenduste algaadressid (IP aadress, asukohariik) ja lõppaadressid (teenus, millesse pöörduti) ja nii iga teenuse kohta eraldi;
i. võrguseadmete administreerimise logid (“System Audit Log”) ja liideste konfiguratsioonid, andmepakettide transleemiskonfiguratsioonide info, port mirror seadistused, süsteemi kõrgkäideldavuse ülesehituse kirjeldus ja samuti ligipääsu info selle kohta, kellel on nii füüsiline- kui ka distantsligipääs seadmetele….HUUUHH….ONGI KÕIK!”
End hingetuks rääkinud Martin Helme kukub teadvusetuna vastu ühte musti kasti, millest ühel läheb serv katki ja välja tilguvad pettuse teel Reformierakonnale antud e-hääled.
ETTEÜTLUSE LÕPP.
HEAD EMAKEELEPÄEVA, KALLID LUGEJAD!
Lugu meeldis? No siis kliki siia ja toeta Eesti kõige usaldusväärsema ja tõsiseltvõetavama uudisteallika Lugejakiri.ee ilmumist!


Produtsent Kristi Loigo: me räägime miljonitest!«Kodutunde» produtsent Kristi Loigo on võtnud sotsiaalmeedias sõna MTÜ Slava Ukraini raha väärkasutuse teemal. ««Kodutunne» näitas reaalselt, kui ta kulutab, ja on seda alati teinud,» ütleb Loigo oma postituses.Produtsent Kristi Loigo, keda on seoses heategevussaatega «Kodutunne» kahtlustatud kelmuses ja omastamises, on võtnud sõna MTÜ Slava Ukraini raha väärkasutuse kohta.
«Kas pole mitte huvitav? Slava Ukraini oli nagu püha lehm, kui ma mõni kuu tagasi püstitasin küsimuse, kas keegi teab kedagi, kes teaks kedagi, kes teab, mida nad siis tegid ja mis põhjusel maksid endile ligi viie tuhande eurost palka,» seisab Kristi Loigo avalikus Facebooki postituses.
Lisaks toob Loigo välja selle, et «Kodutunne» näitas reaalselt, millele ta raha kulutas, ning on seda alati teinud.
Loigo lisab: «Meil on tegevuskulud, siiralt on! Me ei suuda teleporteeruda sihtkohast A sihtkohta B – seda heidetakse «Kodutundele» ette!»


Kuninglikud mured! Prints Andrew kurdab, et kuninganna ei jätnud talle peale surma sentigi rahaKuninganna Elizabeth II poeg, Yorki hertsog prints Andrew on öelnud oma lähikondsetele, et pole peale ema surma saanud sentigi hinnanguliselt 650 miljoni naelsterlingi (umbes 738 miljoni euro) suurusest varandusest.
Andrew osa ema pärandist läks hoopis kuningas Charlesile, kes ei ole seaduse kohaselt kohustatud selle pealt ka makse maksma. Charles ei ole pärandusest veel midagi andnud ka õdedele-vendadele, kartes, et see võib tunduda maksudest kõrvalehoidumisena.
Prints Andrew, kes on viimase kuue kuu jooksul kaotanud maksumaksja rahastatud valvurid ja majutuse Buckinghami palees, on väidetavalt “hämmingus”, et ei saa pärandusena raha, mida oleks hädasti tarvis oma elu ülesehitamiseks.
Andrew kaotas riikliku rahastuse, kui loobus kuninglikust ametist seksuaalse kuritarvitamise süüdistuste tõttu ning kaotab ka kuningliku kodu, mida ta jagab oma endise naise Sarah Fergusoniga.
Allikas: The Sun. Loe täpsemalt siit!
Remondifirma.ee
TV3.ee
Sisuturundus
Köögi planeerimine – ole loov, jää praktiliseks


Restoraniärimees: käibemaksu langetus puhastaks turu mustast rahastRestoranide käibemaksu leevendamine tõstaks ettevõtjate konkurentsivõimet, kuid samas vähendaks ka maksudeta palkade maksmist, arvab restoranide Lee ja Lore omanik Kristjan Peäske.
“Hästi hea näide on Leedust, kus käibemaks langes COVIDi ajal kaks korda, kuid tegelikult maksulaekumised hoopis kasvasid. See tähendab, et äridel ei olnud enam põhjust tegeleda musta rahaga,” rääkis Peäske Äripäeva raadio hommikuprogrammis.


Tallinlased kaotasid kelmidele tuhandeid eurosidTALLINN, 14. märts, BNS – Politsei asus uurima juhtumeid, kus tallinlased kaotasid kelmidele tuhandeid eurosid.
Esmaspäeval pöördus politsei poole 66-aastane mees, kellele oli helistanud väidetavalt panga esindaja. Mehele väideti, et tema pangakonto on nakatunud viirusega ja selle takistamiseks paluti tal alla laadida rakendus AnyDesk. Samuti pidi mees kinnitama erinevaid tegevusi oma PIN-koodidega. Kelmusega tekitatud kahju on 3930 eurot.
Esmaspäeval pöördus politsei poole 42-aastane naine, kellele oli väidetavalt helistanud politseinik. Naisele väideti, et keegi soovib volikirja alusel võtta laenu ning selle takistamiseks paluti tal alla laadida rakendus KoronaPay ja kinnitada tehingud PIN-koodidega. Ka pidi naine edastama isikukoodi, pangakaardi andmed ja foto ID-kaardist. Kelmusega tekitatud kahju on 3624 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kaks Narva naist kaotasid küberkurjategijatele kokku 6905 eurotTALLINN, 14. märts, BNS – Politsenikena esinenud kurjategijad varastasid kahe Narvas elava naise kontodelt kokku 6905 eurot.
Politsei poole pöördus Narvas elav eakas naine, kes sai esmaspäeval kõne end politseiametnikuna esitlenud kurjategijalt, kes rääkis naise kontol toimuvatest kahtlastest tehingutest, teatas Ida prefektuuri pressiesindaja.
Probleemide kõrvaldamiseks palus politseinikuna esinenud kurjategija naisel installeerida arvutisse programm AnyDesk ning logida sisse panka. Kurjategija pääses läbi programmi naise panka ning kandis tundmatule kontole kokku üle 6000 euro.
Ka teine politseisse pöördunud Narvas elav naine sai väidetavalt politseist telefonikõne, milles anti märku kahtlastest tehingutest tema pangakontol. Probleemide kõrvaldamiseks paluti naisel siseneda enda internetipanka, mida ka naine tegi. See naine sai kahju 905 eurot ning kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Leedu elektroonikamüüja seljatas kohtus Eesti maksuametiMaksu- ja Tolliamet kaotas kohtus.Foto Eero Vabamägi, Postimees
PRO tellijale
Seda, et keegi maksuameti kohtus seljatab, ei juhtu just iga päev. Leedu elektroonikamüüjal see hiljuti aga õnnestus.
Loe ka: SUUR ÜLEVAADE | 5 levinud skeemi, millega üritatakse maksudest kõrvale hiilida
STMT oli loomisest saati teeninud ülemaailmse mobiiltelefoniäriga 2012. aastaks kümneid miljoneid eurosid. Peamiselt tegeleti Apple’i toodete müügiga. Kohtuvaidluseni viinud segadus tekkis pärast seda, kui Eesti emafirma läks Leedu tütarfirma omandusse.
Liitmise järel esitasid Eesti maksuametnikud muidu eeskujulikult käitunud firma osas ootamatu nõude. Väidetavalt ligi 100 000 euroni ulatunud maksuvõlga vaeti aastaid ning eelmisel nädalal ütles riigikohus oma lõpliku sõna.
Ootamatu rahanõue
Kuigi mõlemat ettevõtet juhtisid leedukad, oli emaettevõtteks 2012. aastast saati Eestisse registreeritud STMT Telco Tradingu OÜ. Leedu STMT UAB oli selle tütarfirma. See muutus taas 2018. aastal, kui STMT Telco ühendati Leedu STMT omandusse.
See tõi aga ettevõttele kaasa ootamatu vägikaikaveo. Nimelt leidis maksu- ja tolliamet 2020. aastal — paar aastat peale liitumisprotsessi algust —, et STMT-l on maksmata tervelt 90 000 eurot tulumaksu.
Kust see nii ootamatult tuli? Täpsemalt tegi STMT Telco ühinemisel omakapitalist miljonieurose väljamakse. Sellelt pidanuks ettevõte maksuametnike arvates maksma 114 000 eurot tulumaksu, kuid oli tasunud 2018. aastal vaid 24 000 eurot.
Vägikaikavedu riigiga
STMT aga ei soostunud maksuametnike nõudega leppima. Esitati vaie, kuid maksuametnikud jätsid leedukad pika ninaga. Seepeale otsustas elektroonikakaupleja maksuameti vastu kohtusse minna.
Nende vaatest ei oleks mingit nõuet pidanud tekkima kahel põhjusel. Esiteks on Eesti ja Leedu vahel topeltmaksustamise leping, mille järgi viimase ettevõtted saavad siinmail maksuvabalt tegutseda. Teiseks tegid maksuametnikud arvestuse ühinemise alguse ehk 2018. aasta sügise majandusliku seisu põhjal. Tegelikult pidanuks arvestama lõplikku STMT Eesti kustutamise päeva bilanssi 2019. aasta kevadel.
Sellele vaatamata ei õnnestunud leedukatel Eesti kohtust õigust saada. Siiski korrigeerisid maksuametnikud nõude 79 000 euro peale. Seda kinnitas ka Tallinna ringkonnakohus. Leedu ettevõte ei andnud aga alla ning pöördus riigikohtusse.
Õiglus seatakse jalule
Sealt said leedukad ka õiguse. Kuna Eestis tegutsenud äriühing oli kustutatud likvideerimismenetluseta — mäletatavasti ühines see Leedu firma omandusse —, siis arvestatakse bilanssi mitte ühinemisprotsessi algatamise päeva, vaid selle lõpu arvestusega. Selleks hetkeks on tegemist piiritaguse firmaga, mis jääb Eesti maksuametnike haardeulatusest välja.
“Kui piiriülesel ühinemisel Eesti äriühing kustutatakse Eesti registrist ja tema õigusjärglaseks saab välisriigi juriidiline isik, siis sellest hetkest alates kaotab Eesti õiguse seda juriidilist isikut maksustada,” kinnitas riigikohus. Lisaks mõisteti maksuametilt Leedu firma kasuks välja 9000 eurot menetluskulusid.
Firma näitajad vabalanguses
STMT UAB tegutseb juba aastast 2002, kusjuures firma omanik Justas Pangonis on varem tegutsenud Ericssoni müügijuhina. Ka tema enda ettevõtte peamiseks tegevusalaks on elektroonikaseadmete, peamiselt sidetehnika edasimüük.
Ettevõtte juht. Kuvatõmmis
“Peamiseks tegevusalaks on mobiiltelefonide hulgimüük Eestis, Euroopa Liidus ja ka kolmandates riikides, nagu näiteks Araabia Ühendemiraadid, ning Hongkongis,” kirjeldas Eesti emafirma viimane majandusaruanne suisa rahvusvahelist haaret.
Aruande kohaselt müüdi eelkõige telefonioperaatoritele edasi Apple’i, vähemal määral ka mõne teise tuntuma tootja telefone ja nutiseadmeid. Ettevõttes pole kunagi olnud rohkem kui neli töötajat, kuid juba mitu aastat annab Leedu äriregister palgaliste arvuks ühe.
2019. aastani kasvas STMT väga hoogsalt. Toona jõuti aastase müügituluni, mis ulatus portaali rekvizitai.lv andmetel koguni 42,3 miljoni euroni. Kasumit teeniti toona aastas üle 600 000 euro. Liitumise järel, ning tõenäoliselt ka koroonakriisi tõttu, on STMT käekäik võtnud aga sootuks nukra pöörde.
Viimase aja turbulentne majandusolukord on jätnud selle tegevusele sügava jälje ning toonud ettevõtte majandusnäitajatesse vabalanguse. Viimati ehk 2021. aastal tegi STMT käivet vaid 6,8 miljonit eurot. Kasum jäi aga 75 000 euro juurde. Selliselt jäävad elektroonikamüüja tulemused kahekordselt alla isegi 2017. aastale.


Spordiennustuste võlu ja valuPaljud spordiennustustega tegelevad inimesed teevad seda suurest huvist spordi vastu. Küll aga on ka neid, kes soovivad sellega endale raha lisaks teenida.
Alati ei pruugi see aga kahjuks nii minna, sest sport on alati täiesti ettearvamatu. Mõni väga suur soosik võib lihtsas olukorras eksida, ning kogu kohtumise tulemus on pea peale pööratud. Küll aga on mitmeid võimalusi enda võitude tõenäosuse suurendamiseks, mille üle ka järgnevalt arutleme.
Esimese asjana tasuks enda jaoks selgeks teha, mis asjad on koefitsendid, ning kuidas need muutuvad. Samuti võivad need erineda teenusepakkujate kaupa. Lihtsaim viis on kasutada saite nagu https://pelaa.online/, kust saab kiiresti hea ülevaate.
Erinevad panustamiseks mõeldud lahendused
Tavaliselt tasuks alustada minimaalsete riskidega, mis tähendab seda, et mitmikpanustega alustada ei tasu. Koefitsendid võivad olla küll ahvatlevad, kuid sellest hoolimata on need äärmiselt riskantsed. Mis aga tähendab mitmikpanus? Lühidalt öeldes valite välja vähemalt kaks erinevat sündmust, mille tulemust proovite ennustada. Võidu jaoks peavad mõlemad ennustused täppi minema, ning nende sündmuste koefitsendid korrutatakse omavahel. Tavaliselt on võimalik lisada kuni kümme erinevat sündmust.
Lihtsaim viis on teha ennustus ühele sündmusele. Selliselt on võidu tõenäosus suurem ning risk on oluliselt väiksem. Loomulikult ei ole tegemist riskivaba panusega, sest spordiga selliseid sündmuseid ei kaasne. Kui mõni portaal või isik lubab kindlaid panuseid, siis on tegemist kindlasti pettusega, ning sellest tuleks kaugele eemale hoida. Kõik legaalsed leheküljed on Maksu- ja Tolliameti lehel registreeritud. See on ühtlasi ka esimene samm, mille peaksite tegema, kui valite endale panustamiseks lehekülge.
Miks spordipanused nii populaarsed on?
Kindlasti mängib siin suurt rolli see, et inimesed soovivad muuta enda spordisündmuste vaatamise huvitavamaks ning kaasahaaravamaks. Isegi mõõduka suurusega panus võib muuta jälgimise oluliselt atraktiivsemaks. Loomulikult ei tohiks ühtegi panust teha selliselt, et see teeks teie rahakotile liiga ning panustamist peaks käsitlema meelelahutusena. Maailmas on väga vähe inimesi, kes püsivalt suudavad kihlvedudega endale raha teenida.
Teine oluline faktor on turundus ja reklaam, mida erinevad kihlveokontorid endale teevad. Tõenäoliselt on paljud spordisõbrad näinud erinevate jalgpalli mängivate võistkondade vormidel mõne tuntud spordipanuste lehekülje reklaami. Sama kehtib ka sündmuste korraldamisega, kus suured kihlveolehed on peamisteks sponsoriteks. Küll aga ei ole kellegil kohustust sissemakset teha ning panustamisega alustada.
Peamised nipid spordisündmustele panustades
Panustamisel tasuks esiteks jälgida koefitsentide suuruseid. Kui ühe meeskonna koefitsent on äärmiselt madal, siis on see tavaliselt selline ka põhjusega ehk teda peetakse soosikuks. Sõltuvalt spordialast on võimalik panuseid teha erinevalt. Näiteks jalgpallis on võimalik panustada ka viigi peale – kuid samas korvpallis sellist võimalust ei ole. Suuri koefitsente on tore taga ajada, kuid nende õnnestumise protsent ei ole nii suur, kui kindlatele favoriitidele panustades. Samuti ei tohiks teha panuseid liiga väikese koefitsendiga sündmustele, sest sport on ettearvamatu.
Teise asjana peaks panustama ainult rahaga, mida olete valmis kaotama, ning mille kaotus ei mõjuta teie majanduslikku olukorda. Tegemist on siiski osaliselt õnnemänguga, mille tulemus selgub alles peale sündmuse lõppu. Vahel võib ka kõigest mõne eurone panus lisada spordisündmuse vaatamisele selle vajamineva vürtsi ning tulemuseks on nauditav sündmus. Valesti ennustades ei ole aga kulu liialt suur, ning saate rahulikult eluga edasi minna.


Haapsalu mees kaotas petturile 7200 eurotEile alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 9. märtsil suunati 66-aastast Haapsalu meest sisestama telefoni oma Smart-ID PIN-koodid, et mees saaks enda kontolt teha rahaülekande.
Hiljem avastas mees, et raha kanti talle tundmatu inimese arveldusarvele. Tekitatud rahaline kahju on 7200 eurot.
Pärnumaa
Ähvardamine
12. märtsil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 12. märtsi õhtul lõi ja ähvardas 57-aastane mees Tori vallas kodus enda 53-aastast elukaaslast.
Vargus
13. märtsil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 9. märtsil varastati Pärnus lukustatud kuurist keerdtrepp ja lõhuti gaasigrill. Varguse ja lõhkumisega tekitatud varaline kahju on üle 1000 euro.
Raske tervisekahjustuse tekitamine ettevaatamatusest
13. märtsil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 11. märtsil vajus Pärnus 27-aastane mees Side tänaval veekeskuses vee alla. Meest elustati kohapeal ja ta viidi haiglasse.
Raplamaa
Vargus
13. märtsil sai politsei teate, et Kohila vallas murti sisse ettevõtte ruumidesse, kust varastati valvekaamera ja sülearvuti. Vargusega tekitatud varalise kahju suurus on täpsustamisel.
Arvutikelmus
13. märtsil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 24. veebruaril võeti 65-aastase Märjamaa valla naisega Facebook Messengeri kaudu ühendust sooviga osta temalt käsitööese, mida naine Facebook Marketplace’i vahendusel müüs. Ostja soovis eset osta kullerfirma kaudu. Ta saatis müüjale võltsitud kullerfirma lingi, kuhu naine sisestas oma pangakaardi andmed ja PIN-koodi, mille järel kanti naise pangaarvelt üle raha võõrale arveldusarvele. Tekitatud rahaline kahju on ümmarguselt 260 eurot.
Kehaline väärkohtlemine
13. märtsi õhtul anti politseile teada, et Rapla vallas ründas 55-aastane mees enda 55-aastast elukaaslast.


Ukraina mänguarendaja langes Vene häkkerite küberrünnaku ohvriksUkraina mängustuudio GSC Game World väidab, et stuudio on langenud Vene häkkerite ohvriks. Rünnaku tulemusena võivad internetti jõuda kauaoodatud ellujäämismängu «S.T.A.L.K.E.R. 2: Heart of Chornobyl» materjalid.Seeria fännid on sõjatingimustest loodavat üksikisikuvaates märulimängu oodanud juba aastaid. Tundub, et osade Venemaa fännide jaoks osutus ootamine aga niivõrd talumatuks, et otsustati võimaldada endale ligipääs mängu materjalidele, et näha, mis ja kui palju juba tehtud on. Sellega muidugi ei piirdutud.
Nimelt väidab GSC Game World, et häkkerid said enda valdusesse erinevaid pilte ja videoid ning nüüd esitatakse arendajale nõudmisi, mille mitte täitmisel ähvardatakse materjalid internetti paisata.
Nõudmised, mille häkkerid esitanud, on huvitavad. Arendajad peavad muuseas muutma enda suhtumist Vene ja Valgevene mänguritesse ning vabandama nendest riikidest pärit tavaliste mängurite ees.
Antud nõudmiste ajendiks on stuudio otsus teost nendes riikides mitte avaldada ning nende keelde mitte tõlkida. «Poliitika pärast pole vaja inimeste mängu ära rikkuda,» kuulutavad häkkerid.

Ukrainlased ei anna järele

Stuudio sõnul ei ole tegemist esimese korraga, mil neid on üritatud häkkida privaatse info lekitamise eesmärgil. «Oleme kannatanud küberrünnakute käes rohkem kui aasta,» avaldab stuudio oma Twitteri kontol.
«Oleme silmitsi seisnud väljapressimise, agressiivsuse, häkkimise, mängijatele ja fännidele haiget tegemise katsetega ning meie ettevõtte arendusprotsessi või maine kahjustamisega,» jätkavad arendajad.
«Oleme Ukraina ettevõte ja nagu enamik ukrainlasi, oleme kogenud palju hirmuäratavamaid asju – hävinud maju, rikutud elusid ja lähedaste surmasid. Katsed meid šantažeerida või hirmutada on täiesti asjatud.»
Stuudio teatab, et ei kavatsegi väljapressimisele järele anda ning soovitab fännidel lekete korral selle sisuga mitte tutvuda. «Aegunud ja pooleliolevad materjalid võivad jätta vale mulje mängu lõplikust visioonist.»
«Soovitame teil olla kannatlik ja oodata parima võimaliku kogemuse saamiseks ametlikku väljaannet. Usume, et see meeldib teile.»
A message from GSC Game World team pic.twitter.com/rqRM0tFZmO
— S.T.A.L.K.E.R. OFFICIAL (@stalker_thegame) March 12, 2023


“S.T.A.L.K.E.R. 2: Heart of Chernobyl” arendaja on Vene häkkerite rünnaku all“S.T.A.L.K.E.R. 2: Heart of Chernobyl” arendaja GSC Game World avaldas Twitterisse postitatud sõnumis, et Vene häkkerid on suutnud nende süsteemidesse sisse häkkida ning ähvardavad kogutud andmeid kasutada väljapressimiseks ja hirmutamiseks.
See polevat esimene kord kui arendaja on sattunud Vene häkkerite rünnaku alla. Hiljuti häkiti ära ühe töötaja konto ning vastutuse rünnaku eest võttis omale rühmitus Venemaa sotsiaalvõrgustikust.
“See ei ole esimene katse meie andmeid, sealhulgas isiklikku teavet häkkida ja lekitada. Oleme võidelnud juba üle aasta kestnud pidevate küberrünnakutega. Oleme seisnud silmitsi väljapressimiste, agressiooniaktide, häkkimiste, mängijatele ja fännidele kahju tegemise katsetega ning püüdlustega kahjustada meie ettevõtte arendusprotsessi või mainet,” kirjutab Ukraina mängustuudio Twitteris.
Arendaja soovitab hoiduda mängu lekete vaatamisest ja nende edasi levitamisest. Aegunud ja pooleli olevad materjalid võivad jätta vale mulje mängust.
[embedded content]


Rio Tinto avas hiiglasliku vasemaagikaevanduseAustraalia kaevandusgigant Rio Tinto Group alustas Mongoolias hiiglaslikus vasemaagikaevanduses maa-alust kaevandamist. Kuigi projekt on kohutavalt veninud, muutunud oluliselt kulukamaks ja toonud kaasa miljarditesse dollaritesse ulatuvaid vaidlusi Mongoolia valitsusega, hakkas üks maailma suuremaid vasekaevandusi lõpuks tööle.Oyu Tolgoi kaevanduses võetakse nüüd maa alt vasemaaki 1,3 kilomeetri sügavuselt, kirjutab Bloomberg.
Maailma suuruselt teine kaevandusfirma kulutas seitse miljardit dollarit, et allmaakaevandus saaks tööle hakata.
«Kui aus olla, siis ega see ettevõtmine polnud kerge,» ütles kompanii juht Jakob Stausholm vaidlustest Mongoolia poliitikutega, kes püüdsid Rio Tintolt paremaid tingimusi välja pressida. Ta märkis, et Mongoolia pidas väga oskuslikult läbirääkimisi.
See on üks väheseid suuri uusi vasemaagi kaevandusi. Vase nõudlus kasvab seoses rohepöördega. Rio hinnangul on tegemist maailmas suuruselt neljanda vasekaevandusega. Sealt tuleb pool miljonit tonni vaske aastas, millest jätkub umbes kuue miljoni elektriauto tootmiseks või 60 suure tuuliku rajamiseks.
Oyu Tolgoi pidi esialgsete plaanide kohaselt hakkama toodangut andma juba 2015. aastal, kuid Mongoolia valitsus loobus esialgetest tingimustest ja hakkas endale läbi rääkima paremaid tingimusi. Oyu Tolgoi võib anda Mongoolia majanduse kogutoodangule lisaks 1/3 majanduse kogutoodangust.
Rio sai Mongoolia suurimaks välisinvestoriks 2009. aastal, kui sõlmiti 30-aastane kokkulepe Oyu Tolgoi arendamiseks. Esialgu hakati juba 2013. aastal kaevandama karjääris, kuid kasulikum allmaakaevandus venis. Valimiskampaaniates süüdistati ettevõtet Mongoolia mineraalse rikkuse raiskamises. Samuti ei aidanud üleilmsed tooraineturu kõikumised ja koroonapandeemia.
Rio on juba kulutanud Mongooliale 15 miljardit dollarit. Kaevandusest 36 protsendine osalus kuulub Mongoolia valitsusele.
Oyu Tolgois on kivimite vasemaagisisaldus 1,5 protsenti, samas kui kaevanduste maailma keskmine on 0,6 protsendi juures.
Kuigi Oyu Tolgoi kaevandus on suur, katab see vastavalt S&P andmetele aastani 2035 kõigest ühe protsendi maailma vasenõudlusest. Kaevandusel on väga lühike kasutusiga. Tipptoodang peaks tulema millalgi 2028. kuni 2036. aastani.


SEB töötajad täiendasid oma teadmisi mullu kõige usinamalt küberkuritegevusega võitlemise vallasSEB toetab töötajate elukestvat õpet ja arengut ning seda peamiselt läbi e-õppe keskkonna SEB Campus. Eelmisel aastal õppisid SEB Eesti töötajad kokku keskmiselt 45 tundi töötaja kohta. Kõige populaarsemad olid küberkuritegevuse teemalised koolitused, teatas SEB.SEB personali ja koolituse divisjoni direktori Margit Pugali sõnul on ammu möödas ajad, mil õppimist seostati koolis või koolitustel käimisega. „Õppida saab kõikjal ja igal ajal. Selleks, et teadmiste omandamine töötajatele veelgi mugavamaks teha, valmis 2019. aastal SEB Grupis e-õppe keskkond SEB Campus. Statistika näitab, et kui 2021. aastal oli SEB Eesti töötaja keskmine õpitundide arv 22 tundi, siis 2022 see praktiliselt kahekordistus ja jõudis 45 tunnini. See oli mullu ka SEB Grupi parim tulemus,“ rääkis Pugal.
SEB Turbekeskuse turbejuhi Kätlin Kuke sõnul peavad koolitused olema ka ajakohased. Näiteks eelmise aasta populaarseimad koolitused olid seotud küberkuritegevuse teemadega. „Interneti vahendusel toime pandud kelmusi on aasta-aastalt aina rohkem. Pettuste hulk suurenes eelmisel aastal võrreldes 2021. aastaga umbes 10%. Selle valguses on ülioluline küberkuritegevuse teemadega kursis olla – et ära tunda erinevaid petuskeeme ning iseennast, oma kliente, koostööpartnereid ja ka avalikkust võimalikest ohtudest teavitada,“ rääkis Kukk.
Kui küberkuritegevusega seonduvad koolitused on tugevalt seotud pangandusvaldkonnaga, siis möödunud aastal olid populaarsed ka koolitused, mis keskendusid tasakaalu leidmisele elus. „Aina rohkem räägitakse, kui oluline on leida tasakaal töö ja eraelu vahel. Selleks on aga vaja oskusi, vahendeid ja tööriistu. Tervisekuu raames pakkusime koolitusi, loenguid ja tegevusi, mis just sellele teemale keskendusid. Lisaks pakkusime geopoliitilise kriisi puhkedes oma töötajatele koolitusi, mis aitasid paremini toime tulla negatiivsete uudiste ning keskkonna kiiresti muutuvate oludega,“ selgitas Pugal.
Usaldusväärsed õppematerjalid ja paindlik õppeaeg
Pugal lisas, et uute teadmiste ja oskuste omandamine on oluline nii professionaalsel kui ka isiklikul tasandil, kuid tihtipeale on keeruline leida aega, motivatsiooni või hoopis huvipakkuvat ja usaldusväärset materjali. „Ma usun, et SEB Campus on töötajate seas nii soojalt vastu võetud, kuna sinna on koondunud professionaalne, innovatiivne ja mitmekülgne materjal. Lisaks pangandusvaldkonna koolitustele on e-õppe keskkonnas näiteks juhtimise, digi- ja tehnoloogiapädevuste ning nn soft skills (enesejuhtimise, efektiivse ajakasutuse jms) oskuste arendamisega seonduvaid koolitusi. Seega valik on väga-väga suur,“ selgitas Pugal.
Pugali sõnul toetab õppimist ka paindlikkus ehk võimalus valida mida, millal, kus ja kuidas uusi oskusi omandada. „Meie töötajad saavad SEB Campust kasutada ka väljaspool tööaega ning isiklikes seadmetes, mis teeb õppimise väga mugavaks ja kättesaadavaks. Taskuhäälinguid ja veebiseminare on hea kuulata muude tegevuste kõrvalt, näiteks õhtuse jalutuskäigu, trenni või lõunapausi ajal. Lisaks on kõigi töötajate kalendrisse broneeritud reede hommikuti õpitund, sest soovime, et töötajad leiaksid iganädalaselt aega enda arendamiseks. Kui välja pakutud aeg ei sobi, saab seda enda soovide ja vajaduste kohaselt muuta,“ rääkis Pugal.
SEB Campuse keskkonda on koondatud nii SEB enda poolt loodud kui ka grupiväliste partnerite materjale ja koolitusi. Kokku on pangal umbes 30 erinevat koolituspartnerit, kellest suurimad on PluralSight, Coursera ja IMD.


Päeske: käibemaksu langetus puhastaks turu mustast rahastRestoranide käibemaksu leevendamine tõstaks ettevõtjate konkurentsivõimet, kuid samas vähendaks ka maksudeta palkade maksmist, arvab restoranide Lee ja Lore omanik Kristjan Peäske.
Restoraniomanik Kristjan Peäske korraldab muu kõrval Toidupangale raha kogumiseks heategevuslikke lõunaid.
Foto: Raul Mee
“Hästi hea näide on Leedust, kus käibemaks langes COVIDi ajal kaks korda, kuid tegelikult maksulaekumised hoopis kasvasid. See tähendab, et äridel ei olnud enam põhjust tegeleda musta rahaga,” rääkis Peäske Äripäeva raadio hommikuprogrammis.


Europarlament plaanib karmistada endiste saadikute lobitööreegleidSTRASBOURG, 14. märts, AFP-BNS – Euroopa Parlament plaanib keelata oma endistel liikmetel lobitöö tegemise kuueks kuuks pärast ametist lahkumist, andes seeläbi vastuse hiljutisele pistiseskandaalile.
Allikad parlamendist ütlesid, et kõrged eurosaadikud leppisid plaanis kokku esmaspäeval osana parlamendi jõupingutustest juurida välja võimalik korruptsioon.
Euroopa Parlamenti on raputanud skandaal, kus Katar ja Maroko olevat oma huvide edendamiseks maksnud eurosaadikutele pistist.
Kriminaalasja keskmes on Itaalia endine eurosaadik Antonio Panzeri, kes on tunnistanud üles oma keskse rolli raha suunamises parlamendi liikmetele.
Ettepanekute kohaselt keelataks endistel parlamendi liikmetel lobitöö tegemine kuuekuuliseks perioodiks pärast nende mandaadi lõppu.
Endised seadusandjad, kes tahavad lobitööga tegelda, kaotaksid seejärel ka automaatse ligipääsu parlamendile, mis on teistel endistel saadikutel.
Skandaal puhkes detsembris, kui Belgia politsei puistas mitut asukohta Brüsselis, pidas kinni seadusandja ja konfiskeeris 1,5 miljonit eurot sularaha.
Europarlament on lubanud võtta välismõjutuste ennetamiseks ette hulga reforme.
Katar ja Maroko on rikkumisi eitanud.
AFP – Baltic News Service


Tallinna Sadama kohtuprotsessiga liitub üllatav asenduskaitsjaEndine kohtunik Natalia Lausmaa on kaitsnud advokaadina ka tapjaid ja vägistajaid. Ain Kaljurand on esimene suurfirma direktor tema klientide seas.
„Mind paluti kolm korda ja ma ütlesin kolm korda ära. Enam ei jaksanud ära öelda,“ kirjeldab Natalia Lausmaa oma sattumist Tallinna Sadama korruptsiooniprotsessile. Ettepaneku asuda endise sadamajuhi Ain Kaljuranna asenduskaitsjaks tegi Lausmaale riigi õigusabi korraldav advokatuur.
Lausmaa ei ole Kaljurannaga kohtunud ega plaani seda veel niipea teha. Tal on põhimõte mitte rääkida oma klientidega enne, kui ta on tutvunud kriminaalasja materjalidega.
Sadama kohtuasjas on 71 köidet kirjalikke tõendeid, 35 kohtutoimikut ja üle kahesaja tunnistaja. Harju maakohus on andnud Lausmaale ainesega kurssi jõudmiseks kaks kuud.
Advokatuur maksab sadama protsessi asenduskaitsjatele erandkorras kahekordset riigi õigusabi tasu. „144 euro eest tunnis ei tahaks mööbli eest saalis istuda,“ naerab Lausmaa.
30 aastat advokaadina
Lausmaa on staažikas jurist. Ta lõpetas Tartu ülikooli õigusteaduskonna 1977. Aastatel 1978–1993 mõistis ta Tallinnas õigust kohtunikuna.
Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutseval Lausmaal täitub tänavu kolmkümmend aastat advokaadina. „Mul on olnud kõikvõimalikke asju,“ ütleb Lausmaa oma töö kohta, „igasuguseid tapjaid on mul olnud, ka vägistajaid.“
Suurettevõtete juhte ta seni kaitsnud ei ole, need on eelistanud osta õigusabi suurtest advokaadibüroodest. Lausmaa arvab, et Kaljuranna asenduskaitsjana ei hakka ta sadama protsessil esimest viiulit mängima.
Nimelt ei tähenda asenduskaitsja määramine Kaljuranna seniste kaitsjate, advokaatide Paul Kerese ja Andri Rohtla kohtuprotsessilt eemaldamist. Nad saavad jätkata oma kliendi kaitsmist.
Lausmaa ülesanne on tagada oma kohalolekuga sadama kohtuasja võimalikult kiire menetlemine, et vältida kriminaalasja aegumist. Tänu Lausmaale saaks kohus pidada istungeid ka neil päevadel, kui Keres osaleb Mailis Repsi ja Porto Franco kohtuprotsessidel.
Kohus pani jõuga asenduskaitsjad
Lisaks Ain Kaljurannale määras Harju maakohus veebruari algul sadama protsessil asenduskaitsjad veel kahele kohtualusele. Tegemist on väga ebatavalise sammuga. See räägib kohtunik Kristina Väliste ja advokaatide vahel tekkinud teravast konfliktist istungipäevade paika panemisel.
Ärimees Üllar Raadi lepinguline kaitsja on advokaat Elmer Muna ja asenduskaitsja advokaat Sven Sillar.
Ärimees Tõnis Pohla lepinguline kaitsja on advokaat Erki Kergandberg ja asenduskaitsja advokaat Argo Küünemäe.
Kõik lepingulised kaitsjad peavad endale asenduskaitsja määramist põhjendamatuks ja on selle vaidlustanud.
Sel esmaspäeval teatas Tallinna ringkonnakohus, et advokaat Muna puhul oli asenduskaitsja määramine õigustatud. Kui see Munale ei meeldi, siis saab ta pöörduda riigikohtusse.


Ungari lükkab taas Soome ja Rootsi liitumist NATO-ga edasiUngari ähvardab taas viivitada Soome ja Rootsi NATO liikmelisuse ratifitseerimisega, vahendab Reuters.
Ungari võimulolev parempoolne partei Fidesz soovib parlamendi istungi ja seetõttu ka NATO ratifitseerimisdokumentide käsitlemise järgmisest nädalast hilisemale kuupäevale edasi lükata, ütles opositsioonilise Demokraatliku Koalitsiooni saadik Ágnes Vadai teisipäeval sotsiaalmeedias.
Vadai ütles Facebookis, et sai peaministri asetäitjalt Zsolt Semjenilt kirja, milles Semjen ütles, et Fidesz ja kristlikud demokraadid soovivad järgmisel esmaspäeval algava parlamendi istungi edasi lükata. Kirjas soovitab peaministri asetäitja parlamendil lükata istung edasi 27. märtsil algavale nädalale.
Rootsi Aftonbladeti tsiteeritud Ungari ajalehe HVG andmeil katkestab parlament järgmisel nädalal kogu tegevuse. Varem teatas Ungari, et otsus liikmelisuse ratifitseerimise kohta tuleks teha 21. märtsi paiku.
Edasilükkamise põhjuseks on Ungari läbirääkimised Euroopa Komisjoniga. NATO ratifitseerimisi ei mainita peaministri asetäitja kirjas üldse. Komisjon külmutas Ungarile antava abi, kuni riik hakkab ellu viima reforme õigusriigi põhimõtete tugevdamiseks ja korruptsiooni väljajuurimiseks.
Ungari parlament ega Fidesz pole väidet NATO ratifitseerimiste edasilükkamise kohta veel kommenteerinud. Fideszil on Ungari parlamendis selge enamus.
Ungari eesotsas peaminister Viktor Orbániga on koos Türgiga ainuke sõjalise liidu NATO liikmesriik, kes pole veel Soomet ja Rootsit allianssi vastu võtnud.
Ungari suhtumine Soome ja Rootsi liikmelisusesse on viimastel kuudel olnud kõikuv.


Maksuamet ei uskunud, et võla põhjustas ravimi kõrvaltoimeMaksuametile ei mõjunud ärimehe hala, et maksuvõla põhjustas tema ravi. Riik paneb tema Nõmmel asuva maja haamri alla, kui võlg ei saa klaaritud.Avalikkuses vähetuntud metallakende-tootja kaebas kohtule, et tema nüüdseks juba suletud firmal jäid maksud deklareerimata ja tasumata trombi tõttu, mis avastati tema kopsus mullu septembris.Haigus aheldas mehe kolmeks päevaks haiglasse ja seejärel määrati talle kodune ravi. Rohtude tarvitamisega kaasnesid kõrvaltoimed ning need ei lasknud tal keskenduda dokumentide koostamisele ja info kogumisele.Maksuamet märkis aga, et ettevõtja ei esitanud mitte ühtegi tõendit, et ta pöördus ravimi kõrvaltoimetest tekkinud probleemide tõttu raviarsti poole ja et need mured takistasid tal paberimajandust õigel ajal korda tegemast.Tallinna ringkonnakohus võttis ärimehe esitatud haigusloo küll kohtuasja materjalide hulka, kuid märkis, et ettevõtja teadis pikalt ette, et ravimi manustamisega võivad tekkida kõrvaltoimed, ja ta pidi sellega oma tegevuste planeerimisel arvestama. Ta saanuks pöörduda perearsti poole, kes võiks rohu välja vahetada, vähendada ravimi doosi või muuta selle manustamise aega.Ka haigestunud ettevõtja äripartner leidis, et maksuamet sakutab neid ebaõiglaselt. Ta väitis, et tõele ei vasta kahtlus, et nad võtsid kompanjoniga aknafirma pangakontolt välja 236 000 eurot. Raha kulus firma päästmiseks, sest koroona ajal kukkus müügitulu enam kui kolmandiku võrra ning lepingute täitmist raskendasid materjalide hinnatõus ja tarneraskused.Kuid ka tema jutt ei läinud korda ei maksuametile ega kohtule.Mõlema ärimehe kinnisvaral lasub praegu kohtulik hüpoteek Eesti riigi kasuks. Kui maksuamet leiab, et mehed vastutavad firma maksuvõla eest ja ei suuda ise võlga ära klattida, lähevad need kinnistud müüki.Maksuameti kahtlusi suurendas asjaolu, et mõlemad mehed lõpetasid mullu kevadel ettevõtte juhtimise. Uueks direktoriks sai tegelane, keda tuntakse variisiku ja probleemsete äriühingute likvideerijana. Uus boss liitis aknafirma peagi teise firma külge, mis kuulutati tänavu veebruaris pankrotistunuks. Ringkonnakohus toetas maksuameti arvamust, et kogu see tehingute jada oli tehtud vaid selleks, et pääseda maksude tasumisest.Samamoodi ei läinud mõned kuud tagasi ringkonnakohtus läbi teise pundi muinasjutt, et nende Venemaa ja Ukraina suunaline äri läks lörri sõja tõttu. Maksuamet teatas, et maksuvõla tekkimist aastatel 2017‒2018 ei saa mitte kuidagi seostada sündmustega, mis algasid Venemaal ja Ukrainas neli aastat hiljem.


Tallinna Sadama kohtuprotsessiga liitub üllatav asenduskaitsjaEndine kohtunik Natalia Lausmaa on kaitsnud advokaadina ka tapjaid ja vägistajaid. Ain Kaljurand on esimene suurfirma direktor tema klientide seas.„Mind paluti kolm korda ja ma ütlesin kolm korda ära. Enam ei jaksanud ära öelda," kirjeldab Natalia Lausmaa oma sattumist Tallinna Sadama korruptsiooniprotsessile. Ettepaneku asuda endise sadamajuhi Ain Kaljuranna asenduskaitsjaks tegi Lausmaale riigi õigusabi korraldav advokatuur.Lausmaa ei ole Kaljurannaga kohtunud ega plaani seda veel niipea teha. Tal on põhimõte mitte rääkida oma klientidega enne, kui ta on tutvunud kriminaalasja materjalidega.Sadama kohtuasjas on 71 köidet kirjalikke tõendeid, 35 kohtutoimikut ja üle kahesaja tunnistaja. Harju maakohus on andnud Lausmaale ainesega kurssi jõudmiseks kaks kuud.Advokatuur maksab sadama protsessi asenduskaitsjatele erandkorras kahekordset riigi õigusabi tasu. „144 euro eest tunnis ei tahaks mööbli eest saalis istuda," naerab Lausmaa.Lausmaa on staažikas jurist. Ta lõpetas Tartu ülikooli õigusteaduskonna 1977. Aastatel 1978-1993 mõistis ta Tallinnas õigust kohtunikuna.Füüsilisest isikuna ettevõtjana tegutseval Lausmaal täitub tänavu kolmkümmend aastat advokaadina. „Mul on olnud kõikvõimalikke asju," ütleb Lausmaa oma töö kohta, „igasuguseid tapjaid on mul olnud, ka vägistajaid."Suurettevõtete juhte ta seni kaitsnud ei ole, need on eelistanud osta õigusabi suurtest advokaadibüroodest. Lausmaa arvab, et Kaljuranna asenduskaitsjana ei hakka ta sadama protsessil esimest viiulit mängima. Nimelt ei tähenda asenduskaitsja määramine Kaljuranna seniste kaitsjate, advokaatide Paul Kerese ja Andri Rohtla kohtuprotsessilt eemaldamist. Nad saavad jätkata oma kliendi kaitsmist.Lausmaa ülesanne on tagada oma kohalolekuga sadama kohtuasja võimalikult kiire menetlemine, et vältida kriminaalasja aegumist. Tänu Lausmaale saaks kohus pidada istungeid ka neil päevadel, kus Keres osaleb Mailis Repsi ja Porto Franco kohtuprotsessidel.Lisaks Ain Kaljurannale määras Harju maakohus veebruari algul sadama protsessil asenduskaitsjad veel kahele kohtualusele. Tegemist on väga ebatavalise sammuga. See räägib kohtunik Kristina Väliste ja advokaatide vahel tekkinud teravast konfliktist istungipäevade paika panemisel.Ärimees Üllar Raadi lepinguline kaitsja on advokaat Elmer Muna ja asenduskaitsja advokaat Sven Sillar. Ärimees Tõnis Pohla lepinguline kaitsja on advokaat Erki Kergandberg ja asenduskaitsja advokaat Argo Küünemäe.Kõik lepingulised kaitsjad peavad endale asenduskaitsja määramist põhjendamatuks ja on selle vaidlustanud.VALLO KRUUSER „EI TAHAKS MÖÖBLI EEST SAALIS ISTUDA“: Advokaat Natalia Lausmaa.


Urmas Paet: mulle pakub huvi Eesti voliniku koht Euroopa KomisjonisReformierakonnale Riigikogu valimistelt suuruselt kolmanda häältesaagi toonud Urmas Paet küsib partei esimehelt Kaja Kallaselt vastutasuks voliniku kohta järgmises Euroopa Komisjonis.Oled olnud üheksa aastat minister mitmes valitsuses. Väga pikk ja halb tava meie valitsustes on töö nn silotornides. Ei aeta ühist asja, vaid iga erakonna minister toimetab oma ministeeriumis omasoodu. Valitsuse istungil loetakse punkte - kui meie partnerid skoorisid selles küsimuses, siis meie peame oma parteile mõnes järgmises teemas punkti ära võtma. Kas uus valitsus suudab sellest üle olla?Tahaks väga loota, et see niimoodi läheb. Valitsus peab vaatama olukorda tervikuna. Kindlasti sõltub see uue valitsuse sisemisest keemiast ja valitsuserakondade juhtide vahelisest keemiast.Kui me ühelt poolt räägime suurtest kulutustest keerulisel ajal ja teiselt poolt kulutuste kokku tõmbamistest vähemtähtsates asjades, siis seda on võimalik teha ainult siis, kui valitsuses on normaalne meeskond. Kui iga minister klammerdub oma ministeeriumi eelarve külje ega näe laiemat pilti, siis läheb nagu alati.Oled sa nõus valitsuse hea tiimi loomisesse ka ise panustama? Kui Kaja Kallas teeb ettepaneku, et kaua sa, Urmas, ikka seal Brüsselis oled, tule ministriks!Kõigepealt - ma mitte lihtsalt ei ole Brüsselis, vaid ma töötan Euroopa Parlamendi väliskomisjoni aseesimehena. Siinsed välis- ja julgeolekupoliitika teemad on ka Eesti jaoks olulised.Aga sõltub, milline minu kaasalöömise võimalus siin oleks. On valdkondi, mida ma liiga hästi ei tunne, ja on neid, mida tunnen rohkem.Järgmisel aastal on Euroopa Parlamendi valimised. Tõmbab sind rohkem tegevpoliitika Eestis, kus võimalus protsesse mõjutada on kiirem ja otsesem, või plaanid edasi töötada Brüsselis?Mulle meeldiks tegutseda jälle pigem täitevvõimu poolel. See võib olla ka Euroopa Liidu tasandil.Näiteks töö Euroopa Komisjoni liikmena pakuks mulle huvi, arvestades ka mu senist tegevust. Olin ligi 12 aastat Eesti valitsuses, nüüd olen töötanud peaaegu 9 aastat Euroopa Parlamendis.Oled sa oma soovi naasta täitevvõimu juurde - kas Eestis ministrina või järgmise Eesti esindajana Euroopa Komisjonis - väljendanud juba ka Kaja Kallasele?Oleme ikka rääkinud nii olevikust kui tulevikust. (Paet keeldus esmaspäeva õhtul täpsustamast, millisele tulemusele ta vestluses Kaja Kallasega jõudis - EE.) Kas Andrus Ansip ei soovi teist ametiaega Euroopa Komisjoni volinikuna, sest kuigi ta Riigikogu valimistel erakonnale hääli ei toonud, on ka temal õigustatud ootus seda kohta Kaja Kallaselt ja Reformierakonnalt taotleda?Ansipi kohta ei oska ma öelda.Kuidas sul õnnestus Euroopa Parlamendi liikmena saavutada Riigikogu valimistel neljas koht ehk 17,9% oma valimisringkonna häältest? Oma valimisringkonnas kogusid suurema protsendi hääli veel ainult Kaja Kallas, Mihhail Kõlvart ja Hanno Pevkur.Peamine põhjus on see, et Nõmme ja Mustamäe inimesed on targad. Nad saavad aru, mis on hea. Ja eks ma olen siinsetele inimestele ka oma tegevusega tuttav.Eesti Ekspress on viimastel aastatel kaks korda kirjutanud sellest, et investeerisid kokku 150 000 eurot kahte hoiu-laenuühistusse, mis pankrotistusid. Kas sa valimiste eel ei kartnud, et inimesed ei usalda maksumaksja raha kasutamist poliitiku kätte, kes isiklike investeeringutega pidevalt vastu pükse saab?Ma ei analüüsinud seda küsimust niisuguse nurga alt. Minu lähtekoht nende investeeringute tegemisel on olnud, et tegu oli Eesti Vabariigis legaalselt tegutsevate äriühingutega, millele on tegutsemisloa ametlikult välja andnud Eesti Vabariigis finantsjärelevalvega tegelevad ametiasutused. Usaldasin Eesti riigi ametiasutusi ja nagu selgus, oli selliseid inimesi veel tuhandeid.Kõige rohkem on EKRE liidritest pildil partei esimees Martin Helme, kes neli aastat tagasi kogus samas valimisringkonnas 5967 häält, aga tänavu 4606, kuigi hääletajate arv suurenes. Miks?See tulemus jäi ilmselt alla partei ja tema enda ootustele. Aga põhjus on ikkagi selles, et meie piirkonnas elab palju intelligentseid inimesi, kellele ei sobi see stiil! Sa saad ju oma seisukohti välja öelda ka ilma selleta, et pead kedagi või mingit ühiskonnaosa sõimama. See maksis selgelt kätte.Aastakümneid defineeris Eesti poliitikat Reformierakonna-Keskerakonna vastasseis, mis tagas teile võimulpüsimise. Nüüd tekkis uus vastasseis Reformierakond-EKRE, kus teie esindate edukaid ja EKRE neid inimesi, kes tunnevad end kaotajatena. Kas ka see vastasseis hoiab teid pikalt võimul?Nende inimestega, kes tunnevad end mahajäänutena, tegelevad kõik erakonnad. See pole EKRE monopol. See on isegi vale, sest EKRE ei ole adekvaatseid lahendusi pakkunud. Nad said eelmiste valimiste järel võimul olla ja näidata, mida nad siis valitsuses suudavad. Ei olnud neil mingit võluvitsa.Mulle tegelikult meeldiks, et meil ei oleks sellist olukorda, kus poliitikas põhineb oluline osa vastandumisel. Reformierakond sai palju hääli, aga see on toetus viisakale poliitilisele suhtlemisele ja selle kaudu lahenduste pakkumisele laiemalt. Kui praegused koalitsioonikõnelused lõppevad edukalt, siis need annavad valitsusele toetuseks 60 kohta Riigikogus. Kõik need 60 inimest esindavadki seda osa ühiskonnast.Lisaks jääks ka opositsiooni erakondi, kes samamoodi esindavad arenenumat poliitilist kultuuri.Üks suur šokk neil valimistel oli putinistlikku mõtteviisi esindavate Aivo Petersoni, Oleg Ivanovi ja Mihhail Stalnuhhini edu. Kui tõenäoliseks sa pead, et Eestisse tekib Kremlimeelseid seisukoht esindav partei, mis nelja aasta pärast võib Riigikokku murda?Kahjuks on selline võimalus olemas. Latentne mittenõustumine Eesti välis- ja julgeolekupoliitikaga või teatud osaga Eesti väärtusruumist on kogu aeg olnud. Kahjuks ei ole neid inimesi vähe. Praegu nägime selliste inimeste käitumist ühes valimisringkonnas Ida-Virumaal. Oleksime näinud samasugust tulemust ka mõnes teises valimisringkonnas, kui nimekirja etteotsa oleks olnud panna sobivaid inimesi.Neid inimesi, kes veel aasta pärast jubeda sõja uue laine algust Ukrainas toetavad imperialistlikku mõtteviisi ja hääletavad selle esindajate poolt ka Eestis, on peaaegu võimatu ümber veenda. Ühiskond saab noorte kaudu mõjutada seda, et ei tuleks juurde inimesi, kellel on samalaadne Vene imperialistlik mõtteviis.Kool on selleks kõige olulisem koht ja tuleb tõsiselt vaadata, mida õpetatakse ajaloo ja ühiskonnaõpetuse tundides. Eestikeelsele õppele üleminek peab adekvaatselt toimima hakkama. Seis, kus noor vene inimene on käinud 12 aastat koolis, tunnistusel on eesti keel 4 või 5, aga eesti keeles lihtsaid lauseid moodustada ta ei suuda - see peab lõppema!Viimati oli Eestis selline avalik vastasseis 2007, kui pärast pronkssõduri teisaldamist puhkesid tänavarahutused. Järgnenud kuueteistkümnest aastast on tosin aastat peaministriparteiks olnud Reformierakond. Miks te midagi juba teinud ei ole?On asju, mis on jäänud tegemata või juhtunud liiga aeglaselt. Reformierakond ei ole aga valitsuses kunagi olnud üksi. Peaaegu alati on valitsuses ka mõni erakond, kes on soovinud mitte kiirustada või üldse mitte minna üle eestikeelsele haridusele.Eesti ühiskonnas pole tegelikult olnud tõsist tellimust, et tuleks kõik vene koolid muuta kiiresti eestikeelseks, teha Ida-Virumaal sotsiaalpoliitilisi muudatusi. Alati on ju ka sada muud probleemi ja valitsus tegeleb asjadega, kus probleem on parasjagu kõige teravam.Nüüd kuuleme inimeste rahulolematust, et miks toidupoes lastakse venekeelset reklaami. 30 aastat pole sellist ühiskondlikku survet nende asjade muutmiseks olnud.Ühiskonnas pole olnud ka tugevat tellimust riigieelarve tasakaalus hoidmiseks, aga Reformierakond on seda teinud, sest on seda õigeks pidanud...Eelarvenumbrid on mõõdetavad. Eelarve on kas plussis või miinuses, aga inimeste hoiakuid ja meelsust on palju keerulisem mõõta. See on ju klassika - selleks et keegi hakkaks tõsiselt tegutsema, peab mingi jama juhtuma. Kui Venemaa ei oleks eelmisel aastal alustanud uut rünnakulainet Ukraina vastu, siis suure tõenäosusega me täna selle valdkonna teemadest nii palju ei räägiks. Siis ei oleks üksikkandidaat Stalnuhhinit ega ka seda teist tegelast nii suure häältearvuga.Viimased valitsusliidud on olnud Reformierakonna jaoks rasked. Olite suurim partner, aga liitlased ähvardasid teid pidevalt valitsuse lõhkumisega. Pärast viimaseid valimisi ei anna parlamendi aritmeetika enam kuidagi kokku valitsusliitu ilma Reformierakonnata. Mille ära tegemiseks te nii suurt võimaluste akent tahate kasutada?Number üks teema on Eesti kaitsevõime, mis tähendab ka lisaraha.Haridus võiks olla selles valitsuses ekstra tähelepanu all. Probleem ei ole ainult eestikeelsele haridusele üleminek, vaid seal on ka palju muid hädasid. Järjest rohkem ajavad praktilised probleemid üle tervishoius. Tuleb tõsiselt vaadata ressursi juurde saamise võimalusi, lisaks olemasolevale peaks laiendama ka erakindlustuse toimimist meditsiinis.Paralleelselt toimuvad mõistlikud muutused suurema keskkonnasõbralikkuse poole - mulle ei meeldi mõiste „rohepööre". Kogu Eesti majandus ja elu peab nüüdisajastuma, pidades silmas keskkonna vajadusi.Reformierakonna soov on ühtlane tulumaksusüsteem. Püüame uusi partnereid veenda - see oleks kasulik riigile ja ka nende erakondade toetajatele.Ukraina sõja üks kaasmõju Eesti jaoks on olnud võimalus öelda oma välispartneritele: me ju hoiatasime teid, meil oli õigus! Aga ühelegi inimesele ega riigile ei meeldi, kui talle eksimust nina alla hõõrutakse. Kuidas peaks Eesti käituma, et kasutada oma moraalset kapitali nii, et sellest oleks kasu nii Ukrainale kui meile endile?Juttu „vaadake, meil oli õigus!" pole enam üldse mõtet rääkida! Sellest on kõik niigi aru saanud ja aegajalt mõni rahvusvaheline väljaanne meenutab seda niikuinii. Sellest tuleneb automaatselt, et eestlaste praegusel jutul, näiteks Euroopa välispoliitika kujundamisel, on väga suur kaal. Aga ka suurem vastutus kui kunagi varem.Ukrainast peame rääkima väga põhimõttelisi asju, pidades silmas nii Euroopa Liidu kui Ukraina huve. Ja pannes need kokku. Kui mõni aeg tagasi tegi EL poliitilise otsuse, et Ukraina ja Moldova saavad kandidaatriikideks, siis nüüd on mõistlik seda ajalist vahet mitte liiga suureks lasta ja neid kõnelusi reaalselt alustada.Keegi ei tea, kui kaua need need kõnelused kestavad. Aga märgiliselt on oluline, et kui me oleme öelnud A, siis tuleb võimaikult ruttu öelda ka B.Liitumisläbirääkimistega kaasneb ootuste juhtimine, nii Ukraina kui Euroopa poolt. Ukraina poliitikutele tuleb selgeks teha, et liitumiskõnelused Euroopa Liiduga ei ole tehtavad kahe aastaga. Eesti liitumiskõnelused kestsid seitsekaheksa aastat, kuigi meil ei olnud sõda ega väga paljusid neid probleeme, mis on täna Ukrainal. Realistlik ajaraam tuleks ausalt paika panna.Oled esitanud arupärimise Euroopa Komisjoni presidendile tuvastamaks ELi liikmesriikide pankades oleva Vene raha külmutamist.Viimane näide ootuste halvast juhtimisest ongi see, kui Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen teatas uhkelt, et meil on 300 miljardit eurot Vene raha Euroopas külmutatud ja me suuname selle Ukraina ülesehitusse. Nüüd on sellest mitu kuud möödas, aga siiamaani ei ole teada, kui palju seda raha tegelikult on ja kas seda on võimalik konfiskeerida.Kui ma oleksin Lääne-Euroopa farmer, siis kardaksin, et väga tugeva põllumajandusega Ukraina liitumine ELiga hävitab minu majapidamise. See hirm võib tekitada tõsise avaliku arvamuse vastuseisu. Eesti inimestele loob vale mulje jutt „läbirääkimistest“ ELiga, sest liitumine tähendab Ukraina puhul seda, et enne peab oligarhide kontrolli all oleva korrumpeerunud majanduse asemel hakkama toimima ausal konkurentsil põhinev turumajandus.Paljudes ELi liikmesriikides tuleb tegeleda avaliku arvamusega Ukrainat puudutavates küsimustes.Ootuste juhtimine tähendab ka seda, et põllumeestele Euroopas tuleb selgitada, et Ukraina ei ole homme täies mahus ühisturul. Ta saab ühisturule alles siis, kui on täitnud selleks vajalikud tingimused ehk nende põllumajandus peab muutuma Euroopa sarnaseks. Samas avaneb suur Ukraina turg täielikult ELi riikide toodangule.Ukrainas on muidugi probleeme küll ja veel, oli juba enne venelaste kallaletungi. Aga praegusel juhtkonnal eesotsas president Zelenskõiga on rahva väga suur toetus, sellist juhti pole Ukrainas kunagi varem olnud. Praegu oleks väga tark kasutada poliitilist autoriteeti ära ka kõigiks teisteks muutusteks, mida Ukraina ühiskonnal on vaja.Euroopa Liidu ja Ukraina liitumisläbirääkimistel - kui need peaksid algama - on kokku umbes sada otsustuskohta, mille puhul piisab ühest ELi liikmesriigist, kes ütleb „stopp!", ja läbirääkimised jäävad katki. See on mõlemalt poolt väga tõsine ettevõtmine, aga sellele ei ole mingit tõsist alternatiivi, kui tahame, et venelastel enam kunagi Ukrainasse kurjade kavatsustega asja ei oleks.URMAS PAETSündinud 20. aprillil 1974 Tallinnas. Lõpetanud Tallinna 42. keskkooli (1992) ning Tartu Ülikooli politoloogia erialal (1996).1991-1999 ajakirjanik Eesti Raadios ja Postimehes. 1999-2003 Nõmme linnaosa vanem.2003-2005 kultuuriminister.2005-2014 välisminister. 2014 kuni tänaseni Euroopa Parlamendi liige. Reformierakonna liige alates 1999. aastast."Neid inimesi, kes veel aasta pärast jubeda sõja uue laine algust Ukrainas toetavad imperialistlikku mõtteviisi ja hääletavad selle esindajate poolt ka Eestis, on peaaegu võimatu ümber veenda.""Ukraina poliitikutele tuleb selgeks teha, et liitumiskõnelused Euroopa Liiduga ei ole tehtavad kahe aastaga. Realistlik ajaraam tuleks ausalt paika panna."NÕMMEKATE LEMMIK KODUPARGIS: Urmas Paet on oma valimisringkonnas suurtulemusi teinud juba kakskümmend aastat tänu pidevale otsesuhtlemisele valijatega. FOTO RAUNO VOLMAR SUURVÕIDU SEPISTAJAD: Nii peaminister Kaja Kallas kui europarlamendi liige Urmas Paet rõõmustasid Reformierakonna valimispeol, sest olid partei suurimad häältetoojad.HANNES RUMM


Prokurör: süüdistuse esitamine Matti Maimetsale oli õigustatudTALLINN, 14. märts, BNS – Ringkonnaprokurör Allar Nisu märkis teisipäeval arst Matti Maimetsa lõpliku õigeksmõistmise kohta, et prokuratuuri hinnangul oli talle süüdistuse esitamine põhjendatud.
"Prokuratuur oli selles asjas süüdistust esitades seisukohal, et Matti Maimets on toime pannud toimingupiirangu rikkumise, kuna tegutses ravimite hankimisega seotud komisjoni liikme ametikohal ametiisikuna, töötades samal ajal ravimeid tootnud äriühingute heaks ja saades neilt tasu," märkis Nisu.
"Kui maa- ja ringkonnakohus leidsid, et Matti Maimets ei olnud ametiisik, siis riigikohus jõudis seisukohale, et ministri käskkirja alusel loodud komisjoni liiget saab ametiisikuks pidada. Küll aga ei saa riigikohtu hinnangul antud juhul Matti Maimetsale ametiisiku staatust omistada, sest kohtuliku uurimise käigus ei tuvastatud, et ta oleks olnud teadlik haldusaktist, mis ametiseisundi saanuks tekitada," selgitas prokurör.
Nisu sõnul kehtib põhimõte, et õiguslikke tagajärgi loob ainult kehtiv haldusakt ning selle kehtivuseks peab olema tuvastatud, et inimesele oleks see teatavaks tehtud.
"Kuivõrd kohtuliku uurimise käigus ei tuvastatud, et Matti Maimets oleks olnud oma töö käigus komisjoniliikmena teadlik ministri käskkirjast ehk haldusaktist, millega ta ametiisiku staatuse sai, leidis riigikohus, et haldusakt ei saanud tema suhtes kehtida ega talle õiguslikke tagajärgi kaasa tuua," tõdes Nisu.
Samas on prokuratuur seisukohal, et Matti Maimetsale süüdistuse esitamine oli  õigustatud. "Olukordades, kus inimene osaleb otsuste tegemises või nende suunamises, mis mõjutab miljonite eurode riigi raha kasutamit ning saab samal ajal tulu äriühingutelt, kes saavad otsuste tulemusel kasumist, on selge korruptsioonioht," tõdes Nisu.
Riigikohus jättis teisipäeval muutmata arsti Matti Maimetsa õigeksmõistmise toimingupiirangu rikkumise süüdistuses, mis oli seotud tema tegevusega HI-viiruse vastaste ravimite hankimist koordineerivas komisjonis.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Üle kümne aasta esimene rõõmus valitsuskoalitsioonViimati mindi rahuloluga valitsusläbirääkimistele Andrus Ansipi kolmanda valitsuse ajal 2011. aastal. Nii Reformierakond kui Isamaa olid saanud valimistel hea tulemuse, natuke parema kui eelmisel korral, ja tegid koos koalitsiooni.Sealt edasi on aga kõik Eestis tekkinud valitsused sündinud mingist konfliktist, tülist või selja taga tegutsemisest.
Praegu toimuvad koalitsiooniläbirääkimised on jälle sellised, kus valitsust saab moodustada rahulikult ja rõõmsalt. Laua taga olevatest läbirääkijatest ei tunne keegi ennast kaotajana. Formaalselt on sotsidel küll üks koht riigikogus vähem, aga kuna ootused olid väiksemad ja hirmud suuremad, ollakse lõpuks õnnelikud. «Mulle tundub küll, et meie omadest on kõik rahul. Inimestele meeldib isegi see, et saime Isamaast ühe koha rohkem,» sõnab näiteks sotsiaaldemokraatide asejuht Riina Sikkut.
See tähendab ka seda, et ükski kolmest erakonnajuhist (Kaja Kallas (RE), Lauri Hussar (Eesti 200), Lauri Läänemets (SDE)) ei pea vaatama üle õla, kas keegi parteiline konkurent või siseopositsionäär ei torpedeeri. Keegi ei nõua vastutuse võtmist ja radikaalseid meetmeid erakonna kursi muutmisel.

Valitsused sündisid tüliga

Lähitulevikus ei oota ees ka mingeid valimisi. Kohaliku omavalitsuse volikogude valimised on alles kahe ja poole aasta pärast. Seega pole ühelgi kolmest parteist veel sisemist survet, et koalitsioonileppesse tuleb kindlasti sisse suruda mingi punkt, mida kohalike valimiste kampaanias valijatele lehvitada.
Kui pikal ajaskaalal üldse on koalitsiooniläbirääkimistele mõju, siis võib-olla võtmes, et vastuolulisemad teemad (näiteks kas kooseluseadus või abieluvõrdsus) tuleb ära teha kiiresti juba kevadel. Lööb küll korraks emotsioonid üles, aga jõuab ka lähiaastatel piisavalt jahtuda, et järgmistel valimistel sarnast kütet sel teemal enam ei tule.
Ükski kolmest erakonnajuhist ei pea vaatama üle õla, kas keegi parteiline konkurent või siseopositsionäär ei torpedeeri.
Vahepealsetel aastatel harjusid nii meedia kui avalikkus, et kui valitsust kokku pannakse, siis ikka mingi tüliga, kus partnerid n-ö kotivad üksteist juba läbirääkimiste ajal. Praegune valitsus (sisuliselt aga juba eelmine) sündis omakorda tülist Reformierakonna ja Keskerakonna vahel. Pooleks aastaks tulid asemele Isamaa ja sotsid, kes mõistetavalt tahtsid koalitsioonilepingusse väga konkreetseid «vorste», mida saaks oma toetajatele valimistel ette näidata. Reformierakond tundis ennast samal ajal väiksemate partnerite pantvangina.
Sellele eelnenud Reformierakonna-Keskerakonna valitsusele pani aluse Porto Franco korruptsiooniskandaal. Läbirääkimised Keskerakonnaga olid keerulised, erakonna juht Jüri Ratas ise ei osalenud peaaegu üldse ega tulnud isegi ministriks. Ratase teine valitsus ehk Keskerakonna-EKRE-Isamaa koalitsioon oli samuti pea kohe problemaatiline. Taustaks Keskerakonna valus kaotus valimistel ja juba läbirääkimiste ajal kerkinud vastuolud, kus EKRE juhid praalisid, kuidas nemad said kõige jämedamad «vorstid», ning Keskerakonna ja Isamaa inimesed pareerisid, et EKRE ei saanud midagi.

Seekord võetakse rahulikult

Ratase esimeses valitsuses oli osalejate meenutuste järgi isiklikul tasandil klapp hea, aga vundamendilt oli see ikkagi kaotajate koalitsioon. Sotsid ja Isamaa olid valimistel hävinud, kaotuskibedust täis ning Margus Tsahknal ja Jevgeni Ossinovskil õnnestus sellelt foonilt kokku panna uus koalitsioon – Rõivas sai umbusalduse ning Rõivase teine valitsus muundus Ratas esimeseks valitsuseks. Ja ega ka Rõivase esimene polnud õnnelik, algas see ju Isamaa väljaviskamisest ja sotside asemele võtmisest.
Ongi kümme aastat möödas ja Kaja Kallasel on lõpuks võimalus valitsus teistmoodi kokku panna. Kontekst soosib. Survet pole. Kallase büroojuht Gerrit Mäesalu, kes on ka üks läbirääkijatest, ütles juba eelmisel nädalal, et seekordsed kõnelused tulevad teistmoodi. Võetakse rahulikult. Alustatakse suurest pildist. Meedial ega muidu huvilistel pole mõtet loota, et kiiresti ja iga päev tulevad teated, et läbirääkijad sulgesid selle või teise peatüki ning sotsid said selle punkti, Eesti 200 teise punkti ja Reformierakond kolmanda. Seda tüüpi lähenemist püütakse vältida.
Eelmisel nädalal, kui kõnelused algasid, võetigi üsna vabalt. Räägiti, mida üldse nelja aastaga teha saab, millist Eestit keegi nelja aasta pärast ette kujutab. Viidi ennast ühisesse infovälja. Eriti neil (Eesti 200), kes ei ole poliitikas olnud, pole päris täpselt aimu, mis on juba ühes või teises ministeeriumis töös ja tegemisel. Ja jälle vastupidi, Eesti 200 rääkis omakorda partneritele, mida nad ikka personaalse riigi all täpselt mõtlevad. Kampaania ajal käis «personaalne riik» Hussari jutust pidevalt läbi, aga ega keegi täpselt aru saanud, mida see tähendab.
Kui kõnelused algasid, võetigi üsna vabalt. Räägiti, mida üldse nelja aastaga teha saab, millist Eestit keegi nelja aasta pärast ette kujutab.
Raimond Kaljulaid (SDE), kellele need on esimesed koalitsiooniläbirääkimised – ta osales julgeoleku- ja välispoliitikateemade arutelul –, lisab samuti, et isegi sellises valdkonnas nagu julgeolek, millest justkui kõik kogu aeg rääkinud, on ikkagi erinevaid nüansse, millest eriti ei teata ja mida sai läbirääkimistel seetõttu käsitletud.

Praegu veel «igav» jutt

Näiteks kui paljud teavad, et Leedus on suur sisepoliitiline tüli, mis omakorda paisunud Leedu ja Saksamaa vaheliseks tüliks teema üle, kuskohas peaks asuma Leedu kaitsevõimet tugevdama mõeldud Saksa brigaad? Kuna täpselt sama küsimus on ka Eestis, Saksa brigaadi asemel käib siin küll jutt Briti brigaadist, räägitigi see teema lahti: mis seis on, miks nii, aga mitte naa. Mis ei tähenda, et kohe ilmub pressiteade stiilis «Reformierakond, Eesti 200 ja sotsid leppisid võimuläbirääkimistel kokku, et ...», vaid see just ongi näide, kuidas koalitsiooniläbirääkimistel asju aetakse. See tähendab, et väga suur osa läbirääkimistest on «igav» jutt, aga mitte põnevad kokkulepped.
Eile tegeleti koalitsiooniläbirääkimistel regionaalarenguga. Valdkonnana on see sotside jaoks väga tähtis. Eraldi tähelepanu pöörati Ida-Virumaale ja Kagu-Eestile. Üks reformierakondlane, kellega Postimees vestles, rääkis, et juba hakatakse minema detailsemaks ja konkreetsemaks, aga ikkagi veel mitte liiga konkreetseks. Läbirääkijad teatasid, et Ida-Virumaale luuakse valitsuse esindaja koht koos esindusega, aga see on esialgu ka kõik. Otsuseid stiilis, et mingi koht saab investeeringuid 117,2 miljonit ja teise kohta ehitatakse raudtee, veel ei ole, selliste peensusteni jõutakse alles edaspidi.


Kus saavad kokku uute valitsuspartnerite hariduspoliitilised lubadused ja tegelikkus?Kui sotsiaaldemokraadid kõrvale jätta, siis on läbirääkimiste laua taha istuvate erakondade haridusvaldkonna lubadused EKREIKE telje erakondade pakutuga võrreldes tagasihoidlikumad, kirjutab erakonna Parempoolsed juhatuse liige ja aastatel 2011–2014 haridus- ja teadusministri nõunikuna töötanud Andres Kaarmann.Valimised on selleks korraks läbi ning esialgsed tulemused näitavad, et Eesti on minevikust kramplikult kinnihoidmise asemel valinud tulevikku vaatava tee. See annab põhjuse olla mõõdukalt optimistlik. Valimiste põhiteemaks oli arusaadavalt julgeolek ja pikemad tikud tõmbasid need erakonnad, kes väärtustasid tugevaid liitlassuhteid ning Eesti kuulumist demokraatlike riikide peresse.
Elanike üldine toimetulek jäi majanduslanguse ning rekordilise hinnakasvu tingimustes nendel valimistel teisejärguliseks. Haridusrahvale kahetsusväärselt jäid ka selle valdkonna sisulised arutelud napiks ja enamasti pealiskaudseks.
Nii palju kui haridusteemalisi arutelusid toimus ja seal osaleda õnnestus, iseloomustas neid valdavalt tõdemus, et muidu on kõik hästi, kuid raha on vähe ja seda tuleks igale poole juurde anda. Hariduskorralduse ja koolivõrgu kitsaskohti peale Parempoolsete keegi väga avama ei kippunud.

Lubadusi on kordades rohkem kui võimalusi

Kui sotsiaaldemokraadid kõrvale jätta, siis on läbirääkimiste laua taha istuvate erakondade üldised lubadused võrreldes EKREIKE telje erakondade pakutuga mõnevõrra tagasihoidlikumad.
Haridusvaldkonnas oli valimiste eel kolmikust kõige tagasihoidlikum Reformierakond, kelle otsesed lubadused 2024. aastaks jäid alla 150 miljoni euro. Sellest üle 100 miljoni lubati õpetajate palgatõusuks. Eesti 200 lubas haridusele aastas juurde 250 miljonit ning sotsiaaldemokraadid erakordsed 500 miljonit.
Samas, vähemalt sõnades vastutustundlikku eelarvepoliitikat esindava Reformierakonna programmist leiame muu hulgas ka lasteaia kohatasu kaotamise, mis tuleks omavalitsustele kompenseerida.
Heldete lubaduste kõrval ei saa me muidugi mööda vaadata Eesti majanduse hetkeseisust, sest lisaraha saab tulla ikkagi eelkõige majanduskasvust või millegi muu arvelt. Tõsiasi on aga see, et varsti ametist lahkuva Kaja Kallase valitsuse kokku pandud 2023. aasta riigieelarves on juba sees omajagu õhku.
See tähendaks, et 2024. aastal oleks õpetaja miinimumpalk umbes 2400 eurot. See ei ole reaalne.
Uus valitsus, ükskõik kes selle lõpuks moodustavad, peab enne uute püsikulude tegemist muu hulgas kriitiliselt hindama, kas juba olemasolevad püsikulud on püsivate tuludega kaetud. Alles seejärel saab hakata uusi lubadusi lisama.
Õpetajate rahustuseks tuleb muidugi tõdeda, et kõik kolm erakonda on lubanud mitte minna valitsusse, kes õpetajate palka ei tõsta. Palgatõusud kindlasti tulevad, ja mitte ainult hariduses. Inflatsioon lööb valusalt kõiki valdkondi alates julgeolekust ning lõpetades sotsiaalhoolekande ja tervishoiuga. Siiski olen üpris skeptiline, kas see saab olema sellisel määral, nagu valimiste eel lubati.
Ka selles osas on Reformierakond olnud koalitsioonipartneritest kõige tagasihoidlikum – nende seisukoht on olnud, et õpetaja keskmine palk oleks 120 protsenti Eesti keskmisest. Sotsiaaldemokraadid ja Eesti 200 leiavad, et õpetaja miinimumpalk peaks olema 120 protsenti Eesti keskmisest. See tähendaks, et 2024. aastal oleks õpetaja miinimumpalk umbes 2400 eurot. See ei ole reaalne.

Mida oodata uuelt valitsuselt

Mina ootaks uuelt valitsuselt ka seda, et kõik haridustasemed saaksid võrdsemalt tähelepanu. On väga mitmeid põhimõttelisi küsimusi, mida pikka perspektiivi silmas pidades tuleb ühel või teisel moel lahendada või vähemalt arusaadav suund anda.
Viimased aastakümned on kulude kasv olnud väga tugevalt kaldu üldhariduse poole. Olukorras, kus üldhariduse rahastamine on huvigruppide survel viimastel aastatel ennaktempos kasvanud, on see vähendanud riigi võimekust kutse- ja kõrgharidusse piisavalt investeerida. Aga teame, et kõige ebaefektiivsemalt on korraldatud just üldharidus.
Kõrgharidusel on omakorda muud väljakutsed. Hoida ühelt poolt kõrgharidus jätkuvalt kõigile tasuta ning tagada seejuures selle rahvusvaheline konkurentsivõime – see ei ole enam väga reaalne.
Lisaks rahalubadustele tahaks näha reaalset kava, kuidas haridussüsteem panna tervikuna meie tööjõuturuga ühte sammu käima. Iga otsustamist edasi lükkav aasta vähendab Eesti konkurentsivõimet. Ja otsustamatus ning soov vältida ebapopulaarseid otsuseid on Eesti poliitika suurim väljakutse.
Ennustan, et koalitsiooni moodustamine läheb üpris kiirelt ja valutult. Valimised võitnud Reformierakond ilmselgelt domineerib neil kõnelustel ning väiksematel partneritel, kui nad soovivad valitsusse pääseda, väga muid alternatiive ei ole. Erinevalt lahkuva valitsuse kokkupanekust, mis kulges Isamaa «väljapressimise» taktis, on nüüd olukord oluliselt lihtsam.

Kellest võiks saada uus haridus- ja teadusminister?

Ma pean juba enne läbirääkimiste algust väga vähetõenäoliseks, et sotsiaaldemokraadid võiksid unistada haridusministri toolist.
Esiteks on Reformierakond juba mõista andnud, et mingit võrdset ministrikohtade jagamist ei tule ja ministrikohad jagunevad proportsionaalsuse alusel. See tähendab koalitsiooni väiksematele osapooltele parimal juhul kolme ministriportfelli. Teiseks on nii Reformierakonnal kui ka Eesti 200-l ambitsioonikaid poliitikuid, kes sooviks ning suudaks haridus- ja teadusministeeriumit juhtida.
Minu hinnangul sõltub see väga palju sellest, milles koalitsioonipartnerid omavahel kokku lepivad.
Kui valitakse «sillutatud» tee, mis üldistatult tähendab kasvava rahulolematuse lisarahaga leevendamist, siis on see mugav positsioon. Kui otsustatakse teha ka hädavajalikke ja põhimõttelisi, kuid ebapopulaarseid otsuseid, siis võib Reformierakonnal olla kiusatus seda tooli partneritele pakkuda. Vastutusvaldkondade jagamise loogika on muidugi tunduvalt keerulisem ja mitmekihilisem kui see lühike mõttekäik, aga seda võiksime jälgida.
Parempoolsed hoiavad haridusvaldkonna teemadel kindlasti silma peal ja räägivad kasvava parlamendivälise jõuna ka aktiivselt kaasa. Nüüd, kus valimised on läbi, soovime loodavale valitsusele igal juhul rohkem mõistuse häält!


Maksuamet ei uskunud, et võla põhjustas ravimi kõrvaltoimeMaksuametile ei mõjunud ärimehe hala, et maksuvõla põhjustas tema ravi. Riik paneb tema Nõmmel asuva maja haamri alla, kui võlg ei saa klaaritud.
Avalikkuses vähetuntud metallakende-tootja kaebas kohtule, et tema nüüdseks juba suletud firmal jäid maksud deklareerimata ja tasumata trombi tõttu, mis avastati tema kopsus mullu septembris.
Haigus aheldas mehe kolmeks päevaks haiglasse ja seejärel määrati talle kodune ravi. Rohtude tarvitamisega kaasnesid kõrvaltoimed ning need ei lasknud tal keskenduda dokumentide koostamisele ja info kogumisele.
Maksuamet märkis aga, et ettevõtja ei esitanud mitte ühtegi tõendit, et ta pöördus ravimi kõrvaltoimetest tekkinud probleemide tõttu raviarsti poole ja et need mured takistasid tal paberimajandust õigel ajal korda tegemast.
Tallinna ringkonnakohus võttis ärimehe esitatud haigusloo küll kohtuasja materjalide hulka, kuid märkis, et ettevõtja teadis pikalt ette, et ravimi manustamisega võivad tekkida kõrvaltoimed, ja ta pidi sellega oma tegevuste planeerimisel arvestama. Ta saanuks pöörduda perearsti poole, kes võiks rohu välja vahetada, vähendada ravimi doosi või muuta selle manustamise aega.
Ka haigestunud ettevõtja äripartner leidis, et maksuamet sakutab neid ebaõiglaselt. Ta väitis, et tõele ei vasta kahtlus, et nad võtsid kompanjoniga aknafirma pangakontolt välja 236 000 eurot. Raha kulus firma päästmiseks, sest koroona ajal kukkus müügitulu enam kui kolmandiku võrra ning lepingute täitmist raskendasid materjalide hinnatõus ja tarneraskused.
Kuid ka tema jutt ei läinud korda ei maksuametile ega kohtule.
Mõlema ärimehe kinnisvaral lasub praegu kohtulik hüpoteek Eesti riigi kasuks. Kui maksuamet leiab, et mehed vastutavad firma maksuvõla eest ja ei suuda ise võlga ära klattida, lähevad need kinnistud müüki.
Maksuameti kahtlusi suurendas asjaolu, et mõlemad mehed lõpetasid mullu kevadel ettevõtte juhtimise. Uueks direktoriks sai tegelane, keda tuntakse variisiku ja probleemsete äriühingute likvideerijana. Uus boss liitis aknafirma peagi teise firma külge, mis kuulutati tänavu veebruaris pankrotistunuks. Ringkonnakohus toetas maksuameti arvamust, et kogu see tehingute jada oli tehtud vaid selleks, et pääseda maksude tasumisest.
Samamoodi ei läinud mõned kuud tagasi ringkonnakohtus läbi teise pundi muinasjutt, et nende Venemaa ja Ukraina suunaline äri läks lörri sõja tõttu. Maksuamet teatas, et maksuvõla tekkimist aastatel 2017‒2018 ei saa mitte kuidagi seostada sündmustega, mis algasid Venemaal ja Ukrainas neli aastat hiljem..
Äriregister peksis aga hiljuti tagasi ettevõtja jutu, et ta ei saanud aastatel 2018 ja 2019 esitada majandusaasta aruandeid koroona tõttu. Tegemist oli haleda valega, sest see viirus hakkas maailmas levima alles aastal 2020.