VILJA KÜSIB | Liina Kersna: me tundsime teistsugust Kaja Kallast. Oli šokeeriv näha teda sellises olukorrasPoliitiku jaoks on kõige nurjatumad skandaalid need, mis on seotud tema lähedastega, kõneleb reformierakondlasest riigikogu liige Liina Kersna. „Maarjamäel intervjuud andes oli peaminister selgelt haavatav, see oli väga kurb vaatamine.“ Kersna oli siis kindel, et peale tagasiastumise teist varianti ole. Kaja Kallas tõestas, et on.Te ikka küsisite erakonnast luba, et saatesse tulla? Kas saite loa?Ei küsinud. Ei ole kunagi küsinud, ei pea küsima.Margit Sutrop ju öeldi, et pole vaja meedias nii palju rääkida. Mis siis nüüd saab teist?Kui käivad pingelised eelarveläbirääkimised, siis on läbirääkijatel muidugi lihtsam, kui infovoog on nende kontrolli all. Kui kümme kokku teevad putru, siis tõenäoliselt läheb see kõrbema. Keegi peab kümnele kokale ütlema, et pudrule on tarvis soola ka panna.Kes see oli, kas tahtis Margit Sutropil suud kinni panna?See oli soovitus.Kes selle andis?See oli läbirääkijate soovitus. Aga nägite ju isegi, et võeti sõna, ja täiesti õigustatult.Alles see oli, kui Jürgen Ligi leidis, et ühiskond peab maha rahunema. Mis teil arus on, täiesti EKRE retoorika ju?Seda peab küsima Ligi käest.Ma räägin tendentsist.Meil on suur fraktsioon, sinna kuuluvad eri valdkondade tippeksperdid. Kunagi ei ole olnud nii, et mõne eksperdi suud oleks õnnestunud kinni panna, kui tema teemat avalikult arutatakse, ja ei ole ka olnud sellist tahtmist. Reformierakonna liikmed võtavad ka edaspidi sõna, kui nad tunnevad, et on vaja.Eelarvetegu on jätnud erakordselt halva mulje. Sihitu siblimine, raha ei ole – võtame siit, võtame sealt. Mingit visiooni pole. Miks pole terviklikku arusaamist, mida peaks üldse tegema, kuidas oleme nii totrasse seisu jõudnud?Olles ühe eelarve kokku pannud, siis kujutan ette, missugune meeleheide võib läbirääkijaid vallata. Surve on hästi suur. Valitsus on seadnud eesmärgiks eelarve septembris riigikogule üle anda. Teisalt on suur surve kulusid kokku hoida. Ministrid on selle nimel tööd teinud, aga see ei ole lihtne ülesanne. Kujutan ette seda meeleheidet.Reformierakond tegi kohe pärast uue valitsuse tööleasumist suured maksutõusud ja lõpuks lepiti selle valuga, mis tulemas. Ja siis selgus, et ikka ei ole raha, kohe üldse. Kuidas saab selline olukord tekkida?On ülimalt oluline tunnetada, kuhumaani saab minna. Kus on ühiskondlik valulävi. Loomulikult tekitasid riigikogus juba vastu võetud maksumuudatused pahameeletormi. Kriitikat oli palju, kuid inimesed said aru, et riigi ülevalpidamiseks peab makse koguma. Kui nüüd kuuleme, et me ei saa rahastada haridust või teadust hoolimata maksutõusust, siis ongi tasakaal paigast läinud.Te möönate, et valulävi on ületatud?Jaa, kindlasti. Uusi makse lisaks juba kehtestatutele niimoodi menetleda ei saa, nagu seda on tehtud. Peame aru saama, mida ma teeme ja milleks, millega kulutusi katame. Valitsus on kokku leppinud, et suured ministeeriumid alustavad järgmisel aastal nulleelarve analüüsiga. Vaadatakse üle iga eelarve rida.Kas te tõesti usute, et seda tehakse? Aastaid on räägitud.Ma loodan küll. Näen poliitilist tahet seda päriselt ära teha. Selle valitsuse häda seisneb selles, et ametisse saadi aprilli keskel, mil tuli välja majandusprognoos – see oli eeldatust halvem. Siis oli vaja teha koalitsioonilepe ja eelarve kokkupanemiseks jäid loetud kuud. Valitsusele võiks natukene aega anda. Nad on lühikese ajaga väga palju teinud.Šokina mõjus teada, et tahetakse minna hariduse ja teaduse rahastamise kallale. Kristina Kallas lubas küll eile, et kõrghariduse raha ära ei võeta ega kärbita, Kaja Kallas aga on kinnitanud, et kuni kõik pole kokku lepitud, pole miski kokku lepitud. Kui siiski mõlemat tehakse, mida teie ette võtate?Olen saanud indikatsiooni, et kõrghariduse kokkuleppest valitsus ei tagane ja see on äärmiselt oluline, sest alles eelmisel aastal sai see kokkulepe rektoritega tehtud. Kohe esimesel aastal seda lahti võtta...Et üldse selline mõte tuleb!Jah. Minu jaoks oli see ka väga suur üllatus, eriti arvestades, kui see kokkulepe tehti, oli peaminister Reformierakonnast, samuti rahandusminister. Mina tegin haridusministrina kõvasti tööd, et selle kokkuleppeni jõuda, vormistas selle küll järgmine valitsus. See on tõesti tulevikku, majanduskasvule suunatud otsus. Tarku töökohti saab luua ainult tugeva kõrghariduse ja teaduse abiga. Ja kui siis öeldakse, et seda ühte protsenti SKT-st, mis on suunatud teadusse, ei suudeta ära kasutada...Pean siinkohal vaatajale meenutama Kaja Kallase sõnu: „Teaduse arendusrahaga on see seis, et meil tegelikult jääb seda raha üle ja leiutatakse asju, mille peale seda raha kulutada.“ Kas teie olete kuulnud, et teadusel jääb raha üle?Ma saan aru, millest peaminister räägib. Ta räägib valdkondlikust rahastusest, mis on suunatud ministeeriumitele. See moodustab kogu teadusrahastusest väga väikese osa. Teadusarendustegevusse läheb alla 400 miljoni euro, murdosa sellest ministeeriumitele. Ministeeriumite teadusprojektid pole tihtipeale kuigi kvaliteetsed. Nad ei ole suutnud seda raha ära kasutada. Aga see pole põhjus raha teaduselt ära võtta. See räägib sellest, et kokkulepitud mudel ei toimi. Muudame selle siis ära. Haridusministeeriumis on teadusrahast alati puudus olnud.Kui nüüd ikkagi teaduse ühest protsendist saab 0,8, kas teie siis hääletate sellise eelarve poolt?Valitsus saadab riigieelarve riigikokku ja seal on võimalik seda muuta. Aga ma ei usu, et muudetakse. Ettevõtted on selle ühe protsendiga hoogsalt kaasa tulnud. Eesmärk on ju, ühe protsendi paneb riik ja erasektor paneb kaks. Rahvusvahelises võrdluses oleme oma ühe protsendiga täitsa soliidsed. Viimastel aastatel on erasektori panus mühinal kasvanud.Aga küsimus oli, et kui selline asi läheb eelarvesse sisse, kas hääletate selle poolt?Kui riigikogus ei õnnestu eelnõu muuta, siis on sellisele eelarvele raske oma häält anda.On raske küll, aga kas annate hääle või ei anna? Jah või ei?Kui selliseid asju kärbitakse ja teised valdkonna ei ole oma kulusid samaväärselt kärpinud, siis loomulikult, ei saa. Mis te arvate, kas mõni endine haridusminister saab selle poolt hääletada? Ei saa.Kuidas suhtute eelarvereeglite lõdvendamisse ja tühjasse tulureasse, mida igaüks saab oma fantaasia kohaselt täitma hakata laiapõhjalise kaasamise vormis?Ülle Madise pani meile täna riigikogus südamele, et suure mõjuga eelnõude puhul tuleb kaasata, neid ei saa teha kiirmenetluse korras, nagu viimasel ajal on tehtud. Sain Kaja Kallasest nii aru, et kaasamine ongi eesmärk.Reformierakondlaste Margit Sutropi ja Mario Kadastiku kriitika teaduse ja hariduse raha kärpimise plaani suhtes oli tähelepanuväärne, ka teie olete kriitiline. Kui suur on rahulolematus erakonnas laiemalt?Loomulikult on kriitikuid eri valdkondadel. Minul oli füüsiliselt valus kuulda, et Reformierakonna juht räägib kõrghariduse ja teaduse rahastamise vähendamisest. Mina olen koos Kaja ja omaaegse rahandusministriga teinud koos tööd selle nimel, et (ühe protsendi) eesmärgini jõuda.Signe Kivi on tähelepanu juhtinud sellele, et kaugeltki kõik reformierakondlased ei ole rahul sellega, mismoodi peaminister Kaja Kallas on oma elu suurimas skandaalis toiminud ja reageerinud. Kui suur see rahulolematus on?Igas erakonnas on tugev instinkt omasid hoida. See on arusaadav ja seda oleme poliitikas korduvalt näinud. Küsimus on, kas tuntakse ära piir, kus omade hoidmine ei ole enam sellele inimesele endale kasulik. See hakkab talle vastu töötama. Inimesed, kes on tagasiastumisega liiga kaua viivitanud, ei ole poliitiliselt võitnud. Pigem on võitnud need, kes on selle sammu kiiresti teinud.Iga tagasiastumine on alati isiklik otsus ja nii on see ka peaministri puhul. Kaaluma peab kahte asja: kas tal on avaliku võimu teostajana autoriteeti seda ametit pidada ja kas skandaal annab talle võimalust keskenduda oma põhitööle – või peab ta tegelema ainult oma skandaaliga.Kas Kaja Kallasel autoriteeti jätkata peaministrina?Nad panevad praegu kokku eelarvet. On oluline, et eelarve saab valitsuses heaks kiidetud ja jõuab riigikokku.Ikkagi, kas skandaal pole hakanud segama peaministri põhitööd? Uudisveerge jälgides jääb kergesti mulje, et segab.Mina ei tea peaministri päevakava. Seda peab ise tunnetama. Mina sain enne tagasiastumist aru, et mul ei ole enam võimalik haridusvaldkonda sisuliselt juhtida, sest ma annan poolteisetunniseid intervjuusid kiirtestihanke selgitamiseks. Sain aru, et see ei ole enam riigile hea, et kulutan nii palju aega skandaali selgitamiseks.Mida oleksite teie teinud Kaja Kallase asemel selles olukorras?Sellele küsimusele on võimatu adekvaatselt vastata. Poliitiku jaoks on kõige nurjatumad skandaalid need, mis on seotud tema lähedastega. Need on emotsionaalselt laetud teemad ja teevad haavavataks. Oleme näinud, et peaminister on selgelt haavatav. Maarjamäel antud intervjuu oli väga kurb vaatamine. Me tundsime teistsugust Kaja Kallast. Oli šokeeriv näha teda sellises olukorras. Õnneks ta siiski kogus end. Aga see oli väga valus.Olen mõelnud, kas võiksin selle peale mürki võtta, et oleksin suutnud teistmoodi käituda. Tagantjärele on lihtne arvata, et oleksin suutnud paremini. Aga mürki ei saa ma võtta. Need on väga emotsionaalsed teemad.Praeguseks on tagasiastumise hetk poliitiliselt möödas. Aga kohe alguses – kas teie oleksite tal soovitanud tagasi astuda?Minult pole keegi soovitust küsinud. Kui nägin seda Maarjamäel antud intervjuud, siis arvasin, et tal ei ole enam teist varianti. Aga ta tõestas, et siiski on. See, et ta on otsustanud ametisse jääda, on tema enda jaoks kindlasti raskem tee, sest ta on oluliselt suurema surve all. Kui ta oleks tagasi astunud, oleks pinge tõenäoliselt lahtunud.Skandaal sattus kehvale ajale, ka tagasiastumiseks. Oli vaja hakata riigieelarvet tegema. Kui peaminister oleks augusti lõpus tagasi astunud, siis olnuks vaja leida uus peaministrikandidaat, kes moodustab uue koalitsiooni. Millal oleks siis uus koalitsioon jõudnud eelarveni? Kaja tegi väga raske otsuse.Eile keeldus Kaja Kallas korruptsioonivastasele erikomisjonile edasiste dokumentide esitamisest. Ta on süüdistanud opositsiooni omakohtus ja ajakirjandust kättemaksus käibemaksu tõstmise eest. Kuidas see kõlab?Inimene on haavunud. Lepingute puhul oleksin eeldanud, et kui on kaks erinevat kuupäeva, siis oleksin kohe eeldanud ka selle kohta selgitust.Kallas on ka öelnud, et tema pole näitleja ja asi on kommunikatsioonis. Kommunikatsioon on pikalt olnud teie leib, on siis nõnda või?Kui midagi läheb nihu, siis on alati lihtne öelda, et kommunikatsioon on halb. Kommunikatsiooni põhireegel on muidugi see, et põhiline on sisu. Tavaliselt ei ole probleem mitte selles, et me ei suuda ennast väljendada, vaid selles, mida väljendatakse.Kahe kuu pärast valitakse Reformierakonna uus juhatus. Kes võiks saada juhiks?Meil ei selliseid arutelusid veel olnud. Ma ei kuulu ka juhatusse.Kõige tõenäolisemaks Kallase järglaseks peetakse Kristen Michalit. Kuidas oleks?Kristen on ühe korra juhiks kandideerinud. Ma ei tea... Me ei ole seda tõesti arutanud.Siinsamas saates võrdles Andrus Ansip paar aastat tagasi Kaja Kallast iseka mõisapreiliga ja nimetas, et teis on peaministri materjali. Kas võiks olla, et ka teie kandideerite erakonna juhiks?Kindlasti mitte. Võtan seda muidugi komplimendina, kui mind niimoodi esitletakse, sest Reformierakonnas on palju võimekaid inimesi ja pikk pink. Mul on tõesti üle seitsme aasta Stenbockis töötamise kogemust, olen olnud kaheksa aastat riigikogus ja poolteist aastat minister, nii et minu kogemuste pagas võiks seda võimaldada. Aga minu järgmise nelja aasta isiklikud plaanid on teised. Võib-olla kunagi! Aga muidugi ei pruugita inimesele siis, kui ta ise tunneb, et ta on valmis, seda võimalust anda.


Uued tulijad osutusid tavalisteks poliitikuteksEesti 200 saadik ostis maksumaksja rahaga džinntoonikuEesti 200 valijad ja lihtliikmed on pidanud tänavu leppima tõdemusega - Eesti 200 ei muutnud poliitikat, hoopis poliitika muutis neid. Kadri Tali lubab ühe kahtlase restoraniarve riigile tagasi maksta. Kuidas uued tulijad sedavõrd kiirelt mutta sukeldusid?Pisiskandaalid. Sisetülid. Kismad ametikohtade nimel. Kuluhüvitiste kummaline kasutamine. Joogid autosse (või Liina Normetile, kui uskuda Lauri Hussarit). Täiskomplekt kõike, mis ühe erakonna juurde justkui kuulub.Kui Johanna-Maria Lehtme juhtum kõrvale jätta, ei midagi skandaalset. Samas kaugel puhtast poliitikast, mida uued tulijad kõikidele valijatele lubavad. Lihtsalt üks täiesti tavaline Eesti erakond.Tarmo Jüristot poliitikaanalüüsi ja liberaalse ilmavaatega tegelevast ühendusest Salk ei üllata Eesti 200 säärane käekäik liialt. Inimesed on inimesed. „Kui nad satuvad olukorda, kus on olnud teised, käituvad nad täpselt samamoodi,“ märgib Jüristo.Eesti 200 õnnetuseks on aga valijatel uutele tulijatele kõrgemad ootused. Väiksemad korruptsiooniskandaalid vanade olijate reitingut peaaegu ei mõjuta. Reformierakonna toetust ei kahandanud isegi Kaja Kallase abikaasa Venemaa-vedude skandaal.„See (kõrged ootused - Toim.) on enda välja kutsutud. Uued erakonnad tulevad just lubadusega, et poliitika probleem on liigne korruptiivsus. Nad lubavad teha teisiti. Kui läheb nagu varem, inimesed pettuvad,“ selgitab Jüristo.Jüristo nimetab uute parteide valijaid naiivseteks. Sealjuures üldsegi mitte solvavalt: „Poliitika mõistes ei ole naiivsus halb asi.“Ta viitab, et need inimesed päriselt usuvad - poliitikat on võimalik teha teisiti.Puhtalt, skandaalideta ja omakasupüüdmatult. Iseenesest on selline naiivsus väga tervitatav. Enamikul valijatest seda enam pole. See aga tähendabki, et kõiksugu skandaalid neelatakse lihtsalt alla.„Uute tulijate lootus on, et nad muudavad, kuidas poliitikat tehakse. Alati juhtub aga, et poliitika muudab hoopis neid,“ ütleb Jüristo.Samas leiab Jüristo, et Eesti 200-l võinuks minna veelgi halvemini. 2019. aastal olid nad valitsemiseks veel vähem valmis kui tänavu. „Nüüd oli neil aega organisatsiooni üles ehitada. See natuke vähendas võimalust, et nad jooksevad õhust tühjaks nagu Vabaerakond.“Kuidas jõudis Eesti 200 aga kuristiku äärele, kus neid lahutab Res Publica, Roheliste ja Vabaerakonna saatusest vaid üks samm?Ukraina sõja suur mõjuEesti 200 siseelu hakkab üle keema juba aasta enne parlamenti pääsemist. 2022. aasta veebruari alguses on veel kõik hästi. Reiting ligi 20 protsenti ning toetustabeli esikoht käeulatuses.Reformierakond ja Keskerakond tõmbavad valitsuses tülitsemisega üksteise reitingut usinalt alla. EKRE on seal kus alati: reiting veidi üle 20 protsendi.Nii mõnigi Eesti 200 liige loodab 2003. aasta Res Publica stsenaariumi kordumist, kus uus tulija lööb Toompea ukse nii suure pauguga lahti, et ühel parteilasel õnnestub kohe potsatada Stenbocki majja.Margus Tsahkna ütleb taustavestlustes ajakirjanikele julgelt, et Eesti 200 eesmärk on valimisvõit. See ei ole mingi niisama praalimine, ta päriselt usub sellesse. Kõik märgid näitavad, et Eesti 200 tõus ei pidurdu ning vanad olijad järjest kukuvad.Siis lendab aga kõik õhku. 24. veebruaril tungib Venemaa Ukrainasse. Sisepoliitilistes kriisides vaevelnud Reformierakonna juht Kaja Kallas osutub välissuhtluses tõenäoliselt efektiivseimaks Eesti poliitikuks läbi aegade.Oravapartei tagant Eesti 200 rüppe liikunud valijad hakkavad tagasi minema. Eesti 200 reiting langeb kuus kuud jutti.Appi võetakse Lauri Hussar. Endise Postimehe peatoimetaja kasuks räägib, et ta ei ole konfliktne. Endised kolleegidki kirjeldavad teda eranditult kui „meeldivat inimest“.Ka hiljem tüliga erakonnast lahkunud ütlevad tänini, et Hussarile nad midagi ette ei heida. Peale selle, et nende arvates kasutasid Reinaas-Tsahkna teda sisuliselt marionetina.Sarnased etteheited kõlavad ka Hussari endistelt Postimehe kolleegidelt. Kuigi tore inimene, ei olnud Hussar kindla käega juht. Keerulistes olukordades tõmbus ta kerra nagu siil. Oma tahtmist Hussar läbi ei surunud. Pigem lasi kõigel minna nii, nagu veel kõrgemad ülemused tahtsid.Oktoobrikuise Eesti 200 üldkogu eel läheb olukord parteis eriti teravaks. Kahe favoriidi kõrvale ilmub neutraalse kandidaadina ka noortekogu juht Hendrik Terras. Sellest tuleb hiljem paksu pahandust.Veel mõned päevad enne juhivalimisi pole Hussari meeskond kindel, kas nad võidavad. Pigem kaldub kaalukauss hoopis Kallase jätkamise poole. Parteikaaslasi hakatakse usinalt töötlema. Neile räägitakse, et kui Kallas jätkab, siis suurtoetaja Priit Alamäe enam Eesti 200-le raha ei anneta.Kas jutt tõele vastas, Ekspress ei tea. Alamäe ise lükkab hiljem säärased väited nii Kallasele kui mitmele toonase juhi toetajale ümber.Faktid ütlevad, et Alamäe annetas erakonnale 25 000 eurot veel kaks päeva enne Hussari esimeheks valimist. Ehk ajal, kui Hussari leerist räägiti, kuidas vale tulemuse järel Alamäe enam parteid ei toetaks.15. oktoobril toimub Eesti 200 üldkogu. Kõlavad esimehekandidaatide kõned. Kahe suure rivaali kõrval juhiks pürgiv Terras peab partei senise juhtimise kohta üliterava kõne. See on hästi ette valmistatud ja mõjus. Kõne lõppeb tõelise pommuudisega - Terras teatab, et võtab kandidatuuri tagasi ning palub toetada Lauri Hussarit.Kallase leer arvab tänini, et kogu Terrase kandidatuur oli hästi lavastatud näitemäng. Muidugi selleks, et saavutada Hussarile soodne tulemus. Kallase toetajad on ääretult pettunud. Hussar ise kinnitab aga üldkogu järel, et kuulis Terrase taandumisest alles valimiste-eelsel õhtul.Erakonnas oli veel mitu poliitikut, kes olnuks valmis Hussari ja Kallase kõrval kandideerima. Täitma tasakaalustavat rolli. Nad kõik aga loobusid. „Kahte klouni pole ju mõtet lavale panna,“ tõdeb üks juhiks kandideerimisele mõelnu aasta aega hiljem.Igal juhul saadab võimupöörde kavandajaid edu. Hussar saab 101 häält ning Kallas 94. Nemad on rahul, aga peaaegu poolel erakonnal jääb rusikas taskusse.Valimisnimekirjad koostas Tsahkna„Inimesed tahavad midagi teravamat,“ nendib kaotuse järel Kallas. Midagi teravamat nad aga vähemalt esialgu ei saa. Hussari esimeste ülesastumiste järel löövad mõned julgemad Eesti 200-le juba hingekella. Mees on ümmargune nagu parimate päevade Jüri Ratas.„Lahendus on see, et tuleb leida lahendus,“ on vaid üks näide Hussari kullavaramust. Teravus ilmneb Hussaris vaid siis, kui panna tema vastu istuma mõni keskerakondlane. Neid ründab ta tõepoolest jõuliselt.Valimiste eel koondub võim parteis varasemast veelgi enam Hussari meeskonna kätte. Valimisnimekirjade koostamise protsessist pole partei lihtliikmetel suurt aimugi. Nende nimekirjade koostamist veab Tsahkna.Veel kuu enne valimisnimekirjade esitamist peab Liisa Pakosta plaani sisustada valimisperiood Õhtulehte valimisartiklite seeria kirjutamisega. Siis kutsub Tsahkna ta aga kandideerima ning edasine on ajalugu. Pakosta istub praegu Toompeal.Niisamuti satub Põhja-Tallinna, Kristiine ja Haabersti esinumbriks hiljem erakonnale tõeliseks Trooja hobuseks osutunud Johanna-Maria Lehtme. Temagi kutsub kandideerima Tsahkna. Sealjuures pole plaanist aimu isegi partei juhatusel. Kolm päeva enne valimisnimekirjade esitamise tähtaega näidatakse neile Lehtmeta nimekirja. See saadetakse isegi meediale.Kaks päeva hiljem ilmub ta aga nimekirja ja kohe esinumbriks. Varem kolmandana kandideerima pidanud Liina Normet loobub seepeale valimistel osalemast. Ta ei näe, et suudaks Lehtme kõrval hääli koguda.Vastupidi paljude konkurentide ning politoloogide ennustustele läheb Eesti 200-l riigikogu valimistel väga hästi. Nad saavad parlamendis 14 kohta.Sügisene kabetamine parlamendisSellega aga partei kasvuraskused ei lõpe. Keskkonnakomisjoni esimeheTarmo Tamme suhtes algatatakse väärteouurimine ebaseadusliku metsaraie asjus. Ta mõistetakse õigeks, kuid enne seda jõuab ta komisjoni juhi kohalt tagasi astuda.Toonane fraktsiooni esimees Marek Reinaas lubab suure suuga, et Tamme asemel saab komisjoni esimeheks keskkonnakaitsja Züleyxa Izmailova.Izmailova ootab ja ootab, aga fraktsioon teda komisjoni juhiks ei kinnita. Lõpuks küsib ta Reinaasalt otse, miks asi venib. „Fraktsiooni otsust ju pole,“ vastab Reinaas. Hiljem on Reinaas Izmailova peale veel pahasem: „Sa ju ei taha, et me hääletama hakkaks. Sa kaotad niikuinii!“Sügisel sünnib kompromiss. Keskkonnakomisjoni juhiks saab senine põhiseaduskomisjoni esimees Igor Taro.Ainus pettunu on aga Taro ise. Tema eelistanuks senises komisjonis jätkata.Taro komisjonide vahel liigutamise taustal teeb Eesti 200 teisegi muudatuse. Fraktsiooni esimeheks saab Reinaasa asemel Toomas Uibo. Avalikult selgitatakse, et Reinaas peab pühenduma tulevastele valimiskampaaniatele ning erakonna sisekommunikatsiooni parandamisele.Ekspressile räägivad aga konkurendid, et Reinaas ei tulnud tööga lihtsalt toime. „Vanematekogus oli Reinaas tõeline õudus,“ kirjeldab üks koalitsioonipartner. Obstruktsiooniga võitlemisel polnud temast lihtsalt kasu.Lisaks polnud Reinaasaga rahul ka mitmed erakonnakaaslased. Vastuvaidlemise korral ärritus ta kergelt ning muutus irooniliseks.Käesoleva aasta septembri keskpaigaks on Norstati andmetel Eesti 200 nelja nädala koondreiting veel üle valimiskünnise: 7,4%. Viimaste nädalate tulemused - 6,2% ja 6,6% - aga näitavad, et saab veel hullemaks minna.Vankri pööramiseks pole veel hilja, arvab Tarmo Jüristo. „Praegu ei peaks veel mõtlema, et kõik on pekkis, aga ma võtaks olukorda tõsiselt. Sellega peab tegelema. Olulised on 2025. aasta kohalike omavalitsuste valimised.“"Kallase leer arvab tänini, et kogu Terrase kandidatuur oli hästi lavastatud näitemäng. Muidugi selleks, et saavutada Hussarile soodne tulemus."Juba möödunud aasta suve hakul algavad Eesti 200 sees tõsisemad tõmblused. Selle taga on kolm inimest: Margus Tsahkna, Marek Reinaas ja Kadri Napritson-Acuna. Nad asuvad usinalt maad kuulama. Erakonnakaaslastele räägitakse, et Kristina Kallas pole parteile hea juht.Langeva reitinguga erakonnas pole seda mõtet teab kui keeruline maha müüa. Eesti 200 liikmetel pole ka erilist poliitilist kogemust. Nad veel ei tea, et lubadused piirkondade elustamisest ning aktiivsemast siseelust on sisevalimiskampaaniate klassika. Sel ei ole kunagi erilist sisu.Paljud Kallase selja taga olnud hüppavad kolmiku paati. Tõepoolest, reiting langeb ja erakond pole enam pildil. Rahulolematus tuleb igati loomulikult.Hussar on juhina pehmeSuve lõpuks on selge, et Kristina Kallast on võimalik kukutada. Kolmikul on puudu vaid juhikandidaat. Nende endi hulgast oleks loogiline valik Tsahkna, aga tema erakonda juhtida ei taha. Isamaas ta korra juba proovis ning õppis, et see ei ole meeldiv töö. Lisaks teab Tsahkna, et erakonnas on inimesi, kes temasse eriti hästi ei suhtu.AJAVAD ISE OOTUSED KÕRGEKS: Tarmo Jüristo märgib, et uued parteid on sageli oma varasemate sõnade ohvrid. Foto Andres PuttingVÕTAB KUKALT SÜGAMA: Partei juht Lauri Hussar peab välja mõtlema, kuidas Eesti 200 reitingulangus peatada. Foto Andres PuttingHALL KARDINAL: Eesti 200 valimisnimekirjade koostamisel mängis võtmerolli Margus Tsahkna. Foto Karl Artur KangurKOMPROMISSKANDIDAAT: Igor Taro sai keskkonnakomisjoni juhiks, et partei kaks leeri lepitada. Foto Tiit BlaatEkvard JoakitKadri Tali lubab restoraniarve riigile tagasi makstaEesti 200 liikmete kuluhüvitiste kausta lapates võib märgata mõlemaid äärmusi. On neid, kes lisaks palgale maksumaksja raha peaaegu üldse ei kasuta. Sellesse punti kuuluvad Irja Lutsar, Marek Reinaas, Züleyxa Izmailova, Toomas Uibo ja Lauri Hussar. Nad kõik lasid esimese nelja ja poole ametikuuga hüvitada vähem kui 250 eurot.Leidub aga ka vastupidiseid näiteid. Liisa Pakosta laseb iga kuu kinni maksta 450 eurot autoliisingut. Üle 450 euro kuus rahvasaadikutel autoliisinguks kuluhüvitisi kasutada ei lubatagi.Tarmo Tamm tangib eriti usinalt. Juuli lõpuks oli ta maksumaksjal lasknud kinni maksta üle 2000 euro mootorikütuse eest. Sealjuures tankis Tamm enamasti bensiini, kuid ühe korra hoopis diislit.Huvide deklaratsiooni alusel kuulub Tammele vaid kaks bensiinimootoriga Porschet. Rahvasaadik ise põhjendab diisli tankimist sellega, et unustas diiselmootoriga Mercedese huvide deklaratsiooni märkida.Lisaks korraldas Tamm maikuus Rakveres kohtumise valijatega peoruumides, mis kuuluvad mullu juunis skandaaliga Eesti 200st lahkunud, kuid ometi tänavu nende nimekirjas parlamenti kandideerinud Rainer Miltopile. Ruumide rent ja toitlustus läksid kokku maksma 800 eurot. Kõik endise erakonnakaaslase tasku.Selles ei ole midagi ebaseaduslikku, riigikogu liige võib kohtumisele toitlustuse tellida kas või oma naiselt. Säärased asjad näevad aga lihtsalt halvad välja.„Mulle endale tundub see normaalne. Eks sa ikka teed oma asju selle juures, keda sa tunned. Ma ei saa öelda, et ma Rakveres väga palju teisi kohti tunneks,“ selgitab Tamm.Eesti 200 fraktsiooni aseesimees Kadri Tali aga lubab Ekspressi päringu peale suisa ühe kuluhüvitistesse esitatud 125eurose restoraniarve tagasi maksta. Džinntoonik. Veiseburger. Angersäga šašlõkk. Õunakook. Grillitud juust. Plangulõhe. Need kõik paluti riigil hüvitada põhjendusega: „Kohtumine valijatega.“Kohtumisel valijatega osales 21. juulil lisaks Talile veel kaks inimest. Rahvasaadiku sõnul kohtus ta Pärnu restoranis juristi ning spordivaldkonna spetsialistiga. „Kahjuks ei taibanud ma sel hetkel, kui külaline kohtumise lõpus ühe joogi tellis, sellele kuidagi reageerida.Ise olen karsklane ja pean oluliseks seda eeskuju levitada, seetõttu tasun selle töölõuna arve omalt poolt riigile tagasi.“Lisaks restoraniarvele palus Tali riigil samast päevast hüvitada ka 134eurose hotelliarve. Õhtul käis rahvasaadik Pärnu Muusikafestivali lõppkontserdil. „Minu osalemine oli nii tunnustus tegijatele, külalistele kui vajalik kunstilise taseme ja rahvusvahelise haarde hindamiseks.Lõppkontserdil ja sellele järgneval kohtumisel oli arvestatav hulk kultuuritegelasi, kultuurimetseene ja huvilisi, kellega mõtete ja kogemuste vahetamine oli minu tööks väga oluline,“ selgitab saadik.Kaks hotellipäeva Pärnus maksis riik Talile kinni ka juuni lõpus. Siis kulus selleks suisa 435 eurot. Tali ütleb, et Pärnumaalt valitud saadikuna peabki ta aeg-ajalt oma ringkonnas ööbima. Juuni lõpus tutvus ta enda sõnul Pärnu koolide käekäiguga.MAKSAB TAGASI: Kadri Tali tunnistab, et riik džinntoonikut kinni maksma ei peaks. Foto Delfi Meedia


Klient nõudis Tartu tuntud kiirtoidukohalt ehmatavalt koleda toidu pärast 3000 eurotJõgeval elav Margus Mikson ostis laupäeva hommikul endale Tartu Ringtee Siriusest burgeri ja üheksa-aastasele pojale kananagitsaprae, mida koos kohe sööma asuti.Kuna pojal tulid muud tähtsad tegemised sõpradega vahele, jäi praad poolikuks ning see võeti koju kaasa. Sama päeva õhtul soojendas isa lapsele prae üles, kui äkki tuli keskelt mustaks tõmbunud nagitsa seest välja ussi meenutav moodustis. Nagu hiljem selgus, olid hirmul suured silmad.
Oksendas mitu päeva
Mikson rääkis, et peale koleda nagitsa söömist on traumeeritud laps mitu päeva oksendanud ega läinud nädala alguses kooligi. «Arsti juures veel ei ole käinud, aga tuleb minna,» tõdes Mikson.
Ta võttis juba nädalavahetusel ise ühendust prae müünud Siriuse juhatusega. «Nad pakkusid prae eest raha tagasi, aga kui pojal on nii halb olla, siis see on ikkagi naeruväärselt väike kompensatsioon. Laps ei taha sööki näha ka praegu,» ütles Mikson. Ta lisas, et saatis Siriusele ka rikutud toidust tehtud pildid.
Enda sõnul oli Mikson küsinud ettevõttelt kompensatsiooniks esialgu 3000 eurot ning päev hiljem 1000 eurot, millega ettevõtja nõus ei olnud.

Olgugi et nagitsa sees parasiite ei olnud, ehmatab sellise väljanägemisega toit ka kõige kõvema närvikavaga inimese.
Margus Mikson

Kuigi konkreetne kananagits oma välimusega isu just ei tekita, kinnitas eile riigi laboriuuringute ja riski hindamise keskus (Labris), et parasiitidega kõnealune praad saastunud ei ole. «Uuringule toodud proovist parasiite ei leitud. Kananagitsas olev silmaga jälgitav pruunikas moodustis on tuvastatud kui veresoon,» seisis labori vastuses.
Väljapressimise kahtlus
Sirius Kiirtoidu juhatuse liikme Paul Lehto sõnul on ettevõttel kohutavalt kahju, et see kõik juhtus ja et asi on nüüd niikaugele läinud. «Toiduohutus on meie jaoks a ja o. Meie vaev selle nimel on igapäevane,» ütles ta.
Lehto jätkas, et peale esimest pöördumist laupäeval selgitati Miksonile, kuidas nagitsaid transporditakse ja käideldakse. «Puudub võimalus, et meie juures areneb nagitsasse uss. Selline viga sai juhtuda vaid tootja tehases. Klient väitis, et ta saab aru, ja oli nõus pöörduma hulgifirma poole, kes toob neid tooteid maale,» selgitas Lehto.
Samal õhtul olevat Paul Lehto sõnul Margus Mikson uuesti helistanud ja nõudnud 3000 eurot, sest vastasel korral pöördub ta ajakirjanduse poole.
Ringtee Siriuse juhatajale anti teada, et nagitsad tuleb müügilt eemaldada ning info anti ka hulgifirmale, kust neid hangitakse. «Esmaspäeva hommikul teavitasime juhtunust ka terviseametit,» sõnas Lehto.
Lehto jätkas olukorra kirjeldamist: laupäeva õhtul saabus kliendilt SMS teatega, et tema pojal, kes nagitsaid sõi, hakkas paha. «Kliendile saadeti vastu SMS, et kindlasti tuleb pöörduda erakorralise meditsiini osakonda,» ütles Lehto. Ta lisas, et samal päeval keeldus Mikson EMOsse pöördumast ja lubas esmaspäeval külastada perearsti.
Samal õhtul olevat Mikson uuesti helistanud ja nõudnud 3000 eurot, sest vastasel korral pöördub ta ajakirjandusse. «Loomulikult keeldusime kliendi väljapressimisele allumast,» märkis Lehto.
Jõgeva EMO kui pommiauk
Mikson võttis Siriusega ühendust taas esmaspäeva õhtul ja väitis, et ta pojal on endiselt halb. «Meie küsimusele EMOsse pöördumise kohta ütles klient, et ta ei ole seal käinud, kuna elab Jõgeval ja sealne EMO on pommiauk ja nemad rikuvad lapse tervise kindlasti ära,» kirjeldas Lehto. «Sel korral soovis ta 1000 eurot või lubas vastasel korral ajakirjanduse poole pöörduda. Loomulikult keeldume väljapressimisele allumast.»
«Meil on põhimõte, et kui meie poole pöördub klient, kes väidab, et ta on saanud puudustega kauba, siis me mitte kunagi ei sea tema ausust kahtluse alla. Seekordne juhtum on eriline ja meil on olulised kahtlused kliendi suhtes,» rääkis Lehto. Ta lisas, et terviseamet kontrollib Siriust pidevalt ja ametil ei ole ettevõttele seni etteheiteid olnud. «See on toidukohtade puhul pigem erand kui reegel. Ja midagi pole parata, kliendi sellise käitumise korral ei saa täiesti välistada ka tema pahatahtlikkust,» ütles Lehto.


"Esimene stuudio": valitsus tahab alustada ühiskondlikku maksudebatti   Riigi eelarvestrateegia näeb ette laiapindse riigikaitsemaksu kehtestamist, millega valitsus kataks 2025. aasta maksutuludesse jäetud 400 miljoni eurose tühja eelarverea, ütles rahandusminister Mart Võrklaev "Esimeses stuudios". Opositsiooniparteide esindajad olid seisukohal, et uute maksude asemel tuleks leida riigieelarvesse muud tuluallikad.   Debatis väitlesid Võrklaeva (Reformierakond) kõrval haridusminister Kristina Kallas (Eesti 200), siseminister Lauri Läänemets (SDE) ning opositsioonierakondade esindajad Martin Helme (EKRE), Jaak Aab (Keskerakond) ja Urmas Reinsalu (Isamaa). Võrklaev sõnas alustuseks, et 2024. aasta eelarveprioriteet on julgeolek, nii sõjaline julgeolek kui ka laiapindne riigikaitse. "Teine prioriteet on majanduskasv, läbi rohereformide ja korras riigieelarve. Kolmas on Ukraina toetamine. Jah, valitsus ütleb välja, et on vaja maksutõusu, mis läheb laiapindsesse julgeolekusse, nüüd võtame pool aastat, et arutada, millist maksubaasi kasutada," sõnas Võrklaev. Läänemets lisas, et kõige olulisem on see, et need kärped, mis olid varasemast õhus, jäävad ära. "Kümnete politseinike koondamist ei tule, selle saime ära jätta. Ma kardan, et üks päästekomando ikkagi peab kinni minema. Päästjate ja politseinike palgad on olulised, me ei külmutanud neid neljaks aastaks, kui tõusu ei tule neile järgmisel aastal, siis edaspidi tuleb neid teha, aga selleks tuleb ära teha maksumuudatused," sõnas Läänemets. Kallas märkis, et rahad eestikeelsele haridusele üleminekuks on olemas ja õpetajate palgafond tõuseb. "Õpetajate palgafondi summat ma ei ütle, peame need numbrid üle vaatama," ütles ta.  Helme: Kallase valitsused kulutavad  Aab sõnas, et ta ei ütle, et maksud on kuradist, aga Keskerakond räägib teistsugustest maksudest. "Kust võtta kate 400 miljonile - jätke ära oma maksureform, mis jätab keskmisest rohkem palka saavatele inimestele maksuvabastusena palju rohkem raha kätte ja te ei pea nuputama uusi makse juurde," lausus Aab. Helme lisas, et kolm aastat on Reformierakond võimul olnud, ja on lubanud riigi majanduse korda teha, aga nüüd on nad lõdvendanud riigi eelarvereegleid veelgi. "Nad panevad eelarve tabeli klappimiseks kirja müstilise maksutõusu, mis on kaks korda suurem kui oli meie eelarverevisjon omal ajal. Teil on õnnestunud majandus kapitaalselt tuksi keerata, meie panime majanduse kasvama," sõnas Helme. Helme väitis, et nii suurt kulude kasvu, kui on Kaja Kallase valitsustel, pole kunagi Eestis olnud. "Kulude kasv on olnud 9, 11, 12 protsenti. Meie langetasime makse, laekumised paranesid, aga kulusid me ei suurendanud," sõnas Helme. Võrklaev ütles Helmele vastuseks, et valitsus lõdvendab eelarvereegleid, sest Eesti on nii keerulises olukorras. "Aga me toome lisatulusid ja suudame ka reaalselt kokku hoida. Majanduse käima saamine on oluline, ja selles eelarves 1,7 miljardit eurot järgmisel aastal läheb investeeringuteks: ehitusse ja hoonete renoveerimisse 300 miljonit, teedesse ja raudteedesse 400 miljonit, kolm protsenti sisemajanduse kogutoodangust läheb kaitsesse ja me hakkame tegelema laiapindse riigikaitsega," rääkis Võrklaev. Helme ütles investeeringutest rääkides, et neid ei maksa uputada rohepöördesse. "Kavatsete lõputult maksta subsiidiume peale, ja nimetate seda investeeringuteks, neljarealistesse teedesse olete investeeringud ära kärpinud, " sõnas Helme. Isamaa pole kunagi toetanud maksutõusupoliitikat, ütles Reinsalu. "Majanduses on keeruline olukord, sellises keskkonnas on Eesti valitsuse majanduspoliitika majanduse vaenulik. Ka kevadel vastu võetud maksutõusud tuleks kriitiliselt üle vaadata. Me vajame majanduskasvu toetamiseks ühiskondlikku kokkulepet, kus on kuulatud ära ettevõtlusorganisatsioonid ja parlament. Majanduslanguse ajal ei tohi makse tõsta, see on majanduse lõhkumine," rääkis Reinsalu.  Läänemets: enam panustavad ka põlevkivitootjad  Läänemets lisas, et pankade loodetav lisapanus ei tule sotsiaaldemokraatide soovi järgi, kuid sel viisil tuleb osa pankadesse kogunenud rahast siiski riigieelarve kaudu ühiskonda tagasi - 120 miljonit eurot. "Keegi võib öelda, et see on liiga vähe, aga ilma SDE-ta me ei räägiks siin üldse mingist pankadepoolsest lisapanusest," sõnas Läänemets. Võrklaev kinnitas, et mootorsõidukimaks tuleb. "Selle osas oleme pidanud suvel maha korraliku debati. Eelnõu on põhimõtteliselt koos, pidi minema sellel nädalal kooskõlastusringile, aga mina tegin sel nädalal ettepaneku, et võiksime anda aega selle kooskõlastamiseks ühiskonnas. Need tulud tuleb nüüd järgmise aasta eelarvest välja võtta. Kahe nädala pärast tuleb eelnõu välja ja jõuame novembris riigikokku. Ta jõustub 2025. aasta alguses," rääkis rahandusminister. Kallas märkis, et valitsussektori kulud on kasvanud aastast 2017 ja tulud on kahanenud sellest aastast. "Aastaks 2027. on meil olukord, kus meie valitsussektori tulud on 37 protsenti SKP-st ja kulud on 42 protsenti SKP-st. Me ei saa kiirlaenuga õpetajate palka tõsta. Tänane valitsus peab klattima seda suurt auku tulude ja kulude vahel. Püsitulude osas on meil vaja ühiskondlikku diskussiooni, hakkame seda siis pidama," kutsus Kallas üles debatile. Ta lisas, et riigi tulude vähenemine pole seotud sellega, et kuskil on maksuküür. "Tulude vähenemine on seotud sellega, et välisvahendeid tuleb meile oluliselt vähem. Mitte sellepärast, et me neid kasutusele ei võta, vaid neid tulebki meile vähem. Kütuseaktsiisi vähendamine on tulu vähendamine. Üheksa aasta perspektiivis vaadates ei tule meil riigieelarves tulud ja kulud kokku, ja sellega on vaja hakata tegelema. Kui tahame majanduskasvuga siit august välja ronida, siis järgmistel aastatel peab Eesti majanduskasv olema nii kiire, et me nelja aastaga jõuame Suurbritannia heaolu tasemele. See pole realistlik," lisas ta. Meil pole fetišit, et tahaks makse tõsta, sõnas Läänemets. "Pikad eelarveläbirääkimised näitavad, et ongi majanduse seis raske. Klatime miinust, mida paremerakonnad on tekitanud," lausus ta. Maksude parem kokku kogumine on üks eesmärke, lisas Võrklaev. "Maksuametiga oleme rääkinud: e-arved on plaanis teha aastast 2025 kohustuslikuks. Sellega kahandame maksupettuseid. Nutikamalt hakkab maksuamet kasutama tehisintellekti, et avastada maksupettusi," sõnas ta. Läänemets väitis, et järgmise aasta eelarves läheb pensionäride elu paremaks. "Pensione me kärpima ei lähe. Alampalk tõuseb - ja jõuliselt tõuseb. Lisaks pankadel on meil veel üks sektor, mis on teeninud megakasumeid - see on põlevkivisektor. Nemad ka hakkavad riigieelarvesse panustama. Automaks on SDE vaates positiivne, sest see maksustab ka luksust. Maainimestele on hea sõnum ka: kuna automaks jõustub pool aastat hiljem, siis 2025. aastal saab teoks ühtne ühistranspordisüsteem, busse ja ronge hakkab rohkem käima, tuleb ühtne piletisüsteem. Kui seni sõitis buss teie kodukohas kaks korda päevas, siis tulevikus hakkab sõitma neli kuni kuus korda päevas," rääkis Läänemets. Helme vastas talle, et Inimesed tahavad sõita oma autoga, niimoodi, et see neil oma palgast välja tuleb.  Vajaduspõhised toetused ja julgeolekumaks  Kallase sõnul läheb järgmisel aastal 50 protsenti riigieelarvest revisjoni alla, ja sotsiaalministeerium peab minema üle vajaduspõhistele toetustele. "Meil on helded lastetoetused ja vanemahüvitised, mis on Eesti sugusel riigil väga arusaadav koht. Küsimus on selles, kas mina vajan seda lastetoetust, siis, ei, ma ei vaja," tõi Kallas näite, et tema sissetulek on lastetoetuse saamiseks tegelikult liiga suur. Laiapindse julgeoleku maks peaks katma 400 miljonilise eelarveaugu, ütles Võrklaev. "Soovime selle kehtestada 2025. aastast. meil ei ole kõikideks kohutusteks muidu vajadust, meil on seda maksubaasi vaja, selle debati avame peagi," sõnas ta. Sellesse maksu panustavad kõik, ütles Läänemets. "Ta on laiapindne ka maksuna, pole nii, et ainult inimesed maksavad, vaid peavad maksma ka ettevõtted. Kui palju peab inimene maksma, selgub pikema debati käigus. SDE nägemus on Reformierakonnast väga erinev, meie ütleme, et see peaks olema astmeline tulumaks, aga nemad tahavad midagi muud," märkis minister. Kui palju kavatseb valitsus laenu võtta, ei osanud Võrklaev täpselt peast öelda.    					Toimetaja:  Mari Peegel


Puutumatus ja vastutusEsmaspäeval otsustas riigikogu EKRE saadikult Kert Kingolt võtta saadikupuutumatuse, et saaks edasi liikuda tema võimaliku kelmuse ja kuluhüvitiste väärkasutamise juhtumi käsitlemisega. On väga oluline rõhutada, et kindlasti ei tähenda see sugugi, et inimene oleks milleski süüdi tunnistatud. See tähendab üksnes seda, et süüküsimust saab riigikogu loal üldse kohtupingi ees põhjalikumalt uurida ning tõtt välja selgitada.
Kindlasti ei tohi puutumatust kergekäeliselt võtta ning luua sellega võimalust, et saadikuid hakatakse pahatahtlike süüdistustega oma rahva häältega usaldatud töö tegemise juures takistama. Puutumatuse võtmisel peavad olema väga mõjuvad põhjused. Üleeile, olles õiguskantsleri sõnavõtu ära kuulanud, otsustas riigikogu 66 poolthäälega EKRE saadikult Kert Kingolt puutumatuse võtta ning vastu oli üksnes 13 saadikut. Järelikult olid õiguskantsleri põhjused piisavalt mõjusad.
Kingo erakonnakaaslaste sõnavõttudes oli küll omajagu tõtt, sest nagu öeldud, on saadikupuutumatus demokraatliku riigi toimimiseks väga oluline ning seda ei tohi uisapäisa ära võtta. Ent neis oli ka omajagu küsitavusi, näiteks samuti EKRE ridadesse kuuluv Helle-Monika Helme hoiatas teisi riigikogu liikmeid puutumatuse võtmise poolt hääletamast, sest «teie olete muidu järgmised». Jah, see peab olema väga kaalutletud samm, aga mitte nii erakorraline, et ühelt saadikult puutumatuse võtmine looks pretsedendi ning vallandaks poliitilise nõiajahi.
Meenutame, et saadikupuutumatus on võetud alates 1991. aastast kokku 12 saadikult, nüüd on Kingol au olla järjekorras 13. Saadikupuutumatusest on ilma jäänud Mihhail Korb ja Mailis Reps, Põhja-Sakala valla kunagi riigikokku valitud opositsiooniliider Priit Toobal ning see on võetud ka realt reformierakondlastelt, näiteks Siim Kallaselt ja Heiki Kranichilt. Erakondasid, kuhu läbi aastate uurimise alla sattunud saadikud on kuulunud, pole see hävitanud ega üleüldist nõiajahti vallandanud.
Riigikogus töötamine on väga suur privileeg ja vastutus. Vastutus nii enda ja oma erakonna poolt hääletanute, aga ka terve Eesti rahva ees. Vastutus oma tegude eest ja kohustus põhjendatud kahtluse korral õiglus jalule seada. Saadikupuutumatus ei tähenda ega tohigi tähendada seda, et saadik on põhjendatud kahtluse korral vabastatud vastuste andmisest ja vajadusel ka vastutuse kandmisest. Loodetavasti ei unusta seda ükski riigikogu saadik.


Leedulane paneb õunamahla voolamaLõunakeskuse lähistel asuva õunamahlatelgi juures polnud eile kella kümne paiku hommikul just palju inimesi, kuid seal teenust pakkuva Domas Čeponise sõnul on nad tänavu veel liiga vähe tegutsenud ning suuremat kundede hulka on oodata uuel nädalal.
Suure punase kuppeltelgi juures seisis teiste hulgas Diane Kütt, kes parajasti ootas, et tema toodud õuntest mahl valmiks. Kuigi võimalik on saada kuumutatud mahla, valis Kütt sedapuhku toormahla. Oma anumaga on toormahla hind 70 senti liiter.
Tavaliselt teeb Kütt ise kodus mahla. «Mul on pisikene kodukasutuse mahlapress, aga sellega tegemine on palju aeganõudvam,» selgitas ta. Just mugavus ongi tema sõnul teenuse üks suurimatest võludest.
Küti sõnul võiks selliseid mahlategijaid Tartus rohkemgi olla, sest paljudel on kodus õunapuud, mille saagist suur osa rändab prügihunnikusse.
Äri areneb pidevalt
Leedust pärit Domas Čeponis alustas Eestis äri eelmisel aastal, siin tegutseb ta osaühinguga Paradiisiõun. Eestis töötab Čeponis ainult senikaua, kuni kestab mahlahooaeg. Teenus, mida ta pakub, on lihtne. Tuleb minna oma õuntega tema juurde ning olenevalt kogusest saab umbes 20 minutiga kätte mahla, juba kuumutatud ja kraaniga pakki pakitud.

Mahlategu käib nagu kodus, aga tänu võimsale masinaliinile on see palju kiirem ja inimesele lihtsam.4 x Sille Annuk
Sille Annuk

Kuumutatud mahl käib kolmeliitrisse pakki, ühe paki eest tuleb välja käia neli eurot. Čeponis märkis, et hind võib tunduda odav, mahla teeb ta alates 50 kilost õuntest ning nii saab sellest kogusest omajagu mahlapakke – üks pakk ei tundu palju, aga saja paki hind võtab juba kukalt kratsima. «Me saaksime küsida kõrgemat hinda, kui müüksime valmis mahla, kuid kuna inimene tuleb oma õuntega, siis on nõnda,» selgitas ta.
Kui aga masinavärk üleval ja kliente jagub, siis on mahlameister Domas Čeponise sõnul töö põnev ja igav ei hakka kunagi.

Kodumaal on Čeponis sellist teenust pakkunud juba kümme aastat. Idee tuli sellest, kui ta nägi Saksamaal sarnast süsteemi. Ta tõdes, et kümne aastaga on selles äris siiski palju muutunud. Alguses tegi ta mahla käsipressiga, nagu paljudes kodudes siiamaani. Nüüd on tal aga võimekas masinaliin, mis õunad purustab, sellest pudist mahla välja pressib ning ka ära kuumutab.
Kogu masinavärki ja ka telki selle ümber pannakse üles ligi kaks nädalat. Kui ilmneb, et mõni masinajupp on katki või kadunud, tuleb seda tellida Itaaliast või Saksamaalt.
Keelebarjäär ei takista
Kui aga masinavärk üleval ja kliente jagub, on töö Čeponise sõnul põnev ning igav ei hakka kunagi. Talle väga meeldib suhelda inimestega, kes oma õunu mahlaks tulevad tegema. Čeponis eesti keelt ei oska, kuid inglise keeles saab põhilised jutud aetud või siis tuleb leida keegi, kes aitaks tõlkida. Peamine on, et omavahel saaks suheldud ja mõlemad pooled oleksid rahul.
Pressitud mahlale ei lisata suhkrut ning seetõttu on mahl ka väga eheda maitsega. Lisaks on iga mahl erinev, sest õunad, mida inimesed toovad, on erinevad. Čeponise sõnul saab kõige parema mahla siis, kui õuntele lisada veel marju, näiteks vaarikaid või arooniaid. Ka talle endale meeldib selline mahl enim ning seepärast julgustab mahlategija ka inimesi õuntele lisaks veidi marju tooma.

Kolmeliitrised mahlapakid täituvad kõigest mõne sekundiga. Igaks juhuks loputab Domas Čeponis pakid voolikuga üle, et need väljast mahlaseks ei jääks.
Sille Annuk

Leedus on Čeponis äri ajanud pikalt, ta on töötanud ka Lätis. Eestisse tulema ajendas teda see, et riigid ja ka inimesed on Baltimaades üsna sarnased. «Eestis alustasime eelmisel aastal, aga toona jäime veidi hiljaks,» märkis Čeponis. «Tänavu tulime vara ja oleme ka paremas asukohas.»
Paljud huvilised, kes mullu tema juures käisid, on õunakottidega jälle platsis. Nende hulk sõltub nagu ikka ilmast: kui sajab, on inimesi vähem, aga päikesepaistelise ilmaga on soovijaid palju. Õunu saab mahla pressimiseks viia ka nädalavahetusel.
Sageli tullakse mahla tegema terve perega: lastel on põnev vaadata, kuidas mahl valmib, ning sedagi, kuidas õunajäänused mööda pikka toru suurde konteinerisse lendavad. Samuti saab maitsta värsket mahla ja veeta koos perega mõnusalt aega. Nii võib pealtnäha lihtne mahlategu muutuda hoopistükkis toredaks elamuseks.

Punase kuppeltelgi püstipanek võtab aega ligi kaks nädalat ning kuna tegemist on hooajatööga, tuleb see igal aastal ka kokku pakkida.
Sille Annuk


Uued tulijad osutusid tavalisteks poliitikuteks. Eesti 200 saadik ostis maksumaksja rahaga džinntoonikuEesti 200 valijad ja lihtliikmed on pidanud tänavu leppima tõdemusega – Eesti 200 ei muutnud poliitikat, hoopis poliitika muutis neid. Kadri Tali lubab ühe kahtlase restoraniarve riigile tagasi maksta. Kuidas uued tulijad sedavõrd kiirelt mutta sukeldusid?
Pisiskandaalid. Sisetülid. Kismad ametikohtade nimel. Kuluhüvitiste kummaline kasutamine. Joogid autosse (või Liina Normetile, kui uskuda Lauri Hussarit). Täiskomplekt kõike, mis ühe erakonna juurde justkui kuulub.
Kui Johanna-Maria Lehtme juhtum kõrvale jätta, ei midagi skandaalset. Samas kaugel puhtast poliitikast, mida uued tulijad kõikidele valijatele lubavad. Lihtsalt üks täiesti tavaline Eesti erakond.
Tarmo Jüristot poliitikaanalüüsi ja liberaalse ilmavaatega tegelevast ühendusest Salk ei üllata Eesti 200 säärane käekäik liialt. Inimesed on inimesed. „Kui nad satuvad olukorda, kus on olnud teised, käituvad nad täpselt samamoodi,“ märgib Jüristo.
Eesti 200 õnnetuseks on aga valijatel uutele tulijatele kõrgemad ootused kui vanadele parteidele. Väiksemad korruptsiooniskandaalid vanade olijate reitingut peaaegu ei mõjuta. Reformierakonna toetust ei kahandanud isegi Kaja Kallase abikaasa Venemaa-vedude skandaal.
„See (kõrged ootused – EE) on enda välja kutsutud. Uued erakonnad tulevad just lubadusega, et poliitika probleem on liigne korruptiivsus. Nad lubavad teha teisiti. Kui läheb nagu varem, inimesed pettuvad,“ selgitab Jüristo.
Jüristo nimetab uute parteide valijaid naiivseteks. Sealjuures üldsegi mitte solvavalt: „Poliitika mõistes ei ole naiivsus halb asi.“
Ta viitab, et need inimesed päriselt usuvad – poliitikat on võimalik teha teisiti. Puhtalt, skandaalideta ja omakasupüüdmatult. Iseenesest on selline naiivsus väga tervitatav. Enamikul valijatest seda enam pole. See aga tähendabki, et kõiksugu skandaalid neelatakse lihtsalt alla.
„Uute tulijate lootus on, et nad muudavad, kuidas poliitikat tehakse. Alati juhtub aga, et poliitika muudab hoopis neid,“ ütleb Jüristo.
Samas leiab Jüristo, et Eesti 200-l võinuks minna veelgi halvemini. 2019. aastal olid nad valitsemiseks veel vähem valmis kui tänavu. „Nüüd oli neil aega organisatsiooni üles ehitada. See natuke vähendas võimalust, et nad jooksevad õhust tühjaks nagu Vabaerakond.“
Kuidas jõudis Eesti 200 aga kuristiku äärele, kus neid lahutab Res Publica, Roheliste ja Vabaerakonna saatusest vaid üks samm?
Ukraina sõja suur mõju
Eesti 200 siseelu hakkab üle keema juba aasta enne parlamenti pääsemist. 2022. aasta veebruari alguses on veel kõik hästi. Reiting ligi 20 protsenti ning toetustabeli esikoht käeulatuses.
Reformierakond ja Keskerakond tõmbavad valitsuses tülitsemisega üksteise reitingut usinalt alla. EKRE on seal, kus alati: reiting veidi üle 20 protsendi.
Nii mõnigi Eesti 200 liige loodab 2003. aasta Res Publica stsenaariumi kordumist, kus uus tulija lööb Toompea ukse nii suure pauguga lahti, et ühel parteilasel õnnestub kohe potsatada Stenbocki majja.
Margus Tsahkna ütleb taustavestlustes ajakirjanikele julgelt, et Eesti 200 eesmärk on valimisvõit. See ei ole mingi niisama praalimine, ta päriselt usub sellesse. Kõik märgid näitavad, et Eesti 200 tõus ei pidurdu ning vanad olijad järjest kukuvad.
Siis lendab aga kõik õhku. 24. veebruaril tungib Venemaa Ukrainasse.
Siis lendab aga kõik õhku. 24. veebruaril tungib Venemaa Ukrainasse. Sisepoliitilistes kriisides vaevelnud Reformierakonna juht Kaja Kallas osutub välissuhtluses tõenäoliselt efektiivseimaks Eesti poliitikuks läbi aegade.
Oravapartei tagant Eesti 200 rüppe liikunud valijad hakkavad tagasi minema. Eesti 200 reiting langeb kuus kuud jutti.
Juba möödunud aasta suve hakul algavad Eesti 200 sees tõsisemad tõmblused. Selle taga on kolm inimest: Margus Tsahkna, Marek Reinaas ja Kadri Napritson-Acuna. Nad asuvad usinalt maad kuulama. Erakonnakaaslastele räägitakse, et Kristina Kallas pole parteile hea juht.
Langeva reitinguga erakonnas pole seda mõtet teab kui keeruline maha müüa. Eesti 200 liikmetel pole ka erilist poliitilist kogemust. Nad veel ei tea, et lubadused piirkondade elustamisest ning aktiivsemast siseelust on sisevalimiskampaaniate klassika. Sel ei ole kunagi erilist sisu.
Paljud Kallase selja taga olnud hüppavad kolmiku paati. Tõepoolest, reiting langeb ja erakond pole enam pildil. Rahulolematus tuleb igati loomulikult.
Hussar on juhina pehme
Suve lõpuks on selge, et Kristina Kallast on võimalik kukutada. Kolmikul on puudu vaid juhikandidaat. Nende endi hulgast oleks loogiline valik Tsahkna, aga tema erakonda juhtida ei taha. Isamaas ta korra juba proovis ning õppis, et see ei ole meeldiv töö. Lisaks teab Tsahkna, et erakonnas on inimesi, kes temasse eriti hästi ei suhtu. Mõned uue poliitika tegijad näevad Tsahknas poliitilist karjeristi.
Appi võetakse Lauri Hussar. Endise Postimehe peatoimetaja kasuks räägib, et ta ei ole konfliktne. Endised kolleegidki kirjeldavad teda eranditult kui „meeldivat inimest“.
Ka hiljem tüliga erakonnast lahkunud ütlevad tänini, et Hussarile nad midagi ette ei heida. Peale selle, et nende arvates kasutasid Reinaas-Tsahkna teda sisuliselt marionettnukuna.
Sarnased etteheited kõlavad ka Hussari endistelt Postimehe kolleegidelt. Kuigi tore inimene, ei olnud Hussar kindla käega juht. Keerulistes olukordades tõmbus ta kerra nagu siil. Oma tahtmist Hussar läbi ei surunud. Pigem lasi kõigel minna nii, nagu veel kõrgemad ülemused tahtsid.
Oktoobrikuise Eesti 200 üldkogu eel läheb olukord parteis eriti teravaks. Kallase leer otsustab, et võitluseta nad oma positsioonist ei loobu. Kahe favoriidi kõrvale ilmub neutraalse kandidaadina ka noortekogu juht Hendrik Terras. Sellest tuleb hiljem paksu pahandust.
Veel mõned päevad enne juhivalimisi pole Hussari meeskond kindel, kas nad võidavad. Pigem kaldub kaalukauss hoopis Kallase jätkamise poole. Parteikaaslasi hakatakse usinalt töötlema. Neile räägitakse, et kui Kallas jätkab, siis suurtoetaja Priit Alamäe enam Eesti 200-le raha ei anneta.
Kas jutt tõele vastas, Ekspress ei tea. Alamäe ise lükkab hiljem säärased väited nii Kallasele kui mitmele toonase juhi toetajale ümber.
Faktid ütlevad, et Alamäe annetas erakonnale 25 000 eurot veel kaks päeva enne Hussari esimeheks valimist. Ehk ajal, kui Hussari leerist räägiti, kuidas vale tulemuse järel Alamäe enam parteid ei toetaks.
Kallase leer arvab tänini, et kogu Terrase kandidatuur oli hästi lavastatud näitemäng. Muidugi selleks, et saavutada Hussarile soodne tulemus.
15. oktoobril toimub Eesti 200 üldkogu. Kõlavad esimehekandidaatide kõned. Kahe suure rivaali kõrval juhiks pürgiv Terras peab partei senise juhtimise kohta üliterava kõne. See on hästi ette valmistatud ja mõjus. Kõne lõppeb tõelise pommuudisega – Terras teatab, et võtab kandidatuuri tagasi ning palub toetada Lauri Hussarit.
Kallase leer arvab tänini, et kogu Terrase kandidatuur oli hästi lavastatud näitemäng. Muidugi selleks, et saavutada Hussarile soodne tulemus. Kallase toetajad on ääretult pettunud. Hussar ise kinnitab aga üldkogu järel, et kuulis Terrase taandumisest alles valimiste-eelsel õhtul.
Erakonnas oli veel mitu poliitikut, kes olnuks valmis Hussari ja Kallase kõrval kandideerima. Täitma tasakaalustavat rolli. Nad kõik aga loobusid. „Kahte klouni pole ju mõtet lavale panna,“ tõdeb üks juhiks kandideerimisele mõelnu aasta aega hiljem.
Igal juhul saadab võimupöörde kavandajaid edu. Hussar saab 101 häält ning Kallas 94. Nemad on rahul, aga peaaegu poolel erakonnal jääb rusikas taskusse.
Valimisnimekirjad koostas Tsahkna
„Inimesed tahavad midagi teravamat,“ nendib kaotuse järel Kallas. Midagi teravamat nad aga vähemalt esialgu ei saa. Hussari esimeste ülesastumiste järel löövad mõned julgemad Eesti 200-le juba hingekella. Mees on ümmargune nagu parimate päevade Jüri Ratas.
„Lahendus on see, et tuleb leida lahendus,“ on vaid üks näide Hussari kullavaramust. Teravus ilmneb Hussaris vaid siis, kui panna tema vastu istuma mõni keskerakondlane. Neid ründab ta tõepoolest jõuliselt.
Valimiste eel koondub võim parteis varasemast veelgi enam Hussari meeskonna kätte. Valimisnimekirjade koostamise protsessist pole partei lihtliikmetel suurt aimugi. Nende nimekirjade koostamist veab Tsahkna.
Veel kuu enne valimisnimekirjade esitamist peab Liisa Pakosta plaani sisustada valimisperiood Õhtulehte valimisartiklite seeria kirjutamisega. Siis kutsub Tsahkna ta aga kandideerima ning edasine on ajalugu. Pakosta istub praegu Toompeal.
Niisamuti satub Põhja-Tallinna, Kristiine ja Haabersti esinumbriks hiljem erakonnale tõeliseks Trooja hobuseks osutunud Johanna-Maria Lehtme. Temagi kutsub kandideerima Tsahkna. Sealjuures pole plaanist aimu isegi partei juhatusel. Kolm päeva enne valimisnimekirjade esitamise tähtaega näidatakse neile Lehtmeta nimekirja. See saadetakse isegi meediale.
Kaks päeva hiljem ilmub ta aga nimekirja ja kohe esinumbriks. Varem kolmandana kandideerima pidanud Liina Normet loobub seepeale valimistel osalemast. Ta ei näe, et suudaks Lehtme kõrval hääli koguda.
Vastupidi paljude konkurentide ning politoloogide ennustustele läheb Eesti 200-l riigikogu valimistel väga hästi. Nad saavad parlamendis 14 kohta. Kõik ennustused lubasid pigem ühekohalist saadikute arvu.
Sügisene kabetamine parlamendis
Sellega aga partei kasvuraskused ei lõpe. Laia kajastust leidnud Lehtme skandaali kõrval pulbitsevad sisevastuolud erakonna sees edasi. Keskkonnakomisjoni esimehe Tarmo Tamme suhtes algatatakse väärteouurimine ebaseadusliku metsaraie asjus. Ta mõistetakse õigeks, kuid enne seda jõuab ta komisjoni juhi kohalt tagasi astuda.
Toonane fraktsiooni esimees Marek Reinaas lubab suure suuga, et Tamme asemel saab komisjoni esimeheks keskkonnakaitsja Züleyxa Izmailova.
Izmailova ootab ja ootab, aga fraktsioon teda komisjoni juhiks ei kinnita. Lõpuks küsib ta Reinaasalt otse, miks asi venib. „Fraktsiooni otsust ju pole,“ vastab Reinaas. Hiljem on Reinaas Izmailova peale veel pahasem: „Sa ju ei taha, et me hääletama hakkaks. Sa kaotad niikuinii!“
Sügisel sünnib kompromiss. Keskkonnakomisjoni juhiks saab senine põhiseaduskomisjoni esimees Igor Taro, kes on nii Izmailovast kui Tammest märksa neutraalsem valik.
Ainus pettunu on aga Taro ise. Tema eelistanuks senises komisjonis jätkata. Aga kui parteil on vaja, tuleb liikuda. Seetõttu pole Taro ka avalikult protestinud.
Taro komisjonide vahel liigutamise taustal teeb Eesti 200 teisegi muudatuse. Fraktsiooni esimeheks saab Reinaasa asemel Toomas Uibo. Avalikult selgitatakse, et Reinaas peab pühenduma tulevastele valimiskampaaniatele ning erakonna sisekommunikatsiooni parandamisele.
Ekspressile räägivad aga konkurendid, et Reinaas ei tulnud tööga lihtsalt toime. Ta ei saanud riigikogu toimimisloogikast aru. „Vanematekogus oli Reinaas tõeline õudus,“ kirjeldab üks koalitsioonipartner. Obstruktsiooniga võitlemisel polnud temast lihtsalt kasu.
Lisaks polnud Reinaasaga rahul ka mitmed erakonnakaaslased. Fraktsiooni esimees peab lisaks käteväänamisele suutma teisitimõtlejaid kaasata. Reinaas sellega toime ei tulnud. Vastuvaidlemise korral ärritus ta kergelt ning muutus irooniliseks.
Uibolt loodavad nii koalitsioonipartnerid kui parteikaaslased tasakaalukamat ning organiseeritumat juhtimist.
Käesoleva aasta septembri keskpaigaks on Norstati andmetel Eesti 200 nelja nädala koondreiting veel üle valimiskünnise: 7,4%. Viimaste nädalate tulemused – 6,2% ja 6,6% – aga näitavad, et saab veel hullemaks minna.
Vankri pööramiseks pole veel hilja, arvab Tarmo Jüristo. „Praegu ei peaks veel mõtlema, et kõik on pekkis, aga ma võtaks olukorda tõsiselt. Sellega peab tegelema. Olulised on 2025. aasta kohalike omavalitsuste valimised.“
Kadri Tali lubab restoraniarve riigile tagasi maksta
Eesti 200 liikmete kuluhüvitiste kausta lapates võib märgata mõlemaid äärmusi. On neid, kes lisaks palgale maksumaksja raha peaaegu üldse ei kasuta. Sellesse punti kuuluvad Irja Lutsar, Marek Reinaas, Züleyxa Izmailova, Toomas Uibo ja Lauri Hussar. Nad kõik lasid esimese nelja ja poole ametikuuga hüvitada vähem kui 250 eurot.
Leidub aga ka vastupidiseid näiteid. Liisa Pakosta laseb iga kuu kinni maksta 450 eurot autoliisingut. Üle 450 euro kuus rahvasaadikutel autoliisinguks kuluhüvitisi kasutada ei lubatagi.
Tarmo Tamm tangib eriti usinalt. Juuli lõpuks oli ta maksumaksjal lasknud kinni maksta üle 2000 euro mootorikütust. Sealjuures tankis Tamm enamasti bensiini, kuid ühe korra hoopis diislit.
Huvide deklaratsiooni alusel kuulub Tammele vaid kaks bensiinimootoriga Porschet. Rahvasaadik ise põhjendab diisli tankimist sellega, et unustas diiselmootoriga Mercedese huvide deklaratsiooni märkida.
Lisaks korraldas Tamm maikuus Rakveres kohtumise valijatega peoruumides, mis kuuluvad mullu juunis skandaaliga Eesti 200st lahkunud, kuid ometi tänavu nende nimekirjas parlamenti kandideerinud Rainer Miltopile. Ruumide rent ja toitlustus läksid kokku maksma 800 eurot. Kõik endise erakonnakaaslase tasku.
Selles ei ole midagi ebaseaduslikku, riigikogu liige võib kohtumisele toitlustuse tellida kas või oma naiselt. Säärased asjad näevad aga lihtsalt halvad välja.
„Mulle endale tundub see normaalne. Eks sa ikka teed oma asju selle juures, keda sa tunned. Ma ei saa öelda, et ma Rakveres väga palju teisi kohti tunneks,“ selgitab Tamm.
Eesti 200 fraktsiooni aseesimees Kadri Tali aga lubab Ekspressi päringu peale suisa ühe kuluhüvitistesse esitatud 125eurose restoraniarve tagasi maksta. Džinntoonik. Veiseburger. Angersäga šašlõkk. Õunakook. Grillitud juust. Plangulõhe. Need kõik paluti riigil hüvitada põhjendusega: „Kohtumine valijatega.“
Kohtumisel valijatega osales 21. juulil lisaks Talile veel kaks inimest. Rahvasaadiku sõnul kohtus ta Pärnu restoranis juristi ning spordivaldkonna spetsialistiga. „Kahjuks ei taibanud ma sel hetkel, kui külaline kohtumise lõpus ühe joogi tellis, sellele kuidagi reageerida. Ise olen karsklane ja pean oluliseks seda eeskuju levitada, seetõttu tasun selle töölõuna arve omalt poolt riigile tagasi.“
Lisaks restoraniarvele palus Tali riigil samast päevast hüvitada ka 134eurose hotelliarve. Õhtul käis rahvasaadik Pärnu Muusikafestivali lõppkontserdil. „Minu osalemine oli nii tunnustus tegijatele, külalistele kui vajalik kunstilise taseme ja rahvusvahelise haarde hindamiseks. Lõppkontserdil ja sellele järgneval kohtumisel oli arvestatav hulk kultuuritegelasi, kultuurimetseene ja huvilisi, kellega mõtete ja kogemuste vahetamine oli minu tööks väga oluline,“ selgitab saadik.
Kaks hotellipäeva Pärnus maksis riik Talile kinni ka juuni lõpus. Siis kulus selleks suisa 435 eurot. Tali ütleb, et Pärnumaalt valitud saadikuna peabki ta aeg-ajalt oma ringkonnas ööbima. Juuni lõpus tutvus ta enda sõnul Pärnu koolide käekäiguga.
.


Juhtkiri: Puutumatus ja vastutusJUHTKIRIEsmaspäeval otsustas riigikogu EKRE saadikult Kert Kingolt võtta saadikupuutumatuse, et saaks edasi liikuda tema võimaliku kelmuse ja kuluhüvitiste väärkasutamise juhtumi käsitlemisega. On väga oluline rõhutada, et kindlasti ei tähenda see sugugi, et inimene oleks milleski süüdi tunnistatud. See tähendab üksnes seda, et süüküsimust saab riigikogu loal üldse kohtupingi ees põhjalikumalt uurida ning tõtt välja selgitada.Kindlasti ei tohi puutumatust kergekäeliselt võtta ning luua sellega võimalust, et saadikuid hakatakse pahatahtlike süüdistustega oma rahva häältega usaldatud töö tegemise juures takistama. Puutumatuse võtmisel peavad olema väga mõjuvad põhjused. Üleeile, olles õiguskantsleri sõnavõtu ära kuulanud, otsustas riigikogu 66 poolthäälega EKRE saadikult Kert Kingolt puutumatuse võtta ning vastu oli üksnes 13 saadikut. Järelikult olid õiguskantsleri põhjused piisavalt mõjusad.Kingo erakonnakaaslaste sõnavõttudes oli küll omajagu tõtt, sest nagu öeldud, on saadikupuutumatus demokraatliku riigi toimimiseks väga oluline ning seda ei tohi uisapäisa ära võtta. Ent neis oli ka omajagu küsitavusi, näiteks samuti EKRE ridadesse kuuluv Helle-Monika Helme hoiatas teisi riigikogu liikmeid puutumatuse võtmise poolt hääletamast, sest «teie olete muidu järgmised». Jah, see peab olema väga kaalutletud samm, aga mitte nii erakorraline, et ühelt saadikult puutumatuse võtmine looks pretsedendi ning vallandaks poliitilise nõiajahi.Meenutame, et saadikupuutumatus on võetud alates 1991. aastast kokku 12 saadikult, nüüd on Kingol au olla järjekorras 13. Saadikupuutumatusest on ilma jäänud Mihhail Korb ja Mailis Reps, Põhja-Sakala valla kunagi riigikokku valitud opositsiooniliider Priit Toobal ning see on võetud ka realt reformierakondlastelt, näiteks Siim Kallaselt ja Heiki Kranichilt. Erakondasid, kuhu läbi aastate uurimise alla sattunud saadikud on kuulunud, pole see hävitanud ega üleüldist nõiajahti vallandanud.Riigikogus töötamine on väga suur privileeg ja vastutus. Vastutus nii enda ja oma erakonna poolt hääletanute, aga ka terve Eesti rahva ees. Vastutus oma tegude eest ja kohustus põhjendatud kahtluse korral õiglus jalule seada. Saadikupuutumatus ei tähenda ega tohigi tähendada seda, et saadik on põhjendatud kahtluse korral vabastatud vastuste andmisest ja vajadusel ka vastutuse kandmisest. Loodetavasti ei unusta seda ükski riigikogu saadik."Saadikupuutumatus ei tähenda ega tohigi tähendada seda, et saadik on põhjendatud kahtluse korral vabastatud vastuste andmisest ja vajadusel ka vastutuse kandmisest."


Endine diakon maskeeris Ukraina mehi misjonärideksUkraina julgeolekuteenistus (SBU) teatas eelmisel nädalal, et sadamalinnas Odessas peeti kinni endine kirikumees, keda süüdistatakse suures patus. Nimelt olevat diakon võtnud altkäemaksu, et aidata ukrainlastest noormeestel ajateenistusest kõrvale hiilida. Sealjuures maskeeris abivaimulik sõjapelgureid kiriku misjonärideks, et neil õnnestuks sel moel riigist lahkuda.
SBU väitel kuulus abivaimulik Ukraina õigeusu kirikusse, mis oli alles hiljuti seotud Moskva patriarhaadiga. Uurijate väitel aitas anonüümseks jäetud endine diakon Euroopa Liidu riikidesse põgeneda vähemalt kuuel inimesel. Väidetavalt pistis diakon selle eest tasku umbes 4500 dollari (u 4200 euro) ulatuses altkäemaksu.
„Kahtlusalune oli koostanud nimekirjad misjonäridest, kes kavatsesid piiskopkonna juhi ja usukogukonna nimel välismaale reisida - eesmärgiga saada preestriks,“ teatas SBU. Ukraina julgeolekuteenistus arestis endise vaimuliku arvutid, mobiiltelefonid, SIM-kaardid ja eelnevalt mainitud ulatuses sularaha. Süüdimõistmise korral võib teda oodata kuni üheksa-aastane vangistus, kirjutab The Guardian.

Tegemist pole siiski ainsa omataolise juhtumiga - ajateenistusega seotud korruptsiooniskandaale on Ukrainas hiljaaegu üsna palju tuvastatud. Augustis alustas Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi riigis juba pikalt probleemiks olnud korruptsiooni vastu ulatuslikku võitlust. Ta toonitas, et sõjaaegset korruptsiooni tuleb käsitleda riigireetmisena. Üks ja võrdlemisi suur osa probleemist ongi seotud ajateenistusega - täpsemalt selle igakülgse vältimisega. Seega vallandas Zelenskõi augustis kõikide oblastite värbamisjuhid. Puhastustöö toimus ka kaitseministeeriumi ladvikus.
Alles eelmisel nädalal avaldas Odessa peaprokuratuur, et regionaalpolitsei juhtkond on aidanud kümnetel meestel ajateenistusest hoiduda. Kohaliku arstliku komisjoni juht ja kaks sekretäri võeti uurimise alla - väidetavalt on nad võltsinud kümneid tervisetõendeid, mis „tõestasid“
noormeeste kõlbmatust ajateenistusse. Iga sellise võltstõendi eest maksti umbes 6500-9000 eurot. Seda arvestades oleks ajateenistusest pääsemiseks olnud odavam variant sõlmida tehing hoopis eelmainitud diakoniga ja hakata libamisjonäriks.

Korruptsioonivastane puhastustuli
Õigeusu vaimulik.

AARE KARTAU


Klient nõudis ehmatava toidu eest 3000 eurotJõgeval elav Margus Mikson ostis laupäeva hommikul endale Tartu Ringtee Siriusest burgeri ja üheksa-aastasele pojale kananagitsaprae, mida koos kohe sööma asuti.
Kuna pojal tulid muud tegemised sõpradega vahele, jäi praad poolikuks ja see võeti koju kaasa. Sama päeva õhtul soojendas isa prae üles, kui äkki tuli keskelt mustaks tõmbunud nagitsa seest välja ussi meenutav moodustis. Nagu hiljem selgus, olid hirmul suured silmad.
Mikson rääkis, et peale koleda nagitsa söömist on traumeeritud laps mitu päeva oksendanud ega läinud nädala alguses kooligi. «Arsti juures veel ei ole käinud, aga tuleb minna,» märkis isa.

Kahjunõue
Ta võttis juba nädalavahetusel ühendust Siriuse juhatusega. «Nad pakkusid prae eest raha tagasi, aga kui pojal on nii halb olla, siis see on naeruväärselt väike kompensatsioon. Laps ei taha sööki näha ka praegu,» ütles Mikson, kes oli Siriusele saatnud ka rikutud toidust pildid.
Enda sõnul oli Mikson küsinud ettevõttelt kompensatsiooniks esialgu 3000 eurot ning päev hiljem 1000 eurot, millega ettevõtja nõus ei olnud.

Margus Mikson hoidis kahtlase prae alles, et seda saaks hiljem laboris kontrollida.
Kuigi kõnealuse kananagitsa välimus isu ei tekita, kinnitas eile riigi laboriuuringute ja riski hindamise keskus (Labris), et parasiitidega see saastunud ei ole. «Uuringule toodud proovist parasiite ei leitud. Kananagitsas olev silmaga jälgitav pruunikas moodustis on tuvastatud kui veresoon,» seisis labori vastuses.

Saabus SMS teatega
Sirius Kiirtoidu juhatuse liikme Paul Lehto sõnul on ettevõttel kohutavalt kahju, et see kõik juhtus ja et asi on nüüd niikaugele läinud. «Toiduohutus on meie jaoks a ja o. Meie vaev selle nimel on igapäevane,» ütles ta.

Peale esimest pöördumist laupäeval selgitati Miksonile, kuidas nagitsaid transporditakse ja käideldakse. Ringtee Siriuse juhatajale anti teada, et nagitsad tuleb müügilt eemaldada ning info anti ka hulgifirmale, kust neid hangitakse. «Esmaspäeva hommikul teavitasime juhtunust ka terviseametit,» sõnas Lehto.
Laupäeva õhtul saabus kliendilt SMS teatega, et tema pojal hakkas paha. «Kliendile saadeti vastu SMS, et kindlasti tuleb pöörduda erakorralise meditsiini osakonda,» ütles Lehto. Samal õhtul olevat Mikson uuesti helistanud ja nõudnud 3000 eurot, sest vastasel korral pöördub ta ajakirjandusse. «Loomulikult keeldusime kliendi väljapressimisele allumast,» märkis Lehto.
Mikson võttis Siriusega ühendust taas esmaspäeva õhtul ja väitis, et ta pojal on endiselt halb. «Sel korral soovis ta 1000 eurot või lubas vastasel korral ajakirjanduse poole pöörduda. Loomulikult keeldume väljapressimisele allumast,» ütles Lehto.

"Samal õhtul olevat Paul Lehto sõnul Margus Mikson uuesti helistanud ja nõudnud 3000 eurot, sest vastasel korral pöördub ta ajakirjanduse poole."
SILLE ANNUK

VEIKI OJAPERV


Leedulane paneb õunamahla voolamaVARUMISE AEG. Kurgipurgid ja moosid peaksid praeguseks juba keldris olema. Talveks valmistumine aga jätkub, kätte on jõudnud mahlateo aeg. Mõnele on see tore ajaviide, kuid mõnele tüütu töö, mille võiks keegi teine ära teha.Lõunakeskuse lähistel asuva õunamahlatelgi juures polnud eile kella kümne paiku hommikul just palju inimesi, kuid seal teenust pakkuva Domas Čeponise sõnul on nad tänavu veel liiga vähe tegutsenud ning suuremat kundede hulka on oodata uuel nädalal.Suure punase kuppeltelgi juures seisis teiste hulgas Diane Kütt, kes parajasti ootas, et tema toodud õuntest mahl valmiks. Kuigi võimalik on saada kuumutatud mahla, valis Kütt sedapuhku toormahla. Oma anumaga on toormahla hind 70 senti liiter.Tavaliselt teeb Kütt ise kodus mahla. «Mul on pisikene kodukasutuse mahlapress, aga sellega tegemine on palju aeganõudvam,» selgitas ta. Just mugavus ongi tema sõnul teenuse üks suurimatest võludest.Küti sõnul võiks selliseid mahlategijaid Tartus rohkemgi olla, sest paljudel on kodus õunapuud, mille saagist suur osa rändab prügihunnikusse.Äri areneb pidevaltLeedust pärit Domas Čeponis alustas Eestis äri eelmisel aastal, siin tegutseb ta osaühinguga Paradiisiõun. Eestis töötab Čeponis ainult senikaua, kuni kestab mahlahooaeg. Teenus, mida ta pakub, on lihtne. Tuleb minna oma õuntega tema juurde ning olenevalt kogusest saab umbes 20 minutiga kätte mahla, juba kuumutatud ja kraaniga pakki pakitud.Kuumutatud mahl käib kolmeliitrisse pakki, ühe paki eest tuleb välja käia neli eurot.Čeponis märkis, et hind võib tunduda odav, mahla teeb ta alates 50 kilost õuntest ning nii saab sellest kogusest omajagu mahlapakke - üks pakk ei tundu palju, aga saja paki hind võtab juba kukalt kratsima. «Me saaksime küsida kõrgemat hinda, kui müüksime valmis mahla, kuid kuna inimene tuleb oma õuntega, siis on nõnda,» selgitas ta.Kodumaal on Čeponis sellist teenust pakkunud juba kümme aastat. Idee tuli sellest, kui ta nägi Saksamaal sarnast süsteemi. Ta tõdes, et kümne aastaga on selles äris siiski palju muutunud. Alguses tegi ta mahla käsipressiga, nagu paljudes kodudes siiamaani. Nüüd on tal aga võimekas masinaliin, mis õunad purustab, sellest pudist mahla välja pressib ning ka ära kuumutab.Kogu masinavärki ja ka telki selle ümber pannakse üles ligi kaks nädalat. Kui ilmneb, et mõni masinajupp on katki või kadunud, tuleb seda tellida Itaaliast või Saksamaalt.Keelebarjäär ei takistaKui aga masinavärk üleval ja kliente jagub, on töö Čeponise sõnul põnev ning igav ei hakka kunagi. Talle väga meeldib suhelda inimestega, kes oma õunu mahlaks tulevad tegema. Čeponis eesti keelt ei oska, kuid inglise keeles saab põhilised jutud aetud või siis tuleb leida keegi, kes aitaks tõlkida. Peamine on, et omavahel saaks suheldud ja mõlemad pooled oleksid rahul.Pressitud mahlale ei lisata suhkrut ning seetõttu on mahl ka väga eheda maitsega. Lisaks on iga mahl erinev, sest õunad, mida inimesed toovad, on erinevad. Čeponise sõnul saab kõige parema mahla siis, kui õuntele lisada veel marju, näiteks vaarikaid või arooniaid. Ka talle endale meeldib selline mahl enim ning seepärast julgustab mahlategija ka inimesi õuntele lisaks veidi marju tooma.Leedus on Čeponis äri ajanud pikalt, ta on töötanud ka Lätis. Eestisse tulema ajendas teda see, et riigid ja ka inimesed on Baltimaades üsna sarnased. «Eestis alustasime eelmisel aastal, aga toona jäime veidi hiljaks,» märkis Čeponis. «Tänavu tulime vara ja oleme ka paremas asukohas.»Paljud huvilised, kes mullu tema juures käisid, on õunakottidega jälle platsis. Nende hulk sõltub nagu ikka ilmast: kui sajab, on inimesi vähem, aga päikesepaistelise ilmaga on soovijaid palju. Õunu saab mahla pressimiseks viia ka nädalavahetusel.Sageli tullakse mahla tegema terve perega: lastel on põnev vaadata, kuidas mahl valmib, ning sedagi, kuidas õunajäänused mööda pikka toru suurde konteinerisse lendavad. Samuti saab maitsta värsket mahla ja veeta koos perega mõnusalt aega. Nii võib pealtnäha lihtne mahlategu muutuda hoopistükkis toredaks elamuseks."Kui aga masinavärk üleval ja kliente jagub, siis on mahlameister Domas Čeponise sõnul töö põnev ja igav ei hakka kunagi."Eile hommikul käis Diane Kütt oma õunu toormahlaks tegemas ning jäi Domas Čeponise tööga väga rahule.Punase kuppeltelgi püstipanek võtab aega ligi kaks nädalat ning kuna tegemist on hooajatööga, tuleb see igal aastal ka kokku pakkida.Kolmeliitrised mahlapakid täituvad kõigest mõne sekundiga. Igaks juhuks loputab Domas Čeponis pakid voolikuga üle, et need väljast mahlaseks ei jääks.Mahlategu käib nagu kodus, aga tänu võimsale masinaliinile on see palju kiirem ja inimesele lihtsam. 4 X SILLE ANNUKEGELI RAUDMÄE


Naine kaotas veebikelmidele üle 5000 euroTALLINN, 20. september, BNS - Veebikelmid võtsid käesoleval nädalal sihikule Ida-Virumaal elava naise, kes jäi ilma enam kui 5000 eurost.
18. septembril sai Alutaguse vallas elav naine kõne end politseinikuna esitlenud kelmilt, kes väitis, et naise kontol toimuvad kahtlased tehingud ning nende peatamiseks peaks naine talitama ametniku suuniste järgi.
Naine paigaldas kelmi õpetusel enda arvutisse AnyDesk programmi ning sisestas enda PIN-koodid, teatas Ida prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Hiljem avastas naine, et tema kontolt on kadunud enam kui 5000 eurot. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Saksamaa nõuab Poolalt väidetava viisapettuse kohta selgitusiBERLIIN, 20. september, AFP-AP-BNS – Saksamaa palus Poola valitsusel täpsustada "tõsiseid" väiteid viisapettuse kohta, mis tulid ilmsiks enne riigis peetavaid valimisi, mille keskmes on rändeteemad, ütlesid kolmapäeval allikad Berliinist.
Ametnike sõnul helistas siseminister Nancy Faeser oma Poola ametivennale ja kutsus välja Varssavi suursaadiku Berliinis. Kõnelustel nõuti Poolalt väidete kohta "kiiret ja täielikku selgitust".
Poolat on juba mitu nädalat raputanud skandaal, kus väidetakse, et riigi konsulaadid on alates 2021. aastast väljastanud umbes 250 000 viisat migrantidele Aasiast ja Aafrikast vastutasuks mitmetuhande eurostele pististele.
AFP – AP – Baltic News Service


Eakatest kuriteoohvritest langes ligi 40 protsenti vägivallatsemise ohvriks   Justiitsministeeriumi vanemaealiste kuriteoohvrite analüüsist selgub vanaduse kurvem pool - see on kodune vägivald või säästude väljapetmine.   Mida rohkem kasvab eakate vanus, seda suurem on kuritegude hulgas kehalise väärkohtlemise osakaal.     Reene Leas


Gaboni kukutatud liidri poega süüdistatakse riigireetmisesLIBREVILLE, 20. september, AFP-BNS – Gaboni kukutatud presidendi Ali Bongo Ondimba pojale ja mitmele liitlasele esitati süüdistus riigireetmises ja korruptsioonis, ütles kolmapäeval prokurör.
Bongo vanim poeg Noureddin Bongo Valentin, presidendi endine pressiesindaja Jessye Ella Ekogha ja veel neli isikut said süüdistused ja võeti vahi alla, ütles prokurör André-Patrick Roponat.
Naftarikast Gabonit alates 2009. aastast valitsenud Bongo kukutati sõjalise riigipöördega 30. augustil vahetult pärast seda kui ta kuulutati valimiste võitjaks.
Opositsiooni ja riigipöörajate sõnul saatis valimisi pettus, samuti süüdistati Bongo režiimi ulatuslikus korruptsioonis ja väärjuhtimises.
AFP – Baltic News Service


EL nõuab Poolalt viisaskandaali kohta selgitustBRÜSSEL, 20. september, AFP-BNS – Euroopa Komisjon nõuab Poolalt kahe nädala jooksul selgitust süüdistuste kohta, et riigi konsulaadid ja lepingupartnerid on väljastanud altkäemaksu eest Schengeni viisasid, ütles kolmapäeval pressiesindaja.
Teated skandaalist on väga murettekitavad ning EK sisevolinik Ylva Johansson on seetõttu kirjutanud Poola võimudele ja palunud selgitust, ütles pressiesindaja Anitta Hipper.
AFP – Baltic News Service


Henn Põlluaas: ühest Kaja Kallase ja Reformierakonna valest, mis Eestile karuteene tegiMäletate, kuidas Reformierakond eesotsas Kaja Kallasega püüdis EKRE valitsemise ajal sihikindlalt ja hüsteeriliselt lõpetada kunagise FBI direktori Louis Freeh`ga sõlmitud lepingut Danske panga rahapesu uurimiseks ja kompensatsiooni saamiseks, valetades, et tegemist olevat Putini käsilasega ja Eesti mingit kasu sellest ei saa?
Peale meie valitsuse kukutamist lõpetatigi leping kiirelt ühe esimese asjana ära. Aga huvitaval kombel pole ka rahapesu uurimisestki enam suurt midagi kuulda. Täpselt nii, nagu polnud rahapesu järelvalvest Reformierakonna võimul oleku ajal midagi kuulda. Isegi suur osa rahapesuga seotud kriminaalkuriteod ja nende karistused muudeti väärtegudeks ja sisuliselt karistamatuteks. Ju siis oli see kellelegi millegipärast vajalik. Putinist rääkides, siis minu arusaamist mööda on just see Putinile kõigiti meelepärane tegu. Kõik Venemaale viivad nöörid ja seosed jooksevad kenasti liiva ja karistusi pole ka vaja karta.
Tänases (20.09.2023) RK infotunnis võttis Kallas selle teema üles ning ohkis ja ähkis, et kujutage ette kui kohutav oleks olnud, kui Louis Freeh`ga sõlmitud leping oleks jõusse jäänud ja kolm miljonit eurot oleks raisatud.
Aga vaatame siis, mis oleks juhtunud kui EKRE rahandusminister Martin Helme sõlmitud leping oleks jätkunud? Taani sai täpselt samadel asjaoludel rahapesu hüvitiseks 680 miljonit ja on enam kui kindel, et kui EKRE sõlmitud leping ja alustatud uurimine oleks kestnud, oleks ka Eesti saanud sadu miljoneid eurosid hüvitisi.
Kolme miljoni eest sadu miljoneid kasu! Suurepärane! Kaja Kallase meelest oleks see aga kohutav?! Kohutav on hoopiski see, et nüüd oleme tänu Reformierakonnale kõigest ilma.
Poleks vaja mingeid maksutõstmisi, mis meie majanduse ja inimeste heaolu hävitavad ja raha oleks jätkunud veel paljuks muukski. Aga ei, kellelgi oli vaja asi juhuslikult vaiba alla ja ka Eesti riigi (loe: maksumaksja) suu suurest rahast puhtaks pühkida. Siinkohal tasub meenutada ühte vana poliitikatõde – juhuseid pole olemas. Palju õnne Reformierakond.
„Eelmise aasta lõpus sõlmis Danske Bank kokkuleppe et maksavad seoses rahapesuskandaaliga hüvitisi 2 miljardit USD. Seal hulgas saab Taani 680 miljonit USD.”
Henn Põlluaas, EKRE Riigikogu saadik


Kui neid mälestisi ees ei oleks!Estonia teatri juurdeehitust tuleks ikkagi pärandi hoidmise põhimõtte pärast tõsiselt kaaluda enne, kui seda ehitama hakata, arvab ajaloolane ja muinsuskaitsja Jaan Tamm.UNESCO maailmapärandi komitee kandis 15. septembril Kiievi ja Lvivi linna ohustatud maailmapärandi nimekirja. Neist Kiievi territooriumil asuvad, 11. sajandist pärit Püha Sofia peakirik ja Petšerski koobasklooster on ka eraldi mälestistena samas nimekirjas. Nagu aga lähiajalugu on näidanud, ei päästa maailma kultuuripärandi absoluutses tipus olemine neid looduskatastroofide ja veelgi enam inimeste poolt esile kutsutud purustustegevuse eest. Nii juhtus ususõdade käigus Talibani purustatud maailma suurimate ja maailmpärandi nimekirjas olnud Buddha kujudega looduskaitsealuses Bāmyāni orus. Nii juhtub igapäevaselt ka Ukrainas, mille kultuuripärandit Vene väed süstemaatiliselt hävitavad.
Aga sõjategevus pole ainus, mis pärandit, eriti ehituspärandit ohustab. Samalaadseks ohuks võib olla mälestiste omanike ja ka teiste inimeste hoolimatus, kasutusest väljalangemine, sobimatud uusarendused ning ka rahapuudus. Just viimane on viimastel kümnenditel muutunud pea igapäevseks mureks Euroopa ja ka Eesti muinsuskaitses.
Seetõttu kutsutigi kümme aastat tagasi Euroopas ellu seitsme enimohustatud mälestise programm, mille fookus oli suunatud tähelepanu juhtimisele ohus olevale kultuuripärandile. Programmi juhib Euroopa Nostra koostöös Euroopa Investeerimispanga Instituudiga, neid toetab Euroopa Liidu programm «Loov Euroopa». Igal aastal valitakse esitatud kandidaatide hulgast välja seitse mälestist. Ning kuigi igaüht neist toetatakse vaid 10 000 euroga, on see summa mõeldud pigem edasiste sammude seadmiseks. Toob ju nimekirja valituks osutumine paigale kaasa avalikku rahvusvahelist tähelepanu ning aitab kaasa era- ja avaliku raha investeerimisele mälestise säilitamisel ja kasutamisel.
Aga sõjategevus pole ainus, mis pärandit, eriti ehituspärandit ohustab. Samalaadseks ohuks võib olla mälestiste omanike ja ka teiste inimeste hoolimatus, kasutusest väljalangemine, sobimatud uusarendused ning ka rahapuudus.
Eesti Muinsuskaitse Seltsi initsiatiivil arvati 2016. aastal Euroopa enimohustatud mälestiste hulka ka Tallinnas Kalamajas paiknev Patarei merekindlus. Täna Patareis toimuvale vaadates võib julgelt väita, et tänu saadud impulsile ja omanike heaperemehelikule tegevusele on Patarei hävimisest päästetud ning sellest uus kultuurikeskus kujunemas.
Kõigil aga nii hästi ei lähe! Selle kujukaks näiteks on uue ooperiteatri saaga Estonia juurdeehituse näol. Tegelikult on tegemist juba kolmanda katsega üle kolmekümne aasta vindunud probleemi lahendada, millele  andis tõuke Kumu ja EMTA juurdeehituse kulkapoolse rahastamise edukas eksperiment. Julgust seda Estonia juurdeehituse puhul korrata andis ka riigikogu kultuurikomisjon, kes pidi esitatud objektide hulgast tegema lõpliku valiku.
Nagu mainis ühes lühikeses eravestluses komisjoni esimees Aadu Must, ei saavat ta ilma Sükuta Tartusse tagasi minna. Kui juba Süku nimekirja sai, siis pidi pealinn Tallinn saama ka uue ooperiteatri. Kahjuks vormistati puhtalt poliitiline otsus nii kultuurikomisjonis kui riigikogu üldistungil olemasoleva hoone juurdeehitusena, mistõttu puudub ilma tollast otsust muutmata ka kindlus uut asukohta otsima hakata.

Uus turg Estonia juures, kus 1905. aastal tapsid tsaariarmee sõdurid 94 linnakodanikku.
muis.ee

Samas ei tohiks tollased otsustajad väita, et nad ei olnud varitsevatest ohtudest informeeritud. Kuna küllaltki pikaks veninud arutelu ajal möödus ka 25 aastat päevast (7. detsember 1997), mil Tallinna vanalinna kaitseala lülitati maailmapärandi nimistusse, siis saatsin nii kultuurikomisjoni kui riigikogu liikmetele kirjaliku ülevaate probleemidest, mida säärane asukohavalik kaasa toob. Tegemist ei ole ju mitte ainult Estonia ooperiteatri kui ehitusmälestise, vaid kompleksmälestisega, mille hulka kuuluvad nii linna idakülge kaitsnud bastionaalvööndi väikese bastioni müürid ja nendealune eeslinna kultuurikiht kui ka ajaloomälestisena kirjas olev uus turg, mille territooriumil leidsid 16. oktoobril 1905 aset ühed kõige verisemad sündmused Tallinna ajaloos. Tapsid ju selle käigus tsaariarmee soldatid 94 linnakodanikku (nende hulgas ka naisi ja lapsi) ja lisaks haavati veel sadu. Pikemalt võite sellest veretööst lugeda A. H. Tammsaare «Tõe ja õiguse» III köitest. Erinevalt Konstantin Pätsist, kes 1905. aasta revolutsioonilise tegevuse eest surma mõisteti ning otsuse täideviimise eest kuni 1909. aastani võis pagulasena Šveitsis ja Soomes elada, oma õiguste eest Tallinnas ja mujal Eestis võidelnud lihtrahval see võimalus puudus.
Ning ära ei tohiks unustada ka tõsiasja, et alates 1978. aastast armastatud rahvakirjaniku nime kandva pargi näol on tegemist Tallinna looduskaitsealuse keskpargiga, mille tähendus ajal, kui Tallinn on Euroopa rohepealinn, ja ka hiljemalt, on hoopis teine kui mõnel suvalisel rohuplatsil perifeerias.
Kuigi peale riiklikult tähtsate ja kulka rahastatavate ehitiste nimekirja välja kuulutamist hakati kritiseerima sellele asukohavalikule oponeerijaid ja erinevates ekspertkomisjonides argumenteeritud vastuväiteid esitanuid (ca 50 eksperti), samuti kutsuti üles linnapea Mihhail Kõlvarti mahavõtmisele, siis usalduse kaotuse tõttu vabastas valdkonda kureeriv abilinnapea Madle Lippus vaid linna muinsuskaitset juhtinud Boris Duboviku. Ka kulka juhi Margus Allikmaa mulle telefonis väljaöeldud arvamus muinsuskaitse seaduse muutmise vajadusest ei ole laiemat kõlapinda leidnud. Vastasel juhul olekski tegemist ühe kitsa huviringkonna tellitud parandusega ehk korruptsiooniga.
Olles olnud eelmise Estonia asukohavalikuga tegelenud nn Aivar Mäe komisjoni liige, julgen küll öelda, et ka loodetav juurdeehitus ei lahenda ooperiteatri ruumimuresid, mistõttu nimetatud komisjon selle juba eos välistas. Miks aga tookordne initsiatiiv sumbus, peate küsima tollastelt kultuurijuhtidelt! Nagu kahjuks näitab rahvusraamatukogu (jmt kultuuriobjektide) renoveerimise juhtum, peab ka tänane kultuuriminister Heidy Purga, kes oli ka Estoniaga seotud otsuste tegemise vahetu osaline, tõsiselt kaaluma, kas on ikka õige aeg sadu miljoneid betooni paigutada.
Olles olnud eelmise Estonia asukohavalikuga tegelenud nn Aivar Mäe komisjoni liige, julgen küll öelda, et ka loodetav juurdeehitus ei lahenda ooperiteatri ruumimuresid, mistõttu nimetatud komisjon selle juba eos välistas.
On ju ooperiteatri eest võitlejate asukohavaliku üheks põhiargumendiks olnud väide, et teise kohta ehitamiseks puudub raha. Sama põhjendus oli ka olemasoleva teatrihoone ehitamisel 110 aastat tagasi. Nagu näitab aga eelmisel aastal maailmapärandi nimekirjas olnud Liverpooli kui üleatlandilise kaubalinna näide, ei peitu õnn või õnnetus ainult rahas. Selleks võivad olla ka valed otsused.
Kuigi Briti saartel religiooni aseaineks oleva «jalgpalliideoloogia» tõttu oli Liverpool olnud uue jalgpallistaadioni ja seda ümbritseva infrastruktuuri ehituskavade tõttu juba aastaid ohustatud mälestiste nimekirjas, andsid kohalikud võimud vutifännide survele lõpuks järele. Tagajärg oli muidugi karm – Ühendkuningriik on ühe maailmapärandi nimistus oleva mälestise võrra vaesem.
Jääb siiski loota, et Tallinnaga nii ei juhtu! See sõltub aga otsustajate julgusest oma varasemaid otsuseid revideerida.


ERISAADE | Eelarves haigutava augu tõi kaasa Reformierakonna mängukirgEesti Ekspressi ajakirjanik Urmas Jaagant kirjutas pärast lõppenud eelarvekõnelusi, et Reformierakond teeb Keskerakonda. Reeglid on selleks, et neid muuta – ja viimaks seisame ikka augu ees.
„Päris seda poleks ma Reformierakonna valitsuselt oodanud,“ tunnistab Jaagant stuudios olles. „Keskerakonnalt võinuks küll oodata, et kui reeglid ei meeldi, teeme ringi. Eks see näitab, et enda kehtestatud piirides ei tulda lihtsalt toime.
Selge, et poliitikutel meeldib mängida jõuluvana, seda eriti enne valimisi. Miks ei suudeta ikkagi nüüd praegu, kõige magusamal hetkel neid valusaid, kuid vajalikke otsuseid ära teha?
„Reformierakonna kampaania meenutas mulle seekord veidi ühisrahastus- või püramiidskeemi,“ nendi varem nii Reformierakonna kui sotsidega seotud olnud suhtekorraldaja Vootele Päi. „Kõige lihtsam lubadustest oli maksuküür, mida just tuleb praegu juurde leida. Aga Reformierakond tegi seda, mida nad oskavad kõige paremini: nad võitsid valimised.“
Kummatigi saame siis pidamata jäänud maksudebati kätte nüüd pärast valimisi. Palub ju peaminister Kaja Kallas nüüd nõu, kuidas umbes 400 miljoni suurust laekumisauku täita.
„Tundub, nagu oleks keegi avastanud täna, et eile oleks pidanud hakkama eelarvet tegema,“ nendib Jaagant.
Saates veel
Kui palju on alust ettevõtjate nördimusel, et jälle peavad nemad kogu koorma kandma?
Kas pangad allusid „vabatahtliku“ annetusega käteväänamisele või tõmbasid hoopis riigile koti pähe?
Miks peaksid poliitikud üldse praegu kärpima? Eesti jõuab laenata vastutustundetult veel paar valimistsüklit kindlasti…
Erisaadet juhib Krister Paris.


Riigikogu eelinfo neljapäevaks, 21. septembriksRiigikogu eelinfo neljapäevaks, 21. septembriks
Kell 10 – täiskogu istung
Esimene lugemine – neli eelnõu
Isamaa fraktsiooni algatatud Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist tõsta käibemaksu kahe
protsendipunkti võrra“ eelnõu (96
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/f40f8a5e-9839-490f-
94d4-146664cbbfe8/riigikogu-otsus-ettepaneku-tegemine-vabariigi-
valitsusele-loobuda-plaanist-tosta-kaibemaksu-kahe-protsendipunkti-
vorra-96-oe-i>) eesmärk on ettepaneku tegemine valitsusele loobuda
plaanist tõsta käibemaksu kahe protsendipunkti võrra.
Isamaa fraktsiooni algatatud Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele parandada üldist poliitilist kultuuri“ eelnõuga
(97 OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/fced1e9d-0929-4f08-b
b03-2cda2d8da5ac/riigikogu-otsus-ettepaneku-tegemine-vabariigi-valitsusele-
parandada-uldist-poliitilist-kultuuri-97-oe-i>) taotletakse huvigruppide
seadusloomesse kaasamise tava paremat järgimist valitsuse algatatud
seaduseelnõude puhul.
Riigikogu liikmete Ants Froschi, Leo Kunnase, Alar Lanemani algatatud
julgeolekuasutuste seaduse muutmise seaduse eelnõuga (30
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/483b5e84-466c-407c-bc1b-
322466653c34/julgeolekuasutuste-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-30-se-i>)
soovitakse muuta julgeolekuasutuste seadust (JAS), lisades
julgeolekuasutuste loetellu Kaitseväe Luurekeskuse ning täpsustades
julgeolekuasutuste ülesandeid.
Isamaa fraktsiooni algatatud perehüvitiste seaduse muutmise seaduse
eelnõu (49 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/f133284d-
0c4b-4b13-b698-39b2dab3c5cb/perehuvitiste-seaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-49-se-i>) eesmärk on lapsetoetuste võrdsustamine selliselt, et ka
pere esimese ja teise lapse kohta hakataks lapsetoetust maksma 100 eurot
kuus.
Kell 14 – komisjonide istungid
Põhiseaduskomisjonis – välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu
(43 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/1019e1dc-1553-433e-
960d-0d03014b9783/valismaalaste-seaduse-muutmise-seadus>), välismaalaste
seaduse muutmise seaduse eelnõu (47 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/ee
lnoud/eelnou/3a15ac74-7286-4556-8089-e90bc845cda1/valismaalaste-seaduse-
muutmise-seadus>), välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu (95
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c4949e79-b73c-4d9b-
90a5-ae73e53bc2d1/valismaalaste-seaduse-muutmise-seadus>), Välismaalaste
seaduse muutmise seaduse eelnõu (45 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/ee
lnoud/eelnou/e25637dd-e890-4819-8784-bc57744a7d31/valismaalaste-seaduse-
muutmise-seadus>), välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu (60
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/cbfd69aa-041f-42e7-84fa-
5c56acacc04f/valismaalaste-seaduse-muutmise-seadus>), Välismaalaste
seaduse muutmise seaduse eelnõu (61
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/8f3e7e84-fc8a-43fc-
9b43-6438dff27ac3/valismaalaste-seaduse-muutmise-seadus>), välismaalaste
seaduse muutmise seaduse eelnõu (69 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/ee
lnoud/eelnou/98049426-be01-4f70-83d6-6c8c5aa3fa50/valismaalaste-seaduse-
muutmise-seadus>), kutsutud algataja ja Siseministeeriumi esindaja;
riigikaitsekomisjonis – kell 14.30: NATO küberkaitsekoostöö keskuse
tööst (NATO küberkaitsekoostöö keskuses Tallinnas);
korruptsioonivastases erikomisjonis – 30 minutit pärast täiskogu
istungi lõppu: peaminister Kaja Kallase laenudokumentide ja huvide
deklaratsioonide arutelu (ruumis L332).
Sündmus
Kell 11 – Riigikogu esimees Lauri  Hussar osaleb Eesti VIII
Omavalitsuspäeval.
Välislähetused
18.–21. september
Väliskomisjoni esimees ja NATO Parlamentaarse Assamblee (NATO PA) Eesti
delegatsiooni liige Marko Mihkelson osaleb NATO PA kaitse- ja
julgeolekukomitee ning poliitikakomitee ühisvisiidil Helsingisse ja
Hämeenlinna Soome.
20.–21. september
Riigikogu liige Urve Tiidus osaleb Europoli parlamentaarse järelevalve
töörühma kohtumisel Brüsselis Belgias.
Riigikogu pressiteenistus
Maris Meiessaar
tel 631 6353, 5558 3993
e-post maris.meiessaar@riigikogu.ee<mailto:maris.meiessaar@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Rahapesuga võitlemise tarkvara ja AI luubi all IKT suursündmusel RiiasRiias esineb ka Eesti idufirma Salv asutaja Taavi Tamkivi.
Foto: Andras Kralla/Äripäev
Balti riikide äritehnoloogia suursündmusel RIGA COMM 2023 kohtuvad 5. ja 6. oktoobril Riias IT- ja äriarenduse spetsialistid, et arutleda uusimate äritehnoloogiatrendide teemal.
Riias toimuva konverentsi esimesel päeval võtab pealaval õigustehnoloogiate plusse ja miinuseid arvustada ka rahapesuga võitlemiseks mõeldud tarkvarafirma Salv asutaja Taavi Tamkivi, kes kuulub ka Eesti finantssektori esindusorganisatsiooni FinanceEstonia nõukokku. Varem on Tamkivi töötanud nii Wise'i, Skype'i ja BigBanki meeskonnas. RIGA COMM 2023 konverentsil on tänavu üles astumas vähemalt kümme IKT-sektori juhti ja tippspetsialisti Eestist.
Kokku tuleb tänavusele RIGA COMM 2023 suurkonverentsile ja messile igi sada IKT-lahenduste arendajat ja pakkujat enam kui kümnest riigist. Sündmuse 12 konverentsil astub kahe päeva jooksul lavale üle 180 esineja kümnelt maalt.
Pealava
RIGA COMM 2023 pealaval toimuvad tulised arutelud ja põnevad esitlused kahel päeval. Tänavused peateemad on: tervishoiutehnoloogad, digitaalne jätkusuutlikkus, kvant- ja õigustehnoloogia.
Digiteerimise aruteludes löövad kaasa esindajad järgmistest organisatsioonidest: Cognizant, Cobalt, Accenture, Bolt, Swedbank, Moller Auto, RB Rail, Jeff app, Latvijas dzelzcelš, Baltic No-Coders jt.
Kui soovite rohkem teada saada Aasia turu ja sinna sisenemise kohta, tulge kindlasti 5. oktoobril konsultatsioonifirma Dezan Shira & Associates Euroopa äriarendusjuhi Riccardo Benussi esitlusele.
Samuti soovitame kuulata innovatsioonispetsialisti Thomas Anglero ettekannet, kui soovite ette võtta oma äri suuremas mahus arendamise. Ta paljastab, kuidas leida motivatsiooni murranguliseks innovatsiooniks ja navigeerida väga võimalusterohkes tehisintellektimaailmas. Ta on kirjutanud ka AI-teemalise raamatu. Programm: https://rigacomm.com/program/
Tehisintellekti ja masinõppe kasutusvaldkonnad ja nende piiratus
Masinõppelahendused aitavad igal ettevõttel tegevusi efektiivsemaks muuta, kulusid vähendada ja innovatsiooni juhtida. Edukate lühi- ja pikaajaliste tulemuste saavutamiseks on vaja masinõppelahendusi õigesti kasutada. Tehisintellekti (AI) ning masinõppe võimekuste ja piiridega saab tutvuda konverentsi Future laval, mille ettekanded said kokku pandud koosöös Intelligent Machines Riga kogukonnaga.
Konverentsi ja messi RIGA COMM 2023 tänavused peateemad on: tuleviku tervishoiutehnoloogad, digitaalne jätkusuutlikkus, kvant- ja õigustehnoloogia.
Foto: RIGACOMM
Rahanduse tulevik ehk finantstehnoloogiad
Messi esimesel päeval ehk 5. oktoobril toimub Wallester Executive laval fintechi konverents, mille avab advokaadibüroo Ellex Klavinši assotsieerunud partner Marta Cera. Ta räägib viimastest uudistest ja digitaalse euro mõjust maksesüsteemidele. Wallesteri eksperdid esitlevad kohandatavaid füüsilisi ja virtuaalseid kaarte ning firma mobiilirakendust, millega saab esitleda oma ettevõtte identiteeti ja kasvatada kliendilojaalsust.
Päeva jooksul saavad konverentsi külastajad teada kõige värskematest uudistest finantstehnoloogia sektoris ning finantspettuste vastu võitlemiseks mõeldud lahenduste. Uuri lähemalt: https://rigacomm.com/program/
Küberturvalisus eelkõige
6. oktoobril räägivad Wallester Executive laval küberturvalisuse eksperdid firmadest Asus, Nextcloud, Cytanic, KyberX jt. Esinejad tutvustavad küberturvalisuse trende, tööriistu, lahendusi ja strateegiaid, mida saab kasutada küberrünnakute riskide minimeerimiseks. Samal ajal näitab firma Cytactic partner Menny Barzilay vääraid viise küberjulgeolekukriiside haldamiseks, arutades ja analüüsides parimaid praktikaid, et aidata publikul mõista, mida oleks võinud parema tulemuse nimel teha teisiti. Programm: https://rigacomm.com/program/
Web3 ja tema juhtimine
Web3 konverents toob kokku eksperdid airBalticust, Läti Pangast (Bank of Latvija), Läti Plokiahela Assotsiatsioonist (Latvijan Blockchain Association) jt Balti riikide firmadest. Räägitakse NFT ja digitaalsete varade olulisusest digimaailmas, plokiahelast ja finantssüsteemidest Baltikumis ning Web3 projektide arendamise tegelikust väärtusest. Lisateavet Web3 konverentsi kohta leiate aadressilt: https://rigacomm.com/program/
Digitaalsed turunduse ja müügikeskkonnad
Avasta uusimad ja tõhusamad digitaalse turunduse ja müügi tööriistad ja strateegiad RIGA COMMi konverentsil, mis toimub Salesforce & LeverUP Digital laval. Bite Telecomiga jõud ühendanud Salesforce'i ja LeverUPi partnerid räägivad kliendi käitumise mõjutamisest ostuprotsessi erinevates etappides.
Digital Matteri tegevdirektor Uldis Vītiņš arutleb tõhusama reklaamimise üle Läti digimeedias. Konverentsil osalejad kuulevad digitaalse turunduse uusimatest trendidest ning saavad võimaluse mõtteid vahetada ka näiteks järgnevate firmade esinadatega: Panic Studio, Surfshark, Bolt, Salesforce, LeverUP jt.
E-kaubanduse konverents toimub ürituse teisel päeval ja selle raames on võimalik õppida ka seda, kuidas oma toodet Amazonis edukalt müüa. Oma kogemusi jagab INNELSi tegevjuht Marks Daniels Zalomajevs. LeverUP ja Bite Telecom tutvustavad uuringut ja kogemuslugusid turunduse isikupärastamise kohta veebikaubanduses. Üksikasjaliku Salesforce'i & LeverUP Digitali lava programmi leiate aadressilt https://rigacomm.com/program/
Virtuaalse ja füüsilise maailma ühendamine
RIGA COMM 2023 konverentsil naaseb omaette laval suure teemana ka aastase pausi teinud IoT & Robotics konverents, kus selliste firmade nagu: Getic, 1NCE, ABB, Ruijie Networks eksperdid jagavad oma teadmisi asjade interneti ja robootika trendidest ning nende valdkondade arenguraskustest. Näiteks iseteeninduslikke müügiautomaate või kauplusi avatakse maailmas üha enam, mis tähendab ka iseteeninduslike kaupluste ja müügipunktide tehnoloogiate edusamme. Selles vallas tegutseva Grab2Go tehnoloogiajuht Ago Mõlder räägib nende välja töötatud lahendusest. 0G Balticsi asutaja Eric Brisset selgitab, kuidas tulemuslikult väikevõimsuslikku laivõrku (LPWAN) kasutada. Põhjalikumat Future stage programmi vaata: https://rigacomm.com/program/
Personalijuhtimise tehnoloogiad
airBalticu personaliosakonna vanemasepresident Alīna Aronberga avalikustab Riga COMM konverentsi esimesel päeval laval Smart uuringu tulemused, kuidas parandada töötajate liikumist plokiahela tehnoloogia abil. Uute töötajate oma ettevõttesse integreerimise automatiseerimisest räägib ka tehnoloogiaettevõtte Elva kasutatavuse analüütik ja ekspert Artūrs Banga. Firmade EY, Reiz Tech ning Mindletic eksperdid arutlevad põhjalikult personali optimeerimise, töötajate efektiivsuse ja nende tööheaolu parandamise teemadel.
Laialdased karjäärivõimalused nii naistele kui ka meestele IKT-sektoris
RIGA COMM 2023 konverents pühendab eraldi lava juba viiendat aastat ka fookusele: Women in Tech, julgustades rohkem naisi tehnoloogiavaldkonnas karjääri tegema. 6. oktoobril jagavad laval Smart oma kogemusi IT- ja tehnoloogiasektori väljakutsetest ja võimalustest Google’i, Solaride’i ja teiste suurettevõtete esindajad. Konverents toimub koostöös Riga TechGirls kogukonnaga. Programm: https://rigacomm.com/program/
RIGA COMM 2023 konverentsi messil on osalejaid 10 riigist
Paljude erinevate konverentside kõrval toimub kahel päeval ka suur tehnnoloogiamess, mis toob kokku ligi 100 IKT-lahenduste arendajat ja pakkujat vähemalt 10 riigist.
Leidke teile sobiv tehnoloogiline lahendus valdkondades, mis ulatuvad ettevõtte turvalisusest ja majasisestest toimingutest kuni erinevate veebikaubanduse, fintechi ja isegi tehisintellekti lahendusteni. Wallester, LeverUP, Verifone, Tet, CRC, ESET, DocLogix, Paessler, Confero Technologies, Mitigate, 3RTechnology, Asus, Smart-ID ja paljud teised ettevõtted esitlevad messil oma uusimaid tehnoloogiaid ja tooteid. Uuri osalejate kohta lähemalt: https://rigacomm.com/et/category/participant-news/
Riga COMM 2023 konverentsid ja messi korraldab rahvusvaheline messiettevõte BT 1 koostöös partneritega: Wallester, Salesforce, LeverUP, Delfi, ESTO, Intelligent Machines Riga, Riga TechGirls, Äripäev, Asia Briefing, LTRK jt.
Piletid on saadaval veebis ja neid müüakse ka kohapeal. Ürituse lähenedes pileti hind tõuseb. Pileteid saab osta siit: https://rigacomm.com/get-tickets/ Sooduskoodiga "ARIPAEV" on piletid 10% soodsamad.
RIGA COMM 2023 suurürituse toimumisaeg:
5. oktoober kell 10.00–17.00
6. oktoober kell 10.00–17.00
Toimumiskoht: Ķīpsala rahvusvaheline messikeskus (aadressil Ķīpsalas iela 8, Riia, Läti)
Jälgi RIGA KOMMI uudiseid:
linkedin.com/company/rigacomm
twitter.com/RigaComm
facebook.com/RigaComm
instagram.com/riga_comm/