Õuedaamist kahekordseks hertsoginnaks tõusnud Kuramaa printsess DorotheaVaatamata vastasseisudele lahinguväljal oli tsaar Aleksander I Napoleonile inimesena meeldiv. Seda kahe mehe vahelist rohkete põsemusidega õnnistatud sümpaatiat iseloomustab vahest kõige paremini Napoleoni tuntud ütlus: kui Aleksander I oleks naine, siis võiks temast saada minu armuke, kirjutab maalikunstnik Urmo Raus.Pärast Tilsiti vaherahu sõlmimist toimus 1808. aasta sügisel kuulus Erfurdi kongress, mis pidi klaarima Prantsusmaa ja Venemaa vahel tekkinud pinged. Napoleon, kelle taga seisis välispoliitilistes küsimustes de Talleyrand-Périgord, toetas Venemaast ja Preisimaast sõltumatut tugevat Poola kuningriiki. Poolakate jaoks oligi Napoleon vabastaja ja prantslased nägid tugevas Poolas Kesk-Euroopa geopoliitilise tasakaalu võtit. Poola staatus kui üks põhilisi suurvõimudevahelise vastasseisu põhjuseid mängis hiljem olulist rolli ka Viini kongressil (millest oli juttu eelmises osas ja kus otsustati Napoleoni-järgse Euroopa saatus).
Mitte juhuslikult ei valinud de Talleyrand-Périgord oma esindusdaamiks Viini kongressil Kuramaa printsessi Dorothea de Talleyrand-Périgordi. Naise bioloogiline isa oli mõjukas poola krahv Oleg Batowski.

Kuramaa printsess Dorothea de Talleyrand-Périgord
Wikimedia Commons

Erfurdi kongressi ajal toimus ka de Talleyrand-Périgordi esimene salajane kohtumine Vene tsaariga. Prantsuse diplomaat andis mõista, et ei ole Napoleoniga kõiges ühel meelel ja on valmis koostööks liitlastega. Enne ja pärast kongressi peatus tsaar Löbischaus Anna Dorothea von Medemi mõisas. Löbischaus oli siis aruteluks Kuramaa hertsoginna 16-aastase tütre Dorothea võimalik abielu de Talleyrand-Périgordi vennapoja Edmondiga.
Kõik Anna Dorothea von Medemi tütred olid saanud hariduse Saksamaal ja olid Napoleoni sõdade ajal selgelt frankofoobselt meelestatud. Napoleon oli viinud Preisimaa pankroti äärele ning vastu võtta idee abiellumisest vaenlase armee ohvitseriga ja seejärel veel vaenlase territooriumile elama kolimisest vajas tõsist eneseületamist. Siit ka põhjus, miks Vene tsaar pidi Kuramaa hertsoginnat ja printsessi nii mitu korda veenma, andes hertsoginnale küllaltki palju kauplemisruumi.
Jättes kõrvale kõik poliitilis-sõjalised teemad, triivis Napoleoni ja Aleksander I omavaheline suhe lõplikult kraavi ühe teise, samuti Erfurdis käima lükatud abieluplaani pärast. Sellegi idee tõstatas de Talleyrand-Périgord.
Napoleoni uue abikaasa Maria-Louisaga kohtus Viinis taas ka tema endine õuedaam Dorothea. Sõbrannad nad kindlasti polnud, kuid naisi liitis sarnane saatus: mõlemad olid olnud riigijuhtide vahelise poliitmängu kauplemise objektid.
Napoleon, nagu iga valitseja, soovis endale väärikat troonipärijat. Ta oli abielus endast kuus aastat vanema Joséphine de Beauharnais’ga, kuid mingil põhjusel polnud neil järglasi. Seepärast otsustas Napoleon 1809. aastal abielu lahutada ja proovida õnne mõne Euroopa mõjuka dünastia printsessiga. Järgmisel aastal lahutus jõustuski ja uue abikaasa otsingul jäi Napoleoni silm esimesena pidama Aleksander I 14-aastasel õel Katariina Pavlovnal.
Kui valitseja aga ametlikult abiellumissoovist teatas, ei vastanud tsaar sellele – lasi mitu kuud oodata ja lõpuks keeldus. Mõnede prantsuse ajaloolaste arvates oli just venelaste äraütlemisest tulenev isiklik solvumine peamine ajend, miks Napoleon otsustas Venemaad kui Troojat rünnata.
Keeldumise taga olid esmajoones Vene tsaari perekonna naised, kes pidasid vaevalt lapseeast välja jõudnud Katariina Pavlovnat abiellumiseks liiga nooreks ja kartsid tema tervise pärast. Napoleon otsis ju naist, kellega kohe ka laps saada. Lisaks suhtuti sel ajal Venemaal Napoleonisse kahetiselt. Nooremate inimeste hulgas oli palju imperaatori imetlejaid, kuid veel rohkem oli neid, kes pidasid teda mittesinivereliseks krantsiks ja jultunud väljapressijaks, kui ta nõudis abielu Romanovite soost printsessiga.
Saanud Venemaalt ametlikult korvi, pööras Napoleon pilgu nimekirjas printsessi number kaks poole. Selleks oli Habsburgide järeltulija, 18-aastane Maria-Louisa. Abielu sõlmitigi juba samal aastal ja peaaegu kohe, kui oli tulnud Vene tsaari eitav vastus. Pariisi kolinud Maria-Louisa üheks õuedaamiks sai aga ei keegi muu kui äsja de Talleyrand-Périgordi vennapojaga abiellunud Kuramaa printsess Dorothea.

Prantsuse diplomaat Charles Maurice de Talleyrand-Périgord.
Wikimedia Commons

Pärast Napoleoni lüüasaamist 1814. aastal kolis Maria-Louisa koos poja Napoléon François Bonaparte’iga tagasi isakoju Austria kuninga Franz II Schönbrunni lossi Viinis. Seal elas ta pojaga ka Viini kongressi ajal. Sellal kui arutati Napoleoni-järgse Euroopa saatust, juhtis mundris laps-Napoleon puumõõgaga vehkides oma mänguarmeed liitlaste vastu. Nii kirjeldasid seda kongressi külalised, kes väikest Napoleon II Schönbrunnis vaatamas käisid. Maria-Louisaga kohtus Viinis taas ka tema endine õuedaam Dorothea. Sõbrannad nad kindlasti polnud, kuid naisi liitis sarnane saatus: mõlemad olid olnud riigijuhtide vahelise poliitmängu kauplemise objektid.
Viini kongressi ajal tekkis Dorotheal oma abikaasa onuga lähedane suhe. Vaatamata pea 40-aastasele vanusevahele kiindusid need kaks teineteisesse. Charles Maurice de Talleyrand-Périgord hakkas armastama Dorothead, nagu oli varem armastanud tema ema Anna Dorothea von Medemit. Õieti, suhe tütrega ei tähendanud, et de Talleyrand-Périgord oleks loobunud armastamast või imetlemast tema ema. Ta armastas nüüd mõlemat. Pärast Anna Dorothea von Medemi surma lausus mees, et ei usu, et maa peal on kunagi elanud veel rohkem jumaldamist väärivat naist.
1820. aastal jäi Dorothea kolmandat korda lapseootele ja tema tütre Pauline’i isaks peetakse de Talleyrand-Périgordi, kellega nad jäidki pärast Viini kongressi kokku elama. Kümme aastat hiljem kolis paar Londonisse, kui diplomaat määrati sinna Prantsuse saadikuks. 1838. aastal, vahetult enne mehe surma, sai Dorotheast hertsoginna de Talleyrand.
1845. aastal sai ta Preisi kuningalt aga teisegi tiitli, Sagani hertsoginna, mille päris koos Sagani hertsogiriigiga tema poeg eelmisest abielust Edmond de Talleyrand-Périgordiga. Sagani hertsogiriigis veetiski Dorothea, hertsoginna de Talleyrand, kõik oma järgnevad elupäevad.
Lugu jätkub.


Õuedaamist kahekordseks hertsoginnaks tõusnud Kuramaa printsess DorotheaVÄHETUNTUD NAISEDVaatamata vastasseisudele lahinguväljal oli tsaar Aleksander I Napoleonile inimesena meeldiv. Seda kahe mehe vahelist rohkete põsemusidega õnnistatud sümpaatiat iseloomustab vahest kõige paremini Napoleoni tuntud ütlus: kui Aleksander I oleks naine, siis võiks temast saada minu armuke.Pärast Tilsiti vaherahu sõlmimist toimus 1808. aasta sügisel kuulus Erfurdi kongress, mis pidi klaarima Prantsusmaa ja Venemaa vahel tekkinud pinged. Napoleon, kelle taga seisis välispoliitilistes küsimustes de Talleyrand-Perigord, toetas Venemaast ja Preisimaast sõltumatut tugevat Poola kuningriiki. Poolakate jaoks oligi Napoleon vabastaja ja prantslased nägid tugevas Poolas Kesk-Euroopa geopoliitilise tasakaalu võtit. Poola staatus kui üks põhilisi suurvõimudevahelise vastasseisu põhjuseid mängis hiljem olulist rolli ka Viini kongressil (millest oli juttu eelmises osas ja kus otsustati Napoleoni-järgse Euroopa saatus).Mitte juhuslikult ei valinud de Talleyrand-Perigord oma esindusdaamiks Viini kongressil Kuramaa printsessi Dorothea de Talleyrand-Perigordi. Naise bioloogiline isa oli mõjukas poola krahv Oleg Batowski.Erfurdi kongressi ajal toimus ka de Talleyrand-Perigordi esimene salajane kohtumine Vene tsaariga. Prantsuse diplomaat andis mõista, et ei ole Napoleoniga kõiges ühel meelel ja on valmis koostööks liitlastega. Enne ja pärast kongressi peatus tsaar Löbischaus Anna Dorothea von Medemi mõisas. Löbischaus oli siis aruteluks Kuramaa hertsoginna 16-aastase tütre Dorothea võimalik abielu de Talleyrand-Perigordi vennapoja Edmondiga.Kõik Anna Dorothea von Medemi tütred olid saanud hariduse Saksamaal ja olid Napoleoni sõdade ajal selgelt frankofoobselt meelestatud. Napoleon oli viinud Preisimaa pankroti äärele ning vastu võtta idee abiellumisest vaenlase armee ohvitseriga ja seejärel veel vaenlase territooriumile elama kolimisest vajas tõsist eneseületamist. Siit ka põhjus, miks Vene tsaar pidi Kuramaa hertsoginnat ja printsessi nii mitu korda veenma, andes hertsoginnale küllaltki palju kauplemisruumi.Jättes kõrvale kõik poliitilis-sõjalised teemad, triivis Napoleoni ja Aleksander I omavaheline suhe lõplikult kraavi ühe teise, samuti Erfurdis käima lükatud abieluplaani pärast. Sellegi idee tõstatas de Talleyrand-Perigord.Napoleon, nagu iga valitseja, soovis endale väärikat troonipärijat. Ta oli abielus endast kuus aastat vanema Josephine de Beauharnais'ga, kuid mingil põhjusel polnud neil järglasi. Seepärast otsustas Napoleon 1809. aastal abielu lahutada ja proovida õnne mõne Euroopa mõjuka dünastia printsessiga. Järgmisel aastal lahutus jõustuski ja uue abikaasa otsingul jäi Napoleoni silm esimesena pidama Aleksander 114-aastasel õel Katariina Pavlovnal.Kui valitseja aga ametlikult abiellumissoovist teatas, ei vastanud tsaar sellele - lasi mitu kuud oodata ja lõpuks keeldus. Mõnede prantsuse ajaloolaste arvates oli just venelaste äraütlemisest tulenev isiklik solvumine peamine ajend, miks Napoleon otsustas Venemaad kui Troojat rünnata.Keeldumise taga olid esmajoones Vene tsaari perekonna naised, kes pidasid vaevalt lapseeast välja jõudnud Katariina Pavlovnat abiellumiseks liiga nooreks ja kartsid tema tervise pärast. Napoleon otsis ju naist, kellega kohe ka laps saada. Lisaks suhtuti sel ajal Venemaal Napoleonisse kahetiselt. Nooremate inimeste hulgas oli palju imperaatori imetlejaid, kuid veel rohkem oli neid, kes pidasid teda mittesinivereliseks krantsiks ja jultunud väljapressijaks, kui ta nõudis abielu Romanovite soost printsessiga.Saanud Venemaalt ametlikult korvi, pööras Napoleon pilgu nimekirjas printsessi number kaks poole. Selleks oli Habsburgide järeltulija, 18-aastane Maria-Louisa. Abielu sõlmitigi juba samal aastal ja peaaegu kohe, kui oli tulnud Vene tsaari eitav vastus. Pariisi kolinud Maria-Louisa üheks õuedaamiks sai aga ei keegi muu kui äsja de Talleyrand-Perigordi vennapojaga abiellunud Kuramaa printsess Dorothea.Pärast Napoleoni lüüasaamist 1814. aastal kolis Maria-Louisa koos poja Napoleon Fran^ois Bonaparte'iga tagasi isakoju Austria kuninga Franz II Schönbrunni lossi Viinis. Seal elas ta pojaga ka Viini kongressi ajal. Sellal kui arutati Napoleoni-järgse Euroopa saatust, juhtis mundris laps-Napoleon puumõõgaga vehkides oma mänguarmeed liitlaste vastu. Nii kirjeldasid seda kongressi külalised, kes väikest Napoleon II Schönbrunnis vaatamas käisid. Maria-Louisaga kohtus Viinis taas ka tema endine õuedaam Dorothea. Sõbrannad nad kindlasti poinud, kuid naisi liitis sarnane saatus: mõlemad olid olnud riigijuhtide vahelise poliitmängu kauplemise objektid.Viini kongressi ajal tekkis Dorotheal oma abikaasa onuga lähedane suhe. Vaatamata pea 40-aastasele vanusevahele kiindusid need kaks teineteisesse. Charles Maurice de Talleyrand-Perigord hakkas armastama Dorothead, nagu oli varem armastanud tema ema Anna Dorothea von Medemit. Õieti, suhe tütrega ei tähendanud, et de Talleyrand-Perigord oleks loobunud armastamast või imetlemast tema ema. Ta armastas nüüd mõlemat. Pärast Anna Dorothea von Medemi surma lausus mees, et ei usu, et maa peal on kunagi elanud veel rohkem jumaldamist väärivat naist.1820. aastal jäi Dorothea kolmandat korda lapseootele ja tema tütre Pauline'i isaks peetakse de Talleyrand-Perigordi, kellega nad jäidki pärast Viini kongressi kokku elama. Kümme aastat hiljem kolis paar Londonisse, kui diplomaat määrati sinna Prantsuse saadikuks. 1838. aastal, vahetult enne mehe surma, sai Dorotheast hertsoginna de Talleyrand.1845. aastal sai ta Preisi kuningalt aga teisegi tiitli, Sagani hertsoginna, mille päris koos Sagani hertsogiriigiga tema poeg eelmisest abielust Edmond de Talleyrand-Perigordiga. Sagani hertsogiriigis veetiski Dorothea, hertsoginna de Talleyrand, kõik oma järgnevad elupäevad.Lugu jätkub.URMO RAUS, maalikunstnik


Kelmidele 120 000 kaotanud mees: õudne lugu, mustad mõtted olid peas„Olukord ja emotsioon, mis mind valdas, oli kohutav. Isegi nii õudne, et lausa mustad mõtted olid peas. Nende tunnetega ei oska midagi peale hakata. Tundus, et nüüd on maailma lõpp,“ meenutab Aivar Rea hetke, kui mõistis, et on 120 000 eurot suurte investeerimisvõimaluste asemel hoopis kelmidele kaotanud.Aivar Rea hakkas investeerimisvõimalusi otsima 2019. aastal, kui tema asutatud remondiettevõtte töömaht vähenes. Ta registreeris ühel reklaamitud investeeringutega tegeleval veebilehel oma e-posti aadressi, kust temaga ka ühendust võeti. Sealt kõik käima läkski.„Esimesed tuhanded laenasin ettevõtte kontolt ja edasised juba Skype'i kaudu juhendamisel laenukontoritest, nagu Bondora ja Omaraha,“ meenutab ta. Kelmid selgitasid, kuidas kanda raha krüptovahetusportaali kaudu börsiplatvormile, ning seejärel soovitati, mida osta ja jälgida. Aivarile jättis see legaalse investeerimise mulje.Järjekindlad kelmid utsitavad takkaKui tekkisid suuremad kahjumid, siis teda rahustati, et raha saab tagasi, kui teha kindlustus. Kuna selleks tuli kontole raha juurde kanda, pidi Aivar tuttavatelt laenu võtma. Raha saadi justkui tagasi, sest virtuaalselt oli see olemas. Aivar otsustas investeeringud välja võtta, sest tema ettevõttel olid tekkinud võlad ja võlausaldajad soovisid oma raha tagasi saada. Kogunema hakkasid esimesed murepilved.Raha sai välja võtta Singapuris asuva panga kaudu ja selleks tuli maksta tulumaksu. Kui vajalikud protseduurid olid tehtud, sai Aivar kinnituskirja, et tulumaksusumma on laekunud ja raha kantakse üle mõne päeva jooksul. „Kuid mida polnud, oli raha. Sel hetkel hakkas tunduma, et see ei ole ikka õige asi,“ ütleb ta. Investeerimiskelmid helistasid edasi, kinnitades, et see on vaid pankadevaheline asi. Ja et sellest hoolimata võiks Aivar ikkagi edasi investeerida.Tema ettevõte oli selleks ajaks22 keerulises seisus, sest võlausaldajad ei andnud enam kaupu välja ja ka senine rendipind öeldi üles. Laenukontoritest oli ta selleks ajaks võlgu võtnud 48 000 eurot, sellele lisandus võlausaldajate krediit. Kokku küündis summa 120 000 euroni. Seda ei olnud ta võimeline tagasi maksma.Aivar konsulteeris juristide ja võlanõustajaga ning parimaks lahenduseks peeti eraisiku pankrotti. Selleks määras kohus talle pankrotihalduri, kes võlad koondas ja nende tasumist haldama hakkas. Võlgade tagasimaksmisel kaotas Aivar ka oma kodumaja. Kõik tema pangakontod suleti. See osa palgast, mis oli talle elamiseks ette nähtud, saadeti talle usaldusisiku vahendusel.Pankrotist või investeerimiskelmuste ohvriks sattumisest lähedastele sagedasti ei räägita. Ka Aivar hoidis seda pikalt saladuses. „Olukord ja emotsioon, mis mind valdas, oli kohutav. Isegi nii õudne, et lausa mustad mõtted olid peas. Nende tunnetega ei oska midagi peale hakata. Tundus, et nüüd on maailma lõpp,“ tunnistab ta.Kuna olukord mõjutas tema käitumist, sai abikaasa aru, et midagi on halvasti. Lõpuks otsustas Aivar talle kõik ära rääkida. Ta oli arvestanud ka sellega, et jääb ilma toeta ning peab oma asjadega üksi tegelema. Abikaasa suhtus aga kõigesse mõistvalt. „Tänu talle ja tema toele suutsin hoida pea püsti hoolimata sellest, millesse olin end mässinud. Üksinda ei oleks ma sellega toime tulnud ja oleksin elule käega löönud,“ arvab Aivar.Pankroti väljakuulutamisest kuni sellest vabanemiseni läks 28 kuud. Võlgade tagasimaksmiseks tuli minna palgatööle. Esmalt töötas ta veokijuhina, vedades Baltikumis sõiduautosid, kuid koroonapiirangute tõttu sai töö ühel hetkel otsa. Samas oli puudus bussijuhtidest ning Aivar hakkas juhtima busse linna- ja maakonnaliinidel. „Tahtsin kaotatud raha võimalikult kiiresti läbi pankrotihalduri võlausaldajatele tagasi maksta. Nii otsisin lisateenimisvõimalusi ja tegin juhuvedusid,“ räägib Aivar, kuidas ta sattus Ukraina sõja puhkedes ukrainlasi Poola piirilt Eestisse tooma. Tänu sellele sai ta tööle oma praeguse tööandja juurde pikamaasõite tegema.Pankrotist vabanes Aivar selle aasta veebruaris. Nüüd saab ta kogu palga taas vaid enda käsutusse. Kuna pankrot õpetas teda säästlikult elama, siis hoiab ta kulud endised ning saab ülejäänu säästa. „Ratsa rikkaks ei saa,“ nimetab Aivar suurima õppetunni kogu oma loost. Samas pole ta investeerimishuvi kaotanud. Valdkonna on ta endale nüüd hästi selgeks teinud, kasutades selleks Eesti investorite raamatuid ja podcast'e. Teema huvitab Aivarit lausa niivõrd, et ta astus Tartu ülikooli Pärnu kolledžisse ja alustab sügisest õpinguid ettevõtluse ja projektijuhtimise erialal.KUIDAS PETTUST ÄRA TUNDA?Petturid võtavad ohvriga ühendust telefonikõne, suhtlusrakenduse (Viber, WhatsApp) või sotsiaalmeedia kaudu, samuti leidub teemakohaseid reklaame internetis. Investeerimispettuse võib ära tunda selle järgi, et pakutakse ülitulusat võimalust paigutada raha näiteks aktsiatesse, võlakirjadesse või krüptorahasse. Vestluse käigus püütakse survestada ohvrit tegema investeerimisotsust võimalikult ruttu ja antakse lubadusi saada osa kiirest võidust igasuguse riskita.„Iga investeerimisotsus vajab hoolikat läbimõtlemist ja analüüsi,“ rõhutab SEB turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk (pildil). Unustada ei tohi investeerimise olulisi põhitõdesid - enne alustamist tutvu väärtpaberi tingimustega, investeerimisega kaasnevad alati riskid ning raha paigutades on mõistlik riske hajutada.Investeerimiseks laenuraha kasutades tuleb arvestada sellega, et teenimisvõimalus investeeringult väheneb veel laenuga seotud kohustuste, näiteks intressi võrra. „Enamasti pole tegu rahatarga käitumisega ning see loob petturile soodsa võimaluse ohvri survestamiseks ja raha väljapetmiseks. Investeerimiseks oleks mõistlik kasutada raha, mida pole kahju kaotada,“ selgitab Kukk.Esimeseks pettuse ohumärgiks võib lugeda investeeringu pakkumist telefoni teel. Sel juhul on kurjategija suunitluseks petta ohvrilt välja võimalikult suur rahasumma. Tihti õhutades ka laenu võtma. Laenu võtmisel tuleb arvestada kohustusega kaasneva igakuise maksega, mistõttu tasub otsus teha vastutustundlikult.Kuidas end kelmuse eest kaitsta?Ära kiirusta reageerimisega - võta aega, et pakutud võimalust kriitiliselt analüüsida.Uuri tausta ja täpsusta, millise inimese või organisatsiooniga on tegu. See aitab välja uurida detaile ja saada asjas selgust.Kui investeerimispakkumine tehakse telefoni teel, mõnes suhtlusrakenduses või sotsiaalmeedia kaudu, siis on see ilmselge vihje pettusele. Selline suhtlus tuleks kohe katkestada.Kui sinult küsitakse isikuandmeid, koopiaid dokumentidest, pangaandmeid või paroole, ole eriti ettevaatlik. Neid ei tohiks edastada mitte kellelegi.  Enne ülekande või kaarditehingu tegemist tuleks veenduda, kellele oma raha saatmas oled. Kui oled pettuse ohvriks langenud või kahtlustad pettust, pöördu viivitamatult oma panka, kasutades selle ametlikul kodulehel olevaid kontakte. Mida kiiremini pangaga ühendust võtta, seda tõenäolisemalt saab edasise kuritarvituse võimalused ruttu sulgeda. Samuti tuleks pöörduda politseisse.Kelmid teenivad investeerimispettustelt miljoneid eurosidMöödunud aastal langes investeerimiskelmide ohvriks politsei andmetel 268 inimest, kellelt peteti välja 3 078 412 eurot. See teeb keskmiseks petturitele kaotatud summaks 11 487 eurot. Sellele eelneval 2021. aastal jäi oma rahast ilma 308 inimest, kellelt kelmid said kätte 4 496 455 eurot. Rekordilise summaga jääb silma aasta 2020, kui kelmid said 170 inimeselt kätte 5 652 016 eurot. Keskmine kaotatud summa oli 33 247 eurot.Erakogu Skorzewiak   Alamy   Vida Press KELMID KUKIL: Investeerimiskelmuse ohvriks sattunud Aivar Read mõjutasid petturid laenu võtma ja kaotusest hoolimata edasi investeerima.HELEN SERKA-SANCHEZ


Luminor: petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saadaTALLINN, 29. juuli, BNS – Luminori pettuste tõkestamise spetsialisti Veiko Kiige sõnul on autentimisvahendid muutunud ajas turvalisemaks, kuid nendega seotud pettused pole kuhugi kadunud, sealjuures eksitakse kõige enam lihtsa põhitõe vastu, et autentimisvahendite, näiteks Smart-ID ja mobiil-ID, PIN-koode ei tohi kellelegi avaldada.
"Telefoni teel PIN-koodide küsimisse tuleb igal juhul suhtuda skeptiliselt ning alati mõelda enne, kui kellelegi mingisugust infot avaldada või kellegi palvel midagi kinnitada. Kuna PIN1 ja PIN2 on turvakoodid, mis peaksid olema teada vaid sellele inimesele, kellele need kuuluvad, siis ei tohi neid kellelegi edasi öelda. Kindlasti ei küsi koodide avalikustamist pangatöötaja, kelleks pettur sageli telefoni teel kehastuda üritab. Tuleb meeles pidada, et petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saada," toonitas Kiik pressiteates.
Kui inimese seade küsib PIN-koodide sisestamist ajal, mil ta seda ise ei algatanud, siis on see kindlasti suur ohumärk. Nii võib üksnes paar nupuvajutust viia olukorrani, kus petuskeemi ohvriks langenud inimesel tuleb tegeleda kurbade tagajärgedega. "Kui inimene on koodid ise sisestanud ning selle tulemusel on toimunud tehingud, siis on hiljem tehtut raske tagasi pöörata. Seetõttu on tõenäolised ka olukorrad, kus pettusega kaotatud raha on väga keeruline või lausa võimatu tagasi saada," tõdes spetsialist.
PIN1-koodi kasutatakse isikutuvastamiseks ning sellega autoriseeritakse näiteks internetipanka sisse logimine. PIN2 toimib seevastu nagu digitaalne allkiri ehk sellega on näiteks võimalik kinnitada makseid. Turvakoodid on täpselt nii turvalised kui meetmed, mida nende kaitsmiseks rakendatakse, seetõttu tuleb PIN-koode ja paroole võõraste silmade eest kaitsta – kunagi ei tasu neid hoida nähtavas kohas nagu külmkapiuks või kontori töölaud.
"Kui kirjutada koodid paberitükile, tuleb hoolt kanda ka selle eest, et paberi edasine hoiustamine oleks turvaline ja kõrvalistel isikutel välistatud sellele ligipääs. Kõige parem, kui turvakoodid oleksid inimesel peas, kuid kuna kõike meelde jätta on keeruline, tasub paroolide asukohta hoolega valida," lisas Kiik. Näiteks pole telefoniga tehtud foto või kuvatõmmis kaugeltki parim variant info talletamiseks.
Paroolide ja koodide hoiustamiseks on olemas ka spetsiaalsed rakendused. Kiik soovitab tutvuda erinevate võimalustega ning leida endale sobivaim. Pettuste tõkestamise spetsialist paneb inimestele südamele, et paroole ja turvakoode tuleb hoolega kaitsta ning hoiduda nende jagamisest kolmandate isikutega nii, nagu hoidutakse allkirja kirjutamisest lepingule, mida läbi pole loetud.
Tallinna toimetus, +372 533 38403, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saadaLuminori pettuste tõkestamise spetsialisti Veiko Kiige sõnul on autentimisvahendid muutunud ajas turvalisemaks, kuid nendega seotud pettused pole kuhugi kadunud, sealjuures eksitakse kõige enam lihtsa põhitõe vastu, et autentimisvahendite, näiteks Smart-ID ja mobiil-ID, PIN-koode ei tohi kellelegi avaldada.

«Telefoni teel PIN-koodide küsimisse tuleb igal juhul suhtuda skeptiliselt ning alati mõelda enne, kui kellelegi mingisugust infot avaldada või kellegi palvel midagi kinnitada. Kuna PIN1 ja PIN2 on turvakoodid, mis peaksid olema teada vaid sellele inimesele, kellele need kuuluvad, siis ei tohi neid kellelegi edasi öelda. Kindlasti ei küsi koodide avalikustamist pangatöötaja, kelleks pettur sageli telefoni teel kehastuda üritab. Tuleb meeles pidada, et petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saada,» toonitas Kiik pressiteates.
Kui inimese seade küsib PIN-koodide sisestamist ajal, mil ta seda ise ei algatanud, siis on see kindlasti suur ohumärk. Nii võib üksnes paar nupuvajutust viia olukorrani, kus petuskeemi ohvriks langenud inimesel tuleb tegeleda kurbade tagajärgedega. «Kui inimene on koodid ise sisestanud ning selle tulemusel on toimunud tehingud, siis on hiljem tehtut raske tagasi pöörata. Seetõttu on tõenäolised ka olukorrad, kus pettusega kaotatud raha on väga keeruline või lausa võimatu tagasi saada,» tõdes spetsialist.
PIN1-koodi kasutatakse isikutuvastamiseks ning sellega autoriseeritakse näiteks internetipanka sisse logimine. PIN2 toimib seevastu nagu digitaalne allkiri ehk sellega on näiteks võimalik kinnitada makseid. Turvakoodid on täpselt nii turvalised kui meetmed, mida nende kaitsmiseks rakendatakse, seetõttu tuleb PIN-koode ja paroole võõraste silmade eest kaitsta – kunagi ei tasu neid hoida nähtavas kohas nagu külmkapiuks või kontori töölaud.
«Kui kirjutada koodid paberitükile, tuleb hoolt kanda ka selle eest, et paberi edasine hoiustamine oleks turvaline ja kõrvalistel isikutel välistatud sellele ligipääs. Kõige parem, kui turvakoodid oleksid inimesel peas, kuid kuna kõike meelde jätta on keeruline, tasub paroolide asukohta hoolega valida,» lisas Kiik. Näiteks pole telefoniga tehtud foto või kuvatõmmis kaugeltki parim variant info talletamiseks.
Paroolide ja koodide hoiustamiseks on olemas ka spetsiaalsed rakendused. Kiik soovitab tutvuda erinevate võimalustega ning leida endale sobivaim. Pettuste tõkestamise spetsialist paneb inimestele südamele, et paroole ja turvakoode tuleb hoolega kaitsta ning hoiduda nende jagamisest kolmandate isikutega nii, nagu hoidutakse allkirja kirjutamisest lepingule, mida läbi pole loetud.


Petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saadaLuminori pettuste tõkestamise spetsialisti Veiko Kiige sõnul on autentimisvahendid muutunud ajas turvalisemaks, kuid nendega seotud pettused pole kuhugi kadunud, sealjuures eksitakse kõige enam lihtsa põhitõe vastu, et autentimisvahendite, näiteks Smart-ID ja mobiil-ID, PIN-koode ei tohi kellelegi avaldada.
“Telefoni teel PIN-koodide küsimisse tuleb igal juhul suhtuda skeptiliselt ning alati mõelda enne, kui kellelegi mingisugust infot avaldada või kellegi palvel midagi kinnitada. Kuna PIN1 ja PIN2 on turvakoodid, mis peaksid olema teada vaid sellele inimesele, kellele need kuuluvad, siis ei tohi neid kellelegi edasi öelda. Kindlasti ei küsi koodide avalikustamist pangatöötaja, kelleks pettur sageli telefoni teel kehastuda üritab. Tuleb meeles pidada, et petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saada,” toonitas Kiik pressiteates.
Kui inimese seade küsib PIN-koodide sisestamist ajal, mil ta seda ise ei algatanud, siis on see kindlasti suur ohumärk. Nii võib üksnes paar nupuvajutust viia olukorrani, kus petuskeemi ohvriks langenud inimesel tuleb tegeleda kurbade tagajärgedega. “Kui inimene on koodid ise sisestanud ning selle tulemusel on toimunud tehingud, siis on hiljem tehtut raske tagasi pöörata. Seetõttu on tõenäolised ka olukorrad, kus pettusega kaotatud raha on väga keeruline või lausa võimatu tagasi saada,” tõdes spetsialist.
PIN1-koodi kasutatakse isikutuvastamiseks ning sellega autoriseeritakse näiteks internetipanka sisse logimine. PIN2 toimib seevastu nagu digitaalne allkiri ehk sellega on näiteks võimalik kinnitada makseid. Turvakoodid on täpselt nii turvalised kui meetmed, mida nende kaitsmiseks rakendatakse, seetõttu tuleb PIN-koode ja paroole võõraste silmade eest kaitsta – kunagi ei tasu neid hoida nähtavas kohas nagu külmkapiuks või kontori töölaud.
“Kui kirjutada koodid paberitükile, tuleb hoolt kanda ka selle eest, et paberi edasine hoiustamine oleks turvaline ja kõrvalistel isikutel välistatud sellele ligipääs. Kõige parem, kui turvakoodid oleksid inimesel peas, kuid kuna kõike meelde jätta on keeruline, tasub paroolide asukohta hoolega valida,” lisas Kiik. Näiteks pole telefoniga tehtud foto või kuvatõmmis kaugeltki parim variant info talletamiseks.
Paroolide ja koodide hoiustamiseks on olemas ka spetsiaalsed rakendused. Kiik soovitab tutvuda erinevate võimalustega ning leida endale sobivaim. Pettuste tõkestamise spetsialist paneb inimestele südamele, et paroole ja turvakoode tuleb hoolega kaitsta ning hoiduda nende jagamisest kolmandate isikutega nii, nagu hoidutakse allkirja kirjutamisest lepingule, mida läbi pole loetud.
]]>


Keenia opositsioon teatas leppest valitsusega kõnelusi pidadaNAIROBI, 29. juuli, AFP-BNS – Keenia opositsioon teatas laupäeval, et jõudis nädalaid kestnud meeleavalduste järel valitsusega leppeni moodustada "erimeelsuste sõbralikuks lahendamiseks" ühiskomitee.
"Lahendamaks erimeelsused sõbralikult ja kogu rahva heaolu arvesse võttes, jõudsime (võimuliidu) Kenya Kwanzaga leppeni luua komitee," teatati opositsiooni avalduses.
Keenias on peetud hooti vägivaldseks kiskunud meeleavaldusi alates opositsioonijuhi Raila Odinga märtsikuisest üleskutsest seista vastu president William Ruto valitsusele.
Odinga väidab, et kaotas mullused presidendivalimised pettuse teel ja süüdistab valitsust elukalliduse kriisis ning politseivägivallas. Meeleavaldustel on tapetud vähemalt 20 inimest.
Rahutused Ida-Aafrika piirkonna ühes stabiilsemas demokraatias on viinud üleskutseteni, et pooled lahendaks tüli läbirääkimiste kaudu, kuid Odinga on välistanud kõneluste pidamise kolmandast osapoolest vahendajata.
Opositsiooniühenduse Azimio teatel jõuti Nigeeria ekspresidendi Olusegun Obasanjo vahendusel leppeni luua tüli lahendamiseks kümneliikmeline komitee.
Rohkem üksikasju ei avaldatud.
AFP – Baltic News Service


Testi oma teadmisi! Kui hästi mäletad neid vanu kuulsaid seebikaid?"Vaprad ja ilusad" on üks maailma pikimalt jooknud seriaal.Foto: IMDB
Seebikate vaatamine on tegelikult ilmselt palju suurema hulga inimeste guilty pleasure kui arvata võiks. Ja kes neid ise vaadanud pole, on ikka ema-vanaema telekavaatamise tagajärjel tahtmatult põhiasjadega kursis. Nii et kontrolli järgi, kui hästi sa asja jagad!
Mis oli sarja „Santa Barbara“ peategelastest paari nimi?
Foto: IMDB
Eden ja Cruz
Nancy ja Dick
Marilyn ja John
Correct!
Wrong!
Kuidas sattus sarja „Metsik roos“ peategelasest agulitüdruk Rosa rikkasse perekonda Ricardo pruudiks?
Foto: Rosa Salvaje / Youtube
Käis rikkas majas ploomiraksus ja jäi Ricardo kurjale õele Tulsinale ja perekonna majapidajannale vahele.
Otsustas, et tal on vaesest elust kõrini ja käis Ricardol nii kaua sabas, kuni see oli nõus Rosaga leivad ühte kappi panema.
Selgus, et et ta on tegelikult pärit rikkast perekonnast ja Ricardo lootis temaga abielludes kõvasti raha teenida.
Correct!
Wrong!
Sari „Vaprad ja ilusad“ on eetris jooksnud juba pikalt ja lõppu näha pole. Mis aastal esimene osa eetrisse läks?
Foto: IMDB
1973
1987
2001
Correct!
Wrong!
Mille poolest on eriline Brasiilias 1970. aastatel valminud sari „Orjatar Isaura“?
Foto: IMDB
Sarja üht peaosalist mängis Eestist pärit näitleja.
Tegemist on olulisima inimkaubandusteemalise armastuslooga, mis teleekraanidel jooksnud on.
See oli esimene läänepool valminud seebikas, mida Nõukogude liidus televisioonis näidati.
Correct!
Wrong!
Milliste sõnadega algab sarja „Kodus ja võõrsil“ tunnuslaul?
Foto: IMDB
On ainult sõnadeta tunnusmeloodia
When I wake up in the morning
And the alarm gives out a warning
You know we belong tohether
You and I forever and ever
Correct!
Wrong!
Millises valdkonnaga teenis raha Soome TV vahendusel Eestiski juba 1970. aastatel suure huviga jälgitud saraja „Dallas“ peategelastest perekond?
Foto: Dallas /Youtube
loomakasvatusega
väljapressimisega
naftaäriga
Correct!
Wrong!
Kus asub sarjale „Melrose Place“ nime andnud piirkond?
Foto: IMDB
Sydneys
Hollywoodis
Kaplinnas
Correct!
Wrong!
Testi oma teadmisi! Kui hästi mäletad veel neid vanu kuulsaid seebikaid?
Täielik seebikavaldkonna asjatundmatus
Seebikatest ei tea sa küll mitte midagi. Ei teagi, kas selle pärast nüüd lohutada või pigem õnne soovida.
Kõva keskmine
Pole paha, hoiad ennast ikka filmikunsti saavutustega kursis. Sekka kuluks võib olla muidugi ära ka mõni film Alfred Hitchcockilt või teiselt meistrilt.
Ekspert!
Sa tead seebikatest kõike. Loodetavasti jääb sul nende kõrvalt aega ka muudeks tegemisteks.
Elisa Huub on täiesti eraldiseisvalt tellitav voogedastusteenus – vaja ei ole muud, kui ükskõik millise teenusepakkuja internetiühendust.
See on Elisa poolt kureeritud ja toimetatud blogi, mis tutvustab firma põnevamaid sündmusi, persoone ja tehnoloogiaid.


Kümned tuhanded iisraellased avaldasid taas meelt kohtureformi vastuJERUUSALEMM, 30. juuli, AFP-STT-BNS – Iisraelis tulid kümned tuhanded inimesed laupäeval taas tänavaile avaldama meelt paremreligioosse valitsuse kohtureformi vastu.
Reformivastased kogunesid Tel Avivi, et protestida parlamendi esmaspäevase otsuse vastu kiita heaks reformipaketi oluline klausel. Opositsioon boikottis knessetis toimunud hääletust.
Iisraeli telekanali Channel 13 hinnangul osales laupäevastel meeleavaldustel umbes 170 000 inimest. Massilised protestid uuenduse vastu on jätkunud sestsaati, kui seadusreformi jaanuaris tutvustati.
"Armastame seda riiki endiselt ja püüame kõik probleemid lahendada," ütles filmihelilooja Itay Amram uudisteagentuurile AFP.
Iisraeli arstid osalesid meeleavaldusel lühikese tööseisakuga, samas kui mitmed riigi relvajõudude veteranid on lubanud oma vabatahtliku töö lõpetada ja ametiühingud kaaluvad uusi streike.
"Me keeldume diktatuuri teenimast," võis lugeda Tel Avivis ühe protestija plakatit.
Parlament hääletas esmaspäeval niinimetatud mõistlikkuse klausli eemaldamise poolt seadusest. Klausli abil on ülemkohus saanud tühistada valitsuse otsused, näiteks ministrite määramisi. Selle kehtetuks tunnistamise heakskiitmine knessetis oli esimene oluline samm õigusreformi seadustamisel.
Reform nõrgestaks ülemkohtu positsiooni ja suurendaks valitsuse võimu kohtusüsteemi üle. Seda on peetud ohuks riigi demokraatiale.
Iisraeli peaminister Benjamin Netanyahu sõnul on muudatused vajalikud parema jõudude tasakaalu tagamiseks.
Reformi vastased süüdistavad kohtus korruptsioonisüüdistustega võidelnud Netanyahut huvide konfliktis ning mõned meeleavaldajad on teda tembeldanud "kurjategijast ministriks".
Mõistlikkuse klausel on reformipaketi esimene suurem osa. Muud kavandatavad muudatused hõlmavad valitsusele suuremat sõnaõigust kohtunike ametissenimetamisel.
Protestid on pälvinud toetust kogu poliitilisest spektri ulatuses, ilmalike ja religioossete rühmituste, sinikraede ja tehnoloogiasektori töötajate, rahuaktivistide ja reservväelaste seas.
AFP – STT – Baltic News Service
.


Naine, kelle mehel on piirialane isiksusehäire: mind justkui vägistatakse suhtesPaaridega töötades olen märganud, et üks keerulisemaid suhtepartnereid on piirialase isiksusehäirega mees. Sellest tüübist räägitakse aga vähe, sest enamasti omistatakse piirialast käitumist naistele.
„See on nüüd lõplikult läbi!“ rõõmustab Eva* viimasel teraapiaseansil. Pärast aasta kestnud järjepidevat teraapiat õnnestus tal lõpetada suhe, millest oli emotsionaalselt sama keeruline välja tagurdada kui korgitsal veinipudeli tihkest korgist.
Eva on iseseisev naine – tal on oma korter ja kindel sissetulek. Ta polnud kurnava partneriga abielus ega kasvatanud ühiseid lapsi. Teiste sõnadega: neid ei kammitsenud majanduslikud, juriidilised või vanemlikud sidemed ega vastastikune sõltuvus.
Ometi osutus lahkuminek keeruliseks, sest partner rakendas mitmeid tugevaid manipulatsioone, mida tihti ei oska suhete alguses märgata ega liidu arenedes õigesti tõlgendada. See on ka põhjus, miks Eva lubas oma lugu jagada – ta loodab, et ehk saavad sellest julgustust ja toetust need, kes end sarnasest olukorrast leiavad ning ekslikult arvavad, et hoopis neil on midagi viga või on nemad natuke hullud.
Piirialase (borderline) isiksusehäirega mehe puhul räägime inimesest, kes suhte algfaasis on ülimeeldiv ja šarmantne, naised kirjeldavad teda tihtipeale kui parimat – seda õiget, kes teeb ja ütleb just neid asju, mida on igatsetud nii ammu kogeda. Ta läheneb kiiresti ja jõuliselt, seega ei saa tekkida aega hingamisruumiks ega järelemõtlemiseks.
Nii saabus ka Sten* Eva ellu tohutu positiivse energiaga, millega naise üle ujutas. Ta ilmus ka sobival ajal, just siis, kui Eva vajas tunnustust ja hellitavaid sõnu ning neid Stenil jagus. Ta oli tähelepanelik ja mõistev, tuli Evale tööle vastu, kaasas kohv ja saiakesed, kuulas tema muresid ning näis olevat just selline mees, keda iga naine igatseb.
Kui suhe muutus Steni jaoks kindlamaks, hakkas avalduma ka tema teine pool: jonnakus, nõudlikkus, kapriisid, äkilised meeleolumuutused, klammerdumine, tunnetega manipuleerimine, äärmuslik armukadedus. Mehe intensiivne emotsioon võis vallanduda ootamatult ja pisiasjade peale, mida polnud võimalik ette näha ja seeläbi vältida.
Näiteks kui Eva ei istunud (kallistades ja silitades) pidevalt tema kõrval, oli oma mõtetes (st ei vaadanud talle kogu õhtu armastavate silmadega otsa) või ei oodanud teda pärast tööpäeva naeratades koduuksel (vaid soovis omaette olla). Sten pahandas, kui talle ei tehtud süüa, eriti aga raevus siis, kui ei saanud seksi või kui temalt ühisellu panustamist oodati.
Mees nõudis, et Eva tähelepanu oleks jäägitult temal. Aegamööda loobus naine sportimisest ja oma teistest käikudest, sest sellega kaasnes liiga palju draamat.
Mees muutus häirivalt armukadedaks, kui Eva läks sõpradega reisile, rääkis oma emaga, külastas haiget vanaema, hoolitses sõbranna kassi eest või õpetas õetütrele matemaatikat. Pidev draama käis teema ümber, et Eva ei hooli Stenist piisavalt ja et kõik teised on talle olulisemad. Selle tulemusena hakkas naine järjest enam lähedastest eemalduma – et tõestada Stenile oma lojaalsust. Eva pere jällegi ei soovinud, et agressiivselt ja pealetükkivalt käituv mees nende ühisüritustest osa võtaks, mis aga suurendas Eva distantsi veelgi.
Kui Sten sai teada, et naine oli suhelnud oma eelmise partneriga, lubas ta mehe ära tappa. „Lõikan tal rehvid läbi. Teen nii, et ta ise kaevab endale haua,“ sajatas ta. Piirialasele inimesele on äärmuslik armukadedus ja ähvardused omased. Nad näevad petmist igal pool, kuigi tegelikult tõendid puuduvad. Kui neil on aga hirm mahajätmise ees, ähvardavad piirialase käitumisega mehed enesetapuga.
Toon näite ühest teisest loost, kus 23aastane mees meelitas endaga suhtesse 16aastase neiu. Viimase sõnul polnud ta endast vanemast kaaslasest sügavalt huvitatud. Selline tutvumine-katsetamine on noorele inimesele normaalne etapp, enne kui leitakse see päriselt sobilik kaaslane. Kuna neiul nappis elukogemust, ei saanud ta ka aru, kuidas ta suhtesse manipuleeriti. Nimelt lavastas mees enesetapukatse, põhjuseks olukord, kus neiu võttis vastu koolikaaslase kõne. Olukorrale järgnes raevukas žest: mees pildistas haiglas üles voolikuid, saatis sellest fotosid ja lisas juurde, et see on armastatu süü.
Kahjuks ei saanud noor naine oma vanematelt vajalikku toetust: see on tõsiselt häiritud inimene. Jookse nii, kuis jalad võtavad! Kodused küsisid hoopis: mis sa teinud oled?! Süüdistavast küsimusest piisas, et oma lapse enesekindlust õõnestada. Olukord lõppes suhtega, mis noort inimest tõsiselt kahjustas, kuna manipuleeriva partneriga tulid kaasa pidevad tujukõikumised, tugevad agressioonihood, enesetapuga ähvardamised ja äärmuslik seksivajadus, mida naine pidi rahuldama, et meest maandada.
Päeva jooksul võis mees saata naisele poolsada seksuaalselt perversset sõnumit eeldades, et kaaslane peaks olema sellest samavõrd erutatud kui tema. Kui partneri reaktsioon polnud ootuspärane, siis mees solvus ja algatas emotsionaalselt kurnavaid dialooge. Ka see lahkuminek osutus keeruliseks, kuid siiski võimalikuks.
Tihtipeale algatas Sten vaidlusi vastu ööd, kui naine soovis vaid puhata. Sten võis Eva sõnul jaurata tunde ja päevi. Lõpuks ei lausunud Eva omalt poolt enam sõnagi, lootuses, et mees rahuneb, mille peale läks Sten aga veel vihasemaks – trampis korteris edasi-tagasi ja räuskas nii valjusti, et Eval oli naabrite ees piinlik.
Ta kruttis end järjest enam üles ja ähvardas lahkuda, lootuses, et Eva hakkab paluma tal jääda. Mõnel korral naine sellesse lõksu ka astus, kuid kuna kurnatus oli vahepeal juba nii suureks kasvanud, ei jaksanud ta enam Steni manguda, vaid lootis salamisi, et too lähebki ära ja ta saab lõpuks välja puhata.
Mõnikord mees lahkuski, kuid oli järgmisel hommikul tagasi, nagu poleks midagi juhtunud. Ta ei arutanud eelmise öö draamat. Kui naine avaldas soovi lahku minna, muutus Sten härdaks. Ta nuttis ja lubas, et olukord ei kordu kunagi.
Kaaslase äkiline muutus vihasest ründajast haledaks beebiks, kes kardab üle kõige hülgamist, pärssis Eva võimet temast lahku minna. Tal hakkas mehest kahju kuni järgmise üllatava hetkeni. „Võta end paljaks!“ võis Sten ootamatult nõuda, kuigi olukord oli kõike muud kui erootilist energiat ergutav.
Seksuaalne agressioon on üks sellise paarisuhte dünaamika tunnuseid. Mees võib näiteks paariteraapias kurta, et neil on seksiga probleeme ja nad pole ammu seksinud. Naiselt selle kohta uurides aga selgub, et vahele on jäänud kõigest üks päev, millele eelnes ka tüli. Varem on mees nõudnud – ja ka saanud – olla naisega vahekorras mitu korda päevas, lausa viisil, mis on viimasele põhjustanud füüsilisi vaevusi.
Piirialaste meestega suhtes naised kirjeldavad sageli, et nad vahetavad riideid kiiresti ja salaja, sest kui mees neid poolpaljana näeb, hakkab ta kohe naist krahmama ja seksile sundima. Privaatsusele ei saa loota ei magamistoas ega duši all. Kui naine seksida ei soovi, siis mees solvub ja „käib ajudele“ nii kaua, kuni naine ei suuda enam vastu võidelda.
Nii juhtus ka Evaga, kes oli õnnetu olukorra üle, kus ei suutnud end Steni eest kaitsta. Ja kuigi ta ei tahtnud olla temaga vahekorras, tegi ta seda siiski, et tagada endale lühikeseks hetkeks rahu. Selline situatsioon mõjub naisele ülimalt laastavalt. Sa tead oma piire ja väärtushinnanguid, kuid oled samal ajal võimetu end sääraste emotsionaalsete väljapressimiste eest kaitsma. Eva tunnetus – „mind justkui vägistatakse suhtes“ – oli täiesti õige. Naine muutus masendunuks ja koges sügavat lootusetust, väljapääsmatuse tunnet.
Eva oli enda vastu karm, kuna mõistis suurepäraselt suhte kahjulikkust, ent ometi polnud võimeline sellest väljuma. „Kuidas ma võin ometi nii loll olla?“ pahandas ta korduvalt. „Ma saan ju aru, et see on jama, mida ta teeb – et see ei lähe paremaks ja et ma ei taha temaga ühist tulevikku, aga ma ei suuda lahku minna. Varem oli mul ülirahulik elu, aga nüüd pean kogu aeg mitu sammu ette mõtlema. Mul on pidevalt ärevus. Kui lähen emale külla, siis kardan, et olen liiga kauaks jäänud, mul pole enam huvisid, ma olen kogu aeg kurb ja väsinud, olen ennast täiesti ära kaotanud,“ oli Eva tõsiselt vaevatud.
Kuigi ta püüdis korduvalt suhet lõpetada, tuli mees tagasi nagu bumerang. Pärast üht teravamat tüli varitses Sten tunde naise maja ees, tungis lõpuks tema korterisse ja kui algul ähvardas naist vägivallaga, siis hiljem lubas ennast ära tappa. „See jääb sinu südametunnistusele,“ ähvardas ta ja suundus kööki nuga võtma. Eval läks taas süda haledaks ja ta sekkus, mille peale mees emotsionaalselt kokku varises. „Vappus ja nuttis nagu tita,“ meenutas Eva.
Sellised ootamatud ja äkilised muutused piirialase isiksuse käitumises tekitavad partnerites suurt segadust ja traumaatilist seotust. Ägedale rünnakule järgneb enesehaletsus ja regresseerumine imiku või väikelapse tasandile, kus kaaslasel on kaastundest tulenedes keeruline piire kehtestada. Lähisuhtes on piirialane mees emotsionaalselt nõudlik ja kurnab teist poolt. Ühel hetkel on ta erutatud, järgmisel depressiivne, aga mis muutuse põhjustas, pole võimalik tuvastada.
Piirialane inimene igatseb partnerit, kes oleks midagi vastu nõudmata 24 tundi talle pühendunud. Ta vajab kedagi, kes oleks valmis taaslooma lapsepõlves puudu jäänud õnnelikku kogemust; sümbiootilist sidet, mis peaks lapsel esimestel eluaastatel olema emaga, ent mis tema puhul on liiga vara (enne kolmandat eluaastat) katkenud.
Põhjused selleks võivad olla erinevad: laps eraldati emast (nt pandi lastekodusse, oli pikalt haiglas), vanema surm, vanem on kuritarvitanud sõltuvusaineid ja selle tõttu olnud kättesaamatu, laps on kogenud emotsionaalset ja/või füüsilist hülgamist. Lapse iseseisvumist on piiratud, kuna ema oli klammerduv, liiga kaitsev. Või oli ema kohal, aga külm, reserveeritud, kriitiline, emotsionaalselt eemalolev. Selliste inimeste kasvukeskkond on sageli olnud kaootiline ja täiskasvanud ebausaldusväärsed.
Nimetatud kogemused on aga põhjustanud tõsise arengutrauma, mistõttu on osa isiksust jäänud kinni väikese lapse tasandile, kes ei saanud õigel ajal vajalikku hoolt, tähelepanu ja toetust. Sellest tulenevad n-ö jonnihood täiskasvanueas (nt kui partner lahkub, tegeleb oma asjadega), mis sarnanevad loomult väikelapse eraldatusehirmule.
Kogu selle lähedusevajaduse soovi kanaliseerivad piirialased mehed seksuaalsusse, millest tuleneb ka äärmuslik soov olla ohtralt vahekorras ning paaniline reaktsioon, kui partner sama ei soovi. Kõige enam kardab piirialane mees, et ta hüljatakse, nii nagu see kunagi lapsepõlves juhtus. Ta paneb kõik manipulatsioonioskused mängu, et seda ei juhtuks. See on ka põhjus, miks just borderline-meest on nii raske maha jätta. Ta helistab, nõuab, nutab, ründab, palub ja ähvardab. Kuni on jälle meeldiv ja ülistav – kõik see kurnab ja vahel on lihtsam järele anda kui võidelda.
Piirialane isiksusehäire keerleb identiteedi ja suhete ümber. Kuna piirialane kohandumus on ebaõnnestunud individualiseerumise ja emast (või ka isast, kui tegu oli esmase hooldajaga) eraldumise resultaat, siis ei suuda inimene efektiivselt üksinda funktsioneerida. Üksi olles tajub ta end hüljatud lapsena ja võib ülemäärase stressi korral täielikult enesevalitsuse kaotada.
Kuna inimese identiteet on alaarenenud ja koosneb integreerimata arusaamadest ja polariseeruvatest äärmuslikest kujutlustest iseenda kohta (nt mustvalge mõtlemine, kõik on kas hea või halb), on tal keeruline toime tulla olukorraga, mis nõuab initsiatiivi, sõltumatust ja autentsust. Kontaktis olekuks kasutab ta primitiivseid psühholoogilisi kaitsemehhanisme, nagu klammerdumine, vältimine, eitamine, iseenda omaduste, vajaduste ja käitumise projitseerimine teistele.
Piirialased mehed on tujukad ja vihased ning erinevalt nais-borderline'ist võivad olla ka emotsionaalselt vähem intelligentsed. Seetõttu ilmnevad nende tugevad tunded (viha, hirm, pettumus, üksindus, üllatus) ainult ühes vormis – agressioonina. Ka enesetapuga ähvardamine on sage.
Mees-borderline'idel ilmneb tugevamalt ka antisotsiaalne ja riskikäitumine. Ekstreemse käitumisega tahaksid nad teisi justkui šokeerida, oma tugevaid tundeid rõhutada. Selline inimene võib hakata partneri käitumist tugevalt juhtima ja reguleerima, ent keeldub enesejuhtimisest ega luba endale mingeid piire seada. Ta on ülitundlik teiste valesammude ja sõnade suhtes. Kõik keerleb tema ümber. Sagedasti on sellised mehed vastuvõtlikud ka sõltuvustele (seks, narkootikumid, alkohol, ostlemine, mängurlus), mis tuleneb impulsikontrolli probleemidest. Ka nartsissistlikud jooned pole haruldased.
Sisemise lõhestumise tulemusena ei suuda mees kogeda vihahoos lähedase vastu midagi positiivset. Turvatunne on jäägitult kadunud. Ta armastab ja järgmisel hetkel vihkab oma partnerit. Kord võib ta öelda, et oled mu maailm, ja juba järgmisel paisata su kildudeks.
Sellise mehe kinnisideeks on suhted. Hirmule mahajäetuse ees reageerib ta raevukalt, isegi kui selleks pole alust. Piirialane inimene kõnnib läbi elu, otsides armastust ja hoolitsust, kuid selle asemel et ravida oma lapsepõlvehaavu, hakkab tragöödia korduma, kuna kooselu muutub võimatuks.
Keegi ei saa lõpuni pakkuda sellist armastust, mis vanematest puudu jäi. Ükski teine täiskasvanu ei saa end ohvriks tuues seda traagikat muuta ja inimest tema kannatustest päästa. Ükskõik kui palju partner paindub, püüab mõista või tema seksuaalsetele soovidele järele anda (kasvõi iseenda kaotamise hinnaga), siis abi sellest pole.
Mida tervem on partner, seda pingelisemaks muutub suhe, sest kaaslane pole nõus samavõrra kannatama. Soovides vastutusvõimelist partnerit, teeb ta varem või hiljem südame kõvaks ja lõpetab suhte. „Kuidas seda kõike nii lõpetada, et ta ei tunneks end solvatuna?“ muretses Eva, sest kõigest hoolimata oli Stenil tema südames koht. Konflikt on aga paraku vältimatu ja tegelikult aitab see lõpuks eralduda.
Borderline'i puhul on lahkumineku esimeseks sammuks füüsiline eraldumine. On vaid aja küsimus, kui piirialane inimene algatab uue tüli. Ja kui naine ootuspäraselt ei reageeri (ei hakka lohutama, keeldub seksist), on tõenäoline, et tekkinud pinge on mehele liiga suur. Ta võib žestina küll lahkuda, kuid jääb ootama, et naine teda tagasi manguma hakkaks.
Kuigi Sten lahkus Eva juurest ise, käitus ta edasi viisil, nagu oleksid nad paar: kutsus teda enda juurde, tahtis koos uut mööblit osta, nõudis aega ja pahandas, kui naine seda ei võimaldanud. Eva hakkas taas trennis käima, mispeale Sten käratas: „Mis sa sinna trenni ronid!“ Iga telefonikõne lõppes negatiivse emotsiooniga.
Ajaga mehe agressiivsus kasvas, sest ta ei saanud Eva juurde tagasi. Kui viimane julges kehtestada piire ja öelda ei, tuli Steni kehakeelde selgelt ähvardav hoiak. Iga kord, kui Eva süda hakkas sulama, aitasid sellised kogemused meenutada, miks ta soovis mehest lahku minna.
Eriti suur tagasilanguse oht on esimestel kuudel, kui teise järele tuntakse igatsust – halb ununeb kergesti ja hea võimendub ning mees sekkub ka jõuliselt, et naine tagasi saada. Tegime Evaga kokkuleppe, et ükskõik mis juhtub, mitte mingil juhul ei tohi ta Steni oma eluruumidesse lubada. Eva pidas kokkuleppest kinni, kuigi tõdes, et see polnud lihtne – kohe algas ju tuttav manipulatsioon: meelitused ja kaastundele mängimine, seejärel solvangud ja ähvardused.
Meie kokkuleppele toetudes hakkas Eva Stenist distantseeruma, tema tavaline elurütm taastus. Ta käis trennis, suhtles sõprade ja emaga nii, nagu ise tahtis. Hirm jääda liiga kauaks küla peale ja nautida teiste inimeste seltsi hakkas ajaga taanduma. Iga lahusoldud päev tõi kinnitust, et lahkuminek oli õige otsus.
Viimase ühendava niidi aitas Sten ise läbi lõigata. Nimelt helistas mees Evale, kui tol oli pooleli kõne oma emaga. Kui Eva lõpetas ja Stenile tagasi helistas, nõudis mees aru, miks temaga kohe ei suheldud. Ja kellega naine üldse nii pikalt rääkis?! Saades vastuseks, et emaga, prahvatas Sten halvustavalt: „Kas sul on tissitusk peal! Kasva suureks!“
See oli viimane piisk Eva karikasse, ta katkestas kõne ja blokeeris mehe numbri. Ta oli vaba. „Nii hea on olla, ma ei tunne tema suhtes enam midagi. Mul on nii suva.“
Sten otsib endiselt Eva tähelepanu, aga suhe on naise poolt otsas. Suhtes olemiseks on vaja kahe inimese soovi ja konsensust, lahkuminekuks piisab sellest, et üks seda otsustab. Eva on vaba, aga Sten vajab enda kõrvale uut naist...
Kas paariteraapiast oleks abi?
„Psühhoterapeudina pean tõdema, et Eva lugu pole kaugeltki haruldane,“ ütleb Kaire Talviste, „kuid kahjuks pean tunnistama, et paariteraapiast pole selliste suhtedünaamikate puhul kuigivõrd abi: partneri häiritus on liiga sügav, enesereflektsioonivõime samas liiga madal, et vajalikke muutusi esile kutsuda. Kokkuvõttes võib paariteraapia agooniat ainult pikendada, sest loodetud muutuste ootuses ei saa partner ka suhtest lahkuda.“
Naised versus mehed
Piirialast isiksusehäiret diagnoositakse valdavalt naistel, mis on tugevas seoses sooliste eelarvamustega.
Naistele omistatakse sagemini emotsionaalset ebastabiilsust ja äkilisi meeleolumuutusi. Samuti nähakse põhjusena naiste suuremat valmisolekut vaimse tervise probleemide korral abi otsida.
Ajakirjas Journal of Personality Disorders hindasid Minnesota ja Harvardi ülikooli teadlased piirialase isiksusehäire esinemise soolisi erinevusi. Uurimuse käigus leiti, et naistel oli suurem kalduvus depressioonile ja ärevusele ning tõsisemad probleemid suhete hoidmisel. Meeste puhul see-eest esines suurema tõenäosusega antisotsiaalset käitumist ning nartsissismi. Samuti on leitud, et piirialastel meestel on (võrreldes sama diagnoosiga naistega) plahvatuslikum temperament, kõrgem uudsusejanu, kalduvus meelemürkide kuritarvitamisele, paranoia ning passiivagressiivsus.
*Nimed muudetud.
Tekst: Kaire Talviste, kliiniline gestaltpsühhoterapeut | Kollaaž: Elis Svistunova


Kuidas saab Eestis kinnisvara soetada välismaalane?Eesti on avatud riik ja kinnisvara ostu piiranguid on vähe. Seadusega on piiratud avalikust huvist tuleneva maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja ning riigi julgeoleku kaalutlustest lähtuva kinnisasja omandamine. See tähendab, et kortereid ja eramuid saavad ka välismaalased osta vabalt, kitsendused on kehtestatud eelkõige põllumajandus- ja metsamaa ostmiseks.
Oluline on, et ostja ja müüja oleksid ühel meelel, mis hinna eest tehing tehakse ja millal vara üle antakse. Leping tuleb vormistada kirjalikult ja tõestada notariaalselt. Omandi ülemineku protsessi lõpetab kanne kinnistusraamatusse. Kaasomandis oleva kinnistu puhul on ostueesõigus kaasomanikul.
Kõik Euroopa majanduspiirkonna kodanikud on kinnisvaratehingute mõttes Eesti kodanikega võrdsustatud, piirangute aluseks on rahvusvahelised kokkulepped. Kaudseks piiranguks, mis tehinguid aeglustab, võib olla see, et välisriigi kodaniku isikut tõendav dokument peab olema tõlgitud eesti, vene või inglise keelde ning tõlge peab olema vandetõlgi tehtud või notari kinnitatud. Müügi korral on kodanikul vaja hankida koduriigi tõend perekonnaseisu kohta vms.
Maa ostmisel algavad piirangud 10 hektarist
Maa ostu soovi puhul peab teadma, et kinnistu kõlvikulises koosseisus* ei tohi metsa- ja põllumaa osa olla üle 10 ha. Soovides osta üle 10 ha põllu- ja metsamaad, peab juriidilisest isikust ostja, ka Eesti kodanik või välismaine äriühing enne seda olema juba üle 3 aasta tegelenud põllumajandusega või metsa majandamisega, sh põllumajandustoodete tootmisega. Tõendi selle kohta saab Maksu- ja Tolliametilt. Eraisikul on õigus osta nii palju maad, kui ta soovib, piiranguid ei ole, kuid ka äriühing võib saada kohalikult omavalitsuselt (KOV) eriloa.
Kui aga metsa- ja põllumaad soovib osta kodanik väljastpoolt Euroopa lepinguriike*, siis on selleks vaja taotleda KOV-i luba, olenemata kinnistu suurusest. Inimene peab olema elanud Eestis püsivalt vähemalt 6 kuud, siis võib talle anda ostuloa. Ilma selleta ei saa notar tehingut tõestada. Ka pole keelatud  asutada Eestis äriühing ja selle kaudu soetada peaaegu mis tahes kinnisvara.
Siiski väikesaartel (v.a Saaremaa, Hiiumaa, Muhu ja Vormsi) ega Vene Föderatsiooniga piirnevates valdades (Virumaal, Tartu-, Põlva- ja Võrumaal) ei saa kolmandate riikide kodanikud mingitel tingimustel maad osta. Sellised nn riigikaitselased piirangud kehtivad kõigi maaliikide suhtes. Korteriomandite soetamine ei ole piiratud.
*Kõlvikuline koosseis – kõlvik on loodusolude ja kasutusotstarbe poolest temaga külgnevatest aladest erinev maatükk. Kõlvikud jagunevad: haritav maa, looduslik rohumaa, metsamaa, õuemaa, muu maa. Kõlvikuline koosseis kantakse maakatastrisse ja selle järgi määratakse maatulundusmaa maksustamishind.  Alates 1. jaanuarist 2019 määratakse kõikide üksuste kõlvikud kaardiandmete alusel.
*Lepinguriigi kodanik on Eesti või teise Euroopa majanduspiirkonna lepinguriigi või OECD liikmesriigi kodanik, kel on õigus omandada põllumajandus- ja metsamaad sisaldav kinnisasi ilma kitsendusteta. Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus eristab siin veel ka kolmanda riigi (nt Venemaa) isikut.
Milline on maa ostmise protseduur välismaa kodanikule?
Vajalik on isikut tõendav dokument
Välisriigis välja antud muukeelne dokument peab olema tõlgitud eesti, vene või inglise keelde ning tõlge peab olema vandetõlgi tehtud või notari kinnitatud. Apostillimine* pole alati nõutud.
*Välisriigi dokumentide õigsust kinnitab üldjuhul apostill, aga on rida riike, mille dokumentide puhul seda aegavõtvat protseduuri enam ei nõuta: Prantsusmaa, Belgia, Taani, Iirimaa, Itaalia ja Läti on ühinenud EÜ liikmesriikide dokumentide legaliseerimisest loobumise konventsiooniga. Seega nendesse riikidesse esitatavaid ja sealt saabuvaid avalikke dokumente ei apostillita. Samuti ei nõuta apostillimist Soome rahvastikuregistri dokumentide puhul. Alates 1. jaanuarist 2018 väljastavad nimetatud väljavõtteid kõik maakonnakeskuste kohaliku omavalitsuse üksused. Perekonnaseisuaktide mitmekeelseid väljavõtteid saab ilma apostillita kasutada järgmistest riikidest:  Austria, Belgia, Bosnia, Horvaatia, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Leedu, Luxembourg, Makedoonia, Moldova, Montenegro, Holland (Euroopa territoorium), Poola, Portugal, Serbia, Sloveenia, Hispaania, Šveits ja Türgi. Vajalik on kokkulepe maa müüjaga (ostu-müügi hind ja tingimused)
Raha kantakse tehingut tõestava notari deposiidikontole või tehakse muu kokkulepe. Kui tehingut finantseerib kolmas isik, peab ka tema olema tehingus kaasas ja oma nõusoleku andma.
Tehingu tõestamine
Kinnisvara müügil on nõutav kirjalik vorm ja notariaalne tõestamine, e-residentsuse olemasolul on võimalik ka välisriigi kodanikul osaleda kaugtõestamises. Peale seda tehakse uue omaniku kasuks kanne kinnisturaamatusse.
Pärast maaomandi üleminekut tekib uuel omanikul maamaksukohustus. Maamaksu kehtestab kohalik omavalitsus. Kui omand läheb üle enne jooksva aasta 1. juulit, tekib uue omaniku maamaksukohustus sama aasta 1. juulist. Maa omandamisel alates 1. juulist tekib maksukohustus maa omandamise aastale järgneva aasta 1. jaanuarist.
Tulumaksustamine
Kui maad ostab Eesti kodanik ja resident, siis selle müüjat maksustatakse Eesti tulumaksuseaduse kohaselt ja valdavalt vastavalt valemile „tulu – kulud = kasum x 0,2“.
Mitteresidentide kinnisvaratulude maksustamist reguleerivad Eesti seadusandluses tulumaksuseadus ja riikidevahelised tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingud (maksulepingud).  Kui kinnisvara müüb mõne muu riigi, kas või Soome kodanik,  tuleb ka temal tasuda tulumaksu. Maksud tasutakse seal, kus kinnisvara asub: tuludeklaratsioon tuleb esitada ja tulumaks tasuda Eesti riigile. Mitteresidendid deklareerivad saadud maksustatava kasu vara võõrandamiselt ise, väljamaksetelt kinnipidamist ei toimu. Elukoha võõrandamine on Eesti residentidele ja kodanikele tulumaksuvaba kord kahe aasta jooksul, mitteresidendid seda maksusoodustust kasutada ei saa.
TuMS § 6 lg 3 alusel toimub mitteresidendist juriidilise isiku tulude deklareerimine ja maksustamine, tulumaksu kinnipidamine ja tasumine samadel tingimustel ja korras nagu mitteresidendist füüsilise isiku puhul, kui seaduses pole sätestatud teisiti. Juriidilise isiku residentsuse määramisel võib saada oluliseks ka tema juhtorgani tegelik asukoht, registreerimis- või asutamiskoht või juhindutakse muudest majanduslikult olulistest näitajatest.
Rohkem Arco Varaga seotud artikleid leiad siit.


USA vaade: Zelenski on lõksus – ta ei suuda sõda võita, aga ei saa lubada ka kaotust – mis edasi saab?Ukraina sõjaväe soov Venemaa poolt vallutatud territooriumi tagasi saamiseks võib Kiievi aeglaselt arenevale vastupealetungile hoogu anda, kuid mõned eksperdid väidavad, et sõda lahinguväljal niikuinii ei võideta.
Lääne ametnike sõnul on Zaporižija oblastis käimas vägede ja tulejõu suurenemine ning Venemaa president Vladimir Putin tunnistas neljapäeval, et „vaenutegevus on märkimisväärselt intensiivistunud”. Riikliku Julgeolekunõukogu pressiesindaja John Kirby, kellelt küsiti sel nädalal Ukraina edusammude kohta, rõhutas, et „see ei ole ummikseis. Nad ei ole tardunud. Ukrainlased liiguvad”.
Mõned eksperdid aga väidavad, et tupik on kõige tõenäolisem stsenaarium, vahendab USA Today.
USA õhuväe veteran Steven Myers, kes töötas välisministeeriumi rahvusvahelise majanduspoliitika nõuandekomisjonis kahe välisministri alluvuses, ütles väljaandele USA Today, et üks Lääne narratiividest on see, et Putin kavatseb vallutada Ukraina ja jätkata Läände, kui teda ei peatata. Kuid Myers väidab, et Venemaa sõjaline taktika on olnud „vallutamisega täiesti vastuolus”. Tema sõnul oli, on ja jääb alati eesmärgiks Ukraina iga hinna eest NATO-st eemal hoidmine.
„Strateegiliselt kaotasid mõlemad pooled selle sõja enne selle algust. See lõpeb ummikseisuga, mis minu arvates oli Putini kavatsus algusest peale,” ütles Myers. „President Biden, NATO ja (Ukraina president Volodõmõr) Zelenski on sattunud enda loodud Catch-22 lõksu, suutmata täita enda loodud ebarealistlikke ootusi.”
Syracuse’i ülikooli professor ja sõltumatu mõttekoja Atlantic Council vanemteadur Sean McFate ütleb, et Zelenski on „lõksus. Ta ei suuda võita, kuid ei saa endale lubada ka kaotamist”. Rohkem kui aasta nõudis ta NATO-lt üha keerukamaid relvi ja miljardeid dollareid ning lubas Venemaa kevadpealtungiga välja tõrjuda. McFate ütleb, et see rünnak „on raskustes”.
„NATO kogeb doonoriväsimust ja pettumust Zelenski kaotuse pärast,” ütles McFate väljaandele USA Today. „Ta on kaotamas usaldusväärsust, Ukraina peamist vara.”
McFate ütles, et Ukrainale rohkemate relvade andmine ja riigi võitmisele loomine on „strateegiline hullumeelsus”. Seda sõda ei võideta lahinguväljal, sest sel viisil enam sõdu ei võideta, ütles ta.
„USA on võitnud lahinguid ja kaotanud sõdu juba 50 aastat,” ütles ta.
Endine USA suursaadik murelikus Venemaa naaberriigis Eestis Jeff Levine arvab, et Zelenskil läheb hästi ja ukrainlased peaksid oma saavutuste tõttu end hästi tundma. Levine’i sõnul on Ukraina juhi valitsus lahinguväljal ootusi ületanud, säilitades samal ajal tsiviilelanikkonnale suunatud teenused ja teabevoo laastava sõja ajal.
Levine ütles, et Zelenski on teinud ka „hädavajalikke” jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemiseks ning näib, et ta teeb head tööd rahvusvahelise abi ja ülioluliste kahepoolsete suhete juhtimisel.
„Kuidas konflikt lõpeb, jääb miljoni dollari küsimuseks, kuid ma kahtlen, kas see on Putini tingimustel,” ütles Levine. „Ma arvan, et Putin kaotab nõrgenenud poliitilise ja avaliku toetuse tõttu palju rohkem kui Zelenski.”


MEEDIAKRIITIKLA: Venemaa ähvardas taas tuumarelvaga: see mõni uudis, aga seekord kõhe hakkas… Tallinnas avati täna mälestustahvel kõigi vene okupatsioonide kiitjale. Eesti rahvale naeratas õnn: meile näidati väliseestlase persetVenemaa vahepealne „president“ ehk Vladimir Putini kurjustav käpiknukk Dmitri Medvedev, kes on praegu agressorriigi julgeolekunõukogu aseesimees, ähvardas täna maailma tuumarelva kasutamisega.
Täna seoses Venemaa sõjalaevastiku päeva ja öise droonirünnakuga Moskvale postitas Medvedev lubaduse kasutada tuumarelva „Venemaa territooriumi võõrandamise juhul“.
„Venemaa territooriumi“ all mõtleb Medvedev Venemaa poolt hõivatud Krimmi ja teisi okupeeritud Ukraina alasid. Ta lubas, et kui Ukraina armee vasturünnak NATO abil õnnestuks, rakenduksid Venemaa sõjalise doktriini reeglid ja käiku läheksid tuumarelvad, „kuna teist valikut lihtsalt ei jää“.
Seoses sellega väitis Putini sabakont, et „vaenlased peavad palvetama meie sõdalaste eest“, kuna vene sõdurid „ei lase puhkeda ülemaailmsel tuumatulekahjul“. Medvedev läks ka konkreetseks, mainides väidetavalt piiramatu tegevusraadiusega mehitamata allveeaparaati „Poseidon“, mis on 20 meetrit pikk 100-megatonnise tuumalaenguga torpeedo, mis on omasugustest 30 korda raskem. Lõhkedes USA ranniku lähistel tekitaks see kuni poole kilomeetri kõrguse tsunami, mis hävitaks kõik kuni pooleteise tuhande kilomeetri kaugusel rannast, saastades lõplikult ranniku ja tekitades ka vulkaanide purskeid.
Selline siis hommik täna Kremlis.
+ + + + + + +
Keskerakond jätkab oma võimu põlistamist: äsjasele uudisele uue Moskva õigeusukiriku propagandakeskuse ehitamisest Lasnamäele, mis kõik algas Savisaare ja FSB-Jakunini romantilisest suhtest (uut projekti toetas Tallinna linnavalitsus), järgnes teade Hanon Barabaneri mälestustahvli tänasest avamisest aadressil Kivila 18.
„Mul oli suur au olla härra Barabaneriga tuttav ning tean omast kogemusest, et tegemist on oma aja suurkujuga. Ta osales aktiivselt poliitilises ja avalikus elus ning tema panus nii Eesti hariduse edendamisse kui ka teadusesse on hindamatu,“ ütles Lasnamäe linnaosa vanem Julianna Jurtšenko. Ta lisas, et viimastel aastatel on Lasnamäe Linnaosa Valitsus paigaldanud mitmele kuulsale Lasnamäel elanud avaliku elu tegelasele mälestustahvli ning kindlasti jätkab linnaosavalitsus antud projektiga ka tulevikus,“ teatab tallinn.ee.
Loodetavasti ei ole tulevik ikkagi keskerakonna päralt, muidu leiame mõne aasta pärast seinalt veel mõne punaprofessori või alekseisemjonovlase autahvli, sest selliseid on „Tallinna aukodanike“ hulgas veel küll ja uuedki tulekul.
Mis puutub Barabanerisse, siis tema küll ei mänginud mitte mingit erilist rolli „Eesti hariduse edendamises ja teaduses“, sest tema ajas ikka „Eesti deindustrialiseerimise katastroofi“ Kremli häma ja tegutses valdavalt venekeelses ruumis, kuna eesti meedia ja teadusringkonnad teda absoluutselt ei aktsepteerinud. Tema juhitud kõrgkool Ecomen filiaalidega Ida-Virumaal ja raja taga lõpetas oma eksistentsi skandaaliga, kuna haridusministeerium tuvastas, et seal antud haridus oli ebakvaliteetne. Kohe algas kisa, et Ecomeni lugu on vene keele ja hariduse vastu suunatud russofoobide operatsioon.
Ja veel: Tallinna linnavalitsus ilmselt iga kord ei adugi, keda edutab ja kelle mälestust jäädvustab. Aukodanike nimekirjas Tallinna linnavalitsuse portaalis on Barabaneri tutvustust illustreeritud hoopis teise inimese fotoga, kes meenutab kangesti nooremapoolset Ike Volkovit. Aga ma võin ka eksida, kuna ei ole pädev arhitektuuri ja kukerpillinduse vallas ega ole fänn ka.
„Estljandskija Vedomosti“ (rodina.ee) oma järelhüüdes „Eesti internatsionalistteadlase Hanon Barabaneri mälestuseks“ (toto tehtud Sputniku stuudios) kirjutas muuseas järgmist (ПАМЯТИ ЭСТОНСКОГО УЧЁНОГО-ИНТЕРНАЦИОНАЛИСТА ХАНОНА БАРАБАНЕРА – ‘ЭСТЛЯНДСКIЯ ВѢДОМОСТИ’/RODINA.EE):
„Eestikeelsed väljaanded ei osutanudki tähelepanu meie riigi väljapaistva esindaja surmale. See näitab, kui kurdiks jääb kohalik etnokraatia meie riigi kolmandiku ehk vene/venekeelse elanikkonna probleemide suhtes, kui ükskõikseks. Selle elanike osa diskrimineerimise ja mured on Hanon Barabaner tõstnud kilbile üle 30 aasta, kusjuures kõigil erinevatel tribüünidel kõigi erinevate organisatsioonide nimel. Ja tegi seda erinevalt teistest liidritest eriti eredalt ja veenvalt… Hanon Barabaner oli tõeline internatsionalist, russofoobide, antisemiitide ja vene šovinistide vaenlane… Ta igati rõhutas vene kohaloleku positiivse mõju Eestile nii tsaari ajal, esimese Eesti Vabariigi ajal kui ka nõukogude ajal, mis õpetas eesti ühiskonda olema rohkem sallivad teisi rahvuseid esindanud Eesti elanike suhtes“.
Selle järgi otsustades tegeles lahkunu eestlaste ohjeldamatu mustamisega, valetades kõikjal venekeelsete diskrimineerimisest Eestis. Lisaks on see vana anastajate, okupantide ja küüditajate jutt: venelased tõid metsikutele eestlastele kultuuri ja sallivuse iga jumala kord, kui siia rüüsteretkele tulid.
Sellisele tegelasele avas siis Jurtšenko täna Lasnagorskis mälestustahvli. Ja enne kui keskerakond, kes on Tallinnas sisuliselt üks ja ainus „vene tiib“, ei muutu korruptsioonipesast ja Jedinaja Rossija filiaalist normaalseks Eesti erakonnaks, või ei kao maamunalt sootuks, jätkub see internatside tsirkus kuni eestlaste pealinna täieliku taasokupeerimiseni.
+ + + + + + +
Eestlased aga ei tee venestamisest suurt numbrit, sest välismaalt tuli meie meelt lahutama eesti päritoluga perse. Eriti meeliülendav ongi see, et antud kehaosa kuulub kaashõimlasele. Nii et praegusel persevaesel ajal Eestis on meil mida vaadata. Ja kas pole siis soe tunne: see on ju meie koduperse – lösutanud aastaid välismaa kuumadel randadel, tuli ta armuliselt kodu-Eestisse ja täidab oma kuldse sisuga meiega ühist kanalisatsiooni! Mille kaudu meie persed ühinevad järelikult teiste Eestit ohutult kauguselt armastavate persetega üheks suureks kodumaad armastavaks perseks. Ja kallis Eestimaa praegu ongi suures-suures perses.
Kui keegi praegu pahandab, et ma kasutan siin eesti sõna „perse“, siis mingu sinnasamusesse. Iga jumala päev kostitab eesti peavoolumeedia mind kümnete persetega. Nii valgete kui ka mustade (selles mõttes et musta värvi). Ja mitte ainult ülekantud tähenduses. Mind jõllitavad lõputud irvitavad kannikad. Nemad võivad mulle näidata seda kohta päevast päeva, mina aga ei tohi nimetada õige nimega seda, mida ma näen
Legendaarne nõukogude juudinäitleja Faina Ranevskaja vastas, kui talle tehti märkus, et vene kirjanduskeeles puudub sõna „žopa“: „Kummaline: sõna pole, aga žopa on“.
Loomulikult ei hakka ma siin neid eesti „sõltumatu“ peavoolumeedia pildikesi reprodutseerima, kuna tekkib autoriõiguste küsimus: kellele kuulub kirjade järgi see või teine tagument, kes on selle sünnitanud, nuumanud, kinni maksnud ja kuldse pakkimisnööri kannikate vahele ostnud.
Ühest asjast ei saa ma aru: miks peaksite teie, kallid eestlased, tundma uhkust, nähes teid välismaal esindavat perset? Kas te teete üldse vahet? Ja kas teile ei tundu, et teile näidatakse ilget fotošopitud tselluliiti? Hea küll, Silver Meikar jooksis seal Brüsselis ringi naturaalselt porgandpaljana ja nii kiiresti, et ujumisbasseinist väljunud araablased ei saanud teda paraku kätte.
Aga äkki hiljem said, meile ju kõike ei räägita.
Ivan Makarov


ECOWAS andis Nigeri huntale nädala võimust loobumiseksABUJA, 30. juuli, AFP-BNS – Lääne-Aafrika riikide ühenduse ECOWAS liidrid andsid pühapäeval Nigeri huntale ühe nädala võimust loobumiseks, hoiatades, et nad ei välista "jõu kasutamist".
Nad otsustasid rakendada Nigeri vastu koheselt finantssanktsioonid.
15-liikmeline ECOWAS nõudis Nigeri valitud presidendi Mohamed Bazoumi kohest vabastamist ja ametisse ennistamist.
"Juhul kui võimude nõudmisi ei täideta nädala jooksul, rakendab (ECOWAS) kõiki vajalikke meetmeid taastamaks Niger Vabariigis põhiseaduslik kord. Sellised meetmed võivad hõlmata jõu kasutamist," ütles ühendus pühapäeval Nigeerias Abujas korraldatud tippkohtumisel.
Avalduses märgiti, et ECOWAS-i liikmesriikide staabiülemad kohtuvad koheselt.
AFP – Baltic News Service


«Juba ammu surnud» punk toob järjest rohkem inimesi kokkuSeda juttu, et punk on kohe suremas, on räägitud juba 1980. aastate algusest. Enam kui kümme aastat igal suvel Tartus Raadil Punk & Rock festivali vedanud J.M.K.E. trummar Roland Sutt naerab, et Eesti pungi kogukond jätkab traditsiooni ja kuulutab pungile jätkuvalt surma. Punkfestival toob igal aastal aga järjest rohkem inimesi kokku.
Raadil on punkfestivali peetud juba eelmise aastakümne algusest. Kui kümmekond aastat tagasi peeti pidu põhimõttel «Ah, tulge kohale, vaatame, mis saab», siis tänavune pidu üllatas ka neid, kes igapäevaselt subkultuuriga kokku ei puutu.
Pisikesel festivalialal leidis süüa-juua peaaegu igale maitsele, rahvas oli sõbralik ja abivalmis ning loomulikult lõbustas nädalavahetuse jooksul publikut väga lai valik artiste. Muruplatsil ei torganud silma mitte ükski tops ega maha loobitud koni. «Mis seal salata, varasemalt on prügi igasugustel muusikafestivalidel probleemiks olnud, kuid panditopsi süsteem ja inimeste mõistlik käitumine on vist moodi läinud,» rääkis ürituse eestvedaja Roland Sutt.
Suti sõnul on Raadi mõisapark ideaalne koht sellise ürituse korraldamiseks, kuna see on linnale lähedal ja samas looduslikus keskkonnas. «Oleks pidu Tartust viie kilomeetri kaugusel, siis mõned kaoksid ilmselt ära või ei viitsiks tulla,» naeris ta.
Sel aastal pidi Sutt festivali kuupäeva veidi edasi nihutama, kuna Rally Estonia kuupäevad muutusid aasta alguses samuti. «Mulle väga ralli meeldib, aga me ei mahuks ERM-i ümbrusesse koos lihtsalt ära,» sõnas Sutt. «Üks festivali traditsioone on natuke kaugemal asuv telklaager ja see jääks ralli seltskonnale ette.»

Punk kui nähtus kindlasti aga välja surnud ei ole, pigem on vastupidi. Seda näitab publiku suur huvi peo vastu ning noorte punkbändide populaarsus. «Meil esines näiteks Nahakiin, kellest vist ainult üks liige täisealine on,» sõnas Sutt.
Punk on oma olemuselt ühiskonnakriitiline subkultuur ning selle sõnum on ajas muutunud. «Enam tõesti riigivõimu vastu ei protestita, nagu näiteks nõukogude ajal. Samas on tulnud muusikasse sellised teemad nagu kliimasoojenemine, korruptsioon, loomulikult ka sõda,» kirjeldas Sutt, kes ise ka legendaarses punkbändis J.M.K.E. trumme mängib. «Vaadates meie bändi 1980. aastatel kirjutatud sõnu, siis tegelt on see tunne, et kõik on jälle päevakorras, mitte midagi ei ole muutunud.»


Nädala TOP 5Viis enimloetud lugu Järva Teataja veebilehel sellel nädalal.Kaheaastane mudilane valmistas emale hirmsa üllatuseSahinad: Kas tõesti viis lapspornosüüdistus tuntud Järvamaa väikeettevõtja kohtu etteTallinna-Tartu maanteel tõmmatakse kiirus lõiguti peaaegu poole võrra allaArvutikelm lüpsis oma tuttava ja kiirlaenuärid rahast lagedaksJuhilubadeta jäänud korduvroolijoodik tegi luksusmaasturiga veel viimase sõidu ja kohe sekkus politsei


Tšaadi president sõitis Nigeri pealinna (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
N'DJAMENA, 30. juuli, AFP-BNS – Tšaadi president, kindral Mahamat Idriss Déby Itno sõitis pühapäeval Nigerisse, et aidata lahendada kriisi selles riigis pärast riigipööret, teatas Tšaadi valitsuse kõneisik.
"Itno on Nigeri pealinnas Niameys, et vaadata, mida ta saab teha kriisi lahendamiseks," ütles Aziz Mahamat Saleh, lisades, et presidendi reis on Tšaadi algatus.
Lääne-Aafrika riikide ühenduse ECOWAS liidrid andsid pühapäeval Nigeri huntale ühe nädala võimust loobumiseks, hoiatades, et nad ei välista jõukasutamist.
Ühendus otsustas rakendada Nigeri vastu koheselt finantssanktsioonid.
15-liikmeline ECOWAS nõudis Nigeri valitud presidendi Mohamed Bazoumi kohest vabastamist ja ametisse ennistamist.
"Juhul kui võimude nõudmisi ei täideta nädala jooksul, rakendab (ECOWAS) kõiki vajalikke meetmeid taastamaks Niger Vabariigis põhiseaduslik kord. Sellised meetmed võivad hõlmata jõu kasutamist," ütles ühendus pühapäeval Nigeerias Abujas korraldatud tippkohtumisel.
Avalduses märgiti, et ECOWAS-i liikmesriikide staabiülemad kohtuvad koheselt.
AFP – Baltic News Service


ECOWAS andis Nigeri huntale nädala võimust loobumiseks (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
ABUJA, 30. juuli, AFP-AP-BNS – Lääne-Aafrika riikide ühenduse ECOWAS liidrid andsid pühapäeval Nigeri huntale ühe nädala võimust loobumiseks ja hoiatasid, et nad ei välista jõu kasutamist.
Ühendus otsustas ühtlasi kehtestada Nigerile koheselt finantssanktsioonid.
15-liikmeline ECOWAS nõudis Nigeri valitud presidendi Mohamed Bazoumi kohest vabastamist ja ametisse ennistamist.
"Juhul kui võimude nõudmisi ei täideta nädala jooksul, rakendab (ECOWAS) kõiki vajalikke meetmeid taastamaks Niger Vabariigis põhiseaduslik kord. Sellised meetmed võivad hõlmata jõu kasutamist," ütles ühendus pühapäeval Nigeerias Abujas korraldatud tippkohtumisel.
Avalduses märgiti, et ECOWAS-i liikmesriikide staabiülemad kohtuvad koheselt.
Nigeri sõjaväelise riigipöörde juhid ütlesid pühapäeval, et Lääane-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS) võib peatselt Nigeri pealinnas sõjaliselt sekkuda.
Nigeeria pealinnas Ajubas toimus pühapäeval Lääne-Aafrika riikide kriisikohtumine Nigeris toimunud riigipöörde küsimuses.
"Selle kohtumise eesmärk on heaks kiita Nigeri vastane agressiooniplaan peatseks sõjaliseks sekkumiseks Niameys," vätis Nigeri hunta enne kohtumise algust.
Väidetavalt peetakse sellist plaani koostöös Aafrika riikidega, kes ei ole piirkondliku organi liikmed, samuti teatud lääneriikidega
AFP – AP - Baltic News Service


ECOWAS andis Nigeri huntale nädala võimust loobumiseks (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud.
ABUJA, 31. juuli, AFP-AP-BNS – Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse ECOWAS liidrid andsid pühapäeval Nigeri huntale ühe nädala võimust loobumiseks ja hoiatasid, et nad ei välista jõu kasutamist, teatasid meediakanalid.
Ühendus otsustas ühtlasi kehtestada Nigerile koheselt finantssanktsioonid. Samuti nõudis 15-liikmeline ECOWAS Nigeri valitud presidendi Mohamed Bazoumi kohest vabastamist ja ametisse ennistamist.
"Juhul kui võimude nõudmisi ei täideta nädala jooksul, siis rakendab ECOWAS kõiki vajalikke meetmeid taastamaks Niger Vabariigis põhiseaduslik kord. Sellised meetmed võivad hõlmata jõu kasutamist," hoiatas  ühendus Nigeerias korraldatud tippkohtumisel.
Avalduses märgiti, et ühenduse liikmesriikide staabiülemad kohtuvad koheselt.
Nigeri sõjaväelise riigipöörde juhid avaldasid juba varem päeval kartust, et ECOWAS võib peatselt sõjaliselt sekkuda, kui Nigeeria pealinnas Ajubas korraldati ühenduse kriisikohtumine Nigeris toimunud riigipöörde küsimuses.
"Selle kohtumise eesmärk on heaks kiita Nigeri vastane agressiooniplaan peatseks sõjaliseks sekkumiseks Niameys," väitis Nigeri hunta enne kohtumise algust.
Väidetavalt peetakse sellist plaani koostöös Aafrika riikidega, kes ei ole piirkondliku organi liikmed, samuti teatud lääneriikidega.
Tšaadi president, kindral Mahamat Idriss Déby Itno sõitis pühapäeval Nigerisse, et aidata kriisi lahendada.
"Itno on Nigeri pealinnas Niameys, et vaadata, mida ta saab teha kriisi lahendamiseks," ütles Tšaadi valitsuse kõneisik Aziz Mahamat Saleh. Salehi sõnul on presidendi reis Tšaadi algatus.
AFP – AP - Baltic News Service


“Lihtsalt ja keerutamata”: korruptsioonist Eestis, saates külas Merike LumiPortaali eestieest.com veebiraadio saates “Lihtsalt ja keerutamata” räägitakse seekord korruptsioonist Eestis alustades Estonia laevahuku uurimisest, 10 miljoni dollari afäärist kuni Liina Kersna vaktsiinidega sahkerdamisteni välja.
Saates on külas EKRE Tartu valla osakonna esimees Merike Lumi. Saate osalevad veel EKRE USA osakonna esimees Mike Calamus, Mihkel Johannes Paimla, Kertu Luisk ja Mario Maripuu.


Helle-Moonika Helme automaksust: mingu Kaja Kallas Brüsselisse jalgrattaga, kui kliimat päästa tahabKeset südasuve ja õnnist puhkuseaega ründab Eesti inimesi jõhkralt ja igapäevaselt üks tont, mille nimi on Reformierakonna valitsuse poolt kavandatav automaks.
Reformierakonna valetajate valitsusele omaselt üritatakse seda maskeerida muidugi järjekordse eufemismiga – mootorsõidukimaks ehk et valitsuse stratkommarid tõenäoliselt loodavad, et kui maksust sõna „auto“ välja jätta, siis eluraskuste tõttu stagneerunud ning kolmel kohal töötavad inimesed ei saa äkki arugi, millega on tegemist ning ei seosta seda valitsuse eesmärgiga tulla lihtlabaselt nende isikliku vara kallale. Ja isegi kui saavad, siis ega Võrklaev ja Kallas ju ei hooli, nad on veendunud, et võivad teha mida iganes, pisut nurinat käib asja juurde ja küll inimesed lõpuks ära harjuvad. Nutavad ja maksavad.
On päevaselge, et Eesti inimene oma autost ei loobu. Sellel on mitmeid põhjuseid, kuid lihtsalt puhtpraktiliselt poleks see võimalik! Kas kujutate ette, et meie kliimas inimesed aastaringselt oma vajalikud tegemised müntrohelise linnaratta seljas seeliku ja juuste lehvides elegantselt ära saavad tehtud nagu Kaja Kallas ükskord nooblilt ette näitas? Või tuhandeid eurosid maksva kastirattaga nagu üks reformierakondlasest kastirataste maaletooja päevast päeva promob? Loomulikult mitte.
Enamikul eesti inimestel seda võimalust lihtsalt ei olegi. Näiteks maanaistel, kel lasteaiad ning koolid kodukohas ära kaotatud on ning kõik eluliselt vajalikud teenused, poed ja pisimgi meelelahutus kodust kümnete kilomeetrite kaugusele jäävad. Neil kindlasti ei ole kuidagi võimalik oma laste, loomade ja muu majapidamisega toime tulla ilma autota. Maal aastaringselt jalgrattaga ei sõida või jala ei käi nagu progressivistid ette kujutavad. Ja enamik inimesi ei taha ka kolida 15 minuti linnadesse, sest kõlagu see nii ilusti kui tahes, on see tegelikkuses düstoopia. 15 minuti linna idees ei ole midagi inimväärset, selles ei ole hinge, selles ei ole normaalset elu. See on kõigest sunnismaisus.
Liberaalide lobbist ja suursponsor Bolt reklaamib küll iga päev, et müü oma auto meile ja sõida Boldiga. Aga maal oma viimaseid veeringuid Villigutele viia, et saada tööle, kooli, poodi, lasteaeda, see pole võimalik! Ja tegelikult kui hästi järele mõelda, siis ei peaks seda ka linnas tegema. Sest tulles tagasi keskkonnasäästliku eluviisi juurde – kas on vahet, milline auto täidab linnaruumi – kas isiklik või Boldi teenust pakkuv auto? Auto on auto ning ma väidan, et kui isikliku autoga tehaks üldjuhul päevas kaks või kolm sõitu, siis Boldi autod on kogu aeg liikluses ja risustavad linnaruumi.
Kui me päriselt ka tahame, et inimesed liiguksid rohkem või kasutaksid ühistransporti, siis tuleks Bolt kui selline üldse ära kaotada. Praktika ju näitab, et kui see mugavusvõimalus on olemas, siis inimene ei kõnni isegi lühikest otsa jala, vaid tellib Boldi. Ja elektritõuks või elektrijalgratas ei anna samuti kellelegi füüsilist koormust, pigem vastupidi – nii nagu autoga saad istudes edasi, saad tõuksiga seistes edasi. Nii et kui tahaksime päriselt propageerida tervislikku eluviisi, siis tuleks see bolditamine resoluutselt lõpetada. Nagu mõned riigid juba teinudki on. Sest maksude ja töötasudega nihverdavad nad nagunii. Ja üleüldse, parem maksustage siis juba Bolt, mitte inimeste isiklikke autosid.
Tulles aga tagasi kavandatava automaksu juurde, siis on äärmiselt küüniline, kuidas püütakse inimesi lollitada lubadusega, et ega see maks ikka nii suur ei tulegi ja mis see 20 või 50 eurot aastas ikka on ning jäetakse mulje nagu enamik autoomanikke hakkakski nii väikest maksu maksma. Tegelikkuses aga on selle valitsuse plaan sootuks salakavalam. Nii näidatakse esialgu maksu suhteliselt väikesena, et inimesed ei läheks kurjaks ega vihaseks vaid lepiks. Kuid siis, kui automaks seadusena on sisse viidud, hakkab automaksu suurust juba kehtestama edaspidi rahandusminister oma määrusega. Ehk et ilma igasuguse ühiskondliku või parlamentaarse debatita saab edaspidi seda maksu tõsta kasvõi igal aastal ja nii, et inimesed lihtsalt avastavad oma maksuteatisel, et jälle on seal uus ja suurem number, mida riik sinult saada soovib.
Kõige kõvemahäälselt valetatakse meile, et automaks tuleb sisse seada seepärast, et see aitab päästa kliimat ning säästa keskkonda. Loomulikult on see järjekordne häma. Viidatakse ka, et me peame lõpuks ometi olema ja tegema nagu kõik teised ning kõigis teistes riikides on automaks ja muud varamaksud. Mis tegelikult ei ole tõsi – esiteks kõigis riikides ei ole ja neis riikides, kus seesugused maksud eksisteerivad, on ka elatustase kõrgem, palgad suuremad. Ning ka neis riikides rahvas ägab selle maksuräkiti all ammu ja kiristab hambaid, eriti praegu kui inflatsioon räsib riike globaalselt ja tavalised inimesed ei jõuagi enam oma kodude ja autode eest riigile andamit maksta.
Reformierakonna, sotside ja Eesti200 valitsus loomulikult rammivad keset suve jõuliselt automaksu ideega edasi. Valetades ja vastukäivaid argumente põhjenduseks tuues. Ja kui enam muud üle ei jää, siis alati kõlbab lauale lüüa Reformierakonna stammargument – riigi rahandus peab olema korras ja riigieelarve tasakaalus.
Mida tehakse muidugi meelega teades, et eestlane on loomult konservatiiv ja on siin laiuskraadil ellu jäänud ainult tänu kokkuhoidlikule eluviisile. Ja see on nii küüniline, kuidas seda täis sahvri argumenti Reformierakonna poolt alati letti lüüakse, kui on vaja midagi rahvale vajalikku või armsat või omast ära võtta, inimeste elu kasinamaks korraldada või läbi suruda maksutõuse, sest muidu jääb sahver tühjaks. Ja hoidku jumal selle eest!
Eesti inimene on siiani olnud kannatlikult nõus end piirama selle nimel, et meie „parimad pojad“ võiksid kanda Euroopa parima rahandusministri tiitlit. Tasakaalukas eestlane on lasknud end jätkuvalt lummata sõnal „tasakaal“, kui seda kasutatakse riigieelarve puhul, mõistmata, et riigieelarve loogika on hoopis midagi muud, kui tema väikese pere eelarve koostamise loogika ning need loogikad on absoluutselt erinevad. On olnud siiani nõus ka e-valimiste petuskeemidega selle nimel et Eesti valitsejad saaksid maailmas ringi käia rind kummis ja rääkida meie e – riigi eduloost. Kuigi kogu see süsteem on loodud vaid selleks, et Reformierakond saaks olla võimul igavesest ajast igavesti, kuni jätkub veel üks põlvepikkune eesti poisike või kuni rahvusvahelised isandad neid siin võimul sallivad.
Et piiritaguste jõudude toel võimul edasi olla, on reformierakondlased lubanud Eesti rahva sahvrisse kümneid ahjualuseid, kes seal priitumalt kõigi varudega maiustavad ning rahva poolt raske tööga teenitu ära laristavad. Ühed neist nõuavad rohelisi lõugu laiutades aina rohkem ja rohkem, teised loovad sahvrinurgas sadu ideoloogilisi ja triibulisi töökohti. Kolmandad on ehitanud sahvri tagaseina sisse luugi, kustkaudu nad eesti rahva poolt varutut kõigile soovijatele laiali jagavad ning neljandad on meistrid vene karu kujutamisel ja sellega vehkides võtavad iseenesestmõistetavalt suure osa sahvri sisust oma kontrolli alla, nõudes seejuures täielikku kriitikavabadust ja salastatust.
Kui vaadata, mis viimasel ajal riigis on toimunud, siis tabad end mõttelt, et meil ei ole tegemist mitte ainult valetajate valitsusega (kes sai ju võimule valetades, et maksud ei tõuse) vaid ka kiusajate valitsusega. Sest kuidas on muidu võimalik, et järjest ja järjest tuleb Stenbocki majast algatusi, mis ei tee inimeste elu mitte paremaks vaid pidevalt halvemaks.
Viimane arvamusküsitlus näitas, et 72% eesti inimesi ei toeta automaksu sisseseadmist. Aga valitsusel on rahva arvamusest ükskõik, sest ega nemad ometi mingid närused populistid ei ole, kes teevad seda, mida rahvas tahab! Nemad teevad ikka seda, mida vaja on. Ega nad ometi ju mingid rahva teenrid ei ole! Nemad on valitsejad, kes teevad seda, mida ise õigeks peavad. Või seda, mida nende globaalsed peremehed neil käsivad teha.
Ja see mingi tühine pisike rahvakilluke, keda nad valitsevad, ega selle rahva mured või vajadused ei loksuta globaliste karvavõrdki. Inimesi ongi maakeral liiga palju ja kõige kõvemini saab neilt kiita selle riigi valitsus, kes populatsiooni vähendamisega oma rahvast pihta hakkab.
Selle asemel, et päästa Eesti maakoole, töökohti maal ja maaelu, on neil vaja päästa kliimat. Selle asemel, et edendada riigis ettevõtlust ja oma rahvuslikku majandust, tapetakse seda ideoloogilise rohepöörde hullusega. Kaja Kallas sedastas ju üsna kõrgilt, et kes progressile jalgu jääb ning hakkama ei saa, peabki oma uksed kinni panema ja selline ettevõtluskeskkonna korrastumine ongi hea. See olla koguni ajastu märk.
Eks ole – eesti inimesed, kes on aastaid ja aastaid oma tööd ja energiat panustanud, et üles ehitada oma ettevõtteid ja kes on tööd ja leiba andnud mitte ainult iseendale vaid ka paljudele oma kaasmaalastele, peavad kõik selle nüüd ohvriks tooma globalistlikule kliimaaltarile, mille üks käsk on – sina ei pea mitte ise otsustama, kuidas oma elu korraldada vaid pead seda tegema ainult nii nagu lubatud on. Olgu see kuitahes jabur või sulle kahjulik.
Uueks kirikuks on nüüdsest peale kliimaministeerium ja selle peapreestriks on Michal, kes keelab, käseb, poob või laseb, täpselt nii kuidas parasjagu ülaltpoolt ette kirjutatakse. Ja kliimaaltari armulauale pääsevad vaid need, kes õlitatud poomisnööri ise ette valmistavad ja kaasa võtavad.
Tegelikult tahaks öelda Kaja Kallasele, Kristen Michalile ja kogu valitsusele, et jätke rahvas oma hullustega rahule, alustage kliima päästmist parem kõigepealt iseendast. Minge Brüsseli kokkusaamistele ja kliimakonverentsidele ja NATO tippkohtumistele samuti jala või jalgrattaga nagu nügite tegema lihtrahvast või kõige parem – ärge minge sinna üldse. Püsige kodus ja ajage oma riigi ja rahva asja.
Sest kõige keskkonnasõbralikum tegu mitte ainult meile vaid ka kõigile teistele riikidele – oleks ehitada üles omaenda rahvusriike. See oleks tõeliselt keskkonnasõbralik ja Eesti võiks sellega alustada, näidates eeskuju ka teistele. Olgem siis selles esimesed, oleks kasulik nii meile kui ka sellelesamale kliimale, keda sõnades niiväga päästa tahetakse.
Helle-Moonika Helme, Riigikogu liige (EKRE)


Hiina sunnib võõrsile pagenud uiguure perekondi ähvardades spioneerimaHiina võimud survestavad välismaal elavaid uiguure spioneerima inimõiguslaste järel, ähvardades muidu kahjustada nende kodumaale maha jäänud pereliikmeid, kinnitasid BBC-le nii põgenikud kui ka aktivistid.Üks Hiina võimude väljapressimise ohvriks langenutest on Ühendkuningriigis põgenikuna elav Alim – tegemist on varjunimega. Vahendina mehele surve avaldamiseks kasutasid Hiina ametnikud Alimi ema, kellega tal polnud mingit kontakti kuue aasta kestel pärast põgenemist.
Moslemitest uiguurid elavad Hiinas range võimude kontrolli alla ning lõpuks toimunud videokõne emaga sai võimalikuks vaid seetõttu, et Hiina politseinik kasutas kahte telefoni korraga Alimile ja tema emale helistamiseks ning hoidis siis ekraane vastakuti, et nad teineteist näeksid.
BBCga rääkides ütles Alim, et tal pole aimugi, kas telefonikõnes ema selja taga nähtud valge sein tähendas, et ta oli oma kodus Xinjiangis või kinnipidamislaagris, kuhu Hiina on teadaolevalt saatnud enam kui miljon uiguuri.
Veelgi tugevamas surve all on aga uiguuride kogukond Türgis, kus 80 protsenti vastajatest kinnitas Hiina võimudelt ähvarduste saamist.
Napp võimalus perega ühenduses olla läks Alimile aga kalliks maksma. Kui politseinik mehele uuesti helistas, käskis ta Alimil osaled uiguuri inimõigusaktivistide kohtumisel, koguda sealt infot ja edastada Hiina riigiaparaadile. «Iga kord, kui Londonis oli Hiina-vastane protest, helistasid nad mulle ja küsisid, kes seal osales,» rääkis BBC-le Alim, kes jagas kanaliga ka salvestist kõnest, kus talt nõuti spiooniks hakkamist.
Hiina võimud pakkusid Alimile ka raha, et ta sõbruneks uiguuride õiguste eest võitlevate ühenduste liidritega ning andsid mõista, et kui ta keeldub, kannatab tema Hiinasse maha jäänud perekond. «Nad kasutavad mu perekonda pantvangina,» lausus mees.
Uiguuride taga kiusamist uurivate teadlaste sõnul kasutab Hiina politsei regulaarselt taktikat, kus kontrollides ligipääsu kodumaale jäänud perekonnale, nõutakse selle eest koostööd võõrsil elavatelt inimestelt.
«Perekondade lahutamine on keskne taktika,» ütles BBC-le uiguuride diasporaad uurinud Sheffieldi ülikooli ekspert David Tobin. Tema sõnul ei julge Hiinas elavad sugulased telefonile vastata isegi siis, kui neile helistamine on teoreetiliselt võimalik, sest nad eeldavad, et kõnesid jälgitakse ja kardavad, et igasugune kontakt seab nad ohtu.
See olukord annab Hiina võimalusele sekkuda ja korraldada tugevalt valvatud oludes suhtlust, mida hiljem väljapressimiseks kasutada.
Ühendkuningriigi umbes 400 uiguurist kokku 48ga vestelnud Tobini sõnul kinnitas neist kaks kolmandikku, et Hiina politsei on olnud nendega ühenduses, survestades neid spioneerima ja käskides hoiduda aktivismist ja meediaga rääkimisest.
Veelgi tugevamas surve all on aga uiguuride kogukond Türgis, kus 80 protsenti vastajatest kinnitas Hiina võimudelt ähvarduste saamist.


Võrklaev: IMF-i raport näitab mootorsõidukimaksu vajalikkustTALLINN, 31. juuli, BNS – Rahandusminister Mart Võrklaeva sõnul näitab Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) riigiraport, et mootorsõidukimaksu kehtestamine on Eestis vajalik.
IMF on oma värskelt avaldatud Eesti raportis eraldi käsitlenud kliimamuutuste mõjusid ja märgib seal muu hulgas, et senisest ambitsioonikama rohepöörde läbiviimisel oleks üks võtmekomponente mootorsõidukimaksu kehtestamine koos keskkonnahoidlikuma transpordi soodustamisega, teatas rahandusministeerium.
"Nagu IMF ka oma raportis välja toob, on sõidukite ja sõidetud kilomeetrite arv Eestis aastatega hoogsalt kasvanud, peegeldades elatustaseme ja sissetulekute kasvu. Kuigi uued sõidukid saastavad suhteliselt vähem kui vanad, siis on heitmenäit süsinikdioksiid kilomeetri (CO2/km) kohta Eestis jätkuvalt suurem kui Euroopa Liidus keskmiselt, kuna null- ja väheste heitmetega sõidukite osakaal on meil väike," selgitas rahandusminister.
Transpordivaldkonnast, sealhulgas kütustest, pärineb aga suurim osa Eestis energeetikavaldkonnast väljaspool tekkinud heitkogusest. Transpordisektoris on süsinikdioksiidi heitkogus viimase 30 aastaga kahekordistunud. Muutused nendes sektorites, saastavate tegevuste maksustamine ja puhtamate tegevuste soodustamine võiksid IMF-i hinnangul toetada kiiremat kliimaeesmärkide täitmist.
"See on mootorsõidukimaksu puhul ka üks meie eesmärkidest, väga kiireid muudatusi siin oodata pole, sest uue maksu loomisel peame arvestama ka ühiskonna toimetulemise võimalustega, aga loodame samm-sammult keskkonnasõbralikuma sõidukipargi suunas liikuma hakates lõpuks hoo sisse saada," rõhutas rahandusminister.
Automaksu loetakse Euroopa kontekstis ennekõike keskkonnamaksuks, kuna Eestis pole seda varem olnud, siis jääb riik transpordi osas keskkonnamaksude kogumisega kõvasti allapoole Euroopa Liidu keskmist.
IMF hindas Eesti kohta tehtud raportis laiemalt majanduse, eelarve ja finantssektori olukorda ja andis soovitusi majanduspoliitikate elluviimiseks. Eestil soovitatakse püüelda tasakaalus eelarve poole ja järgida neutraalset eelarvepoliitikat, mis aitab pidurdada inflatsiooni. Samas tuleks säilitada toetused kõige haavatavamatele sihtgruppidele. Selleks on vaja leida konsolideerimismeetmeid ja kärpida ka valitsussektori tegevuskulusid.
Eelarvepuhvrite loomine on tähtis, et vastu seista tulevastele majandusšokkidele. IMF tunnustab Eestit, et rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse süsteemide parandamisel on tehtud edusamme, aga neid peaks veelgi täiustama. Struktuurireformide elluviimist peab IMF jätkuvalt väga oluliseks, soovitatakse teha tootlikkust ja tööhõivet suurendavaid reforme ning ellu viia digi- ja rohepööret. See aitab tagada pikaajalise ja jätkusuutliku majanduskasvu.
IMF-i delegatsioon viibis Eestis alates 9.– 23. maini ning arutas riigi- ja erasektori esindajatega Eesti majanduse olukorda ja majanduspoliitilisi samme.
Tallinna toimetus, +372 56 505 306, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Rahandusminister Mart Võrklaev jätkab maksude osas tuima valetamistEnamikule Eesti inimestest peaks selge olema, et Kaja Kallase valetajate valitsus kehtestab üha uusi makse eesmärgiga täita oma vale majanduspoliitika tõttu tühjenenud riigikassat, kuid ometigi jätkub pidev vassimine, nagu oleks sellel muud põhjused.
Rahandusminister Mart Võrklaeva sõnul näitab Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) riigiraport, et mootorsõidukimaksu kehtestamine on Eestis vajalik.
“Nagu IMF ka oma raportis välja toob, on sõidukite ja sõidetud kilomeetrite arv Eestis aastatega hoogsalt kasvanud, peegeldades elatustaseme ja sissetulekute kasvu. Kuigi uued sõidukid saastavad suhteliselt vähem kui vanad, siis on heitmenäit süsinikdioksiid kilomeetri (CO2/km) kohta Eestis jätkuvalt suurem kui Euroopa Liidus keskmiselt, kuna null- ja väheste heitmetega sõidukite osakaal on meil väike,” selgitas rahandusminister.
Mingi iva sel jutul autostumise kui üldtendentsi osas ehk on, aga automaksu otseseks põhjuseks pole Reformierakonna loomulik olek kuulata lontis kõrvadega Brüsseli käsulaudade sõnumeid, vaid tahtmine täita rahva taskust röövitava rahaga enda süül tühjenenud riigikassat. Selle nimel pettis Reformierakond oma valijaid juba valimiskampaania ajal, jättes rääkimata, et kavatseb meeletuid maksutõuse.
Ka automaksule, mille vastu on uuringute järgi 72% Eesti inimestest (ja pooldajadki on poliitoravate toetajad, kes teevad seda lojaalsusest), üritatakse kasvõi nui neljaks leida usutavamat põhjust. Vale jääb siiski valeks ja pettus pettuseks.
Uued Uudised


Kelmid tüssasid eakat meest enam kui 15 000 eurogaTALLINN, 31. juuli, BNS - Möödunud nädalal pöördus politseisse eakas mees, keda kelmid olid tüssanud enam kui 15 000 euroga.
28. juulil esinesed kelmid 73-aastase mehe ees politseinikena ja väitsid talle, et keegi püüab tema nimel võtta laenu. Mehel paluti alla laadida AnyDesk programm, siis sisenes ta oma pangakontole ja kinnitas tehingud PIN-koodidega, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Kelmusega tekitatud kahju on 15 700 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kelmid tüssasid eakat meest enam kui 15 000 eurogaMöödunud nädalal pöördus politseisse eakas mees, keda kelmid olid tüssanud enam kui 15 000 euroga.
28. juulil esimesed kelmid 73-aastase mehe ees politseinikuna ja väitsid talle, et keegi püüab tema nimel võtta laenu. Mehel paluti alla laadida AnyDesk programm, siis sisenes ta oma pangakontole ja kinnitas tehingud PIN-koodidega, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Kelmusega tekitatud kahju on 15 700 eurot.


Mees kaotas politseinikuna esinenud kelmile üle tuhande euroPolitseisse pöördus Võrumaal elav mees, kes kaotas politseinikuna esinenud kelmile üle tuhande euro.
Mees sai end politseinikuna esitlenud inimeselt kõne, milles küsiti pangakonto koode. Kelm selgitas mehele, et tema kontol toimuvad kahtlased tehingud ning nende tõkestamiseks on vaja koode.
Mees andis pahaaimamatult oma PIN-koodid, ent avastas siis hiljem, et tema pangakontolt on kadunud 1070 eurot.


Politseinikena esinenud kelmid petsid narvakatelt völja 14 700 eurotTALLINN, 31. juuli, BNS – Politseinikena esinenud kurjategijad petsid kahelt narva elanikult välja kokku 14 700 eurot.
Politseisse pöördus Narvas elav naine, kellele helistas end politseiametnikuna esitlenud kurjategija, kes väitis, et naise nimele püütakse võtta laenu, teatas Ida prefektuuri pressiesindaja esmaspäeval. Pettuse peatamiseks palus kurjategija naisel arvutisse alla laadida programmi ning seejärel sisenema internetipanka, mida see ka tegi. Hiljem avastas naine, et tema pangakontolt on kadunud 9700 eurot.
Politseisse pöördus Narvas elav mees, kellele helistas end politseiametnikuna esitlenud kurjategija, kes väitis, et mehe nimele püütakse võtta laenu. Pettuse peatamiseks paluti mehel arvutisse alla laadida Anydesk programm ning seejärel internetipanka siseneda, mida see ka tegi. Hiljem avastas mees, et tema nimele on võetud laen summas 5000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politseinikuna esinenud tegelane pettis võrumaalaselt raha väljaVõrumaa mees jäi tänu oma kergeusklikkusele ilma 1070 eurost.Politseile poole pöördus Võrumaal elav mees, kes oli saanud end politseinikuna esitlenud inimeselt kõne, milles küsiti ohvri pangakonto koode. Kelm selgitas mehele, et tema kontol toimuvad kahtlased tehingud ning nende tõkestamiseks on vaja koode. Mees andis pahaaimamatult oma pin-koodid, ent avastas siis hiljem, et tema Coop kontolt on kadunud 1070 eurot.Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.