Ule kümne aasta esimene rõõmus valitsuskoalitsioonANALÜÜSViimati mindi rahuloluga valitsusläbirääkimistele Andrus Ansipi kolmanda valitsuse ajal 2011. aastal. Nii Reformierakond kui Isamaa olid saanud valimistel hea tulemuse, natuke parema kui eelmisel korral, ja tegid koos koalitsiooni.Sealt edasi on aga kõik Eestis tekkinud valitsused sündinud mingist konfliktist, tülist või selja taga tegutsemisest.Praegu toimuvad koalitsiooniläbirääkimised on jälle sellised, kus valitsust saab moodustada rahulikult ja rõõmsalt. Laua taga olevatest läbirääkijatest ei tunne keegi ennast kaotajana. Formaalselt on sotsidel küll üks koht riigikogus vähem, aga kuna ootused olid väiksemad ja hirmud suuremad, ollakse lõpuks õnnelikud. «Mulle tundub küll, et meie omadest on kõik rahul. Inimestele meeldib isegi see, et saime Isamaast ühe koha rohkem,» sõnab näiteks sotsiaaldemokraatide asejuht Riina Sikkut.See tähendab ka seda, et ükski kolmest erakonnajuhist (Kaja Kallas (RE), Lauri Hussar (Eesti 200), Lauri Läänemets (SDE)) ei pea vaatama üle õla, kas keegi parteiline konkurent või siseopositsionäär ei torpedeeri. Keegi ei nõua vastutuse võtmist ja radikaalseid meetmeid erakonna kursi muutmisel.Valitsused sündisid tüligaLähitulevikus ei oota ees ka mingeid valimisi. Kohaliku omavalitsuse volikogude valimised on alles kahe ja poole aasta pärast. Seega pole ühelgi kolmest parteist veel sisemist survet, et koalitsioonileppesse tuleb kindlasti sisse suruda mingi punkt, mida kohalike valimiste kampaanias valijatele lehvitada.Kui pikal ajaskaalal üldse on koalitsiooniläbirääkimistele mõju, siis võib-olla võtmes, et vastuolulisemad teemad (näiteks kas kooseluseadus või abieluvõrdsus) tuleb ära teha kiiresti juba kevadel. Lööb küll korraks emotsioonid üles, aga jõuab ka lähiaastatel piisavalt jahtuda, et järgmistel valimistel sarnast kütet sel teemal enam ei tule.Vahepealsetel aastatel harjusid nii meedia kui avalikkus, et kui valitsust kokku pannakse, siis ikka mingi tüliga, kus partnerid n-ö kotivad üksteist juba läbirääkimiste ajal. Praegune valitsus (sisuliselt aga juba eelmine) sündis omakorda tülist Reformierakonna ja Keskerakonna vahel. Pooleks aastaks tulid asemele Isamaa ja sotsid, kes mõistetavalt tahtsid koalitsioonilepingusse väga konkreetseid «vorste», mida saaks oma toetajatele valimistel ette näidata. Reformierakond tundis ennast samal ajal väiksemate partnerite pantvangina.Seekord võetakse rahulikultSellele eelnenud Reformierakonna-Keskerakonna valitsusele pani aluse Porto Franco korruptsiooniskandaal. Läbirääkimised Keskerakonnaga olid keerulised, erakonna juht Jüri Ratas ise ei osalenud peaaegu üldse ega tulnud isegi ministriks. Ratase teine valitsus ehk Keskerakonna-EKRE-Isamaa koalitsioon oli samuti pea kohe problemaatiline. Taustaks Keskerakonna valus kaotus valimistel ja juba läbirääkimiste ajal kerkinud vastuolud, kus EKRE juhid praalisid, kuidas nemad said kõige jämedamad «vorstid», ning Keskerakonna ja Isamaa inimesed pareerisid, et EKRE ei saanud midagi.Ratase esimeses valitsuses oli osalejate meenutuste järgi isiklikul tasandil klapp hea, aga vundamendilt oli see ikkagi kaotajate koalitsioon. Sotsid ja Isamaa olid valimistel hävinud, kaotuskibedust täis ning Margus Tsahknal ja Jevgeni Ossinovskil õnnestus sellelt foonilt kokku panna uus koalitsioon - Rõivas sai umbusalduse ning Rõivase teine valitsus muundus Ratas esimeseks valitsuseks. Ja ega ka Rõivase esimene polnud õnnelik, algas see ju Isamaa väljaviskamisest ja sotside asemele võtmisest.Ongi kümme aastat möödas ja Kaja Kallasel on lõpuks võimalus valitsus teistmoodi kokku panna. Kontekst soosib. Survet pole. Kallase büroojuht Gerrit Mäesalu, kes on ka üks läbirääkijatest, ütles juba eelmisel nädalal, et seekordsed kõnelused tulevad teistmoodi. Võetakse rahulikult.Alustatakse suurest pildist. Meedial ega muidu huvilistel pole mõtet loota, et kiiresti ja iga päev tulevad teated, et läbirääkijad sulgesid selle või teise peatüki ning sotsid said selle punkti, Eesti 200 teise punkti ja Reformierakond kolmanda. Seda tüüpi lähenemist püütakse vältida.Eelmisel nädalal, kui kõnelused algasid, võetigi üsna vabalt. Räägiti, mida üldse nelja aastaga teha saab, millist Eestit keegi nelja aasta pärast ette kujutab. Viidi ennast ühisesse infovälja. Eriti neil (Eesti 200), kes ei ole poliitikas olnud, pole päris täpselt aimu, mis on juba ühes või teises ministeeriumis töös ja tegemisel. Ja jälle vastupidi, Eesti 200 rääkis omakorda partneritele, mida nad ikka personaalse riigi all täpselt mõtlevad. Kampaania ajal käis «personaalne riik» Hussari jutust pidevalt läbi, aga ega keegi täpselt aru saanud, mida see tähendab.Raimond Kaljulaid (SDE), kellele need on esimesed koalitsiooniläbirääkimised - ta osales julgeoleku- ja välispoliitikateemade arutelul lisab samuti, et isegi sellises valdkonnas nagu julgeolek, millest justkui kõik kogu aeg rääkinud, on ikkagi erinevaid nüansse, millest eriti ei teata ja mida sai läbirääkimistel seetõttu käsitletud.Praegu veel «igav» juttNäiteks kui paljud teavad, et Leedus on suur sisepoliitiline tüli, mis omakorda paisunud Leedu ja Saksamaa vaheliseks tüliks teema üle, kuskohas peaks asuma Leedu kaitsevõimet tugevdama mõeldud Saksa brigaad? Kuna täpselt sama küsimus on ka Eestis, Saksa brigaadi asemel käib siin küll jutt Briti brigaadist, räägitigi see teema lahti: mis seis on, miks nii, aga mitte naa. Mis ei tähenda, et kohe ilmub pressiteade stiilis «Reformierakond, Eesti 200 ja sotsid leppisid võimuläbirääkimistel kokku, et...», vaid see just ongi näide, kuidas koalitsiooniläbirääkimistel asju aetakse. See tähendab, et väga suur osa läbirääkimistest on «igav» jutt, aga mitte põnevad kokkulepped.Eile tegeleti koalitsiooniläbirääkimistel regionaalarenguga. Valdkonnana on see sotside jaoks väga tähtis. Eraldi tähelepanu pöörati Ida-Virumaale ja Kagu-Eestile. Üks reformierakondlane, kellega Postimees vestles, rääkis, et juba hakatakse minema detailsemaks ja konkreetsemaks, aga ikkagi veel mitte liiga konkreetseks. Läbirääkijad teatasid, et Ida-Virumaale luuakse valitsuse esindaja koht koos esindusega, aga see on esialgu ka kõik. Otsuseid stiilis, et mingi koht saab investeeringuid 117,2 miljonit ja teise kohta ehitatakse raudtee, veel ei ole, selliste peensusteni jõutakse alles edaspidi."Ükski kolmest erakonnajuhist ei pea vaatama üle õla, kas keegi parteiline konkurent või siseopositsionäär ei torpedeeri."Erinevalt nii mõnestki varasemast, tülitsemisega käinud valitsuse kokkupanekust sujuvad koalitsioonikõnelused Eesti 200, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja Reformierakonna vahel praegu rõõmsalt ja rahulikult.MIKK SALU, ajakirjanik


Valimislubadused ja tegelikkusValimised on selleks korraks läbi ning esialgsed tulemused näitavad, et Eesti on minevikust kramplikult kinnihoidmise asemel valinud tulevikku vaatava tee. See annab põhjuse olla mõõdukalt optimistlik. Valimiste põhiteemaks oli arusaadavalt julgeolek ja pikemad tikud tõmbasid need erakonnad, kes väärtustasid tugevaid liitlassuhteid ning Eesti kuulumist demokraatlike riikide perre.Elanike üldine toimetulek jäi majanduslanguse ning rekordilise hinnakasvu tingimustes nendel valimistel teisejärguliseks. Haridusrahvale kahetsusväärselt jäid ka selle valdkonna sisulised arutelud napiks ja enamasti pealiskaudseks.Niipalju kui haridusteemalisi arutelusid toimus ja seal osaleda õnnestus, iseloomustas neid valdavalt tõdemus, et muidu on kõik hästi, kuid raha on vähe ja seda tuleks igale poole juurde anda. Hariduskorralduse ja koolivõrgu kitsaskohti peale Parempoolsete keegi väga avama ei kippunud.Kui sotsiaaldemokraadid kõrvale jätta, siis on läbirääkimiste laua taha istuvate erakondade üldised lubadused võrreldes EKREIKE telje erakondade pakutuga mõnevõrra tagasihoidlikumad.Haridusvaldkonnas oli valimiste eel kolmikust kõige tagasihoidlikum Reformierakond, kelle otsesed lubadused 2024. aastaks jäid alla 150 miljoni euro. Sellest üle 100 miljoni lubati õpetajate palgatõusuks. Eesti 200 lubas haridusele aastas juurde 250 miljonit ning sotsiaaldemokraadid erakordsed 500 miljonit.Samas, vähemalt sõnades vastutustundlikku eelarvepoliitikat esindava Reformierakonna programmist leiame muu hulgas ka lasteaia kohatasu kaotamise, mis tuleks omavalitsustele kompenseerida.Heldete lubaduste kõrval ei saa me muidugi mööda vaadata Eesti majanduse hetkeseisust, sest lisaraha saab tulla ikkagi eelkõige majanduskasvust või millegi muu arvelt. Tõsiasi on aga see, et varsti ametist lahkuva Kaja Kallase valitsuse kokku pandud 2023. aasta riigieelarves on juba sees omajagu õhku.Uus valitsus, ükskõik kes selle lõpuks moodustavad, peab enne uute püsikulude tegemist muu hulgas kriitiliselt hindama, kas juba olemasolevad püsikulud on püsivate tuludega kaetud. Alles seejärel saab hakata uusi lubadusi lisama.Õpetajate rahustuseks tuleb muidugi tõdeda, et kõik kolm erakonda on lubanud mitte minna valitsusse, kes õpetajate palka ei tõsta. Palgatõusud kindlasti tulevad, ja mitte ainult hariduses. Inflatsioon lööb valusalt kõiki valdkondi alates julgeolekust ning lõpetades sotsiaalhoolekande ja tervishoiuga. Siiski olen üpris skeptiline, kas see saab olema sellisel määral, nagu valimiste eel lubati.Ka selles osas on Reformierakond olnud koalitsioonipartneritest kõige tagasihoidlikum - nende seisukoht on olnud, et õpetaja keskmine palk oleks 120 protsenti Eesti keskmisest. Sotsiaaldemokraadid ja Eesti 200 leiavad, et õpetaja miinimumpalk peaks olema 120 protsenti Eesti keskmisest. See tähendaks, et 2024. aastal oleks õpetaja miinimumpalk umbes 2400 eurot. See ei ole reaalne.Mina ootaks uuelt valitsuselt ka seda, et kõik haridustasemed saaksid võrdsemalt tähelepanu. On väga mitmeid põhimõttelisi küsimusi, mida pikka perspektiivi silmas pidades tuleb ühel või teisel moel lahendada või vähemalt arusaadav suund anda.Viimased aastakümned on kulude kasv olnud väga tugevalt kaldu üldhariduse poole. Olukorras, kus üldhariduse rahastamine on huvigruppide survel viimastel aastatel ennaktempos kasvanud, on see vähendanud riigi võimekust kutse- ja kõrgharidusse piisavalt investeerida. Aga teame, et kõige ebaefektiivsemalt on korraldatud just üldharidus.Kõrgharidusel on omakorda muud väljakutsed. Hoida ühelt poolt kõrgharidus jätkuvalt kõigile tasuta ning tagada seejuures selle rahvusvaheline konkurentsivõime - see ei ole enam väga reaalne.Lisaks rahalubadustele tahaks näha reaalset kava, kuidas haridussüsteem panna tervikuna meie tööjõuturuga ühte sammu käima. Iga otsustamist edasi lükkav aasta vähendab Eesti konkurentsivõimet. Ja otsustamatus ning soov vältida ebapopulaarseid otsuseid on Eesti poliitika suurim väljakutse.Ennustan, et koalitsiooni moodustamine läheb üpris kiirelt ja valutult. Valimised võitnud Reformierakond ilmselgelt domineerib neil kõnelustel ning väiksematel partneritel, kui nad soovivad valitsusse pääseda, eriti muid alternatiive ei ole. Erinevalt lahkuva valitsuse kokkupanekust, mis kulges Isamaa «väljapressimise» taktis, on nüüd olukord oluliselt lihtsam.Ma pean juba enne läbirääkimiste algust väga vähetõenäoliseks, et sotsiaaldemokraadid võiksid unistada haridusministri toolist.Esiteks on Reformierakond juba mõista andnud, et mingit võrdset ministrikohtade jagamist ei tule ja ministrikohad jagunevad proportsionaalsuse alusel. See tähendab koalitsiooni väiksematele osalistele parimal juhul kolme ministriportfelli. Teiseks on nii Reformierakonnal kui ka Eesti 200-1 ambitsioonikaid poliitikuid, kes sooviks ning suudaks haridus- ja teadusministeeriumit juhtida.Minu hinnangul sõltub see väga palju sellest, milles koalitsioonipartnerid omavahel kokku lepivad.Kui valitakse «sillutatud» tee, mis üldistatult tähendab kasvava rahulolematuse lisarahaga leevendamist, siis on see mugav positsioon. Kui otsustatakse teha ka hädavajalikke ja põhimõttelisi, kuid ebapopulaarseid otsuseid, siis võib Reformierakonnal olla kiusatus seda tooli partneritele pakkuda. Vastutusvaldkondade jagamise loogika on muidugi tunduvalt keerulisem ja mitmekihilisem kui see lühike mõttekäik, aga seda võiksime jälgida.Parempoolsed hoiavad haridusvaldkonna teemadel kindlasti silma peal ja räägivad kasvava parlamendivälise jõuna ka aktiivselt kaasa. Nüüd, kus valimised on läbi, soovime loodavale valitsusele igal juhul rohkem mõistuse häält!"Õpetajate rahustuseks tuleb muidugi tõdeda, et kõik kolm erakonda on lubanud mitte minna valitsusse, kes õpetajate palka ei tõsta.""Hoida ühelt poolt kõrgharidus jätkuvalt kõigile tasuta ning tagada seejuures selle rahvusvaheline konkurentsivõime - see ei ole enam väga reaalne."ANDRES KAARMANN, Parempoolsete juhatuse liige, haridus- ja teadusministri nõunik aastatel 2011—2014


Kurjategija võttis väljapetetud koodidega ohvri nimele laenuTALLINN, 15. märts, BNS – Pangatöötajana esinenud kurjategija võttis tartlaselt väljapetetud koodidega tema nimele 6445 eurot laenu.
Teisipäeval pöördus politseisse tartlane, kes sai väidetavalt pangatöötajalt telefonikõne, milles paluti inimesel kinnitada oma pangakonto andmed PIN-koodidega, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja kolmapäeval.
Peale andmete kinnitamist avastas tartlane, et tema nimele on võetud laenu summas 6445 eurot Juhtunu täpsemaid asjaolusid selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Läti seim vaeb kaitseministri umbusaldamistRIIA, 15. märts, BNS – Läti seim koguneb kolmapäeval erakorralisele istungile, millel arutatakse opositsioonierakondade Läti Ennekõike ja Stabiilsuse Eest umbusaldust kaitseminister Ināra Mūrniecele (Rahvuslaste Ühendus).
Otsuse eelnõu kaitseminister Mūrniecele umbusalduse avaldamise kohta esitasid Läti Ennekõike saadikud Ainārs Šlesers, Mārcis Jencītis, Linda Liepiņa, Ramona Petraviča, Oļegs Burovs jt.
Sellele kirjutasid alla ka erakonna Stabiilsuse Eest saadikud Aleksejs Rosļikovs, Nataļja Marčenko-Jodko, Svetlana Čulkova jt.
Läti Ennekõike seimifraktsiooni hinnangul tekitas muret teave, et 220 miljoni euro suuruse hanke võitnud ettevõte Zītari LZ omanikel on tihedad sidemed teatud erakondadega. Läti Ennekõike rõhutab, et ettevõtte hankevõidule aitasid kaasa just need poliitilised sidemed.
Lisaks saatis kaitseministeerium mullu sügisel hankeprotsessiga seotud dokumendid korruptsioonitõrjebüroole, mis tähendab, et kaitseminister pidi sellest ametisse asudes teadma. Läti Ennekõike rõhutas, et  Mūrniece oleks pidanud hanke selsamal hetkel katkestama, kuid ei teinud seda.
Samas juhtis erakond tähelepanu, et Mūrniece olevat tunnistanud kaudselt oma vastutust sõlmitud lepingu eest, mistõttu peaks vabatahtlikult ametist tagasi astuma. Poliitilise vastutuse võtmise tava ei ole aga Lätis au sees, seisab Läti Ennekõike avalduses.
Läti Ennekõike ja Stabiilsuse Eest fraktsiooni saadikud esitasid varem Mūrniecele  arupärimise relvajõudude toiduhanke kohta.
Seimi opositsioonifraktsioonide liikmed nõudsid Mūrniecelt aru, kas ta kannab hankelepingu eest poliitilist vastutust, ja ka seda, miks Mūrniece kaitseministriks saades ei kontrollinud ministeeriumi hankeid, mis ületavad nimetamisväärseid summasid.
Teatavasti alustas kaitseministeerium seoses sõjaväe 220 miljoni eurose toiduhankega siseauditit, ütles kaitseminister varem.
Ta märkis, et kõnealuse lepingu suurus ei vasta sugugi kaitseväe eelarvelistele võimalustele. Hankedokumendid esitati õiguskaitseorganitele hindamiseks.
Baltic News Service


Prokuratuur astus oma süüdistustega taas ämbrisseÜha enam tuleb ette olukordi, kus prokuratuur asub kedagi peedistama, kuid lõpptulemuseks on õigeksmõistmine – see aga paneb küsima, et kas tegu on ikkagi õigusriigiga, kus inimesed on kaitstud ebaõigluse eest.
Ringkonnaprokurör Allar Nisu märkis teisipäeval arst Matti Maimetsa lõpliku õigeksmõistmise kohta, et prokuratuuri hinnangul oli talle süüdistuse esitamine põhjendatud.
“Olukordades, kus inimene osaleb otsuste tegemises või nende suunamises, mis mõjutab miljonite eurode riigi raha kasutamit ning saab samal ajal tulu äriühingutelt, kes saavad otsuste tulemusel kasumist, on selge korruptsioonioht,” tõdes Nisu.
Riigikohus jättis teisipäeval muutmata arsti Matti Maimetsa õigeksmõistmise toimingupiirangu rikkumise süüdistuses, mis oli seotud tema tegevusega HI-viiruse vastaste ravimite hankimist koordineerivas komisjonis.
Seega siis leiab prokuratuur, et kui on korruptsioonioht, siis võib inimese justiitssüsteemi hammasrataste vahele heita ning kui ta õigeks mõistetakse, siis kehitatakse lihtsalt õlgu – kuigi inimese läbielamised on ilmselt väga negatiivsed.
Uued Uudised ei võta seisukohta Matti Maimetsa loos üldse, vaid juhivad tähelepanu prokuratuuri meetoditele, mis ei sobi õigusriigile, vaid idanaabrile.


Mobiilirakendus õpetab investeerimaSind kuid tada huvitab investeerimine, napib teadmisi, kas eelisaktsiaid, krüptoraha või midagi kolmandat ning tahad teada, mida tähendavad lühendid NFT, XRP, IPO jne? Sel juhul lae alla Jüri Gümnaasiumi 8. klassi õpilaste Trevon Roger Kuuse ja Rainer Ahi poolt loovtöö raames tehtud nutirakendus Studenx. Põhikooliõpilaste rahatarkus avaldab muljet!Taskurahast on huvitatud ilmselt kõik lapsed. Mismoodi tärkas mõte, et maiustuste ja muu pudipadi asemel võiks raha säästa ning koguni investeerida?Trevon: Teame, et täiskasvanuna on keeruline hea töökohata raha teenida ning investeerimine tagab meile säästud ja mõningase kindluse juhuks, kui tasuva töö leidmine võtab aega.Rainer: Mida varem alustada, seda parem.Toimiv ja mitmekesine portfell võimaldab näiteks ülikoolis õpingutele keskenduda.Kuidas on teie peres taskurahaga seonduv korraldatud?Trevon: Mina saan iga kuu teatud summa ja mul on vabad käed, mida sellega teen.Rainer: Mina olen sünnipäevadeks ja muudeks puhkudeks saadud raha investeerinud. Mul lihtsalt ei ole midagi paremat sellega teha.Loovtöö raames tegite rakenduse Studenx, mis annab lihtsal kujul põhjaliku ülevaate erinevatest investeerimise võimalustest. Rahatarkusest on viimasel ajal palju räägitud, miks otsustasite äpi teha?Trevon: See on väga lihtne ja konkreetne jutt, mis on ühte kohta kokku koondatud. Paljud klassikaaslased olid investeerimisest huvitatud, kuid neil ei olnud teadmisi selle kohta. Tulime neile appi.Rainer: Rakendus on tehtud noortelt noortele - arvame end teadvat,mis võiks meievanustele huvi pakkuda.Lisaks nõuannetele ja selgitavatele tekstidele saavad kasutajad läbi mängude ka oma teadmisi proovile panna.Kuidas on võimalik, et kaks 8.klassi õpilast rakenduse loomisega algusest lõpuni iseseisvalt hakkama saavad?Trevon: Tänapäeval on asi väga lihtsaks tehtud, sest internetis on palju informatsiooni.Rainer: Suureks abiks oli Youtube, kus on palju videomaterjali. Rakenduse tegemine on kättevõtmise asi.Studenxi tunnuslause on „From Rags To Riches!“ („Räbalatest rikkuseni!“). Millal saab inimene öelda, et ta on rikas?Trevon ja Rainer: See on iga inimese enda otsustada. Mõne jaoks piisab 10 000, teise jaoks 100 000 eurost.Aga teie jaoks?Rainer: Kunagi võiks olla 100 000 euro suurune portfell.Trevon: Mul umbes sama.Üheks rakenduses antud soovituseks oli investeerida Eesti ettevõtetesse. Olen aga edasijõudnud investoritelt kuulnud, et kui tahad päriselt teenida, siis tuleb USA börsile minna.Rainer: Alustajatel on turvalisem kohalikesse ettevõtetesse panustada, sest nende kohta on Eesti meediast lihtsam infot hankida ja alahinnata ei tasu ka siinse turu tunnetust.Trevon: USA-s liigub rohkem raha, kuid sellega kaasnevad ka suuremad riskid - ettevõtteid on oluliselt rohkem ja nende tausta keerulisem kontrollida.Kuhu teie olete oma säästud paigutanud?Rainer: Olen investeerinud krüptosse, erinevate riikide aktsiatesse ja aktsiafondidesse.Trevon: Mul on lisaks ka NFT-sid. Isiklikult soovitan raha roheenergiasse paigutada. Praegu on majanduskriisi tõttu turud languses,kuid see on hea aeg ostmiseks, et pärast kasu lõigata.Kirjutate rakenduses, et teie arvates on tulevik krüpto päralt, millest kujuneb peamine arveldusvahend. Väga vabandan, kuid mina küll ei usalda niivõrd volatiilset valuutat, mille väärtus võib päeva lõikes kordades muutuda. Astud poest sisse, et piima osta, kuid maksma hakates tuleb välja, et polegi piisavalt vahendeid.Rainer: Krüptosid on erinevaid.On ka selliseid, mis jälgivad dollari hinda.Trevon: Kuna kõik krüptoga seonduv on uus ja väga spekulatiivne, siis võtab turu väljakujunemine aega, kuid usun, et tulevikus see ei kõigu nii palju.Usute siiralt, et krüpto tõrjub välja dollari, euro, jeeni...?Rainer: Näen, et krüpto esiletõus võiks alata väikestest ja suure inflatsiooniga riikidest. Näiteks El Salvadorist sai esimene riik, mis võttis bitcoin'i rahvusvaluutana kasutusele.Trevon: Krüptoraha kontroll toimib plokiahela põhimõttel, mistõttu on sinna väga raske sisse häkkida. Oluliselt keerulisem kui pangakontole. Miinusteks on see, et rahapesu juhtumeid on just turvalisuse tõttu keerulisem kontrollida ja tehinguid ei saa tühistada.Kuuldavasti pöörasite investeerimiseusku ka oma loovtöö juhendaja Carolina Remmeti.Trevon: Mainisime talle, et mõistlik on säästud investeerida, vastasel juhul „sööb“ inflatsioon raha ära.Kas alaealised saavad ka iseseisvalt aktsiatesse, fondidesse, ühisrahastusplatvormidesse investeerida?Rainer: Alla 18-aastased üksinda tegutseda ei saa, protsessi peab olema kaasatud vanem. Üheltpoolt nõuab seda seadus, teisalt kuluvad elukogenuma inimese nõuanded marjaks.Mismoodi Studenx teile tulu teenib?Rainer: Rakenduse loomine oli meile eelkõige väljakutse, tahtsime näha, kas saame hakkama. Kuna me sinna reklaami veel ei müü, siis tulu ka ei tule.Trevon: Kaalume tõsiselt õpilaste teadusfestivalil osalemist. Oleme teinud korraliku töö ja unistame võidust!Jüri Gümnaasiumi 8. klassi õpilased Trevon Roger Kuusk ja Rainer Ahi esitlevad enda loodud rakendust Studenx.ANDRES KALVIK


Euroopas esindab Eestit ehtne rehepapp, moraalitu bürokraat või lihtsalt korruptant?Euroopa Liidu ombudsman Emily O’Reilly saatis märtsi alguses Euroopa Komisjonile kirja küsimustega, millele ta vastuseid soovib. Oma kirjas ütles ta, et Henrik Hololei pole kohtumiste registris viidanud mitmetele reisikuludele, mille eest on maksnud kolmandad osapooled ning tegemist ei pruugi olla üksikjuhtumiga, vahendas Delfi.Politico kirjutas veebruari lõpus, kuidas nende andmetel võttis transpordiosakonna peadirektor Henrik Hololei vastu tasuta lende Katari valitsuselt ajal, mil tema meeskond pidas läbirääkimisi sama riigi lennufirma jaoks üliolulise lennunduslepingu üle.
Politico teatas nüüd, et Euroopa Komisjon hakkas uurima, kas Hololei rikkus EL-i huvide konflikti vältimise eeskirju.
Hololei kuulub Parempoolsete ridadesse.


Armastatud lauljatar Lenna Kuurmaa naudib maal e-luHingelt vaba Lenna on terve varasema elu linnas elanud, kuid tunneb end täielikult maa- ja looduslapsena, mistõttu ei põhjustanud Setomaale kolimine talle liialt takistusi. Uuest elukohast lähtuvalt on Lennast saanud usin e-poodleja, kes julgustab ka teisi maale kolima.
Eesti 45 000-ruutkilomeetrisel pinnal ei ole enam kohta, kuhu posti- või kulleriteenus ei ulatuks ja eestlased on aina usinamalt neid võimalusi ära kasutama hakanud. Eelmisel aastal telliti näiteks ainuüksi pakiautomaatidesse ligi 12,4 miljonit pakki, mis teeb keskmiselt 34 000 pakki päevas.
E-ostlemise laiale levikule on kaasa aidanud ka selle kasutamise lihtsus ja mugavus. Alustamiseks on vaja selgeks teha vaid interneti toimimise baasteadmised, millega on juba kursis üle 4,5 miljardi inimese. Lisades sinna veel vajaliku arvuti või nutiseadme, toodki endale kõik maailma poed koju kätte.
E-võimalused teevad maale kolimise lihtsamaks
Kuigi julgelt üle poole rahvastikust elab endiselt linnades, on meile antud ideaalsed võimalused maale kolimiseks. Esiteks aktsepteerib aina enam tööandjaid nüüd ka kaugtöö võimalust, mis tähendab, et ei pea muretsema igapäevase tööle ja koju sõitmise pärast. Ning teiseks, pea kõik kaubad ja teenused on võimalik üle Eesti koju kätte tellida, mis vähendab jällegi vajadust mõttetuteks väljasõitudeks.
Aina enam tööandjaid aktsepteerib nüüd ka kaugtöö võimalust, mis tähendab, et ei pea muretsema igapäevase tööle ja koju sõitmise pärast.
Mugavast ja ahvatlevast võimalusest oma elu maale ümber lülitada on kinni haaranud nii mõnedki noored ning tegusad pered, nende seas ka perekond Kuurmaad.
Nimelt kolis armastatud lauljatar Lenna Kuurmaa paar aastat tagasi linnakärast eemale ja jättis kogu oma senise linnaelu, et alustada koos perega uut etappi Setomaa metsade vahel. Unistus oma talus elada saatis Lennat juba kümmekond aastat – ajast, mil ta Eesti kaguosas pikalt tühjana seisnud talukompleksi soetas. Lõplik otsus maale elama minna langetati vaid mõni aasta tagasi.
Setomaa põliste metsade vahel toimetavast Lennast on nüüdseks saanud usin e-ostleja, kes mitmetunniste autosõitude asemel tellib vajalikud tarbeesemed mugavalt e-poest ja julgustab ka teisi inimesi maale kolima.
E-tellimus aitab vältida mitmetunnist sõitu
Kuigi lähim füüsiline pood paikneb talust umbes nelja kilomeetri kaugusel, siis Lenna nimetab seda pigem külapoeks, kust saab vajadusel kiirelt mõne puuduoleva toidukauba. Põhjalikum ostukorv eeldab aga ligi tunniajast sõitu Võrru ning suurem kaubatiir lausa mitmesajakilomeetrist sõitu Tartu linna ja tagasi.
Kui toiduaineid meeldib Lennale osta pigem füüsilisest poest, siis kõik muu vajaliku tellib ta internetist. Kosmeetika, näo- ja kehahooldustooted tellib ta nimelt juba aastaid e-poest ning kuna ka riidepoed asuvad kaugel, siis endale ja lastele hädavajalik tellitakse Kuurmaade peres samuti e-kaubandusest. „Alles hiljuti olin olukorras, kus pereliikmed olid öösel kõhuviirusega hädas ja muidugi olid kodust kõik hädavajalikud ravimid otsa saanud. Õnneks ei ole internetis vahet, mis kell on, ja sain kenasti kell viis öösel perele antibiootikumid järgmiseks päevaks koju ära tellida,“ lisas ta.
Omamoodi traditsiooniks on saanud ka emale lillede saatmine. „Ema elab mul Soomes ja kuna alati ei õnnestu ise kohapeale sõita, siis on saanud harjumuseks lilled e-poest emale otse koju saata. Nii mugav, et seda saab kodust organiseerida,“ sõnas Lenna.
E-poodideta oleks Lenna majapidamine oluliselt tühjem
E-poe lahendus toimib Lenna sõnul ka maal väga kiirelt ja mugavalt – vahet ei ole, kas tellida kulleriga või pakiautomaati. „Kui puuduks igasugune e-ostlemise võimalus, oleks meie majapidamine kindlasti asjadest oluliselt tühjem,“ lisas Lenna muheledes, kuid nentis, et ega ta enam muudmoodi elu ette ei kujutaks. „Ilma e-poodideta peaksime alati suurematesse linnadesse sõitma, mis tähendab meie jaoks mitmetunnist ajakulu, rääkimata suurenenud rahalisest väljaminekust.“
Ilma e-poodideta peaksime alati suurematesse linnadesse sõitma, mis tähendab meie jaoks mitmetunnist ajakulu, rääkimata suurenenud rahalisest väljaminekust.
Seetõttu tulevad kõik laste ja enda riided, kirja- ja koolitarbed enamasti just e-poodidest. „Samuti on mul mõned lemmikud brändid, mida ei saa isegi mitmesaja kilomeetri raadiusest, näiteks teatud ökoloogilised pesuvahendid ja kosmeetika ning mõned asjad tulevad ka välismaalt. Lisaks ka mõned toiduained, mida poelettidelt tavaliselt ei leia, näiteks kala või kindlad maitseained,“ lisas ta.
Oma lemmikute e-poodidena toob Lenna välja Ökotoa (www.okotuba.ee) ja Facebook Marketplace’i. Ökotoa valikust leiab orgaanilisi ja looduslikke, ökoloogiliselt puhastest toorainetest valmistatud veganlikke ja julmusevabu kosmeetikatooteid ning Facebook Marketplace’is saab teistelt eraisikutelt kasutatud kaupa soetada. „Olen suur taaskasutuse fänn, mistõttu olen sealt tihti lastele riideid ja jalanõusid tellinud, samuti olen seal sageli ka ise müüja rollis,“ nentis ta.
Kuigi elukohast lähtuvalt e-poodleb Lenna võrdlemisi tihti, siis tänu usaldusväärsetele kaupmeestele on tal senini õnnestunud petuskeemidest pääseda. Vaid paaril korral on mõne tarnijaga ette tulnud segadus pakiautomaadi osas, kuid olukorrad on seni alati positiivselt lahenenud.
Lenna soovitus: tarbida targalt!
Vaatamata lõpututele võimalustele soovitab Lenna e-ostlemisel kaine meele säilitada. „Kui füüsiline pood pannakse teatud kellaajal kinni ja sinna on vaja spetsiaalselt kohale sõita, siis e-pood meile piiranguid ei sea. Šoppamine on meist vaid internetiühenduse ja nutiseadme kaugusel, mistõttu on eriti oluline kõigile ahvatlustele mitte järele anda ning mitte üle tarbida ja kasutada e-kaubandust ikkagi vajadusest lähtuvalt,“ soovitas Lenna Kuurmaa.
Ennast peab Lenna võrdlemisi ratsionaalseks e-ostlejaks, kelle ostukorvi satub vähe läbimõtlemata kaupa. „Pigem juhtub, et mõned tooted ei istu päris nii, nagu tootereklaamil poseerival modellil või on näiteks suurus natuke vale. Selle asemel, et need koju niisama seisma jääks, viin need hoopis oma kirbuturu boksi müüki!“ lisas ta.
Kommentaar
„Samal ajal kui majanduslikud näitajad langevad, näitab e-kaubandus endiselt tugevat kasvutrendi, moodustades juba üle 25% kogu jaekaubanduse mahust. Ainuüksi jaanuaris telliti pakiautomaatidesse üle miljoni paki, mis on läbi aegade jaanuarikuu rekord. Kokku saadeti jaanuaris pakiautomaatidesse 1 067 000 pakki, mida on võrreldes eelmise aasta jaanuariga 99 426 võrra rohkem.
E-kaubandus katab mugavalt tervet Eestit. Mahu kasv näitab omakorda tarbijate aina suuremat usaldust ja teenuse toimimist, mistõttu on lisandunud palju e-ostlejaid, vanusest ning asukohast olenemata.
Ka e-poodide arv kasvab mühinal – Eestis on ligi 8000 erinevat e-poodi, mille seast valiku tegemine võib osutuda parajaks väljakutseks. „Turvalise ostukoha“ usaldusmärgist, mis näitab, et e-pood on Eesti E-kaubanduse Liidu kontrollitud, kannab hetkel vaid 198 e-poodi. Samuti tehakse keskmiselt 38% ostudest välismaa e-poodidest, kus vajalik taustakontroll tuleb teha poodlejal endal.
Tarbija arvestab reeglina ka kauba kiire kättetoimetamise, sujuva tagastuse võimaluste ja mugava ostukogemusega, mis annab meie e-poodidele rahvusvaheliste tegijate kõrval selge eelise. Kohalikud kauplejad pakuvad lisaks vahetut ja operatiivset eestikeelset kliendisuhtlust ning kauba saab reeglina juba samal päeval teele panna.“


Kelmid ei ole kuhugi kadunud!Ееlmisеl ааstаl lаngеs Нiiu mааkоnnаs kеlmidе sааgiks ülе 28 400 еurо. Sее rаhаnumbеr käib nеndе kеlmusjuhtumitе kоhtа, millеst inimеsеd роlitsеilе tеаdа аndsid.
Suurеm оsа kеlmusi раnnаksе tоimе intеrnеti vаhеndusеl. Kеlmid еi аsu üldjuhul Ееstis - inimеstеlt väljа реtеtud rаhа liigub siit kоhе еdаsi välisriikidеssе jа -раnkаdеssе. Kеlmidеlе kаоtаtud rаhа оn võõrsilt tаgаsi sааdа реа võimаtu.
Kunа ааstа аlgus tõi Нiiumааlе еsimеsе tänаvusе kеlmusе оhvri, kоrdаmе ülе, millеlе tulеb tähеlераnu рöörаtа, еt еnnаst kаitstа.

Põhilised kelmuste tüübid, mis praegu Еestis ringlevad
• Kееgi hеlistаb jа tutvustаb еnd раngа еsindаjаnа, роlitsеinikunа või Gооglе'i vееbikеskkоnnа аssistеndinа. Nеndе kõnеdе kаudu аntаksе inimеsеlе tеаdа, еt inimеnе või tеmа rаhа оn kuidаgi оhus jа tulеb kiirеsti tеgutsеdа. Sееjärеl küsitаksе isiklikku infоt jа intеrnеtiраnkа sisеnеmisеks vаjаlikkе kооdе. NВ! Теgеmist оn kеlmidеgа jа mingеid isiklikkе аndmеid, РIN-kооdе jms еdаstаdа еi tоhi.
• Тulеb е-kiri, mis süüdistаb inimеst kuritеоs. Lеvinum süüdistus оn sее, еt inimеnе vааtаs lаstеgа sеоtud роrnоgrааfilist vidеоt. Kirjа sааtjаks оn justkui роlitsеi, ministееrium või mõnе tеisе riigi аsjаkоhаnе аsutus. Kirjаs nõutаksе inimеsеlt kuritео süüdistusеst vаbаnеmisеks rаhа. NВ! Теgеlikult оn tеgеmist kеlmidеgа jа sеllistеlе kirjаdеlе vаstаtа еi tоhi.
• Intеrnеtis lеvib rеklааm, mis раkub vägа tulusаt invеstееrimisе võimаlust. Rеklааmi аvаdеs suunаtаksе vееbilеhеlе, kuhu раlutаksе sissе lоgidа jа invеstееridа 100-500 еurоt ning lubаtаksе sеllеgа tuhаndеtе еurоdе tееnimist. Järgnеb kеlmidе tеlеfоnikõnе, millеs julgustаtаksе vееlgi rоhkеm invеstееrimа. Мingеid väljаmаksеid аgа еi tulе jа inimеnе jääb оmа sissеmаkstud rаhаst ilmа. • Intеrnеtis раkutаksе vägа sооdsа intrеssigа lаеnu või lubаtаksе suurt võitu. Lаеnu või võidu sааmisеks nõutаksе еrinеvаtе tаsudе mаksmist tеisеs riigis аsuvаtеlе kоntоdеlе. Võitudе lооsimisеks оn tеhtud võltslеhеd, millеl оn vähе jälgijаid jа mis оn äsjа lооdud. Nеndе lеhtеdе kаudu sааdаvаd kеlmid lingi, millеlе оmа аndmеid sisеstаdеs sааvаd kеlmid раngаkоntоlе ligi jа tееvаd sеllе tühjаks.
• Тulеb SМS, mis раlub sõnumis оlеvаlе lingilе vаjutаdа jа tеhа mаksе. SМS tundub usаldusväärnе, sеst näеb väljа, nаgu оlеks sее tulnud раngаlt, kullеrfirmаlt vms. Еnаmаsti sisаldаb sõnum linki, millе аvаmisеl tulеb еttе hästi järеlеtеhtud раngа või kullеrfirmа kоdulеhеkülg. Võltsitud lеhеküljеlе оmа krеdiitkааrdi аndmеd sisеstаdеs еdаstаb inimеnе kеlmilе оmа раngаkоntо jа krеdiitkааrdi аndmеd.
• Intеrnеtis müüаksе midаgi vägа sооdsа hinnаgа. Оlimаlt sооdsа hinnаgа tооtе оstmisе tulеmusеks оn sее, еt рärаst tеhingut müüjа kаоb. Оstеtud kаuра еi sааdеtа jа kа rаhа еi tаgаstаtа. • Sааbub е-kiri, mis раlub tеhа mаksе tеаtud kоntоlе. Е-kiri tundub usаldusväärnе jа tulеb ärаvаhеtаmisеni sаrnаsеnа inimеsеlt või еttеvõttеlt, kеllеgа оn hаrjutud suhtlеmа. Теgеlikult оn kirjа tаgа kеlm, kеs оn lооnud libаkоntо jа rаhа kаntаksе tеmа аrvеlе. Kеlmustе tüüре оn vееl tеisigi ning kеlmid mõtlеvаd väljа jа lооvаd nеid аinа juurdе. Igаsugustеlе kаhtlаstеlе kõnеdеlе, linkidеlе, раkkumistеlе jnе оn раrеm mittе vаstаtа jа kõnе või muu suhtlus оtsеkоhе lõреtаdа.
Kindlаsti еi tоhi еdаstаdа оmа dоkumеndi аndmеid jа рiltе, kооdе еgа muid isiklikkе аndmеid, millе kаudu оn võimаlik раngаkоntоdеlе рääsеdа.
Роlitsеi- jа Рiirivаlvеаmеti intеrnеtilеhеl httрs://www.роlitsеi.ее/еt/juhеnd/kаitsе-еnnаst-kеlmidе-ееst lеiаb infоt kеlmustе tüüрidе kоhtа, sеllе kоhtа, kuidаs еnnаst kаitstа, sаmuti infоt, kuhu рöördudа, kui оlеd kеlmusе оhvriks lаngеnud.

seijaoskonna piirkonna- ja menetlusgrupi juht

KAILI KIIK Kärdla polit


Teatevõistluse jõudehetk kandis esivanemate pärimustVeebruar on üks äärmiselt tore kuu. Kohe kuu alguses on küünlapäev. Vanarahva arvates sai sellega jõuluaeg täiesti otsa ja hakati tavapärast elu elama. Uuema aja rahvas hakkas 14. veebruaril sõbrapäeva tähistama. See on täitsa armas ettevõtmine. Sel aastal on vastlapäev veebruaris ja muidugi vabariigi sünnipäev - seekord siis juba 105! Üks pidude ja trallikuu! Pealegi on küünlakuu nii lühikene ja märtsis algab kevad. See tähendab ainult üht - paremad ajad on kõik alles ees.
2. veebruaril tähistasime küünlapäeva nii, et võtsime koolimaja akendele jõuludeks kleebitud küünlad maha. 2. ja 3. klassi õpilased käisid Rakveres Lääne-Viru U10 kergejõustiku meistrivõistlustel. Karmen Nõmmiste saavutas 4. koha 60 m tõkkejooksus ja 6. koha kaugushüppes, Rauno Alber 4. koha 60 m jooksus, Eliise Hiietamm 6. koha 60 m jooksus, Sandra Niit 6. koha 60 m tõkkejooksus. Tublilt võistlesid veel Taavi Kiitsak, Kaspar Loorits, Bianka Miller, Diandra Tälli ja Adeele Viiksaar.
Õhtul toimus spordihoones Simuna spordiklubi ja Alutaguse kossulahing, millest Simuna väljus võitjana. Ise ma kahjuks seda mängu vaatama ei jõudnud ja nii ei oska saalis valitsenud meeleolu kirjeldada. Oma kidakeelsetelt meespere liikmetelt suutsin välja pressida: „Meie võitsime!“.
3. veebruaril saime üle anda Aseri kooli korraldatud üleriigilise õ-tähe lugude konkursi auhinnad. Meie kooli õpilastest pälvis Viru instituudi ja Aseri kooli auhinna Siret Kaasik. Iti Lota Maasik ja Rico-Rander Mälton said tunnustuse Viru instituudilt ja Einar Vallbaumi eriauhinna pälvis Iti Lota Maasik.
7. veebruaril toimus spordihoones Simuna spordiklubi ja Škoda Rakvere kossulahing. Oli trummipõrinat, pasunahelisid ja muidugi mängu ilu. Lõppseis 80 : 65 kodumeeskonna kasuks. Koduseintel ikka on toetav jõud.
10. veebruaril käis 3. klass Rakveres. Külastati galeriid, uuriti linnaliiklust, et jalgrattaeksamiks paremini valmistuda ning teatrikinos kaeti filmi „Kaka, kevad ja teised“ esilinastust. On veel teisigi peale minu, kes vaimustuvad Andrus Kiviräha loomingust. Tibud ja Puhhid käisid samal päeval õppekäigul Simuna tuletõrjes ja Kiisude rühma lapsed lasid fantaasial lennata meisterdades ufosid.
13. veebruar oli taas üks mõnus maiustamise päev 6. klassi korraldatud kohvikus.
14. veebruaril tähistasime sõbrapäeva. Tuli kanda päevale kohast riietust. Mida iganes see võis tähendada. Mina lähtusin sellest, et korrektne ja puhas ning värvitoonide poolest kokku sobituv rõivastus näitab lugupidamist nii enda kui sõprade vastu, vaenlastest rääkimata. Tehti sõpradele kingitusi ja saadeti sõbrapostiga armsatele inimestele häid soove. Valiti ka sõbralikum tüdruk, poiss ja õpetaja. 1.-3. klassi arvestuses olid sõbralikumad tüdrukud Teele Kiitsak ja Mia Liseth Toots ning poistest Andrus Lainemaa. 4.-6. klassi arvestuses olid sõbralikumad kaaslased Melissa Kokkar ja Kert Karm ning 7.-9. klassi arvestuses Siret Kaasik ja Ron Aron Tikka. Kõige sõbralikumaks õpetajaks valiti Elle Alber.
15. veebruaril toimusid 3. ja 4. klasside Lääne-Viru kergejõustiku meistrivõistlused. Kristo Alber saavutas 60 m jooksus 3. koha, 60 m tõkkejooksus ja kõrgushüppes 5. koha, kaugushüppes 6. koha. Teele Kiitsak kaugushüppes 3. koha ja 60 m tõkkejooksus 4. koha. Kertu Kaasik aga kõrgushüppes ja kaugushüppes 2. koha, 60 m tõkkejooksus 6. koha. Tublilt võistlesid veel Mia Liseth Toots ja Mia Anette Ainsar.
Seitsmendikud veetsid TV3 majas ülivahva päeva üliägedate inimeste seltsis. Naastes jagus õpilastel ja tublil klassijuhataja Siiril rohkelt häid sõnu. Nii mõnusaid, lahkeid ja lõbusaid inimesi polnud külastajad kohanud. Aitäh, Liina, Annely, Erkki ja kõik teised sõbralikud inimesed kosutava koolipäeva eest, millele pikisilmi järge oodatakse. Külastus pakkus rohkelt teadmisi, häid emotsioone ja ideid tulevikuks.
16. veebruaril toimusid Ebaveres Väike-Maarja valla noorte meistrivõistlused suusatamises. Merit Nõmmiste sai 1. koha, Karmen Nõmmiste 1. koha ja Mariie Kull 2. koha.
17. veebruaril pärast 4. tundi sõitis 5. klass Tartusse Ahhaa keskusesse, kus põnevat tegevust jagus paariks tunniks. Pooled õpilastest külastasid seda aga esmakordselt. Pärast intensiivset rahmeldamist oli õpilastel vaba aega, et linnapeal ennast tuulutada. Viiendike klassijuhataja Jaana märkis, et oli põnev ja elamusi täis reede ning tänas lapsevanem Tanelit ja Ivikat transpordiga abistamise eest.
17. veebruaril toimus meie spordihoones korvpallilahing kohaliku klubi ja RSKsPORTKUNDA meeskondade vahel. Võit jäi koju seisuga 84 : 79. Vastaste treener oli rõõmsalt üllatunud, et Simunas nii palju korvpallihuvilist rahvast on, kes mängule täiega kaasa elab.
Samal päeval toimus piirkondlik bioloogiaolümpiaad, kus osalesid Ketlin Toming, Iti Lota Maasik, Joosep Viiksaar ja Heleri Pent.
18. veebruaril piirkondlikul kunstiolümpiaadil osalesid Ketlin Toming ja Merili Pärn. Merili saavutas III koha, teda juhendas õpetaja Jaana.
21. veebruaril tähistasime vastlapäeva lõbusate teatevõistlustega, mille käigus jagati õpilastele teadmisi vastlakommetest. Lasteaialapsed lustisid samuti õues ja neile korraldas lapsevanem Kalev koolimaja ümbruses vahva saanisõidu. Lõunaks oli loomulikult hernesupp ja ohtra vahukoorega vastlakukkel.
Lääne-Virumaa noorte murdmaasuusatamise meistrivõistlustel saavutasid Karmen Nõmmiste ja Merit Nõmmiste 1. koha ning Mariie Kull 2. koha. Võistkondlikult teeniti põhikoolide arvestuses 2. koht.
22. veebruaril kõlasid rahvamajas Ellen Niidu luuletused - toimus Simuna kooli algklasside luuletuste esitamise konkurss. Väga tublilt esinesid Sandra Niit, Adeele Viiksaar, Eliise Hiietamm, Meribel Raudsepp, Anne-Mary Ahlberg, Teele Kiitsak, Mia Liseth Toots, Kevin Õim, Henri Randmets ja Berit Rõngas. Pärastlõunal sõitsid Rakveres toimuvale kiirjooksupäevale Siret Kaasik, Kert Karm, Kertu Kaasik ja Lisette Laid. Kaks viimast saavutasid oma vanuseklassides 3. koha. Noori treenis õpetaja Anna-Liisa.
23. veebruaril tähistasime vabariigi 105. sünnipäeva. Esmat liikusime traditsioonilise rongkäiguna, kus lehvisid rõõmsalt sinimustvalged lipud kiriku juurde. Seal oli mälestushetk nendele, kes aitasid Eesti vabaks võidelda. Vaprate inimeste hulgas oli ka tollaseid Simuna koolipoisse. Edasi liikusime rahvamajja, kus lapsed laulsid ja tantsisid ning maha sai mängitud ka väikene näitemäng.
Aktus lõppes ebatraditsiooniliselt „Eesti mänguga“ Simuna moodi. Kuid mis sünnipäevapidu see ilma tordita on! See nägi kaunis välja ja oli loomulikult maitsev. Pärast aktust mindi rõõmsal meelel vaheajale.
27. veebruaril toimus Simuna ja Rakke kooli õpetajatele ühine koolituspäev Väike-Maarja seltsimajas, kus õpetajatel aitas targemaks saada Juunika Koolitus OÜ.
28. veebruaril istusin oma kabinetis ja panin oma mälu, Google kalendri ja kooli kodulehe abil kokku seda kirjatükki, mida te just äsja lugesite.
Vastlatrall Simuna moodi. Fotokollaaž: Triinu Pohlak

Kaja Põldmaa Simuna kooli direktor


Internetis tuleb tegutseda teadlikult ja läbimõeldultKuigi netiäri on väga mugav, tuleb ka siin olla ettevaatlik, et mitte pettumusi kogeda või lausa kuriteo ohvriks langeda.
Internetist ostmine on üks lihtsamaid ja mugavamaid viise sisseostude tegemiseks – pole vaja minna poodi, otsida parkimiskohti või seista järjekorras.
Siiski on ka netiäris terve rida nüansse, mis eeldavad, et tarbija on oma õigustest ja ka võimalikest ohtudest teadlik. Nendega aitab tutvust teha Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti (TTJA) tarbijate ja ettevõtjate nõustamise osakonna juhataja Kristina Tammaru.
Enne ostu sooritamist
Enne e-poest kauba tellimist tuleb kindlasti selgeks teha, kas müüjaks on juriidiline isik või eraisik. Kõige lihtsam on vaadata, kelle pangakontole tuleb teenuse või kauba eest raha kanda (eraisiku või firma arvele). Lisaks on arukas kontrollida, kas ettevõte on registreeritud äriregistris.
Kui müüja on eraisik, ei kehti kaubale või teenusele seadusest tulenev kaitse ega laiene tarbijate õigused (pretensiooni esitamise õigus, 14-päevane taganemisõigus jne) ning pettunud klient ei saa pöörduda probleemide korral Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti poole.
E-poe veebilehel peab kindlasti olema järgmine teave: ettevõtte nimi ja asukoht ning e-posti aadress ja telefoninumber, kuhu probleemide puhul pöörduda; kauba tagastamise, pretensiooni esitamise ning garantii tingimused; kui kaua võtab aega kauba kohalejõudmine ja mis tingimustel tagastatakse sobimatu kaup; kes kannab tagastamiskulud. Kodulehe tippdomeen .ee või lehe eestikeelne sisu ei anna alust arvata, et tegemist on Eesti ettevõttega. Välismaise e-poe kodulehel peaks olema ka märgitud, milliste riikide seadused sealt ostes kehtivad.
Igaks juhuks tasub otsida ka lisainfot müüja varasema tegevuse ja ostjatega käitumise kohta. Üks hea infoallikas on tarbijavaidluste komisjoni must nimekiri komisjoni otsuseid mitte täitnud kauplejatest.
Müüja taust väärib uurimist
Kui e-pood nõuab toote eest sajaprotsendilist ettemaksu, tasub kaaluda, kas ettemaks on kooskõlas kauba ootamisajaga. Kui sul tuleb kaupa või teenust väga kaua oodata ja müüja ei tundu täiesti usaldusväärne, tasub otsida alternatiive.
E-poest ostes on risk väiksem, kui teha makse deposiitarvele vastava vahendaja kaudu (nt PayPal). Sel juhul toimub maksmine n-ö kolmanda isiku kaudu ja müüjale kantakse raha üle alles siis, kui kaup on kätte saadud ning seda kinnitatud. Sarnaselt PayPaliga saab ka krediitkaardiga tehtud ostude eest raha tagasi nõuda ehk algatada chargeback’i protsessi, juhul kui tekivad probleemid. Näiteks kui kaupa ei saabu, see ei vasta tellitule või muud olukorrad, kus tarbija on üritanud kaupmehega probleemile lahendust saada, kuid kaupleja keeldub vastutusest või ei reageeri tarbija kaebusele.
Petuskeem: SMS lunapaki saabumise kohta
Petuskeem: SMS lunapaki saabumise kohta
14-päevane taganemisõiguse tähtaeg hakkab kulgema toote kättesaamisest ehk kullerilt toote vastu võtmisest. Pakiautomaadi kasutamisel hakkab tähtaeg kulgema pakiautomaadi avamisest, mitte kaupleja poolt paki välja saatmisest või SMS-teavituse saamisest.
Kui internetis tellitud tootel ilmneb puudus, vastutab müüja kahe aasta jooksul asja lepingutingimustele mittevastavuse eest.
Kauba tagastamine
Kui tarbija on kauba kätte saanud ja soovib selle kauplejale tagastada, siis taganemisõiguse kasutamiseks tuleb esitada kauplejale 14 päeva jooksul kirjalik taganemisavaldus ning seejärel kaup 14 päeva jooksul tagasi saata. Kaupleja peab tagastama tarbijale 14 päeva jooksul kõik lepingu alusel saadud tasud ehk kauba maksumuse, kauba kätte toimetamise postikulud, väljastamis- või komplekteerimistasud ja makse tegemise (näiteks pangalingi) teenustasud.
Kauba tagastamisega seotud kulud võib jätta tarbija kanda, kuid seda üksnes juhul, kui tarbijat on sellest eelnevalt teavitatud. See tähendab, et e-kaupluse müügitingimustes peab olema kirjas, et lepingust taganemisel jäävad kauba tagastamise, postitamise või muud transpordikulud tarbija kanda. Juhul kui e-kaupluse müügitingimustes sellist teavet kirjas ei ole, on tegemist teavitamiskohustuse rikkumisega ja sellisel juhul jäävad ka kauba tagastamisega seotud kulud kaupleja kanda.
Välismaalt tellimisel uuri, kust kaup tarnitakse
Kui tellite kauba Euroopa Liidu välise ehk kolmanda riigi internetipoest, siis tuleb täita tollideklaratsioon ja maksta käibemaks. Kui kauba väärtus on üle 150 euro, tuleb maksta tollimaks. Kui saadetis sisaldab aktsiisikaupu, nt alkoholi või tubakatooteid, tuleb tasuda ka aktsiis.
Uurige välja riik, kust kaubad tarnitakse. Mõned veebipoed võivad asuda Euroopas, kuid tegelikult tarnitakse kaubad väljastpoolt Euroopa Liitu.
Kui saadetise lähteriik on ELi väline riik, tuleb saadetis tollis deklareerida, sõltumata veebipoe asukohast. Soovitame alles hoida tellimuse dokumendid kuni paki kättesaamiseni.
Allikas: Maksu- ja Tolliamet
Lepingust taganemisega seoses tuleb pidada silmas, et taganemisõigus ei kehti alati kõikidele toodetele. Tagastada ei saa avatud pakendiga audio- ja videosalvestisi, arvutitarkvara ega -mänge. Samuti ei saa tagastada tooteid, mille pakend on avatud ja mis ei kõlba tagasisaatmiseks tervisekaitse või hügieenilistel põhjustel (näiteks pesu ja kosmeetikatooted). Taganemisõigus ei laiene ka kiiresti riknevatele toodetele (näiteks lühikese säilimistähtajaga toiduained või lilled) või toodetele, mis on valmistatud tarbija esitatud nõuete järgi või kohandatud vastavalt tarbija vajadustele. Juhul kui kaupleja on tarbija jaoks toote eraldi tellinud, siis selliseid tooteid saab soovi korral tagastada küll.
Seega, enne e-kauplusest ostmist soovitame tutvuda e-kaupluse müügitingimustega ja taganemisõiguse kohta avaldatud teabega. Tagastamise kord ja tingimused peaksid olema kirjeldatud põhjalikult, kuid samas arusaadavalt. Kindlasti peaks e-kaupluse veebilehel olema kirjas, kelle kanda jäävad lepingust taganemise ja kauba tagastamisega seotud kulud. Seejuures peaks olema märgitud kauba tagastamisega kaasnevate kulude suurus ning täpsustatud, kuidas ja millisele aadressile tuleb kaup tagastada.
Euroopa Liidu poodidega tekkinud probleemi korral saab abi eesti keeles
Euroopa Liidu (EL) e-poodidest ostes on tarbija õigused kaitstud samaväärselt nagu Eestis.
ELis on tarbija õigusi puudutavad seadused ühtlustatud ja e-poodidele kehtivad ühetaolised kohustused, nii ostueelse teabe kui ka kaupade tagastamise osas.
Igas ELi riigis, lisaks Norras ja Islandil on loodud spetsiaalsed keskused ehk ECC-keskused, mis lahendavad tarbijate piiriüleseid kaebusi, moodustades ECC-võrgustiku. Eesti keskus ehk ELi tarbija nõustamiskeskus asub Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti koosseisus. Seega saab Eesti tarbija probleemidega, mis on tekkinud teise ELi riigi e-poega, pöörduda abi saamiseks eesti keeles nõustamiskeskuse poole ega pea otsima tarbijakaitseasutust kaupleja asukohariigis. Välismaise kauplejaga suhtleb tarbijakaebuse lahendamisel selle riigi ECC-keskus, kus kaupleja asub ja kuhu Eesti keskus tarbija kaebuse vahendab.
• ECC-keskuste teenused on tarbijatele tasuta.
• Kuigi Ühendkuningriigid ei kuulu Euroopa Liitu, saavad Eesti tarbijad vaidluste korral Suurbritannia kauplejaga jätkuvalt küsida nõu ja abi eesti keeles ning esitada kaebuse ELi tarbija nõustamiskeskusele, kes vahendab selle Suurbritannia keskusele sisuliseks lahendamiseks.
• Väljaspool Euroopa Liitu registreeritud ettevõtetega tehtud tehingutele või vaidlustele ELi tarbijaõigused ei laiene ja TTJA juures tegutseval Euroopa Liidu tarbija nõustamiskeskusel ei ole seetõttu pädevust tarbijat nõustada või abistada.


Vallavolikogu22. VEEBRUARI VOLIKOGU ISTUNGILEnne volikogu istungit esines keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo lääne talituse juht Niis Sempelson, kes rääkis korruptsiooniohtudest kohalikus omavalitsuses.Vallavanem Mikk Tuisk vastas EKRE fraktsiooni esimehe Kristjan Moora arupärimisele uute vabadussõja mälestusmärkide püstitamise võimalikkuse kohta, sealhulgas ka Orissaare alevikus.Istungil vallavolikogu:• Umbusalduse avaldamine abivallavanem Koit Voojärvele ei leidnud volikogu enamuse toetust.• Viis läbi otsuse eelnõu "Tornimäe Lasteaia liitmine Tornimäe Põhikooliga" I lugemise ja saatis selle II lugemisele.• Viis läbi otsuse eelnõu "Tornimäe Põhikooli ümberkorraldamine" I lugemise ja saatis selle II lugemisele.• Viis läbi otsuse eelnõu „Kahtla Lasteaed-Põhikooli ümberkorraldamine" I lugemise ja saatis selle II lugemisele.• Viis läbi otsuse eelnõu "Kihelkonna Kooli ümberkorraldamine" I lugemise ja suunas selle II lugemisele.• Viis läbi otsuse eelnõu "Mustjala Lasteaed-Põhikooli ümberkorraldamine" I lugemise ja saatis selle II lugemisele.• Kinnitas Pärsama hooldekodu uue põhimääruse. • Võttis vastu igapäevaelu toetamise teenuse osutamisega seotud ruumide kulude katmise korra määruse.• Andis nõusoleku vallale rahalise kohustuse võtmiseks summas 160 000 eurot Kuressaare tervisepargi arendamiseks ja atraktiivsemaks muutmiseks.• Võttis vastu Pihtla piirkonna Reo küla Anna asumi detailplaneeringu ja jättis algatamata keskkonnamõju strateegilise hindamise.• Võttis vastu Pihtla piirkonna Tirbi küla Piiri detailplaneeringu ja saatis selle avalikule väljapanekule.• Algatas Lümanda küla Spordiväljaku detailplaneeringu ja jättis algatamata keskkonnamõju strateegilise hindamise.• Otsustas lõpetada hoonestusõiguse seadmise lepingu ja võõrandada Pitkanina kinnistu Lümanda külas osaühingule Lahhentagge.• Viis läbi otsuse eelnõu "Hoonestusõiguse seadmine otsustuskorras" (Salme, Sõrve mnt 3) I lugemise ja saatis selle II lugemisele.• Nimetas Saaremaa valla esindajaks Eesti linnade ja valdade liidus volikogu liikme Kairit Lindmäe ja tema asendajaks volikogu aseesimehe Kristiina Maripuu.• Kinnitas Tambet Kikase Saaremaa vallavolikogu planeeringu-ja keskkonnakomisjoni liikmeks ja vabastas Ingrid Leemeti planeeringu-ja keskkonnakomisjoni liikme kohalt.Andrus Lulla, volikogu nõunik


Kuidas kaitsta ennast küberpättide eest?Uudised inimestelt telefoni teel või arvutis raha väljapetmise kohta on saanud nii tavaliseks, et paljud ei pööra neile isegi enam tähelepanu või kommenteerivad, et rumalatelt tulebki raha ära võtta. Nii kaua ollakse ükskõiksed, kuni see neid ennast kogemata ei taba.Arvutipettused lähevad järjest kavalamaks ja üha osavamalt kasutatakse ära inimlikke nõrkusi. Väljendid „ah, minul pole midagi varjata" või „minu arvutis pole midagi huvitavat" pole ammu enam tõesed, sest rahaline väärtus on igal infokillul, seda enam sellel, milles on olemas inimeste andmed.Riigi infosüsteemi ameti (RIA) andmeil oh tänavu jaanuaris suurim probleem Eesti inimestele saadetud õngitsuskirjad, millega proovitakse matkida pankasid ja e-posti teenuse pakkujaid.Kuhugi ei ole kadunud ka kuller- ja logistikafirmasid jäljendavad veebilehed. Aina raskem on veebilehe välimuse järgi kindlaks teha, kas tegu on võltsinguga. Soovitus on tähelepanu pöörata veebilehe aadressile ja võrrelda seda päris panga või ettevõtte aadressiga enne, kui sellele klõpsata. Väga levinud on ettevõtete aadressil saadetud politsei- ja piirivalveameti nimega õngitsuskirjad, milles erinevas sõnastuses esitatakse libakohtumääruseid.Küberpätid varastavad inimestelt infot ja raha. Kui kurjategijal on juba olemas inimese andmed või eraeluline info, siis proovib ta edasi liikuda raha juurde. Tavaliselt püütakse heausksetelt kasutajatelt välja petta nende paroole, pangakaardi andmeidja selle kaudu raha.Küünilisemad petturid kasutavad ära inimeste heatahtlikkust ja soovi toetada Ukrainat - petukirjas lubatakse näiteks, et annetatud raha liigub heategevusorganisatsioonile ning sealtkaudu Ukrainasse, aga tegelikult jõuab see hoopis kurjategijate kätte.Arvutisüsteeme võib tehniliste vahenditega kaitsta viiruste eest, kuid inimlike nõrkuste ärakasutamise eest saab hoida ennast ise. Seepärast tuleb veebis ettevaatlikult toimetada ja olla väga tähelepanelik. Kontrolli alati, mis linkidele klikid, kes tegelikult e-kirja saatis ning kui tugev su parool on. Sest parim viis, kuidas end kaitsta, on ettevaatlikkus.Näpunäiteid turvaliseks internetikasutuseks:1. Kasuta iga arvutikonto jaoks erinevaid paroole ja mitmetasemelist autentimist (nt Google Authenticator).2. Uuenda oma nutiseadme ja arvuti tarkvara esimesel võimalusel, kui seade sellest märku annab.3. Ära klõpsa igal netireklaamil. Ka siis, kui arvuti teatab, et oled suures ohus ja pead kohe tegutsema, võib olla tegu pahavaraga. Lae programme, rakendusi (äppe) ja muud tarkvara alla ainult usaldusväärsetest kohtadest 4. Ära usu liiga häid pakkumisi ja ära osale libaloosimistel.5. Ära mitte mingil juhul anna sotsiaalmeedias oma paroole, PIN-koode ega telefoninumbrit isegi tuttavale inimesele. Võta sõbraks ainult neid, keda tegelikult tunned.6. Kui mõni e-kiri või ka telefoni teel tehtud pakkumine lubab suurt rahateenimise võimalust või lotovõitu, on tegu pettusega. Mingil juhul ära vasta ega edasta oma andmeid.7. Ära usu ähvardavaid ja kiiret tegutsemist nõudvaid kirju, SMSe ega telefonikõnesid tundmatutelt saatjatelt, kellest sa pole kunagi varem kuulnud või kellega sul pole kunagi tegemist olnud.Probleemi korral ära pelga otsida abi. Teavita politseid või RIA intsidentide käsitlemise osakonda (cert.ee). Abi Facebooki konto ülevõtmise korral: www.ria.ee/uudised/ tundmatule-lingile-vajutades-voib-facebooki-kontost-ilma-jaada.Lisainfo internetiturvalisuse kohta: www.itvaatlik.ee.Näide politsei-ja piirivalveameti nimel saadetud petukirjast lastelaste elud ohtu.Anu Tanila, IT-juht


Ootamatu lõpp: Eesti edukaima mängu kohtuvaidlused said otsaMullu oktoobris lahvatas avalikkuse ees kodumaise mängutööstuse suurim skandaal. Väidetavalt puksiti Eesti edukaima mängu «Disco Elysium» kolm loojat Zaum stuudiost vägisi välja. Sellele vastati kohtukutsega.Mis täpselt juhtus? 2021. aasta lõpus lahkusid stuudiost teose peadisainer Robert Kurvitz, stsenarist Helen Hindpere ning kunstiline juht Aleksander Rostov. Neid kolme peeti «Disco Elysiumi» võtmefiguurideks, kelle visioon aitas mängul just selliseks kujuneda.
Uudis kolmiku lahkumisest jõudis avalikkuse ette mullu suvel. Mängu toimetaja Martin Luiga andis sotsiaalmeedias mõista, et lahkumise taga seisavad niinimetatud rahainimesed: «Disco Elysiumi» produtsendid Kaur Kender ja Tõnis Haavel.
Kurvitz ja Rostov väitsid hiljem, et Zaum Studio OÜ võeti üle praeguse tegevjuhi Ilmar Kompuse poolt läbi pettuse. Meeste sõnul olid tol hetkel laual nii tsiviilhagid kui ka kriminaalsüüdistused ja seda nii Ühendkuningriigis kui Eestis.
Zaum Studio vastas omapoolse süüdistusega. Teatud töötajate vallandamise taga seisvat muuseas ka töökohustuste eiramine ja toksilise töökeskkonna loomine. Ka süüdistati neid teiste verbaalses väärkohtlemises ja soolises diskrimineerimises.
Seejärel aga muutus vesi varasemast sogasemaks. Kohtu poole pöördus märkamatult vallandatud Kaur Kender. Kender väitis, et vallandades jäeti ta Zaumi osanikuna ilma oma osast ettevõttes, mille väärtuseks 1 miljon eurot. Lisaks olevat tema tööleping lõpetatud, kuna «küsis uuelt juhatuselt liiga palju küsimusi.»

Kohtutee sai ootamatu lõpu

Nüüd, mitmed kuud hiljem, on Zaum teatanud, et nende vastu algatatud kolm kohtuasja on saanud lahenduse. Rostovi ja Kurvitza vaidlused lõpetati, kuna mehed ei suutnud enda väidetele piisavas koguses tõendeid leida.
Kender on aga loovutanud «kõik oma osalused stuudios ning maksnud stuudiole tagasi kõik võlad». Kohtumääruse alusel pidi Kender Kompusele kinni maksma (detsembris tagasi võetud) hagiga seotud kohtukulud.
Zaumi pressiteade sisaldas ka Kaur Kenderi avaldust, milles mees sõnas: «Peale seda, kui lahkusin oma täiskohaga töölt, esitasin hagi, mille puhul mõistsin hiljem fakte nähes, et see oli ekslik.»
Ilmar Kompus lisas omalt poolt: «Avatud arutelud on parim viis arusaamatuste ja erimeelsuste lahendamiseks, eriti kui see on meeskonnale kasulik. Oleme sellele lähenenud Zaumi ja meie uskumatu meeskonna kollektiivset huvi silmas pidades ning oleme rõõmsad, et jõudsime täieliku lahenduseni.»
Lõplikku joont kõigele alla tõmmata siiski ei saa. Zaumi sõnul käsitletakse veel «mitmeid alusetuid süüdistusi endistelt töötajatelt, kes korraldasid [stuudio] vastu juriidilise ja suhtekorralduse kampaania». Lisaks loodab stuudio, et needki väited «lagunevad juriidilise ja faktilise kontrolli tagajärjel.»


Puhtad poisid. Elva vallajuhtide asjus lõpetati ka väärteomenetlusElva vallavalitsuse jagatud tegevustoetused kohalikele spordiklubidele tõid eelmise aasta lõpus kaasa kriminaalmenetluse, sest õhus oli kahtlus, et vallavanem Priit Värv ja vallavalitsuse liige Margus Ivask on raha eraldades rikkunud toimingupiirangut.Veebruari alguses teatas prokuratuur, et kuritegu ei leitud, sest summad olid väikesed ja nende otsuste mõju toetuste andmisele jäi napiks. Politsei uuris asja edasi väärteomenetluses.
3. märtsil lõpetas Tartu politseijaoskond ka väärteomenetluse.
Priit Värvi ja Margus Ivaski asjus viidi läbi väärteomenetlus, kus lõpetamise otsuse võib vastu võtta menetlev asutus ise ja seda Tartu politseijaoskond ka tegi.
«Priit Värvi ja Margus Ivaski väärteomenetlust kokku võttes saame öelda, et selle lõpptulemusena sai menetlev asutus aru, et Priit Värv ja Margus Ivask küll kaldusid oma tööd tehes kõrvale seaduse ja kohaliku omavalitsuse teatud asjaajamise piiridest, kuid need nihked olid sellised, mis ei toonud endaga kaasa märkimisväärset protsessile seatud reeglite riivet või ebaõiglasi tagajärgi,» kommenteeris Tartu jaoskonna teabegrupi juht Taivo Rosi.
Rosi sõnul ei selgunud menetlusest, et Värv ja Ivask oleksid sporditoetusi jagades käinud rahadega ümber ebaausalt või omakasupüüdlikult, samuti olid nad tema väitel menetluse käigus ülimalt koostööaltid, aidates igal võimalikul sammul tõe väljaselgitamisele kaasa.
Tartu jaoskonna teabegrupi juht loodab, et see menetlus on õpetuseks kõigile kohaliku omavalitsuse ametnikele.
«Arvestades kõike eeltoodut ja ka seda, et mõlema mehe varasem taust on olnud õiguskuulekas, otsustas Tartu politseijaoskond väärteomenetlused lõpetada otstarbekuse kaalutlusel ja loodab, et läbiviidud menetlus on eeskujuks ning õpetuseks kõigile kohaliku omavalitsuse ametnikele, vältimaks korruptsiooniohtu.»


Katuserahade jagamisele lüüakse hingekella. Tsahkna: see pull jääb äraRiigikogulased on igal aastal jaganud katuserahasid, mis on eriti magus külv just valimiseelsel ajal. Reformierakonna, Eesti 200 ja SDE koalitsioonikõnelustel aga on arutatud, et sellele kriips peale tõmmata.
Ametlikult on tegu riigieelarvest pärit regionaalsete toetustega, mis eraldatakse sügiseti. Katuserahadeks hakati eraldist kutsuma seetõttu, et algselt oligi siiraks plaaniks näiteks koolimajade katuseid parandada. Kui aga vaadata olukorda, on raha läinud pigem erakondadega vahetult seotud organisatsioonide toetuseks.
„Katuseraha on poliitiline ja läbipaistmatu ning ligipääs sellele on kergem neil, kes poliitikutele külje alla poevad,“ märkis vabaühenduste liit.
Mullu sügisel otsustati, et iga riigikogulane saab jagamiseks 39 600 eurot (kokku parlamendi peale ligi neli miljonit eurot). Aasta varem oli sama number saadiku kohta 30 000 eurot.
Koalitsioonikõnelustel arutasid Reformierakond, Eesti 200 ja SDE täna regionaalarengut, maaelu ning majandust. Margus Tsahkna (Eesti 200) sõnas õhtusel pressikonverentsil, et regionaalseid investeeringuid peaks tegema selle sõna päris tõsises mõttes, kus regioonid räägivad kaasa ja otsustavad, mille jaoks vaja. „Katuserahade jagamise pull jääb ära,“ rõhutas ta.
Mart Võrklaev (Reformierakond) lausus, et Reformierakond on olnud aastaid seda meelt, et katuserahasid ei peaks jagama. „Ma väga loodan,“ sõnas ta plaani kohta need kaotada.
Lauri Läänemets (SDE) rääkis, et kui neil on võimalik kokku leppida reaalsetes regionaalsetes investeeringutes, mis mõju omavad, siis paju mõistlikum on seda nii teha. „Jah, loomulikult,“ lausus ta katuserahade kaotamise kohta.
Tsahkna lisas, et sõnapaar „regionaalsed investeeringud“ on ära rikutud sellega, et selle taha on peidetud korruptiivne tegevus, mida riigikogu aeg-ajalt teeb. „Nimetatakse neid katuserahasid regionaalseteks investeeringuteks,“ märkis ta ja viitas taas, et vaja on päris investeeringuid.


[Istungi päevakord] Valitsuse 16.3 istungi päevakorra kavaVALITSUSE 16.3 ISTUNGI PÄEVAKORRA KAVA
[https://valitsus.ee/uudised/valitsuse-163-istungi-paevakorra-kava]

15.03.2023

Valitsuse istung algab kell 10. Valitsuse pressikonverents algab
Stenbocki maja pressiruumis kell 12. Sellel osalevad peaminister Kaja
Kallase kõrval välisminister Urmas Reinsalu, majandus- ja
taristuminister Riina Sikkut ning sotsiaalkaitseminister Signe
Riisalo.

1. VABARIIGI VALITSUSE 21. JUUNI 2018. A MÄÄRUSE NR 45 "KAITSEVÄE
PÕHIMÄÄRUS" MUUTMINE
Esitaja: kaitseminister Hanno Pevkur
 Tüüp: Määruse eelnõu

Kaitseväe põhimääruse muutmise vajadus tuleneb jaanuarist
jõustunud kaitseväe korralduse seaduse muudatustest. Kaitseväe
põhimäärust täiendatakse seoses relvastatud vastupanu ülesande
raames saadud täiendavate õigustega.

Väejuhatuse ülem või juhataja saab õiguse anda luba variisiku
kasutamiseks ning isiku kaasamiseks salajasse koostöösse. Tavatu
sõjapidamise korraldamise ülesanne asendatakse relvastatud vastupanu
ettevalmistamise ja korraldamise ülesandega. Selle käigus antakse
õigus varjatult kontrollida ülesande täitmisesse kaasatud või
kaasata soovitava isiku isikuandmeid riigi, kohaliku omavalitsuse või
muu avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isiku
andmekogust. Samuti antakse õigus kaasatud inimese kirjalikul
nõusolekul koguda tema kohta isikuandmeid, kasutada
konspiratsioonivõtteid ja isikut varjatult jälgida.

Põhimääruses täpsustatakse erioperatsioonide väejuhatuse
pädevust relvastatud vastupanu ettevalmistamisel ja korraldamisel.

Eelnõuga tehakse ka tehnilist laadi muudatus ning viiakse
põhimääruse sõnastus kooskõlla kaitseväe tegelike ülesannete
ning kaitseväe-siseste regulatsioonidega.

Määrus jõustub üldises korras.

2. VABARIIGI VALITSUSE 29. MAI 2008. A MÄÄRUSE NR 87 "KOOLIEELSE
LASTEASUTUSE RIIKLIK ÕPPEKAVA" MUUTMINE
Esitaja: haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas
 Tüüp: Määruse eelnõu

Koolieelse lasteasutuse riiklikus õppekavas tehakse muudatused seoses
eestikeelsele õppele üleminekuga.

Kuna alates 1. septembrist 2024 on lasteasutuse õppekeeleks eesti
keel, sätestatakse õppekavas, et laste, kelle kodune keel ei ole
eesti keel, eesti keele omandamist toetatakse lõimitud õppe- ja
kasvatustegevuste ning vajadusel eraldi keeletegevuste kaudu.

Eelnõuga nähakse ette, et lasteasutuses või selle rühmas, kus
õppe- ja kasvatustegevus ei toimu eesti keeles, alustatakse laste
eesti keele õpet kolmeaastaselt teiste õppe- ja kasvatustegevustega
lõimides ja vajadusel eraldi keeletegevuste kaudu.

Säte on vajalik, kuna koolieelse lasteasutuse seadusega on ette
nähtud valla- või linnavolikogule võimalus taotleda valitsuselt
erandi tegemist konkreetse lasteasutuse või lasteasutuse rühma kohta
ning kui valitsus vastava loa lasteasutuse pidajale annab. Ka
eralasteasutustes tuleb alustada eesti keele õpet kolmeaastastele
lastele, kuna vastava lasteasutuse õppekava peab vastama koolieelse
lasteasutuse riiklikule õppekavale, välja arvatud, kui
eralasteasutusele on väljastatud koolitusluba õppe läbiviimiseks
Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni (IBO) õppekava ja
Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel väljatöötatud
õppekava alusel.

Võrreldes kehtiva õppekavaga ei sätestata õppekavas enam
keelekümblusmetoodikat, samuti eesti keele tugiõpet, kuna nende sisu
ja korraldust saab lasteasutus ise määrata lasteasutuse õppekavas.

Määrus jõustub 1. septembril 2024. aastal.

3. RIIKLIKU PENSIONI 2023. AASTA INDEKSI VÄÄRTUSE KINNITAMINE
Esitaja: sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo
 Tüüp: Määruse eelnõu

Riikliku pensioni indeksi väärtuseks kinnitatakse 1,139.
Indekseerimise tulemusena suurenevad pensionid keskmiselt 13,9
protsenti.

Iga kalendriaasta 1. aprillil indekseeritakse riiklikke pensione
indeksiga, mille väärtus sõltub 20% tarbijahinnaindeksi aastasest
kasvust ja 80% sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa laekumise
aastasest kasvust.

Alates 1. aprillist on rahvapensioni suurus 336.39 eurot (praegu
275.34 eurot), pensioni baasosa suurus 317,9193 (praegu 275,7562
eurot) ja aastahinne 8,684 (praegu 7,718). Keskmine 44-aastase
staažiga vanaduspension suureneb pärast indekseerimist 700.02 euroni
(praegu 615.35 eurot).

Käesoleval aastal on pensionide indekseerimise eeldatav maksumus 245
777 000 eurot ja indekseeritakse ligikaudu 323 000 pensionäri
pension.

Kehtestatavat pensioniindeksit kasutatakse ka Eesti Töötukassa poolt
töövõimetoetuse päevamäära indekseerimiseks, samuti
indekseeritakse kahjuhüvitist tööõnnetuse ja kutsehaiguse korral.
Töövõimetoetuse päevamäär 1. aprillist 2023 on 18.60 eurot ja
osalise töövõimetoetuse suuruseks on 57% kehtivast päevamäärast
(keskmiselt 318.06 eurot kuus) ning puuduva töövõime korral 100%
kehtivast päevamäärast (keskmiselt 558 eurot kuus).

4. SOTSIAALKAITSE INFOSÜSTEEMI KANTUD 2022. AASTA ISIKUSTATUD
SOTSIAALMAKSU PENSIONIKINDLUSTUSE OSA KESKMISE SUURUSE KINNITAMINE
Esitaja: sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo
Tüüp: Määruse eelnõu

Eelnõu esitatakse eelmisel kalendriaastal töötanud inimesele
pensionikindlustuse kindlustusosaku arvutamiseks, samuti eelmisel
kalendriaastal töötanud pensionäridele ja pensionile siirduvatele
inimestele kindlustusosa suuruse arvutamiseks.

Eelmise kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse
osa keskmise suuruse kinnitab valitsus hiljemalt jooksva aasta 20.
märtsil ning seda rakendatakse pensioni määramisel ja
ümberarvutamisel tähtajaga alates 1. aprillist.

2022. aasta isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa
keskmiseks suuruseks kinnitatakse 3786,82 eurot.

Pensionikindlustatu 2022. aasta kindlustusosaku leidmiseks jagatakse
tema isikustatud sotsiaalmaksu riikliku (I samba) pensionikindlustuse
osa isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa keskmise
suurusega, mis on 3786,82 eurot. Kui pensionikindlustatu isikustatud
sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa suurus on 3786,82
eurot, on tema kindlustusosak 1,000. Kui isikustatud sotsiaalmaksu
riikliku pensionikindlustuse osa suurus on suurem, näiteks 7573,64
eurot, on tema kindlustusosak 2,000. Kui pensionikindlustatu
isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa suurus on
näiteks 1893,41 on tema kindlustusosak 0,500.

Eelmisel kalendriaastal sai sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu 759 114
isikut ning pensionäridel oli töösuhteid 134 280 korral.

5. VABARIIGI VALITSUSE 4. NOVEMBRI 2016. A MÄÄRUSE NR 121
"KASVUHOONEGAASIDE LUBATUD HEITKOGUSE ÜHIKUTEGA KAUPLEMISE
ENAMPAKKUMISEL SAADUD TULU KASUTAMISE JA ARUANDLUSE ÜLDTINGIMUSED"
MUUTMINE
Esitaja: keskkonnaminister Madis Kallas
 Tüüp: Määruse eelnõu

Muudatus pikendab perioodi 2013-2020 heitkoguste enampakkumisel saadud
kauplemistulu kasutamist ühe aasta võrra 2024. aasta 30 novembrini.
Muudatus on tingitud viimaste aastate kriiside mõjul toimunud
ettenägematutest muudatustest meetmete ja projektide ellu viimisel.
Enampakkumistulust saadud vahendite parimaks kasutamiseks tuleb
pikendada nende kasutamiseks lubatud aega.

Ühtlasi väheneb meetmete ja projektide aruandlusega seotud
bürokraatia. Kvartaliaruandlus asendatakse poolaastaaruandlusega.

Samuti sätestatakse sõnaselgelt, et keskkonnaministeerium esitab
kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise
enampakkumisel saadud tulu kasutamise aruande valitsusele ja Euroopa
Komisjonile.

6. NÕMME-MUSTAMÄE MAASTIKUKAITSEALA KAITSE-EESKIRI
Esitaja: keskkonnaminister Madis Kallas
 Tüüp: Määruse eelnõu

Tallinnas muudetakse olemasoleva Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala
kaitse-eesmärke ja kaitsekorda ning täpsustatakse kaitseala piiri.

Kaitseala kogupindala on 199,9 hektarit, millest eramaa moodustab 7,1
hektarit. Hetkel on kaitse all 200,9 hektarit. Kaitseala pindala
väheneb 1 hektari võrra, sest ala piir viiakse vastavusse
põhikaardi ja maaüksuste piiridega, lisaks piiritletakse kaitseala
servadest välja alad, kus pole looduskaitset vajavaid väärtusi.
Uusi eraomanduses olevaid maaüksusi täiendavalt kaitse alla ei
võeta, kuid piiri korrigeerimisel suureneb pisut kaitseala osakaal
juba kaitse all olevatel eramaadel. Tsoneeringut ei muudeta, kaitseala
kuulub piiranguvööndisse.

Kaitsekorras suuri muudatusi ei tehta. Peamine muudatus on seotud
metsa majandamisega, sest kaitsealal keelatakse linnametsa olulise
rekreatiivse ja elupaigalise tähtsuse kaitseks täielikult
uuendusraie. Täpsustatakse rahvaürituse korraldamise ning telkimise
ja lõkke tegemisega seonduvat regulatsiooni.

7. VILSANDI RAHVUSPARGI KAITSE-EESKIRI
Esitaja: keskkonnaminister Madis Kallas
Tüüp: Määruse eelnõu

Muudetakse Vilsandi rahvuspargi kaitsekorda, et tagada parem metsa-,
soo- ja mereelupaigatüüpide, alal esinevate kaitsealuste liikide
ning miljööväärtusliku maastiku kaitse.

Vilsandi rahvuspargi pindala on 48 594,6 hektarit. Kaitseala pindala
suureneb 24 712,5 hektarit, sellest: 20 369,9 hektarit on varem
kaitseta ala, seal hulgas 19 739,8 hektarit Läänemeri ning 550,9
hektarit eramaa, 4357,2 hektarit on varem kaitse all olnud Tagamõisa
hoiualana ja Karala-Pilguse hoiualana. Laiendus maismaal on hariliku
luuderohu, hariliku jugapuu ning silmjärvika kasvualade,
metsaelupaigatüüpide, poollooduslike koosluste ja kultuuripärandi
kaitseks.

Kitsekorras olulisemate muudatustena suurendatakse liikumispiiranguid
laidudel, vähendatakse loodusreservaatide ulatust ning loobutakse
liikumispiirangutest merikotka ja kassikaku elupaigas. Piiratakse
nakkevõrguga kalapüüki Uudepanga lahes kirjuhaha talvitusalal, et
vähendada kaaspüügi ohtu.

Muudetakse piiranguvööndisse ehitamise põhimõtet, lubades ilma
kooskõlastamise nõudeta õuemaal sellise rajatise püstitamist,
millega ei kaasne ehitusteatise või ehitusloa esitamise kohustust.

Kaitseala valitseja nõusolekul lubatakse piiranguvööndis ehitamist
ka kohtadesse, kus varem pole ehitisi olnud, kui see sobitub
väljakujunenud asustusstruktuuriga ja ei kahjusta kaitse-eesmärke.

Linnustiku häirimise vähendamiseks keelatakse jetiga sõitmine.
Piiratakse lohesurfi Uudepanga lahel kirjuhaha talvitusalal. Kogu alal
hakkavad kehtima piirangud jahipidamisele. Raietele seatakse ajaline
piirang.

8. PANGA MAASTIKUKAITSEALA KAITSE-EESKIRI
Esitaja: keskkonnaminister Madis Kallas
Tüüp: Määruse eelnõu

Määruse eelnõuga viiakse kaitsekord kooskõlla
looduskaitseseadusega. Muudetakse olemasoleva maastikukaitseala
kaitse-eesmärke ja kaitsekorda ning kaitseala välispiiri ning
tsoneeringut, et tagada parem ranniku- ja metsakoosluste ning
kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse. Sihtkaitsevööndi
laiendamisega tagatakse panga vertikaalse osa terviklik kaitse ning
laiendatakse kaitseala Küdema lahe hoiuala arvelt, et tagada vanade
loodusmetsade kaitse.

Panga maastikukaitseala pindala on kokku 148 hektarit. Kaitseala
pindala suureneb kokku 121,5 hektarit.

Laienemine toimub 121,9 ha Küdema lahe hoiuala arvelt (metsa- ja
rannikukooslused ) ja 0,9 ha uue kaitseta ala arvelt
(rannikukooslused, põld, mets). Kaitseala lääne- ja põhjapiiril
toimub piiri korrigeerimine, mis ühildatakse mere poolt uuesti
rannajoonega.

Võrreldes kehtiva kaitse-eeskirjaga suureneb kaitseala eraomandisse
kuuluvatele maadele ulatuv sihtkaitsevöönd pindala kokku 118,3 ha,
mille riigile omandamise hind on ligikaudu 473 840 eurot.

Pärast määruse jõustumist tehakse Euroopa Komisjonile ettepanek
muuta Küdema lahe loodus- ja linnuala piire ja loodusala
kaitse-eesmärke.

9. MALLUSTE LOODUSKAITSEALA MOODUSTAMINE JA KAITSE-EESKIRI
Esitaja: keskkonnaminister Madis Kallas
Tüüp: Määruse eelnõu

Määruse eelnõuga moodustakse Malluste männikutest Malluste
looduskaitseala, korrigeerides ala välispiiri ja kehtestatakse
ajakohastatud kaitsekord. Kaitseala peamine väärtus on Malluste
männikud ning seal elav kaitsealune mardikaliik männisinelane,
samuti kasvab alal kaitsealune taimeliik tulmepunane neiuvaip.

Kaitseala asub Valga maakonnas Valga vallas Koiva külas, ning selle
pindala on 75,6 hektarit, millest enamik (71,35 ha) on riigimaa. Kogu
kaitseala on tsoneeritud sihtkaitsevööndisse, kus on edaspidigi
lubatud viibida, jahti pidada ja metsasaadusi korjata. Telkimine ja
lõkke tegemine on lubatud ettevalmistatud kohtades. Majandustegevus,
loodusvarade kasutamine ja ehitamine ei ole lubatud.

10. KÕRVEMAA MAASTIKUKAITSEALA KAITSE-EESKIRI
Esitaja: keskkonnaminister Madis Kallas
Tüüp: Määruse eelnõu

Määruse eelnõuga viiakse 2004. a kinnitatud kaitse-eeskiri
kooskõlla looduskaitseseadusega, muudetakse kaitsekorda nii et see
tagaks paremini niidu,- soo- ja metsaelupaigatüüpide, magevee
elupaikade ning kaitsealuste liikide, näiteks kalju- ja merikotka
ning must-toonekure ja nende elupaikade kaitse ning laane- ja
salumetsade kaitse.

Planeeritava Kõrvemaa maastikukaitseala kogupindala on 20 523,3
hektarit, millest 2822,9 hektarit asub eramaal, 17 654,3 hektarit
riigimaal, 12,7 hektarit munitsipaalmaal, 2,4 hektarit segaomandis
oleval maal ja 31 hektarit jätkuvalt riigi omandis oleval maal.
Kaitseala koosneb kolmeteistkümnest sihtkaitsevööndist ja ühest
piiranguvööndist. Planeeritavate sihtkaitsevööndite pindala on 14
360,7 hektarit, planeeritava piiranguvööndi pindala on 6162,6
hektarit. Kaitseala pindala väheneb 130,1 hektari võrra. Kaitsealast
jäetakse välja servaalad, kus looduskaitseline väärtus puudub,
näiteks õuealad ja tiheasustusega alad Jäneda, Nelijärve, Aegviidu
ja Pikaveski piirkonnas. Lisaks on tegemist piiri ühtlustamisega
põhikaardi ja maaüksuste piiridega.

Kaitsealal suurendatakse rahvaürituste osavõtjate arvu ja
täpsustatakse liikumispiiranguid. Varem oli ajaline liikumispiirang
kehtestatud ainult Põhjaku sihtkaitsevööndis 15. veebruarist 31.
juulini. Nüüd lisanduvad sellele samade kuupäevadega ka Kautla ja
Kilingi sihtkaitsevöönd, et tagada ka nendes vööndites kaljukotka
häirimatu pesitsemine. Lisaks kehtestatakse liikumispiirang Liivoja
sihtkaitsevööndis 15. märtsist 31. augustini, et tagada
must-toonekure häirimatu pesitsemine. Lubatakse kaitseala valitseja
loal loodusliku veerežiimi taastamist, mis varem oli keelatud.
Kaitseala valitseja nõusolekul lubatakse piiranguvööndis lageraie
halli lepa enamusega puistus langi pindalaga kuni 1 ha ja turberaie
langi pindalaga kuni 2 ha. Varem oli piiranguvööndis keelatud
uuendusraie, välja arvatud turberaie perioodiga vähemalt 40 aastat.
Kaitsealal keelatakse linnujaht.

11. VARBOLA RANNAMOODUSTISTE MAASTIKUKAITSEALA MOODUSTAMINE JA
KAITSE-EESKIRI
Esitaja: keskkonnaminister Madis Kallas
Tüüp: Määruse eelnõu

Kaitseala asub Rapla maakonnas Märjamaa vallas Põlli ja
Risu-Suurküla külas. Maastikukaitseala eesmärk on pinnavormi ja
üksikobjektide kaitse, Varbola linnamäe, maastikuvaadete ja
pool-looduslike koosluste säilimine ning elustiku mitmekesisuse, sh
kaitsealuste liikide kaitse.

Kaitseala pindala on kokku 805,4 hektarit. Kaitseala pindala väheneb
130,8 hektari võrra, kusjuures eramaa pindala väheneb 119,3 hektarit
ja riigimaa pindala väheneb 11 hektarit. Kaitsealalt arvatakse välja
katastriüksused, millel otsest väärtust kaitseala seisukohalt ei
ole, kuna tegu on kultuurkooslustega või sekundaarsete ja
ajalooliselt mittemetsamaaga. Uus kaitseala pindala on 674,6 hektarit.

Edaspidi lubatakse valitseja nõusolekul piiranguvööndis lageraiet
hall-lepikus kuni 1 ha ja kuusikus kuni 0,5 ha suuruse langina senise
2 ha asemel ning turberaiet (välja arvatud veerraie või veerraie
taoline lageraie) 2 ha suuruse langina senise 5 ha asemel. Laanepüü
elupaigas on uuendusraie keelatud, harvendusraiel tuleb jätta
vähemalt 10% looduslikke harvendamata metsaosi.

12. MATSALU RAHVUSPARGI KAITSE-EESKIRI
Esitaja: keskkonnaminister Madis Kallas
Tüüp: Määruse eelnõu

Eelnõuga viiakse Matsalu rahvuspargi kaitse-eeskiri kooskõlla
looduskaitseseadusega, tagatakse väärtuste parem kaitse, muudetakse
kaitsekorda lihtsamaks ja selgemaks.

Rahvuspargi kaitse-eesmärk on Matsalu lahe ja roostiku ning neid
ümbritsevate niitude ja metsade ning saarerikka Väinamere
bioloogilist mitmekesisust, maastikuilmet, ohustatud elupaigatüüpe,
kaitsealuseid liike, rahvusvahelise tähtsusega veelindude
rändepeatuspaiku, vee- ja rannikulinnustiku pesitsus-, sulgimis- ja
toitumisalasid, Lääne-Eestile iseloomulikke külamaastikke ja
kultuuripärandit, sealhulgas rahvakultuuri, taluarhitektuuri ja
asustusstruktuuri, tagades nende säilimise, taastamise, uurimise,
tutvustamise ja arengule kaasaaitamise.

Rahvuspargis on eelnõu järgi 29 sihtkaitsevööndit, 2
piiranguvööndit ja 5 reservaati. Rahvuspargis on eelnõu järgi
Matsalu rahvuspargi pindala on 49 481,4 hektarit, sellest mereala 27
773 hektarit. Rahvuspargist arvatakse välja 61,2 hektarit ja
rahvuspargiga liidetakse 679,5 hektarit, millest 38 hektarit on seni
kaitseta maa, ülejäänu oli juba kaitse all Väinamere ja Haeska
hoiualana ning merikotka püsielupaigana.

Olulisemad muudatused kaitsekorras - Keelatakse linnujaht ja
muudetakse jahipidamise regulatsioon selgemaks. Kalapüügi
regulatsioon arvestab rohkem linnustiku kaitse vajadusega,
kutselistele kaluritele lähevad püügivõimalused rangemaks
eelkõige Saarte ja Väinamere sihtkaitsevööndites, kus kalapüügil
tuleb arvestada lindudele tundliku perioodi ja alaga. Jõgedel
tsoneeritakse piiranguvööndisse jõelõigud, kus võimaldatakse
harrastuslikku kalapüüki kevadel. Vähendatakse liikumispiiranguid
aladel, kus need ei olnud põhjendatud ning seda nii maismaal kui ka
merel. Edaspidi ei pea kooskõlastama õuemaal elamu teenindamiseks
vajaliku väikeehitise püstitamist. Raiete tegemisel vähendatakse
langi pindala, seatakse lisatingimused langi uuenemisele ja ajaline
piirang raie tegemisele. Karmistatakse biotsiidi, taimekaitsevahendi
ja väetise kasutamist, ilma kaitseala valitseja nõusolekuta tohib
põllumaal kasutada ainult mahepõllumajanduses kasutamiseks lubatud
aineid.

13. KURGJA-LINNUTAJA MAASTIKUKAITSEALA MOODUSTAMINE JA KAITSE-EESKIRI
Esitaja: keskkonnaminister Madis Kallas
Tüüp: Määruse eelnõu

Eelnõukohase määrusega uuendatakse olemasoleva vana kaitsekorraga
kaitseala kaitsekorda, määratakse tsoneering, täiendatakse
kaitse-eesmärke, täpsustatakse ala piire, moodustatakse
Kurgja-Linnutaja maastikukaitseala ja kehtestatakse uus
kaitse-eeskiri.

Kaitseala asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kurgja külas.
Maastikukaitseala pindala on 76,2 hektarit, võrreldes kehtivate
piiridega väheneb see 27,6 hektari võrra. 7,5 hektarit kaitsealast
arvatakse alaga piirnevasse Pärnu jõe hoiualasse.

Ülejäänud pindala vähenemine on tingitud piiride tehnilisest
korrigeerimisest ja sellest, et kaitsealast jäetakse välja õuemaad
ja katastriüksused, mis ei kuulu ajalooliselt Kurgja-Linnutaja
talukompleksi hulka ning kus ei asu looduskaitseliselt väärtuslikke
kooslusi ega liikide elupaiku.

Osa metsaala arvatakse range kaitse alla ja seal ei ole edaspidi
metsaraie lubatud. Piiranguvööndis võib edaspidi metsi majandada
uuendusraietest vaid häilraiega. Ehitamise osas leevendatakse
ehituskeeluvööndisse ehitamist. Varasema keelu asemel võimaldab uus
kaitsekord kaaluda rajatiste püstitamist kaitseala valitseja
nõusolekul ka ehituskeeluvööndisse.

14. RAHA ERALDAMINE VABARIIGI VALITSUSE RESERVIST
JUSTIITSMINISTEERIUMILE EESTI VABARIIGI ESINDAMISEGA SEOTUD KULUDE
KATMISEKS ELA USA, INC. JA EESTI VABARIIGI VAHEL TOIMUVA ALALISE
VAHEKOHTU MENETLUSE RAAMES
Esitaja: rahandusminister Annely Akkermann
Tüüp: Korralduse eelnõu

Rahandusminister teeb ettepaneku eraldada valitsuse reservist 150 000
eurot justiitsministeeriumile Eesti Vabariigi esindamiseks ELA USA,
Inc. vs Eesti Vabariigi vahel toimuvas Alalise Vahekohtu
arbitraažimenetluses nr 2018-42. Taotletava summa moodustab vahekohtu
makse kulud. Eraldatud summat on vaja kasutada kuni vahekohtumenetluse
lõpuni.

Alalise Vahekohtu menetluses on ELA USA, Inc. 30.08.2019 hagi Eesti
Vabariigi vastu seoses 1997- 2006 toimunud Lennusadama ja selle
maa-alaga seotud õiguslike vaidlustega.

Tänaseks on vahekohtumenetluses esitatud poolte kirjalikud seisukohad
ning peetud vahekohtu istungid. Menetlus on jõudnud faasi, kus
vahekohus kirjutab otsust. Otsuse tegemise aeg ei ole veel teada.

15. VOLITUS AKTSIASELTSI EESTI LOOTS LÕPETAMISEKS
Esitaja: majandus- ja taristuminister Riina Sikkut
Tüüp: Korralduse eelnõu

Majandus- ja taristuministrile antakse volitus otsustada ASi Eesti
Loots lõpetamine, kuna 1. juulist võtab aktsiaseltsi tegevuse üle
riigilaevastik.

Riigilaevastik hakkab alates 1. juulist osutama riigile kuuluvate
veesõidukite haldamise ja arendamise, tehnilise juhtimise ja
meeskonna juhtimise teenust, ujuvnavigatsioonimärgistuse paigaldamise
ja haldamise teenust ning lootsiteenust, samuti hakkab riigilaevastik
tegelema jäämurdetöödega.

16. „EESTI MAAELU ARENGUKAVA 2014–2020” MUUDATUSETTEPANEKUTE
HEAKSKIITMINE JA VOLITUSE ANDMINE
Esitaja: maaeluminister Urmas Kruuse
Tüüp: Korralduse eelnõu

Eelnõu kohaselt kiidetakse heaks “Eesti maaelu arengukava
2014–2020” kümnendad muudatusettepanekud

Arengukava hõlmab perioodi 2014–2022. Aastad 2021 ja 2022 on n.ö
üleminekuaastad uuele Euroopa Liidu (EL) ühise
põllumajanduspoliitika (ÜPP) perioodile. Arengukava kaasrahastatakse
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ja Euroopa Liidu
taasterahastust (EURI). Arengukava vahendeid on võimalik kasutada
kuni 2025. a 31. detsembrini, mistõttu on veel ka aastatel
2023–2025 võimalik vabade vahendite olemasolu korral korraldada
meetmete taotlusvoorusid.

Arengukava sisaldab kokku 17 meedet (sh tehniline abi) ja 41 tegevuse
liiki.

2023. a märtsiks on kõik meetmed rakendunud, arengukava avaliku
sektori kogueelarvest, kogusummas 1 299 980 292 eurot, on 2023. a 28.
veebruari seisuga ära kasutatud (s.t. toetusesaajatele välja
makstud) 1 032 996 966 eurot, mis teeb arengukava finantsplaani
täitmise protsendiks 79,5.

Mitmete arengukava meetmete rakendamine on jõudnud lõpusirgele,
mistõttu on mõistlik suunata nendes kasutamata jäänud või
potentsiaalselt kasutamata jäävad vahendid meetmetesse, kus on veel
2023. aastal kavas korraldada taotlusvoorusid ning mille puhul on
taotlejate huvi toetuse saamise vastu püsivalt kõrge.

Lisavahendeid saavad nii põllumajandustootmise ning
põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise
investeeringutoetused, samuti noorte põllumajandustootjate tegevuse
alustamise, nõustamisteenuste osutamise ning kvaliteedikavade
toetused.

Järgnevalt esitatakse muudatused heakskiitmiseks Euroopa Komisjonile.

17. EESTI KODAKONDSUSE ANDMINE (5 ISIKUT)
Esitaja: siseminister Lauri Läänemets
Tüüp: Korralduse eelnõu

Siseminister teeb ettepaneku anda Eesti kodakondsus 5 inimesele
tingimusel, et nad vabastatakse senisest kodakondsusest. Neist 2 on
praegu Läti ja 3 Venemaa kodanikud.

18. EESTI KODAKONDSUSE ANDMINE (35 ISIKUT)
Esitaja: siseminister Lauri Läänemets
Tüüp: Korralduse eelnõu

Siseminister teeb ettepaneku anda Eesti kodakondsus 35 isikule
tingimusel, et nad vabastatakse senisest kodakondsusest. Neist üks on
praegu Maroko, üks Türgi, üks Aserbaidžaani, üks Valgevene, kaks
Iisraeli ja 29 Venemaa kodanikud.

19. EESTI SEISUKOHAD WINDSORI RAAMISTIKUGA SEOTUD NÕUKOGU OTSUSTE
EELNÕUDE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST
VÄLJAASTUMISE LEPINGUS ETTE NÄHTUD NÕUANDETÖÖRÜHMA TOIMIMISE
REEGLEID
Esitaja: välisminister Urmas Reinsalu
Tüüp: Eesti seisukohad Euroopa Liidu õigusakti eelnõu kohta

Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vaheline lahkumislepe ja selle osa
- Põhja-Iiri protokoll - jõustusid 1. veebruaril 2020. Põhja-Iiri
protokolli eesmärgiks Ühendkuningriigi lahkumisel Euroopa Liidust
oli soodustada Iiri Vabariigi ja Põhja-Iirimaa vahelist koostööd,
hoida ära nende vahelise füüsilise piiri teke, kaitsta Suure Reede
kokkulepet ning ühtlasi tagada, et Euroopa Liidu siseturg ja
tolliliit oleksid kaitstud. Selleks sisaldab protokoll sätteid, mis
käsitlevad siseturu, tolliliidu, käibemaksu, energeetika ja
riigiabiga seotud küsimusi. Lahkumisleppe rakendamisel on ilmnenud
mitmeid probleeme, mis on kaasa toonud õigusliku ebakindluse
Põhja-Iirimaa elanikele ja ettevõtetele.

Nende probleemide lahendamiseks töötasid Euroopa Liit ja
Ühendkuningriik ühiselt välja protokolli muudatused, millele pandi
nimeks Windsori raamistik. Lahendused on leitud olemasoleva
lahkumisleppe raames arvestades osapoolte legitiimseid muresid.
Windsori raamistik võimaldab efektiivselt vastata Põhja-Iiri
inimeste ootustele, kaitsta 1998. aasta Suure Reede kokkulepet, tagada
Euroopa Liidu siseturu ja tolliliidu kaitse ning ühtlasi säilitada
Põhja-Iirimaa osalemise Ühendkuningriigi siseturul.

Sellest tulenevalt esitab välisministeerium valitsusele Eesti
seisukohad Windsori raamistikuga seotud nõukogu otsuste eelnõude
kohta, mis on osa Windsori raamistiku kokkuleppest ning millega
muudetakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise lepingus
ette nähtud EL-UK ühiste töörühma toimimise reegleid.

20. EESTI SEISUKOHAD EUROOPA LIIDU VÄLISASJADE NÕUKOGU RAAMES
TOIMUVAL VÄLISMINISTRITE 20. MÄRTSI 2023. A ISTUNGIL NING KAITSE- JA
VÄLISMINISTRITE 20. MÄRTSI 2023. A ÜHISISTUNGIL NING INFORMATSIOON
EUROOPA LIIDU PIIRAVATE MEETMETE KOHTA
Esitaja: kaitseminister Hanno Pevkur, välisminister Urmas Reinsalu
Tüüp: Eesti seisukohad Euroopa Liidu Nõukogu istungil

20. märtsil 2023. aastal toimub Euroopa Liidu välisministrite
kohtumine Brüsselis, kus põhiteemadena tulevad aruteluks Vene
agressioon Ukrainas ja Tuneesia. Päevakajalise punktina on
planeeritud arutada arenguid Iraanis ja Euroopa Liidu tegevuskava
rakendamist sõja tagajärgedega toime tulemiseks.

Pärastlõunal toimub välis- ja kaitseministrite ühiskohtumine, kus
teemaks strateegilise kompassi rakendamine ja Euroopa Liidu sõjaline
toetus Ukrainale, sh Eesti algatatud Euroopa Liidu laskemoona ühise
hankimise küsimus.

Eestit esindab välisministrite kohtumisel välisminister Urmas
Reinsalu. Välis- ja kaitseministrite ühiskohtumisel esindavad Eestit
välisminister Urmas Reinsalu ja kaitseminister Hanno Pevkur.

Valitsuse kommunikatsioonibüroo

 [tel:]
 press@riik.ee

Loobu uudiskirja tellimusest
[https://valitsus.ee/newsletter/confirm/remove/509/istungi_paevakord/167890
8653/spuh57OeFGgw72zLFXLR_VMnqzb1EylQTKmgqWA8f5A]


Võrklaev: «Katuserahade jama lõpeb ära»Koalitsiooni loovad erakonnad ütlesid pärast eilseid koalitsioonikõnelusi antud pressikonverentsil, et nende plaan on kaotada senine katuseraha jagamise süsteem ja asendada see regionaalsete toetustega, mis ka päriselt oma eesmärki täidavad.
Teisipäeval ja kolmapäeval arutlesid Reformierakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja Eesti 200 regionaalpoliitika, majanduse ja maaelu küsimuste üle. Ühe suurema asjana otsustasid koalitsiooni loovad erakonnad, et katuseraha jagamine tuleks ära lõpetada ning hakata tegelema regionaalsete investeeringute jagamisega.
Reformierakonna esindaja Mart Võrklaev tõdes, et nemad on juba aastaid olnud seda meelt, et katuseraha ei peaks jagama. Tema sõnul peaks kõigil olema võrdne võimalus regionaalsete investeeringute jagamises osaleda ning neid taotleda. «Katuserahade jama lõpeb ära ja tulevad regionaalsed investeeringud,» sõnas ta. Postimehele antud kommentaaris sõnas ta, et kuna 2023. aasta eelarve on juba ära otsustatud ja paljud saadikud katuseraha ära jaganud, tuleks asi jutuks võtta järgmist riigieelarvet kokku pannes. «Ma väga loodan, et me selleni ka jõuame. Mitte liiga hea kultuur riigikogus lõppeb,» ütles ta.

Otsivad mõjukat lahendust
Eesti 200 esindaja Margus Tsahkna lausus, et sõna «katuseraha» on ära rikutud, kuna selle taha on peidetud kergelt öeldes korruptiivne ja imelik tegevus, mida riigikogu aina suuremas mahus teeb. Ka tema leiab, et teema tuleb ette võtta siis, kui hakatakse menetlema järgmist riigieelarvet. Tema sõnul tahab loodav koalitsioon tegeleda päriselt regionaalsete investeeringutega, mis ka tegelikult regiooni muutust toovad. Investeeringud peavad põhinema regiooni enda huvidel ning tegevus peab olema läbipaistev. «Eesti 200 on väga selgel seisukohal, et katuseraha puistamine enne valimisi mõjuvõimu ostmiseks või milleks iganes tuleb ära jätta. See ei tohi olla selle koalitsiooni kultuuri osa,» ütles Tsahkna.
Ka sotside esimees Lauri Läänemets kiitis idee heaks. «Kui meil on võimalik siin kokku leppida päris regionaalsetes investeeringutes, mis ka mõju omavad, on palju mõistlikum seda nii teha,» lisas ta.
Opositsioon on skeptiline
Seni parlamendis Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni juhtinud Henn Põlluaas ütles Postimehele, et katuseraha teema tõstatamisega soovib loodav võimuliit tähelepanu kõrvale suunata olulistelt asjadelt. «See on nii tühine probleem, aga see on alati hästi suureks puhutud ja tegelikult varjutab suuri asju, kuhu ja milleks riigi ja maksumaksja raha kasutatakse. Minu meelest see on täiesti mõttetu asendustegevus,» rääkis Põlluaas, lisades, et erinevalt riigieelarvest on katuseraha puhul konkreetselt näha, milline saadik kuhu, kelle jaoks ja kui palju raha suunas.

  Omavalitsustele rohkem võimu
  Regionaalpoliitikat arutades tuli koalitsioonikõnelustel jutuks ka see, kuidas kohalikke omavalitsusi rohkem toetada.
Mart Võrklaev sõnas, et ühe mõttena arutati näiteks kohalikke makse. «Ma ise tunnetan seda, et igasuguste uute maksude tegemisel peab lõpuks vaatama, kui efektiivsed need on ning kui palju ressurssi ja bürokraatiat kulub nende kokkukorjamiseks,» lausus ta.
Samuti on üheks suureks teemaks maamaks, mis on aastaid olnud probleem. Koalitsioonis arutati, et asjaga võiks edasi minna ning anda omavalitsustele suurem autonoomia ise maamaksu baasi otsustada.
Margus Tsahkna lisas, et mõttekoht on see, kuidas tekitada omavalitsustele iseseisvat tulubaasi ning neid motiveerida, et nende territooriumidele tekiks rohkem tööstust, mille pealt just neile laekuks rohkem tulu.

Samuti on katuseraha tema arvates ainus võimalus opositsioonil kuidagi regionaalarengule kaasa aidata. «Nii kaua kui EKRE on olnud opositsioonis, ei ole mitte iialgi ühtegi meie ettepanekut riigieelarve osas kuulda võetud. See oli väike pisku, mida opositsioon sai omalt poolt anda, nüüd aga võeti see võimalus ära.»
Põlluaasa sõnul ei ole Eesti maapiirkondade tulevik ülemäära helge. «Reformierakond on 20 aastat võimul olnud, meil ei ole mingisugust regionaalpoliitikat, Eesti muud piirkonnad surevad välja. Mina ei usu, et nad nüüd muudavad ennast ja hakkavad midagi tegema.»
Isamaa esimees Helir-Valdor Seeder sõnas Postimehele antud kommentaaris, et vahet tuleb teha erineval katuserahal, kuid kõnealune sõnum puudutab kolme kuni viit miljonit eurot, mida erakonnad on jaganud riigikogus eelarveläbirääkimiste käigus. Seedri hinnangul on see olnud eelarveprotsessi kõige läbipaistvam osa ning on lubanud saadikutel olenemata koalitsiooni või opositsiooni kuulumisest toetada regionaalseid organisatsioone või ühendusi. «Need summad on alati olnud ajakirjanduse terava tähelepanu all, sest selle raha jagamine on toimunud avalikult,» sõnas ta.
Kõnelustel sisukusest puudu
Teine sort katuseraha liigub Seedri sõnul aga ministeeriumide eelarvetes umbmääraste märksõnade nagu «tegevuskulud» all. «Nende suunamine on ainult koalitsiooni otsustada. Sealsed summad on kümneid kordi suuremad, aga nende kasutamine jääb avalikkusele enamasti saladuseks, sest eelarved on meelega jäetud ümmarguseks,» kõneles Seeder. «Positiivseks erandiks selliste summade paljastamisel oli sotside erakonna esimehe katse jagada siseministeeriumi eelarvest raha väljapoole enda valitsemisala. Sellisest rahast loodav koalitsioon vaevalt et loobuda kavatseb, sest seda saab laiali jagada varjatult.»
Seeder võttis kuuldu kokku sõnadega, et katuseraha teema tõstatamine näitab, et valitsuskõnelustel on puudu sisukusest, ning selle asemel et rääkida suurtest teemadest nagu plaanitavad kuni miljardi euro suurused kärped, esitletakse suure võiduna kokkuleppeid mõne miljoni euro suuruse mõjuga teemadel.
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Jaanus Karilaid sõnas uudist kuuldes, et ära võtta ja lõhkuda on lihtne. Regionaalsed investeeringud on palju kasu toonud väljapoole nn kuldset ringi jäävatele kohalikele kogukondadele. «Tegemist on olnud täpselt sihitud toetusega, mis läinud pikalt vindunud murekohtade lahendamiseks, kuhu riigi või kohaliku omavalitsuse tugi ei ole mingil põhjusel jõudnud,» sõnas Karilaid.
Ta nentis, et loodetavasti jõutakse ka tegudeni ning regionaalpoliitikale pööratakse tugevat tähelepanu. Samas ei andvat Reformierakonna varasemad käigud paraku selleks lootust. «Keskerakond suhtub regionaalsete investeeringute süsteemi muutmisesse toetavalt, kui eraldatava raha hulka suurendatakse ja suurem osa sellest suunatakse maapiirkondadesse,» ütles ta. Samas ütles Karilaid, et pärast Lauri Hussari (Eesti 200) intervjuud rahvusringhäälingu saates «Esimene stuudio» on ta sisulise regionaalpoliitika asjus skeptiline. Eesti 200 juhi jutust jäi talle mulje, et neljarajaliste maanteede rajamine jätkub praeguses mõõdukas tempos ehk kolmel põhisuunal valmivad tänapäevased ühendused prognoosi kohaselt aastaks 2103. «Südamest loodan aga, et oluliselt kiiremini liigutakse edasi Rohuküla raudtee ehitusega, mis oli kõigi kolme läbirääkimistel osaleva erakonna valimisprogrammis. Saame näha, kas loodavale koalitsioonile elu väljaspool suurlinnu ka päriselt korda läheb.»


Allar Nisu: korruptsioonioht võib kimbutada ka väikevalduViimatisel haldusreformil oli mitu eesmärki. Üks neist oli muuta valitsemine läbinähtavamaks ehk vähendada korruptsiooniohtu. Võib eeldada, et mida vähem omavalitsusüksuseid, seda parem on teha nende üle järelevalvet. Teisalt ei kao olukorras, kus mängus avalik võim, korruptsioonioht lõplikult kuskile.
Korruptsiooni võib defineerida kui nähtust, kus ametiisik kasutab erahuvides ära oma ametiseisundist tulenevat võimu ja ressursse, millele tal on juurdepääs. Lihtsamalt öeldes teeb ta midagi sellist, mis on vastuolus avaliku ülesande ausa ja erapooletu täitmisega. Korruptsioonioht on aga olukord, kus on avaldunud tingimused nende nähtuste realiseerumiseks, kuid korruptsioon kui nähe pole lõplikult avaldunud.
Kõigil omavalitsustel on ühetaolised ülesanded. Ühine on ka, et nende täitmiseks kasutatakse avalikke vahendeid, mistõttu on olemas soodne pinnas korruptsiooniohu tekkeks. Samas võivad korruptsiooniilmingud varieeruda, sest omavalitsused erinevad nii asukoha, rahvaarvu kui ka suuruse poolest.
Üks väiksemate valdade eripära võiks olla, et inimesed, kes on aktiivsed kohaliku võimu juures, on aktiivsed mujalgi. Inimressurss on ju piiratud.
Võimu juures olijad võivad tegeleda ettevõtlusega, olla äriühingute osanike hulgas. Luuakse MTÜsid, kus toimetavad samuti aktiivsemad vallaelanikud. On tendents, et sellised inimesed satuvad ka kohaliku võimu juurde.
Esineb olukordi, kus näiteks üks abikaasa on mõne äriühingu juhatuse liige ning teine tegev omavalitsuses. Lisaks võivad väikses vallas palgad olla väiksemad kui linnas. Kuivõrd inimeste soov on teenida suuremat tulu, võidaksegi tegutseda mitmes sfääris: olla nii ettevõtja kui ka omavalitsusorgani liige.
Iseenesest ei ole see keelatud. Problemaatiliseks muutub olukord, kui ametiisik teeb otsuseid või toiminguid sellise juriidilise isiku huvides, kellega on seotud ta ise või tema pereliige. Olemuslikult on tegu toimingupiirangu rikkumisega, mis võib olla karistatav väär- või kuriteona.
On tulnud ette, et vallavalitsuse liige on valla esindajana ostnud omavalitsusele kaupa endaga seotud äriühingult ning teeninud sellega tulu. Lisaks on näiteid, kuidas vallaametnikuga seotud juriidiline isik osutab omavalitsusele teenust: näiteks muruniitmine, lumekoristus või tänavapuhastus. Samuti on tulnud ette juhtumeid, kus ametiisik määrab valla eelarvest toetusi endaga seotud MTÜ-le. Esinenud on ka olukordi, kus on vallavara võõrandatud ametiisikuga seotud äriühingule.
Problemaatiliseks muutub olukord siis, kui ametiisik teeb otsuseid või toiminguid sellise juriidilise isiku huvides, kellega on seotud ta ise või tema pereliige.
Eeltoodud näited on käsitletavad toimingupiirangu rikkumisena. Küll ei tohiks seda mõista nii, et inimesed, kes soovivad tegutseda mitmes sfääris, peaksid tagasi tõmbuma. Tegevusi on võimalik kombineerida, kuid tähele tuleb panna, et ei tekiks vastuolu korruptsioonivastase seadusega. Ametiisik peab jääma ausaks ega saa seada esile enda või endaga seotud isiku erahuve.
Järgmine väiksemate omavalitsuste eripära on asjaolu, et tihti püsitakse võimu juures aastakümneid. Pikaajalised võimulolijad võivad tunda end mugavalt, kuna neil on kindel valijaskond, kes neid ikka ja jälle toetab. Ei ole välistatud, et sellisel juhul kaob filter, mis peaks tagama, et võimulolija ei tohi libastuda, kuna see võib tuua tagasilöögi järgmistel valimistel.
Lisaks võib ustava valijaskonna olemasolul ning ustavate omavalitsusorganite kaasliikmete valguses muutuda vallajuhtimine hämaramaks. Sel juhul puudub distsiplineeriv jõud, millel muidu teatav järelevalvemõju. Tekib oht, et pikalt võimulolnutel kujuneb välja arusaam, mille kohaselt ei suudeta vahet teha ametikohustustel ning muudel huvidel. Võimulolijad samastavad end võimuga ning peavad sellest tulenevat pädevust enesele kuuluvaks. Sel juhul ei toimi omavalitsus enam avalikes huvides.
Verevahetus võib aga olla väiksemates valdades vaevalisem. Ühelt poolt seetõttu, et aastaid kohaliku elu valitsemise juures olnud on suutnud ära tabada mustri, kuidas elanikke enda poolt hääletama panna ja uutel tulijatel ongi keerulisem võimule pääseda. Teisalt võib probleemi tekitada, et aktiivsemad noored lahkuvad suurematesse omavalitsustesse. Nii jäävadki väiksematesse valdadesse vaid inimesed, kes seal elanud pikalt ning harjunud olemasolevate omavalitsusjuhtidega.
Järgmine korruptsiooniohtu suurendav eripära on inimeste väiksem teadlikkus korruptsioonist kui nähtusest. Tugeva omavalitsuse elanikkond oskab korruptsiooni märgata. Selleks peab aga olema teadmisi, huvi, tahet ja võimalusi. Ei ole välistatud, et väiksemates omavalitsustes on lihtsalt vähem inimesi, keda see probleem kõnetab.
Lisaks on tõenäoline, et teadlikkus korruptsioonist on parem neil, kel parem haridustase. Jällegi võib eeldada, et parema haridusega inimesed liiguvad elama suurematesse omavalitsustesse, et seal end paremini teostada, ja väikevallas väheneb nende osakaal, kes suudaksid korruptsiooni ära tunda.
Tegevusi on võimalik kombineerida, kuid tähele tuleb panna, et ei tekiks vastuolu korruptsioonivastases seaduses sätestatuga.
Puuduvad kindlad andmed, kuid ei ole välistatud, et väiksemates omavalitsustes ei pöörata piisavalt ametiisikute tähelepanu korruptsiooni puudutavatele põhimõtetele. Sestap tuleks pidevalt kasvatada ametnike sellealast teadlikkust. On tähtis, et omavalitsusorgani liikmetel ja muudel omavalitsustes olulisematel ametikohtadel töötavatel inimestel oleksid teadmised, kuidas korruptsiooni ära tunda ning korruptsiooniohtlikes situatsioonides käituda.
Osalt ei ole vaja korruptsiooni paremaks mõistmiseks mingeid eriteadmisi. Teatud juhtudel võiks selle ära tunda juba loomuõiguslike põhimõtete kaudu. Kindlam on siiski pidev teadlikkuse suurendamine. Omavalitsused peaksid võtma endale ülesandeks teha selles vallas pidevat ennetustööd. Võimalik on tellida koolitusi. Ennetustööga tegelevad ka politsei- ja piirivalveamet ning kaitsepolitseiamet. Infot on võimalik saada veebilehelt korruptsioon.ee. Samuti toimetab Eestis MTÜ Korruptsioonivaba Eesti.
Ennetustöösse tuleks rohkem panustada. Oluline on, et uus põlvkond saaks aru, kuidas korruptsioon ilmneb ning mida võib kaasa tuua. Ei tohiks leppida sellega, et selline nähtus on paratamatus. Korruptsioonivaba ühiskond on kõigi elanike huvides.