Juku-Kalle Raid: mida rääkis varalahkunud Mart Nutt munade laiaksistumisest parlamendisKui kevadel meenutas Riigikogu obstruktsiooni elik tahtliku ummistamise liikumisraskustega invaliidi, siis ei paista ka praegu, et invaliid kepsutama hakkaks, arvab Juku-Kalle Raid. Siinkohal tasuks meenutada, kuidas võttis obstruktsiooni kui opositsiooni tehnika oma soovide läbisurumiseks kokku kunagine staažikas riigikogulane Mart Nutt (1962-2019).Kui Riigikogus sai kevadine istungjärk läbi, järgnes aastaaegade vaheldumise loogika järgi suvi, mil riigikoguliikmed (vähemalt kirjade järgi) samuti 24/7 tööd teha rabasid.
Suvel teatas Martin Helme, et kui opositsioon oma tahtmist ei saa – mis tähendanuks, et enamus parlamendist oleks pidanud hakkama ellu viima vähemuse poliitikat –, tehakse sügisel koalitsiooni elu nii raskeks, et kõigil valitsuserakondadel on oksemaitse suus. Tõsi. Vaevalt, et see oksemaitse opositsioonigi suukestest mööda läheb.

Juntimine ja Tupitsa tegemine

Opositsiooni ei saa obstruktsiooni kasutamises mitte kuidagi süüdistada, see kuulub parlamentaarse demokraatia töövahendite juurde. Nii et – selles mõttes tuld! Iseasi muidugi, et senini on peetud kinni kirjutamata kokkuleppest venitamistaktikaga mitte halvatakogu parlamendi tööd.
"Tupitsat tegema" tuli käibele aastal 1929, kui Riigikogu liige Artur Tupits andis minister Leopold Johansonile. See muundus käibekeelseks "tuupi tegemiseks".
Mäletan üsna tõsist obstruktsiooni, kui koalitsioon 2012. aasta sügisel eelarvet kinnitada üritas, millele järgnes Keskerakonna algatatud totaalne kummivenitamine.
Toonasest üsna absurditeatrit meenutavast situatsioonist avaldasin hiljem raamatu "Eelarve", kus palusin obstruktsiooni olemust lahata teenekal parlamendiliikmel Mart Nutil, kes oli riigikoguliige 1992. aastast kuni oma surmani 2019. Niisiis – kindel poliiitline raudvara.
Emakeeles hakati venitamistaktikat kutsuma "juntimiseks"; see pärines riigikogu liikme Arvo Junti nimest, kes võis uhkust tunda selle üle, et tema nimi on rahvusvahelise termini peaaegu et välja tõrjunud. Kunagine rahva-keskerakondlane Junti asetudes Tupitsa kõrval väärikale kohale. Selgituseks: väljend "Tupitsat tegema" tuli käibele aastal 1929, kui toonane ajalehe Kaja peatoimetaja ning Riigikogu liige Artur Tupits andis Riigikogu vestibüülis kõrvakiilu toonasele töö- ja hoolekande- ning haridusministrile Leopold Johansonile. See oli üheks suuremaks skandaaliks Riigikogu ajaloos ning kõnekeelde tuli väljend "tupitsat tegema", mis hiljem mugandus väljendiks "tuupi tegema".

Venitamine on demokraatia tööriist

Mart Nutt meenutas: "Juntil oli Riigikogu VII koosseisus (koosseis alustas 1992) tähtis ülesanne – segada kõikvõimalikul moel Riigikogu tööd. Tal oli varrukast võtta arvukalt protseduurilisi küsimusi, proteste, sõnavõtte, ettepanekuid eelnõu lugemine katkestada, eelnõu tagasi lükata, mitte lõpetada, esitada muudatusettepanekuid… ja võtta enne hääletust vaheaegu. Kõik need parlamentarismi juurde lahutamatult kuuluvad meetodid olid Juntil hästi selged, ainult et ta kippus nende kasutamisega üle soolama, olles selle tegevuse juures ilmselgelt õnnelik. Junti oli oma töös sedavõrd silmatorkav, et ühel istungil nimetas isamaalane Tiit Sinissaar töö pidevat segamist juntimiseks. Ja nii see sõna ajalukku läkski."
Nagu öeldud, on obstruktsioon lahutamatu osa parlamendi tegevuses. Nii lahutamatu, et ilma obstruktsiooni võimaluseta demokraatlikust parlamentarismist rääkida ei saa. Obstruktsiooni eestikeelne tõlge oleks takistamine.

Miks obstruktsiooni kasutatakse?

Mart Nutt võttis asja kokku niimoodi: "Parlamentaarses praktikas on see üks vähemuse, tavaliselt opositsioonierakonna vahenditest takistada valitsusel oma seadusi või otsuseid vastu võtta ja selle kaudu teostada oma poliitikat, viia ellu valimislubadusi jm. Obstruktsiooni kaudu antakse avalikkusele signaal, et valitsus teeb valesid asju, ei täida lubadusi või ei saa lihtsalt oma tööga hakkama. Selle nurga alt on obstruktsioon suunatud eeskätt avalikkuse tähelepanu tõmbamisele ja hädavajalik on pidev meediakajastus.
Obstruktsiooni mõte võib olla valitsuselt mingi kokkuleppe välja pressimine, demokraatia diskrediteerimine või eesmärk kutsuda esile riigipööre.
Kuid obstruktsiooni eesmärk võib olla ka valitsuselt mingi kokkuleppe või kompromissi väljapressimine, mõne opositsioonile vastumeelsest otsusest loobumine või äärmuslikul juhul parlamentarismi ja demokraatia diskrediteerimine ja riigi toimimise halvamine eesmärgiga kutsuda esile riigipööre, diktatuur ja parlament laiali saata või isegi välisriigi agressioon. Sellelaadset obstruktsiooni harrastasid Weimari vabariigi parlamendis näiteks natsionaalsotsialistid, sõjaeelses Eestis aga vapsid ja kommunistid. Oluline on aga rõhutada, et obstruktsioon on rangelt seaduse raamidesse mahtuv tegevus. Vägivallaaktid ja rahutuste kaudu parlamendi töö takistamine või mõjutamine ei kuulu enam obstruktsiooni alla."

Venitatud on maailma poliitikaajaloos mitut moodi

Üks ajaloo tuntumaid obstruktsioone viidi läbi Briti parlamendis iirlastest saadikute poolt nn Home Rule’i arutelul. Home Rule oli Iiri rahvusliku partei eelnõu, mille läbi Iirimaale sooviti omavalitsust Ühendkuningriigi koosseisus. Briti parlament lükkas 1886 ja 1893 Home Rule’i eelnõu tagasi ja see põhjustas ulatusliku obstruktsiooni, millega halvati parlamendi töö pikkade kõnede ja raamatute ettelugemise kaudu.
Obstruktsiooniks kasutataksegi neid venitamise meetodeid, mida parlamendis kehtiv kodukord võimaldab. Tavaliselt on selleks pikad kõned ja sõnavõtud, küsimused ja vastused, eelnõude ja arupärimiste sisseandmine, vaheaegade võtmine jms. Obstruktsiooni vältimiseks on erinevate riikide seadustes seatud erinevaid piiranguid: piiratud kõnede ja küsimuste pikkust ning sõnavõttude arvu, vaheaegade pikkust ja hulka, antud istungi juhatajale erivolitused obstruktsiooni piiramiseks jm, kuid mitmeid obstruktsiooni võimalusi ei saa demokraatliku valitsemiskorra juurde jäädes välistada.
Üldiselt ei soovigi demokraatlikult valitud parlament obstruktsiooni täielikult välistada, kuna tänane valitsuspartei võib olla mõne aja pärast opositsioonis.
Näiteks on reeglina demokraatlikus riigis saadikul või saadikute rühmal eelnõu algatamise õigus ja ei ole põhiseadusepärane seada piirangut, mitu eelnõud keegi võiks algatada. Üldiselt aga demokraatlikult valitud parlament ei soovigi obstruktsiooni võimalusi täielikult välistada, kuna tänane valitsuspartei võib olla mõne aja möödudes opositsioonis ja siis on obstruktsiooni võimalik oma huvides kasutada.

Noaga näppu

Samas meenutas Mart Nutt – mida võiks silmas pidada ka tänased juntijad –, et venitamine võib osutuda kahe teraga mõõgaks.
"Juntimise kaudu on aga opositsioonil ka lihtne näppu lõigata", kirjutab Nutt, "kui juntimisega üle pingutatakse, kaob selle vastu avalikkuse huvi ja meedia tähelepanu. Kui hakatakse juntima iga pisiasjaga, siis näeb avalikkus opositsioonis pigem töö takistajat kui rahva huvide kaitsjat. 2012. a sügisjuntimine ilmselt selleni viiski ja Keskerakond mängis end ebaproportsionaalse juntimisega nurka. Kuid lõpetuseks võib tõdeda – obstruktsioon ehk juntimine on tüütu ja segab tööd, enamasti ei anna ka mingit tulemust, kuid demokraatliku riigi parlamendis peab see võimalus olema."
Nii võime sedastada, et antud hetkel on Riigikogus küllaltki põnev.
Tegelikult võiks sõlmida lausa kihlvedusid nagu hipodroomil: kaua seekordne obstruktsioon kestab?


Valimispettuses süüdistatud Trumpi kohtuistung lükati teadmata ajaks edasiKohus lükkas Donald Trumpi ja veel 16 süüdistatava üle peetava kohtuistungi edasi. Istungi täpset kuupäeva paika ei pandud.
Trumpi ja veel 18 inimest süüdistatakse Georgia osariigi valimistulemustesse sekkumise eest.
Fultoni maakonna ülemkohtu kohtunik Scott McAfee otsus tegi maatasa ringkonnaprokurör Fani Willise soovi mõista kõigi 19 süüdistatava üle kohut oktoobris.
Kaks süüdistatavat palusid siiski, et nende istung järgmisel kuul peetaks, vahendab CNN.
Neljapäevane otsus on Trumpile kasulik. Kohtuniku loodud ajakava kinnitas vaid mõned kohtueelse protsessi etapid ning selle järgi ei mõisteta Trumpi üle kohut enne detsembrit.
Ajakava on loonud ka võimaluse, et kohtuprotsess toimub alles 2024. aastal või veelgi hiljem. USA presidendivalimised, kus Trump kandideerib, toimuvad aga juba novembris.
McAfee andis lisaks korralduse, et kriminaalasja tõendid tuleb esitada 1. detsembriks, kuid ei määranud aega nende arutamiseks.
Trump eitab talle esitatud 13 süüdistust, sealhulgas väljapressimist ja valetunnistuste andmist.


Uus areng: Ukraina annab Lääne firmad kohtusse relvatarnete hilinemise pärastUkraina valitsus on alustanud kohtumenetlust vähemalt kahe Lääne sõjaväeettevõtte vastu, kes ei ole täitnud varustuslepinguid ega pakkunud Kiievi poolt tehingute tagamiseks makstud tasude tagastamist, paljastab Newsweek.
Ukraina kaitseministeerium on maadelnud mitmete hankeskandaalidega, kui selle väed jätkavad võitlust Venemaa täiemahulise sissetungi vastu. Kiievi väed on 18-kuulise võitluse jooksul muutunud tugevalt sõltuvaks Lääne relvadest.
Ukraina kaitseministeerium märkis Newsweekile tehtud avalduses, et 11 protsenti kõigist sõlmitud sõjalistest lepingutest on sõlmitud välismaiste tarnijatega ning „ainult üksikutel neist oli raskusi oma kohustuste täielikul täitmisel”.
Kuus välismaist ettevõtet, millest kaks on Ameerika Ühendriikidest „ei täitnud täielikult või osaliselt mõnest lepingust tulenevaid kohustusi, kuid tarnisid osaliselt või tagastasid raha täielikult”, teatas ministeerium.
Kaks Euroopa ettevõtet „ei tarninud kaupa ega tagastanud ettemaksu,” lisas ministeerium, märkides, et kahe leppeid rikkunud tarnija vastu on käimas kohtumenetlus.
Ministeerium keeldus nimetamast ettevõtteid nimepidi ega andnud teavet Ukrainaga sõlmitud lepingute kohta, viidates tundliku sõjalise teabe kaitsele sõjaseisukorra alusel.
Sellise teabe levitamine „võib tekitada raskusi välismaistele tarnijatele nende kohustuste täitmisel, näiteks lepingute sõlmimisel tootjate ja teiste osalejatega relvade ja sõjavarustuse ostmiseks riikides, kus suhtutakse relvade tarnimisse Ukrainasse neutraalselt.”
Ministeeriumi ametnikud on juba avaldanud üksikasju selle kohta, et üks tarnija ei ole oma kohustusi täitnud. Eelmisel kuul ütles kaitseminister Oleksi Reznikov, kes on vahepeal tagasi astunud ja asendatud Rustem Umeroviga, et Ukraina valitsus on esitanud Poola ettevõtte Alfa vastu mitu arbitraažinõuet.
„Selliseid firmasid on palju ja kahjuks mitte kõik ei suutnud sõlmitud lepinguid täita, isegi turu mõjukad tegijad,” ütles Reznikov ja lisas, et ministeerium on juba võitnud järjekordse vahekohtumenetluse ühe välistarnija vastu. „On ka Ukraina ettevõtteid, kes ei teinud lubatud tarneid, ja Ameerika ettevõtteid.”
Alfa puhul ütles Reznikov, et firma „pakkus meile teist tüüpi mürske; praegu uurime, kas need meile sobivad. Ja siis me kas laseme need kohale tuua või nõuame ettemaksu tagastamist.”
Reznikov astus selle kuu alguses oma ametikohalt tagasi president Volodõmõr Zelenski palvel, lõpetades mitu kuud kestnud spekulatsioonid, et ta välja vahetatakse. Reznikov sattus eelmisel aastal suurde korruptsiooniskandaali, mis oli seotud armee toiduainete hankelepinguga, kuigi ta ei olnud tehingu eest isiklikult vastutav.


Eesti jalgpallis puhkes kokkuleppemängude skandaalJALGPALLEesti Jalgpalli Liidu (EJL) distsiplinaarkomisjon määras kokkuleppemängudega seoses tähtajatu jalgpallialal tegutsemise keelu Anatoli Lõsanovile, Nikolai Lõsanovile, Andrei Lomovile, Anton Lyubeevile ja Anton Pomazanile. Lisaks hakkab Harju maakohus järgmisel nädalal uurima kokkuleppemängude organiseerimise kahtluse tõttu seitset inimest, keda riigiprokuratuur süüdistab kelmuses. «Oleme ligi kaks aastat teinud head koostööd politseiga, et kokkuleppemängudega seoses algatatud kriminaalasi kohtusse jõuaks. Järgmisel nädalal toimub esimene kohtuistung, mis on väga oluline samm, sest sellised tegevused peavad jalgpallialase distsiplinaarmenetluse kõrval jõudma ka kohtusse. Mõistetavalt ei saa me praegu avada detailset tausta, kuid saame öelda, et uurimise all olid Esiliiga B-tasemel toimunud mängud,» seisis EJLi avalduses.


Isamaa ei toeta pankade erakorraliste kasumite maksustamist   Isamaa erakond ei toeta opositsioonis erandiks jäädes Sotsiaaldemokraatliku Erakonna välja pakutud ideed kehtestada pankade erakorralistele kasumitele spetsiaalne maks. Erakonna poliitikute sõnul saaks sellega kahjustada Eesti pankade kapitalivõimekus ning suureneks ebavõrdsus ettevõtluses.   Sotsiaaldemokraatide esimees Lauri Läänemets saatis sel nädalal koalitsioonipartneritele pöördumise, milles teeb ettepaneku kolme aasta jooksul võtta pankadelt erimaksuga kokku 951 miljonit eurot. Ettepaneku järgi rakenduks Eestis pankade suurtele intressituludele solidaarsusmaks. Ettepaneku aluseks on Leedus rakendatav skeem, kus võetakse varasema nelja aasta keskmine intressitulu, lahutatakse praegusest ning saadud summast pool maksustatakse 60 protsenti Isamaa fraktsiooni esimees Helir-Valdor Seeder pankade maksustamist ei toeta, sest valitsus on kehtestamas juba hulgaliselt uusi makse. "Ei pea praegu õigeks täiendavat maksustamist, absoluutselt mitte. Pangad on täna ettevõtted, kes maksavad ka tulumaksu, teatud erisuse järgi võrreldes teiste ettevõtetega. See, mis puudutab nüüd täiendavat maksustamist, siis kui me siin teoreetiliselt vaatame suuri kasumeid, mis on tekkinud ühes või teises sektoris täiendavalt, siis me peaksime sektoreid võrdselt kohtlema, et kui sellised erakordselt suured kasumid tekivad, siis peaks ju neid sektoreid ka ühetaoliselt kohtlema," kommenteeris Seeder. Seeder rõhutas, et pankade maksustamise puhul ei tohiks mööda vaadata ka energiafirmade suuremast maksustamisest. "Kui me mõtleme, millised hiigelkasumid tekkisid teatud põhjusel teatud energiafirmadel, siis me ei rääkinud täiendavatest kasumite maksustamist järsult. Pankade puhul me räägime. Niisiis tuleks vaadata pilti laiemalt," märkis Seeder. "Kui mõnikord tekivad mingites teistes valdkondades erakorraliste olude tõttu hiigelkasumid, siis peaks meil olema ka valmis seadusandlus, vastused neile küsimustele, et kust ja mis piirist lähevad need hiigelkasumid ja kuidas riik käitub. Ettevõtluses peab olema stabiilsus, ka välisinvestoritele peab olema stabiilsus. Niimoodi tehes, et me kehtestame ajutiselt ja valikuliselt mingitele valdkondadele maksud, aga vaatame mööda teistest valdkondadest, see ei ole kindlasti mõistlik," rääkis Seeder. "Sellega ei ole võimalik Eesti majandust praegusest kriisist välja tuua. See kindlasti ei lahenda meie probleeme ja majanduse konkurentsivõimet tõsta. Isamaa ei toeta praegu ükskõik milliste uute maksude kehtestamist ega maksutõuse," rääkis Seeder. Seedri erakonnakaaslane, riigikogu rahanduskomisjoni kuuluv Aivar Kokk ütles, et kui Eesti omanikega panku maksustada, siis nende kapitalivõimekus kõvasti väheneb. "Siis rahavoog läheb rohkem Rootsi pankadele, siis suudavad Rootsi pangad neid laene välja anda, aga mitte Eesti pangad omaenda ettevõtjatele," rääkis Kokk. Sotsiaaldemokraadid on saanud pangamaksu ideele kriitikat ka koalitsioonist. Nimelt ütles majandus- ja infotehnoloogiaminister Tiit Riisalo (Eesti 200), et erakorralise pandamaksu idee on lahmiv ja kahjustaks Eesti majandust. Reformierakonda kuuluv rahandusminister Mart Võrklaev nimetas sotside algatust loosunglikuks ning hoiatas, et pankade kapitali vähendamine tooks ettevõtlusesse ebakindlust juurde. Lisaks Isamaale opositsiooni kuuluvad erakonnad Keskerakond ja EKRE suhtuvad pankade kasumite maksustamisse soosivalt.  Ratas: loodan, et Läänemets suudab selle koalitsioonis läbi viia  Keskerakonna fraktsiooni liige Jüri Ratas ütles, et Keskerakond peab pangandussektori maksustamist õigeks. "Ma loodan, et Sotsiaaldemokraadid ja nende esimees Lauri Läänemets peab oma sõna ja suudab selle idee ka tänases valitsuskoalitsioonis läbi viia. Sest see, et me läheme kärpima riigieelarves mitmesaja miljoni eest erinevaid avalikke teenuseid, ei ole mõeldav. Ja mõeldav ei ole ka palgatõusu külmutamine neljaks aastaks avalikus sektoris," kommenteeris Ratas. "Aga see, et me võtame tagantjärgi maksu, ei ole õige. Ikkagi neid makse saab seada sellele, mis tulevik toob," lisas Ratas veel.  Epler: pangamaks oli EKRE idee  EKRE fraktsiooni liige Rain Epler ütles, et idee pankade kasumeid maksustada kuulub hoopis EKRE-le. "Meie andsime pankade maksustamise teemalise eelnõu sisse juba kevadistungjärgul. See küll on nüüd komisjonis seisnud ja ei ole veel suurde saali jõudnud," sõnas Epler. "Pangad on proovinud suruda inforuumi seda narratiivi justkui see oleks mingisugune käik, mis näitab, et Eesti soovib edukaid ettevõtteid ootamatult maksustama hakata, siis kindlasti see nii ei ole. Aga pankade edu kasumis ei ole praegu nende tegevuse tulemus, vaid see on intressitõusu tulemus, kus pangad kandsid selle kiiresti üle laenuvõtjatele, küll aga ei ole tempo olnud sama kiire hoiustajate intressi tõstmiseks ja sealt on siis kenakene summa tekkinud," rääkis Epler. "Hea meel on näha, et sotsiaaldemokraadid on näinud, et opositsioonierakonnast on tulnud hea idee ja on asunud seda eelarveläbirääkimistel jõuliselt toetama. Vaatame kuhu see liigub," lisas Epler.


Pakitüng maksis 600 eurotPolitseisse pöördus Tartumaal elav mees, kes sai sõnumi, et valesti sisestatud aadressi pärast tuleb tal juurde maksta 1,89 eurot. Mees tegi makse ja sai mõne aja pärast teate, et tema krediitkaart on kinni pandud ning arvelt on maha läinud 600 eurot.OHTULEHT.EE


Juhtkiri: Kaja Kallas, kaua veel?Kui äritegevus Venemaaga on midagi sellist, mille kohta nähvatakse häbitult, et teeme, sest peaministri perekond ju kah võib, on asi väga halb.Õhtuleht kirjutas, et mullu suvel ja sügisel on Eesti transpordifirmad aidanud Venemaale viia rohkem kui kahe miljoni euro eest Theraflud. Ravimit Venemaale vedanud Eesti ettevõte selgitusi eelmainitud põhjusel ei jaga. Ravim näib humaanne ja süütu, kuid näiliselt süütud on ju ka näiteks pesumasinad, millest saab rakettide juhtsüsteemidele mikrokiipe.Kallase koalitsioonipartneri Eesti 200 välisminister Margus Tsahkna juhtis samale asjale tähelepanu neljapäeva hommikul. „Ütlen otse välja: praeguste tegudega, eelkõige aga sellega, milliseid tulemusi saavutame, loome me tegelikult ise tulevast maailmakorda.“Vahepeal on meie sõjaprintsess läinud maailmas juba laulu sisse. Deutsche Welle huumorisaates lubab Valgevene diktaator Aljaksandr Lukašenka müüa Euroopale telliseid Kallase mehe Arvo Halliku kaudu.Detailid Kallase-Halliku leibkonna omavahelistest laenusuhetest toovad aga pidevalt uut halba. Alles see oli, kui selgus, et kuupäevad laenulepingul ei vasta Kallase väidetule, vaid on märksa hilisemad. Nüüd selgus, et Kallas rikkus mullu oma huvide deklaratsiooni esitades korruptsioonivastast seadust, nimelt oli seal maha vaikitud abikaasa ettevõttele antud 350 000eurone laen.Peaminister ise nimetas seda inimlikuks eksituseks - ei taibanud esitada ka käimasoleva aasta andmeid. Samas on Kallas end nimetanud ka väga heaks juristiks. Ega tunne seadust?Delfile teatas Kallas, et ei astu tagasi, kuna siis ei saaks ta end kaitsta. Kuid tasub meenutada, et 37 kohaga Reformil pole riigikogus siiski absoluutset enamust.Kindlasti oleks neil selles lahingus teisigi valitsusjuhte, kellel seda suppi helpida lasta. Praegune on aga ahastama panev hambutus olukorras, kus külje all on sõda ja riigis kasvab umbusk."Peaminister ise nimetas seda inimlikuks eksituseks - ei taibanud esitada ka käimasoleva aasta andmeid. Samas on Kallas end nimetanud ka väga heaks juristiks. Ega tunne seadust?"


Suurbritannia, Prantsusmaa ja Saksamaa jätkavad sanktsioone IraanileVIIN, 15. september, AP-BNS – Suurbritannia, Prantsusmaa ja Saksamaa teatasid neljapäeval, et jätkavad Iraanile kehtestatud sanktsioone, mis on seotud Lähis-Ida riigi tuumaprogrammi ja ballistiliste rakettide arendamisega.
Meetmed pidid aeguma oktoobris vastavalt ajakavale, mis olid sätestatud Teherani ja maailma suurriikide vahelises tuumaleppes.
Kolm Euroopa liitlast, kes olid aidanud läbi rääkida tuumaleppe üle, teatasid ühisavalduses, et nad säilitavad oma sanktsioonid vastusena Iraani järjekindlale leppe rikkumisele.
Meetmed keelavad Iraanil arendada ballistilisi rakette, mis on võimelised kandma tuumarelvi. Ühtlasi on keelatud osta, müüa või toimetada droone ja rakette Iraani või sealt välja. Need hõlmavad ka mitme Iraani üksikisiku ja üksuse varade külmutamist, mis on seotud tuuma- ja ballistiliste rakettide programmiga.
Iraan on rikkunud sanktsioone arendades ja katsetades ballistilisi rakette ning saates droone Venemaale Ukraina vastu suunatud vallutussõjaks.
AP - Baltic News Service


ASI ON AJUS! Neuroteadlane Jaan Aru selgitab, miks langeme kelmide ohvriksÕngitsuskirjad ja -SMSid pole enam midagi ebatavalist. Miks inimesed nende õnge aga ikkagi lähevad? Neuroteadlasel Jaan Arul on sellele üllatav selgitus.
„Mulle tuleb väga palju õngitsuskirju. Arvatakse, et teadlased on nii targad, et nemad nende õnge ei lähe. Tegelikult võivad teadlased olla väga naiivsed,“ rääkis neuroteadlane Jaan Aru. Ta meenutab, kuidas sai õngitsuskirja, kuidas teda ootab auhind hea teadustöö eest. „See on midagi, mida iga teadlane ootab – lõpuks on mind tähele pandud!“ selgitab ta, millega kelmid teda meelitasid. Pool tundi hiljem helistas Arule aga 70aastane kolleeg. Ka tema oli selle kirja saanud ja nüüd rõõmustas. „Ta on tark mees, kuid langes peaaegu kelmide ohvriks,“ tõdeb teadlane, et tarkus pettusest ei päästa.
Veel äsja võis igaüks ära tunda tehisintellekti loodud teksti või pildi. Väga kiirelt on programm arenenud nii kaugele, et tekst on loogiline ja inimestel pole enam piltidel kuus sõrme. Tehisintellekt, koos teiste tööriistadega võimaldavad kokku viia realistliku teksti ja inimese isikuandmed. Nii luuakse eriti tõetruu õngitsuskiri. Hoolsamalt kontrollides võib petiste plaani siiski läbi näha. Seega, miks ikkagi õngitsuskirjad töötavad?
Selle selgitamiseks läheb Aru ajaloos 10 000 aastat tagasi. „Meie aju on mõeldud kogukonda, kus on 50–100 inimest. Sellises inimgrupis võis eeldada, et kõik räägivad tõtt,” selgitab ta. Kui mõni inimene oligi valelik, siis saadi sellest teada ja ta heideti grupist välja. Kuna inimaju esmane eeldus on, et kõik on ausad, siis tõe kontrollimine on lisaponnistus. Inimene seda teha ei taha, sest see nõuab pingutust.
Väga raske on millegi õigsust kontrollida, kui pole piisavalt teadmisi. Samuti kulutab pidev infoküllus vaimset ressurssi või tuleb õngitsuskiri ootamatult kiirel ajal, mil me ei saa põhjalikumalt järele mõelda. „Me hakkame automaatselt tegutsema ja eeldame, et tegemist on heaga,” põhjendab Aru. Pettuste ära tundmist on siiski võimalik õppida ja ajaga arendada.
Neuroteadlane Jaan Aru esines ettekandega Tallinnas toimunud küberturvalisuse konverentsil Nordic-Baltic Security Summit 2023. Ettekanne oli inglise keeles.


Kaja Kallas: opositsioon ei tohiks lõputult küsimusi küsidaKaja Kallas avaldas 13. septembril riigikogus saadikute küsimustele vastates arvamust, et opositsioonipoliitikud ei tohiks "vett segada ja lõputult küsimusi küsida".
Lisaks ei saa Kallas jätkuvalt enda sõnul aru, milles teda süüdistatakse.
Kallase poole pöördus tema abikaasale antud laenu lepinguid puudutavate küsimustega riigikogu keskerakondlasest ja korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder. (Videos alates ca 7:00) Möldri sõnul Kallas valetab kui väidab, et ta on korruptsioonivastasele komisjonile tutvusmiseks esitanud kõik oma lepingud. Lisaks ei lähe Kallase jutt, seda eriti viimastel päevadel, ja komisjoni käsutuses olevate Kallase laenu puudutavates dokumentides kirjutatu kokku:
"Austatud peaminister! Kogu austuses teie vastu jäävad mulle teie viimaste nädalate, aga ka viimaste päevade sammud arusaamatuks. Riigikogus olev [korruptsioonivastane eri]komisjon on palunud teil edastada need laenulepingud, mida te olete sõlminud oma abikaasa ettevõttega. Avalikkusele te olete öelnud, et te olete kõik need laenulepingud edastanud. Meie käsutuses oli kuni eilseni (12.09) üks laenuleping ja selle kaks lisa. Täna hommikul saabus uus laenuleping, mis ei lähe üldse kokku teie tegeliku ja eelneva jutuga. Lisaks on meil puudu veel üks laenuleping, mis käsitleb väiksemat summat. Miks te kohe alguses, kui komisjon kõike seda teilt palus, ei edastanud meile kogu tervikmaterjali?"
Mölder jätkas küsimusega, et miks Kallas ei avalikusta kogu abikaasale antud laenu puudutavat infot, kuna selline varjamine ja segase jutu ajamine heidab varju ka korruptsioonivastasele erikomisjonile. Mölder palus Kallaselt "lugu ausalt ära rääkida".
Keskerakonna saadik osutas ka moraalsele hinnangule Kallase tegevuse kohta ja leidis, et moraalne kompass peaks Kallasel endal olemas olema ja selle "ülesleidmine on juba teie enda väärtusruumi küsimus".
Kaja Kallas vastas korruptsioonivastase erikomisjoni liikme küsimusele omapoolsete süüdistustega, nagu opositsiooni huvi oleks ainult "vahtu üles peksta".
Kallas väitis, et ta ei saa aru, mida opositsioon talle ette heidab. Ta kinnitas, et on andnud erikomisjonile "lõpliku teksti", lisades sinna juurde, et tegelikult ei peaks ta sadu tuhandeid eurosid abikaasa ettevõttele laenates abikaasaga mingeid lepinguid sõlmima. Ta leidis, et riigikogu liikmed "ei tohiks seda vett segasemaks ajada" ja "lõputult küsimusi küsida". Kallas kordas oma sõnavõtu lõpuks, et ta "tahaks saada aru, milles teda süüdistatakse":
"Ma saan aru, et teie huvides on siin tohutult vett segada ja-ja vahtu üles peksta. Ma lihtsalt küsin, et kas teie kahtlus on see, et ma olen avalike huvide deklaratsioonis deklareerinud, et ma andsin oma abikaasa ettevõttele laenu, maksnud selle pealt ära maksud, siis intresside pealt? Et ma tegelikult ei teinud seda? Et mis see, mis see etteheide on? Ma esitasin teile lõpliku teksti. Et meil tegelikult abikaasaga ei peaks olema üldse omavahelisi lepinguid, me ei peaks panema neid kirjalikult kirja, et tegelikult mingit sellist nõuet ei ole. Aga… aga me oleme teinud seda ja me oleme teinud seda korrektselt. Mis see etteheide on ja kuidas see üldse asjasse puutub? Ma teie uudishimust saan muidugi aru, aga-aga minu meelest seda vett ei tohiks ka nagu kuidagi segasemaks ajada, et… et noh, lõputult te küsimusi saate küsida, lõputult te saate vastata, et te pole saanud piisavalt vastuseid, aga ma tahaksin aru saada, milles mind antud juhul süüdistatakse ja mille vastu ma ennast kaitsma pean. Aitäh!"
Toimetas Karol Kallas


Raamatupidaja teadmatus viis mitme korteriühistu rahade väljapetmiseniRahalisi pettusi läbi viivad kurjategijad ei piirdu vaid eraisikute tagant varastamisega. Oleme jõudnud ajajärku, kus internetikeskkonnast on saanud meile hea abimehe näol ka saatuslik lõks. SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk jagab raamatupidaja Natalja ehmatavat lugu, mis võiks olla õppetunniks meile kõigile.Teadlikkus infotehnoloogia ohtudest on ka aktiivsetel interneti kasutajatel nõrgapoolsed, kui sinna lisada liigne usaldus, võivad tagajärjed olla drastilised.
Sagenenud on pettuste juhtumid, kus eraisik, kes on seotud ettevõtte pangakontodega ning kellel on juurdepääs firma internetipanka ja täisvolitused teha tehinguid ainuisikuliselt, jääb läbi pettuse lisaks isiklikul kontol oleva raha kaotamisega suuremahuliselt võlgnikuks ka ettevõtte ees.

Raamatupidaja Natalja teadmatus

Natalja on elukutselt raamatupidaja, kes on otsustanud ka pensionipõlves tööd jätkata. Koormus on küll varasemast tunduvalt väiksem, kuid kolme korteriühistu raamatupidamise haldamine on talle jõukohane. Natalja omab kõikide korteriühistute internetipankade juurdepääsu ning tal on piiramatu kasutusõigus.

Saatuslikud sammud pettuse läbiviimiseks

Saatuslikuks saab teisipäeva pärastlõunane kõne. Helistajaks on Olga Jakovleva, kes tutvustab end politseitöötajana. Olga väitel on Natalja nimele tehtud SmartID konto, logitud sisse tema internetipanka ja võetud mitmed väikelaenud. Ärevil Natalja võtab politseiametniku «abi» ilma põhjaliku süvenemiseta vastu ning toob välja kõik pangad, kus ta isiklikke kontosid omab. Kontod on tal kahes Eesti pangas.
Järgmise sammuna jagab ta internetipanga kasutajatunnuseid, mis on mõlemas pangas identsed. Pankade nimetamise ja kasutajatunnuste jagamise järel, asub Natalja SmartID rakendusele saabuvaid päringuid kinnitama. Kõne kestab tunde ning selle käigus ei lubata Nataljal internetipanka siseneda, sest see olevat uurimise huvides valve all. Abistav politseiametnik rõhub seejuures asjaolule, et antud olukorras tehakse hetkel parim probleemi kiireks lahendamiseks. Vaatamata sellele, et Natalja on sattunud rahalise pettuse küüsi ka kaks aastat varem, ei tee tuttav olukord teda ettevaatlikuks ning ta kinnitab veel hulgaliselt päringuid SmartID rakenduse kaudu, vastates eeskujulikult kõigele küsitule.

Mis juhtus aga tegelikult Nataljaga seotud pangakontodel?

Kolme korteriühistu raamatupidajana, oli Nataljal tema isikliku internetipanga kaudu juurdepääs ka korteriühistute kontodele. Kuigi Nataljal oli mugav ühe kasutajatunnusega hallata kõiki internetipanga kontosid ei mõelnud ta sellele, et kurjategijate ühte keskkonda juurdepääs avab võimalused ka teistesse seotud keskkondadesse pääseda.
Andes infot ja kinnitades SmartID PIN1 ja PIN2 koode mitmekümne jagu, toimusid kõikidele kontodele laekumised, mis olid teistelt ohvritele välja petetud summad.
Kokku toimus neljale kontole 12 laekumist, kogusummas 64 856 eurot. Natalja isiklikult kontolt raha summas 3 542 eurot. Kolme korteriühistu kontolt kokku 27 ülekannet, korteriühistute raha kokku 43 762 eurot.
Neljalt kontolt toimusid laekunud rahade edasikanded võõrastele kontodele, kellel puudus ohvriga igasugune kokkupuude.

Mida sellisest olukorrast õppida?

	Mõtle enne, kui jagad võõrale pangakontole sisselogimiseks vajalikku infot (sh. internetipanga sisselogimise koode, kasutajatunnuseid ja pangakaardi andmeid).
	Analüüsi, kas sulle esitatud olukord saab ka tegelikult tõele vastata.
	Kasuta igas keskkonnas erinevat parooli. Mugavusega kaasnevad sageli suuremad riskid.
	Sea pangakonto kasutamisele limiidid, mis vastavad Sinu reaalsetele vajadustele.
	Ära hoia juriidilise ja füüsilise isiku kontosid ühes internetipangas.
	Mõelge hoolikalt läbi, milliseid volitusi ja juurdepääse oma töötajatele jagate ja rakendage lähtuvalt vajadustele minimaalseid tegutsemisvabadusi.


Change’i juht vastab investori süüdistustele: see on väljapressimine ja laimKrüptokauplemisplatvormi Change’i juht Kristjan Kangro lükkas ümber investor Marat Kasparovi süüdistused, et Kangro on valetanud ja investorite arvelt rikastunud ning nimetas Kasparovit väljapressijaks.
“Marat Kasparov on viimase kahe aasta jooksul Change’i tiimi ja nõukogu väljapressimisega ähvardanud, öelnud, et kui meie talle eridiili ei tee, siis ta survestab meid edasi meediaga ja väljaütlemistega,” rääkis Kangro Äripäeva raadio hommikuprogrammis.


Kaja Kallase idasuunaline tegevus kubiseb “näpuvigadest” ja “inimlikest eksitustest”Tundub lausa uskumatuna, milline naiivne õigustustepagas on peaministril, selgitamaks oma valesid ja vassimisi.
ERR vahendab: “Kaja Kallase sõnul jäi tal eelmisel aastal esitatud huvide deklaratsioonis abikaasa ettevõttele antud 350 000-eurone laen kajastamata inimliku eksituse tõttu.
Kaja Kallas andis 2022. aastal 350 000 eurot laenu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult, kuid toona esitatud majanduslike huvide deklaratsioonis ta seda välja ei toonud.
Kolmapäeval ütles Kallas, et andis Novaria Consuldile laenu 5. jaanuaril 2022 sõlmitud lepingu alusel, kuid pank märkas hiljem lepingu tekstis näpuvigu, mis parandati ja seepärast allkirjastati see uuesti sama aasta 3. veebruaril.
Teisipäeval ütles korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder ERR-ile, et avalikkuses on olnud eksitav info, justkui oleks Kaja Kallas andnud täieliku info selles osas, mis puudutab laenulepinguid ja nende sisu. Möldri sõnul oli komisjonil selleks hetkeks üks laenuleping ja selle kaks lisa 350 000-eurose laenu kohta, kuid pangaväljavõtteid selle kohta, kas laen on päriselt tagastatud ja mis kuupäeval, komisjon Kallaselt saanud ei olnud.
Ka tänavu antud 22 000 euro suuruse lisalaenu kohta puudusid komisjonil Möldri sõnul nii lepingulised ülevaated kui ka pangaväljavõtted või -dokumendid.”
“Sajaeurone laen võib jääda kajastamata eksituse tõttu. Aga pea pool miljonit mingi eksituse alla vaevalt et mahub. Siin loeb isegi miljardär lepet juba hoolega,” märgib poliitikavaatleja Taivo Sepp.
Kaja Kallase kogu tegevus komberdab ühest ämbrist teise, aga see hädine mitteteadja, unustaja ja “inimlik eksija” peab üliolulist peaministriametit ikkagi edasi.
Uued Uudised


Lääneranna volikogu esimehe firmal on sama vallaga lepingLääneranna volikogu esimees Armand Reinmaa. Foto: Urmas Lauri
Lääneranna vallavolikogu esimehe Armand Reinmaa advokaadibüroo sõlmis vallaga lepingu ajal, mil Reinmaa abikaasa kuulus volikogusse. Hiljem sai Reinmaast endast volikogu esimees, aga leping jäi kehtima, kirjutab Eesti Päevaleht.
2. jaanuaril 2018 tegi vandeadvokaat Armand Reinmaa büroo Lääneranna vallale õigusteenuse osutamise pakkumise. Juba järgmisel päeval, 3. jaanuaril otsustas vald pakkumise vastu võtta. Lepingu järgi võib Lääneranna vald paluda Armand Reinmaa büroolt abi, kui on vaja lahendada õigusküsimusi.
2021. aasta kohalikel valmistel kandideeris volikokku Armand Reinmaa ise ja temast sai volikogu esimees.
Ühingu Korruptsioonivaba Eesti liige Agu Laius ütles Eesti Päevalehele, et valla ja Reinmaa advokaadibüroo kliendilepingu juhtumi kohta pole võimalik üheselt öelda, kas tegemist on korruptsiooniga või mitte. Küsimärgid tekivad tema hinnangul ajast, mil Reinmaast endast sai volikogu esimees ning valla ja Reinmaa advokaadibüroo vaheline leping jäi kehtima.
„Volikogu esimees istub kahel toolil. Sealt hakkab huvide konflikt ilmnema,“ ütles Laius.


Meelis Oidsalu: kapo ja Kallase kommunikatsioonikavas on kattuvaid punkte   Kaitsepolitseiametit puudutav peamine küsimus idavedude skandaalis on selles, kas kapo teadis Arvo Halliku idavedudest. Ja kui teadis, miks siis seda Kaja Kallasega kordagi teemaks ei võetud. Ja kui kapo seda ei teadnud, jääb endiselt õhku küsimus, kas nad oleksid pidanud seda teadma, märgib Meelis Oidsalu Vikerraadio päevakommentaaris.   23. augusti "Aktuaalses kaameras" olime tunnistajaks peaminister Kaja Kallase pagemisele Eesti Rahvusringhäälingu kõige malbema reporteri Madis Hindre eest. Okupatsiooniohvrite memoriaali juures tehtud Hindre intervjuu Kallasega läheb kindlasti Eesti ajakirjandusajalukku. See uudislugu mõjus ühtlasi tillukese tõsieluseriaalina peaministrist, kellest ootamatult sai pagulane omaenda riigis. Peaminister ei pagenud tol päeval mitte ainult rahvusringhäälingu reporteri, ega ka mitte ainult oma poliitiliste vastaste, vaid ka suure hulga oma seniste toetajate eest. Mainitud intervjuuklippi tagantjärele üle vaadanuna pean tõdema, et kommunikatsioonis on Kaja Kallas kriisi algusest peale järjekindel olnud. Kallase – olgu plaanitud või lihtsalt sündmuste käigus kujunenud – kommunikatsiooniplaan koosneb kolmest punktist. Esiteks: vältida ja viivitada küsimustele vastamisega nii kaua kui võimalik. Teiseks: kehastuda ohvriks. Kallase kommunikatsioonikava kolmandat oletatavat punkti: anna ebatäpseid või ebapiisavaid selgitusi, mida on vaja hiljem korrigeerida, võib pidada ka lihtsalt halbade juhuste kokkulangemiseks, olgugi neid juhuseid palju. Viimati tekitas peaminister segadust väitega, et tema abikaasale Arvo Hallikule on hiljuti kapos tehtud täielik vabatahtlik julgeolekukontroll. Kaitsepolitseiameti pressiesindaja Harrys Puusepp lükkas selle väite 13. septembril ajakirjanikele vastuseks saadetud e-kirjas ümber. Puusepp kirjutas, et Arvo Hallik pole julgeolekukontrolli läbinud, küll aga peeti temaga vestlus. Tähelepanuväärne on viis, kuidas kapo pressiesindaja oma vastuse Arvo Halliku julgeolekukontrolli kohta on üles ehitanud ja verbaalselt n-ö raamistanud. Pressiesindaja e-kiri algas ja lõppes sedastusega, et julgeolekuasutuste töös on omajagu julgeolekuvaldkonna spetsiifilisi mõisteid, "mis tavakeeles tekitavad pisut arusaamatust. /-/ Inimesed, kes ei tegele igapäevaselt julgeolekuohtude ennetamise ja tõkestamisega või riigisaladuse kaitsega kitsamalt, ei pruugi ega peagi nii täpselt orienteeruma, millega spetsiifiliselt tegu ning milline on selle õiguslik regulatsioon või täpne tähendus." "Põhjendusi selle kohta, miks poliitik üht- või teistmoodi lauseid väljendab, peaks andma esmalt poliitik ise ja alles siis julgeolekuasutus."Faktiküsimusele Arvo Halliku julgeolekukontrolli läbimise kohta vastas julgeolekuasutus lisaks ka üsna paljusõnalise oletusega selle kohta, miks peaminister eksitava väitega esineda võis. Põhjendusi selle kohta, miks poliitik üht- või teistmoodi lauseid väljendab, peaks andma esmalt poliitik ise ja alles siis julgeolekuasutus ning sedagi hädavajadusel.  Kui korraks veel detailidele keskenduda, siis kapo pressiesindaja vihjas oma kirjas, et sõna "julgeolekukontroll" võidakse näiteks segi ajada näiteks sõnaga "julgeolekuvestlus". Peaminister võis need terminid omavahel lihtsalt sassi ajada. Seletus kõlaks veenvalt, kui sõna "julgeolekuvestlus" oleks mõistena Eestis käibel. Küsisin ühelt endiselt kapokalt, kas ta on sellist sõna kohanud. Ta vastas, et ei ole. Kapo viidatud julgeolekuasutuste seadus mõistet ei tunne. Viimase viie kapo aastaraamatu sõnaotsing ei anna otsingule "julgeolekuvestlus" ühtki vastet, "julgeolekukontrollile" on samas pühendatud terve peatükk. Kapo kodulehelt ei leia tõendust sõna "julgeolekuvestlus" kasutamise kohta. "Julgeolekuvestluse" guugeldamine annab üllatuslikult ainult ühe eestikeelse viite Euroopa Parlamendi resolutsiooni eelnõule, mis puudutab kolmandatest riikidest pärit isikute rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemist. Ülejäänud eestikeelsed viited olid kõik Postimehe ja ERR-i uudistele, mis Harrys Puusepa e-kirjas sisaldunud sõnaseletusi vahendasid. Ma ei peatuks sellel küsimusel praegu nii pikalt, kui kapo pressiesindaja poleks ise oma e-kirjas nii pikalt seletanud, mis Kaja Kallasega juhtus enne seda, kui ta ajakirjanduses ja riigikogu eeski väitis, et ta abikaasa on läbinud täieliku vabatahtliku julgeolekukontrolli. Kummalisel kombel ongi Kaja Kallase kõige tegusemaks õigustajaks selles kriisis sattunud kaitsepolitseiamet, mis seni pole omal algatusel avalikku debatti teadmist juurde toonud, peale selle, et tehti lisakontroll ja julgeolekuriske ei tuvastatud. Kapo endine peadirektor Arnold Sinisalu ütles 5. septembri "Aktuaalsele kaamerale" antud intervjuus, et igasugune peaministri ja kaitsepolitseiameti vaheline suhtlus on rangelt konfidentsiaalne ja mitteavalik. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse kord, milles on ära toodud kogu Eestis riigisaladuseks oleva teabe loetelu, Sinisalu väidet ei kinnita. Peaministri ja kaitsepolitseiameti vahelist "igasugust" suhtlust laialdaselt salastavat sätet sealt ei leia, kuigi paaris kohas on juttu ohuhinnangute ja valitsuse antavate ülesannete salastatusest. Selgituste asemel on salastamisteateid väljastanud ka teised kapo juhid. Kaitsepolitseiameti asejuht Martin Arpo ütleb 11. septembri intervjuus ERR-ile, et kapo ei saa vastata küsimusele selle kohta, kas nad teadsid Arvo Halliku ärisidemetest Venemaaga, sest info sellise teadmise kohta on eriliselt tundlikku laadi riigisaladus. Kui kapo asedirektori väited peaministri julgeolekukontrolli puudutava info ülisalastatusest vastavad tõele, ei ole kapo saladust kuigi hästi hoidnud. Sest nagu öeldud, teame nüüdseks, et Arvo Hallik käis pressiesindaja Harrys Puusepa sõnul enne riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni 5. septembri istungit kaitsepolitseiametis vestlemas. Täpset kuupäeva, millal vestlus toimus, kapo pressiesindaja ütelda ei taha. Ilmselt arutatakse, mitme nädala täpsusega tohib kaitsepolitseiameti kalendrisündmusi avalikustada. Kapo ütles pärast hiljutist järelkontrolli, et riske peaministrile ei esine. Selles mõttes tuleb kapo uut peadirektorit Margo Pallosoni tunnustada, et ta võttis sellise usaldusmeetme kasutusele, olgugi tegevus ise vastuolus kapo väitega, et peaministri abikaasa Vene-sidemed Kaja Kallase julgeolekukontrolli väga ei puutugi. Kapo on selgitanud, et kuna sanktsioone pole rikutud, siis kapot see teema ei peakski puudutama. Miks tehti siiski lisakontroll, kui see olukord kapot ei puuduta?  Kaitsepolitseiameti kodulehelt võib "julgeolekukontrolli" kohta selgituseks lugeda, et selle "eesmärk on selgitada välja isikuga seotud võimalikud julgeolekuriskid, mis võivad seada ohtu talle usaldatud riigisaladuse kaitse." Kui Kaja Kallase perekondlikud ja rahalised sidemed Venemaal toimuva äriga ei ole selline risk, miks siis peab kapo peadirektor Palloson julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonile käima kinnitamas, et Kallas ei ole Venemaa poolt mõjutatav isik? Kas ökonoomsem ja ka julgeolekukontrolli läbiva isiku suhtes hoolivam poleks tema endaga nendest teemadest kõnelda, et julgeolekukontroll täidaks seda eesmärki, mida kapo kodulehel lubatakse, et see täidab? 5. septembril üritas "Aktuaalse kaamera" reporter Kadri Põlendik riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjoni istungi järel värskelt kapo peadirektorilt Margo Pallosonilt teada saada, kas julgeolekuasutus on Kallasega Arvo Halliku ärisidemete teemal suhelnud. Küsimust esitada ajakirjanik ei jõudnudki, sest peadirektor Palloson ütles kaamera ees, et abikaasa ärisidemed pole julgeolekuoht ja läinud ta oligi, küsimustele vastamise asemel lubati kirjalikku vastust. Hilisemas vastuses väljenduti, nagu kapole selles kriisis kombeks, krüptiliselt: "Mis puudutab küsimusi, kas ja mille osas kaitsepolitsei on või ei ole peaministrit hoiatanud, siis sellele on peaminister ammendavalt vastanud ja sellele meil midagi lisada pole." "Nii Kallas kui ka kapo toetuvad või viitavad selle kriisi ajal oma sõnumites ootamatutes kohtades üksteisele."Kaja Kallase ja kaitsepolitseiameti kommunikatsioonimustrist paistab silma, et nii Kallas kui ka kapo toetuvad või viitavad selle kriisi ajal oma sõnumites ootamatutes kohtades üksteisele, tehes seda ka siis, kui see pole ajakirjanike küsimustele vastamiseks otseselt vajalik. Kapot puudutav peamine küsimus idavedude skandaalis on siiski selles, kas kapo teadis Halliku idavedudest, ja kui teadis, miks siis seda Kallasega kordagi teemaks ei võetud. Ja kui kapo seda ei teadnud, jääb endiselt õhku küsimus, kas nad oleksid pidanud seda teadma. Arnold Sinisalu hoiatas "Aktuaalses kaameras" "populistlike" algatuste eest seaduste muutmiseks. Kui Sinisalul on õigus ja regulatsioon on piisav, siis on täitsa võimalik, et kapol oleks kohane oma lähenemistes üht-teist sättida, et järgmise taolise skandaali ajal ei jääks vägisi muljet, et kapogi sai Halliku tegevusest teada meedia vahendusel, aga ei julge seda tunnistada. Selles, et julgeolekuasutused millestki lehest loevad, poleks midagi ebatavalist, ja seda poleks vaja ka ilmtingimata häbeneda mitte. Asjaolu, et ka kolm nädalat hiljem pole kapo informeerituse küsimuses sisulist selginemist olnud, viitab võimalusele, et keegi siiski kusagil asjatult häbeneb. Väidetavalt ei saadud kapolt selgeid vastuseid informeerituse osas ka riigikogu julgeolekukontrolli järelevalve erikomisjoni 5. septembri istungil. 18. septembril kogunetakse uuesti, et asjas selgusele jõuda.  Mõlemad vastusevariandid (kapo teadis või ei teadnud) päädiksid kapo jaoks mingil määral mainekahjuga. Aga see kahju on ajutine ja väike ning see on siiski ainult maine. Palju hullem oleks kaotada usalduses, see risk on juba tekkinud, sest julgeolekuasutus on ka riigikogu erikomisjonis selgitustega viivitanud ja seda üsna lihtsa faktiküsimuse puhul. Vastustega venitamine jätab muidugi alati võimaluse, et asi peagi ununeb ja kapo ei pea hakkama tüütuid jätkuselgitusi andma. Mine tea, äkki esitab kapo erikomisjoni liikmetele tingimusi, et mitut küsimust nad võivad endale lubada, nii nagu Kaja Kallas riigikogu korruptsiooniennetuse komisjonis üritas. Kui riigikogu erikomisjoni liikmed 18. septembril kapolt selget, kasvõi salajast, vastust ei saa ameti informeerituse kohta, siis oleks ausam erikomisjon laiali saata. Tsiviilkontrolli teesklemine julgeolekuasutuse üle on pikas perspektiivis riigile kahjulikum kui sellisest teesklusest loobumine. Eksimine on inimlik, ka julgeolekuasutused eksivad. On võimalik ka, et seekord julgeolekuasutus ei eksinudki ja sel puhul jääb eriti arusaamatuks, miks kapo ei tõtta neid kahtlusi maha võtma lihtsate selgituste, mitte salastamisteadete või keeleuuenduse teel. Peaminister Kaja Kallas küsis 11. septembri intervjuu käigus ajakirjanik Vilja Kiislerilt, mida ta tegema peaks, et teda usutaks. Kapole võiks esitada sama palve, mille Kaja Kallaselegi: rääkige arusaadavat juttu ja tehke seda oma ühiskondliku rolli vääriliselt. Kõiki Vikerraadio päevakommentaare on võimalik kuulata Vikerraadio päevakommentaaride lehelt.  ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.     					Toimetaja:  Kaupo Meiel


Katri Raigi tagandamine on vastutustundetu: isiklikud solvumised ei tohi kaaluda üles Narva huvisidNarvas loodud linnapea Katri Raigi toetusrühm pöördus avaliku kirjaga Narva linnavolikogu saadikute ja avalikkuse poole. Nad kutsuvad üles kõiki, kes linnapead ja tema algatusi toetavad, tulema laupäeval, 16. septembril kell 9.30 Narva raekoja platsile. Esmaspäeval loodud Facebooki grupis on juba üle 130 liikme.
Narva linnapea umbusaldamise algatasid möödunud esmaspäeval linnavolikogus loodud uue fraktsiooni Narva kõik 18 saadikut. Saadikurühma esimees keskerakondlane Aleksei Jevgrafov ütles, et Raigi umbusaldamise põhjuseks on see, et ta eiras linnavolikogu otsust jätta punaarmeelaste auks nimetatud tänavad ümber nimetamata. Hiljem lisas ta, et keskerakondlastest linnavolikogu liikmed ei ole rahul Raigi ja linnavolikogu vahelise koostöö ning linnajuhtimise kvaliteediga. Raik ise usub, et see on vaid ettekääne, mitte tegelik põhjus.

Avaldame pöördumise täismahus.

Pöördumine Narva linnavolikogu saadikute poole

Narvalased on aastaid ja aastakümneid jälginud, kuidas linna valitseb kamp korrumpeerunud poliitikuid. Narva valimistel oli alati riigi madalaim aktiivsus, hääli osteti kokku, võimust sõltuvaid inimesi sunniti hääletama nii nagu peab, mässides kogu linna haldusressursside võrku.
Kuid enne viimaseid, 2021. aasta valimisi koondas Katri enda ümber tohutu hulga inimesi, keda ühendas ühine eesmärk, need ei olnud ainult «Katri Raigi nimekirja» saadikute kandidaadid, vaid ka tavalised narvakad, kes aitasid meeskonda valimiskampaanias. Tuhandetel valijatel tekkis usk suurte muutuste võimalikkusesse Narvas.
Tulemusena hääletas tulevase linnapea poolt 4512 narvalast – rohkem kui kellegi teise poolt Narva linna valimistel vabariigi uusima ajaloo jooksul. Katri hääled tõid linnavolikokku inimesi, kes toetasid teda ausas ja avatud linnajuhtimises, muutuste elluviimises.
Kuid miski läks viltu. Peaaegu kohe hakkas kõik seestpoolt lagunema. Paljud saadikud unustasid, miks nad võimule tulid. Nad unustasid, kes ja milleks nad valis. Isiklikud huvid ja isiklikud solvumised kaalusid üles Narva huvid.
Raigile umbusalduse avaldamiseks ei ole ühtki mõjuvat põhjust, aga tema tagasiastumine toob linnale ränka kahju. Narvalased valisid Katri, tema on meie linnapea, ja nende seas, kes nüüd võimu enda kätte võtavad, ei näe me temast väärikamat kandidaati linnapea kohale.
Linnavolikogu uuel valitseval enamusel põhimõtteliselt ei ole linnapea kandidaati – millal too ilmub, ei ole selge, ja kes see võiks olla, on veel ebaselgem, mis tähendab, et Raigi kukutamine on selgelt vastutustundetu tegu.
Katril on suur kogemus kohaliku kogukonna ja riigi vahel kontaktide loomisel ning ta on teinud palju selleks, et Narvast saaks täisväärtuslik ja atraktiivne osa Eestist, millele aitab kaasa ülejäänud osa Eestist. Selles aitavad teda suuresti laialdased sidemed Eesti ühiskonna poliitilises, majanduslikus ja kultuurilises koorekihis. Praegusel ajal on Katri selles rollis lihtsalt asendamatu.
Raiki kui Narva võimu esindajat süüdistatakse sageli mitte tema enda tehtud vigades, valearvestustes, võõraste otsustes ja tegudes, mis tekitavad narvalastes rahulolematust, ning tema õlule lükatakse vastutust asjade eest, mis jäävad linnapea ja kohaliku omavalitsuse vastutusalast väljapoole. Poliitilised vastased levitavad ja paisutavad neid alusetuid süüdistusi ja laimu enda huvides. Katriga on seotud palju alusetuid ja ebaõiglaseid müüte.
Kuid meie ei ole pimedad ega kurdid. Me saame aru, et ka linnapea teeb vigu. Ta on ka inimene, mitte masin. Juhtub, et Katri ei pööra piisavalt tähelepanu mahukate projektide elluviimise üksikasjadele, nende kulgemisele, mõnele linnajuhtimise aspektile, jätab midagi kahe silma vahele, mille tõttu kannatavad üksikute kodanike huvid.
Kuid siin peaks rääkima juba sellest, et üks inimene ei saagi kõike jälgida, kõike kontrollida. Linnapea seab oma töös prioriteedid, teeb seda, mis annab maksimaalse positiivse efekti, lahendab suuri ülesandeid, aga linna juhtimist detailide tasemel teostab terve ametnike kogum, mis peaks töötama nagu kellavärk kõikides valdkondades, igas suunas, suuremas ja väiksemas, tegutsedes iga narvalase huvides, Narva huvides. Raik alustas kogu linnavalitsuse süsteemi reformimist ja teda tabas suur vastupanu. See väga oluline ettevõtmine ei pruugi nüüd lõpule viidud saada.
On tehtud vigu. Kuid tuleb osata näha puude taga metsa. Peamine, millega ligi veerand sajandit tagasi Tartust meie linna tulnud Katri narvalasi inspireerib, on tema siiras püüdlus selle poole, et Narva realiseeriks kogu oma potentsiaali mitte ainult kui suuruselt kolmas Eesti linn, vaid ka kui Euroopa Liidu piiril asuv Euroopa linn. Kõige olulisem on tema valitud liikumissuund, millele Katri jääb truuks, tema keskendumine tulevikule, usk edusse ja arengusse kaasaegses, keerulises, mitmekesises maailmas, mis on täis võimalusi, mida ei tohiks kasutamata jätta. Oluline on see, et ta on sellel teel juba palju saavutanud ja teeb praegu palju Narva arengu heaks, paljud projektid on valmimisjärgus.
Meie, aktiivsed narvalased, avaldame Katri Raigile oma toetust ja tuletame veel kord meelde, et just tema poolt hääletas üle nelja ja poole tuhande inimese. Praegu ei käi jutt mitte ainult Raigi usaldamisest, vaid ka austusest nende inimeste valiku vastu, nende maailmavaatelise valiku vastu.


Hans H. Luik: riigieelarvesse laekuks miljoneid, kui tunneksime reegleid, mille järgi mäng käib„Euroopa Liit on mängulaud, kuhu oleme mitte lihtsalt maha istunud, vaid palunud ennast istuma lasta. Seal jagatakse kaarte vastavalt Euroopa Liidu regulatsioonidele ning nende mängureeglite järgi peame ka mängima,” märgib meediaärimees Hans H. Luik ning lisab, et välissuhtluses on Eesti äärmiselt koba.
Luik rõhutab, et Euroopa pehme relv on väga võimas, ent selle kasutamine nõuab loomingulisust nagu iga mäng. „Kui tunneksime kaardimängu rahvusvahelisi reegleid ja oskaksime seal kaasa mängida, ei oleks tarvis lähimal paaril aastal üldse kehtestada automaksu, lajatada paadimaksu ega tõsta käibemaksu.”
Ta lisab, et Eesti on välissuhtluses äärmiselt koba.
Näiteks jääb saamata märkimisväärseid summasid e-kaubanduselt kogutavatelt maksudelt. Seda on Luige sõnul lausa 130 miljonit eurot aastas. Nimelt jääb vastse analüüsi kohaselt Eestil e-kaubandusest igal aastal saamata märkimisväärseid summasid elektroonika rohemaksu, käibemaksu ja pakendimaksu arvelt.
Eesti kaupmehed Eesti kaubanduses peavad neid maksma, ent hiiglased nagu Aliexpress, Amazon ja teised ei maksa. „Selline tegevus, mis on jätnud ilma klientideta meie kaubanduses elektroonikapoed, rõivapoed, on kestnud aastaid,“ ütleb Luik. „Need on sajad miljonid, mis on läinud kaduma, sest välisregulatsioonid pole sekkunud. Seaduse rakendamata jätmise tõttu.“
Tunne mängu
Avatud välissuhtlus aitaks kaasa mujalgi. „Kui Danske ja Swedbank tegelesid otse meie prokuratuuri ja finantsinspektsiooni silme all väidetavalt suurima rahapesuga Euroopa ajaloos, sattus Eesti teravasse häbisse. Kas me oleks võinud selle häbi eest saada mõnisada miljonit eurot? Jah oleks.”
Luige hinnangul oleks see võimalik olnud, kui Eesti Vabariigi bürokraadid, sealhulgas justiitsametnikud, oleksid teinud avatud koostööd Ameerika justiitsministeeriumiga. „Sel viisil, nagu tegi Hollandi kuningriik, saades Danskele määratud kahest miljardist dollarist trahvist endale ühe kolmandiku.”
Ta lisab, et ka Swedbankile määratakse Eesti Vabariigi territooriumil toimunud teo eest trahv, millega pank ilmselt nõustub. „Meil jäävad sajad miljonid saamata.“
Luik lisab, et Eestis jääb kasutamata ka Euroopa Komisjoni jagatav taristu, keskkonnasõbraliku energiatootmise ja innovatsiooni toetus 0,7 triljonit eurot.
„Räägime, et meil oleks tarvis 300–400 miljonit riigieelarve aukude lappimiseks. Võib-olla,“ lisab ta ning rõhutab, et enne, kui uusi makse kehtestada, tuleks vaadata, kas kõik olemasolevad võimalused on juba ära kasutatud. „Tunne seda mängu, mille kaardid on sulle kätte jagatud ja kuhu lauda sa oled ise ennast palunud.“


Riigikogu eelinfo 18.–24. septembriniRiigikogu eelinfo 18.–24. septembrini

Riigikogu teine töönädal, 18.-21. septembrini
Esmaspäev, 18. september
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=18.09.2023>.
Õiguskantsleri ettepanek anda nõusolek Riigikogu liikmelt Kert Kingolt
saadikupuutumatuse äravõtmiseks ja tema suhtes kohtumenetluse
jätkamiseks. Ettekannetega esinevad õiguskantsler Ülle Madise ja
Riigikogu liige Kert Kingo.
Riigikogu liikmete arupärimistele Tallinna Haigla rajamise (nr 53) ja
psühholoogide puuduse kohta (nr 54) vastab terviseminister Riina Sikkut.
Riigikogu liikmete arupärimistele Tallinna Linnateatri uue maja ehituse
kohta (nr 49), eelmise kultuuriministri Piret Hartmani poolt Tähetorni
Spordi- ja Terviseklubi rajamiseks eraldatud 100 000 euro kohta (nr 51) ja
Eestis toimuvate rahvusvaheliste spordivõistluste kohta (nr 16) vastab
kultuuriminister Heidy Purga.
Riigikogu liikmete arupärimisele valeliku poliitika (nr 89) ja võrdse
kohtlemise kohta tööelus (nr 74) vastab majandus- ja
infotehnoloogiaminister Tiit Riisalo.
Riigikogu liikmete arupärimisele pronkssõduri eemaldamise kohta (nr 45)
vastab siseminister Lauri Läänemets.
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Kell 11 – komisjonide istungid
Keskkonnakomisjonis – kell 11.10: Kliimaministeeriumi teise poolaasta
õigusloome plaanist, kutsutud kliimaminister Kristen Michal ning
esindajad; atmosfääriõhu kaitse seaduse muutmise seaduse eelnõu (27
SE), kutsutud algatajate esindaja ning Kliimaministeeriumi esindaja;
looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu (78 SE), kutsutud eelnõu
algatajate esindaja ning Kliimaministeeriumi esindajad;
kultuurikomisjonis – kell 11.10: keeleseaduse muutmise seaduse eelnõu
(161 SE), kutsutud algataja esindaja; Haridus- ja Teadusministeeriumi
esindajad; teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise seaduse
eelnõu (192 SE), kutsutud algataja esindaja; Haridus- ja
Teadusministeeriumi esindajad; Eesti Rahvusringhäälingu seaduse muutmise
seaduse eelnõu (165 SE), kutsutud algataja ja Kultuuriministeeriumi
esindaja (A. Rei nõupidamisruum);
maaelukomisjonis – kell 11.10: Maaelu Teadmuskeskuse tegevusest, kutsutud
Maaelu Teadmuskeskuse esindajad;
majanduskomisjonis – kell 11.10: arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile Mereohutuse paketi COM(2023) 269, COM(2023) 270, COM(2023) 271,
COM(2023) 272, COM(2023) 273 kohta; arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse, millega muudetakse
määrust (EÜ) nr 561/2006 reisijate juhuveo sektoris kohaldatavate
minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide
miinimumnõuete osas, eelnõu COM(2023) 256 kohta, kutsutud
Kliimaministeeriumi esindaja; Rail Balticu projekti Eesti osa vahearuandest
ja hetkeseisust;
põhiseaduskomisjonis – kell 11.15: kohaliku omavalitsuse korralduse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (63 SE), kohaliku omavalitsuse korralduse
seaduse muutmise seaduse eelnõu esimese lugemise ettevalmistamine (37 SE),
kutsutud algataja ja Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi esindaja;
Õiguskantsleri aasta ülevaade õigustloovate aktide kooskõlast
põhiseadusega ja muude õiguskantslerile pandud ülesannete täitmisest
ajavahemikus 1. september 2022 kuni 31. august 2023, kutsutud
õiguskantsler Ülle Madise;
rahanduskomisjonis – kell 11.15: eelarvenõukogu arvamusest 2023. aasta
suveprognoosi kohta, kutsutud eelarvenõukogu aseesimees Andrus Alber;
arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade komisjonile: Eesti seisukohad Euroopa
Liidu majandusjuhtimise raamistiku reformi kohta  (COM(2023) 240, COM(2023)
241, COM(2023) 242); Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi
Valitsusele loobuda plaanist maksustada täiendavalt pakendite ja plasti
kasutamist“ eelnõu (65 OE); Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist kehtestada Eestis automaks“
eelnõu (46 OE);
riigikaitsekomisjonis – 29.-30. augustil Toledos toimunud Euroopa Liidu
kaitseministrite mitteametlikust kohtumisest ja järgmise NATO
kaitseministrite kohtumise ettevalmistustest, kutsutud Kaitseministeeriumi
esindaja; Kohtumine Riigi- ja Omavalitsusasutuste Töötajate
Ametiühingute Liitu (ROTAL) kuuluvate sisejulgeoleku ametiühingute
esindajatega, kutsutud ROTALi esimees Kalle Liivamägi, demineerijate,
päästealatöötajate ning politseiteenistujate ametiühingute esindajad;
sotsiaalkomisjonis – kell 11.15: sotsiaalmaksuseaduse § 3 täiendamise
seaduse eelnõu (260 SE), kutsutud Sotsiaalministeeriumi ja
Rahandusministeeriumi esindajad; Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele töötada välja tegevuskava Tallinna Haigla
rajamiseks“ eelnõu (53 OE), töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning
ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (190 SE), töötervishoiu
ja tööohutuse seaduse ning ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse
eelnõu (205 SE), töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning
ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (174 SE) kutsutud algataja
ja Sotsiaalministeeriumi esindaja;
väliskomisjonis – arengutest Valgevenes, kutsutud Eesti Leedu saatkonna
esindaja;
õiguskomisjonis – kell 11.15: Siseministeeriumi koostatud
päästeseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
väljatöötamise kavatsuse tutvustamine, kutsutud Siseministeeriumi
esindajad; arvamuse andmine Riigikohtule põhiseaduslikkuse järelevalve
asjas tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 183 lõike 1 esimese lause kohta;
Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti teemaline briifing, kutsutud
Keskkriminaalpolitsei juht, Europoli haldusnõukogu liige Oskar Gross,
Politsei- ja Piirivalveameti rahvusvahelise operatiivinfobüroo
rakendusekspert, Europoli haldusnõukogu asendusliige Reijo Valgjärv;
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonis – kell 13.30: kohtumine
Kaitsepolitseiameti esindajatega;
korruptsioonivastases erikomisjonis– kell 13.30: kohtumine
Välisluureameti juhi Kaupo Rosinaga  (ruum R400 või L332);
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: Rahandusministeeriumi
2023. aasta suvisest majandusprognoosist, kutsutud rahandusminister Mart
Võrklaev, Eelarvenõukogu esimees Raul Eamets, Eesti Tööandjate
Keskliidu tegevjuht Arto Aas,  Eesti Kaubandus-Tööstuskoja peadirektor
Mait Palts, Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni juhatuse esimees Väino
Kaldoja, Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsiooni juhatuse
esimees Ille Nakurt-Murumaa ning Riigikontrolli esindaja; istung on avalik,
toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).
Sündmus
Kell 12 – väliskomisjon kohtub Ukraina parlamendi väliskomisjoniga
(videosild).
Teisipäev, 19. september
Kell 10 – täiskogu istung
Õiguskantsler Ülle Madise ülevaade õigustloovate aktide kooskõlast
põhiseadusega ja muude õiguskantslerile seadusega pandud ülesannete
täitmisest.
Esimene lugemine – kolm eelnõu: kõrgharidusseaduse muutmise seaduse
eelnõu (9 SE), õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seaduse
eelnõu (16 SE), käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (32 SE).
Kell 14 – komisjonide istungid
Keskkonnakomisjonis – Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi
Valitsusele analüüsida täiendavalt põlevkivi väärindamise ja
kasutamise võimalusi“ eelnõu (50 OE), kutsutud eelnõu algataja ning
Kliimaministeeriumi esindaja;
kultuurikomisjonis – kohtumine Eesti Muuseumide Liiduga (Eesti
Vabaõhumuuseum), kutsutud Eesti Loodusmuuseumi direktor Heidi Jõks, Eesti
Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi direktor Kai Lobjakas ning Eesti
Vabaõhumuuseumi juhatuse liige Tanel Veeremaa;
majanduskomisjonis – erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse
muutmise seaduse eelnõu (70 SE), kutsutud Rahandusministeeriumi esindaja;
planeerimisseaduse muutmise seaduse eelnõu väljatöötamiskavatsusest,
kutsutu: Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi esindaja; Liivi lahe
meretuulepargi elektriühenduste riigi eriplaneeringu lähteseisukohtadest
ja mõjude hindamise programmist, kutsutud Regionaal- ja
Põllumajandusministeeriumi esindaja;
põhiseaduskomisjoni erakorralisel istungil – kell 8: Riigikogu otsuse
„Riigikogu uurimiskomisjoni moodustamine peaministri abikaasa osalusega
ettevõtte Venemaa-suunalise äritegevuse asjaolude uurimiseks“ eelnõu
(262 OE), kutsutud esitaja esindaja ja peaminister Kaja Kallas;
põhiseaduskomisjonis – kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (36
SE) esimese lugemise ettevalmistamine, kodakondsuse seaduse muutmise
seaduse eelnõu (56 SE), kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (58
SE), kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (94 SE), kodakondsuse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (67 SE), kodakondsuse seaduse muutmise
seaduse eelnõu (136 SE), kutsutud algataja ja Siseministeeriumi esindaja;
Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele loobuda
plaanist leevendada Eesti kodakondsuse saamise tingimusi“ eelnõu (42
OE), kutsutud esitaja esindaja; Vahur Kollomi algatatud kollektiivse
pöördumise „Korruptsioonikuritegude eest peab erakonda karistama
sundlõpetamisega“ arutelu jätkamine;
rahanduskomisjonis – maksukorralduse seaduse muutmise seadus eelnõu (54
SE), alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise
seaduse eelnõu (80 SE), alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi
seaduse muutmise seaduse eelnõu (84 SE), alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja
elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (111 SE), alkoholi-,
tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (119
SE), alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise
seaduse eelnõu (123 SE), alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi
seaduse muutmise seaduse eelnõu (126 SE), alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja
elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (129 SE), alkoholi-,
tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu  (170
SE), alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise
seaduse eelnõu (185 SE), alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi
seaduse muutmise seaduse eelnõu (202 SE), alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja
elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (237 SE), alkoholi-,
tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (255
SE), Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele loobuda
plaanist kaotada täiendav maksuvaba tulu abikaasa eest“ eelnõu (38 OE),
Riigikogu otsuse Riigikogu otsus „Ettepaneku tegemine Vabariigi
Valitsusele loobuda plaanist tõsta ettevõtte tulumaksu kahe
protsendipunkti võrra“ eelnõu (44 OE),Riigikogu otsuse „Ettepaneku
tegemine Vabariigi Valitsusele algatada tulumaksuseaduse muutmise eelnõu,
et kehtestada täiendav maksuvaba tulu alates esimesest lapsest“  eelnõu
(59 OE), Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele
loobuda plaanist kaotada täiendav maksuvaba tulu eluasemelaenude
intresside eest“ eelnõu (62 OE), Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist kaotada täiendav maksuvaba tulu
laste eest“ eelnõu (66 OE), Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist anda omavalitsustele õigus uute
maksude kehtestamiseks ja leida alternatiivseid võimalusi omavalitsustele
tulubaasi tugevdamiseks“ (135 OE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse
eelnõu (73 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (83 SE),
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (117 SE), tulumaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõu (120 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse
eelnõu (125 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (152 SE),
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (154 SE), tulumaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõu (179 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse
eelnõu (180 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (186 SE),
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (197 SE), tulumaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõu (219 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse
eelnõu (248 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (71 SE),
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (75 SE), tulumaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõu (82 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu
(88 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (110 SE),
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (112 SE), tulumaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõu (116 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse
eelnõu (127 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (130 SE),
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (133 SE), tulumaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõu (150 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse
eelnõu (151 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (155 SE),
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (181 SE), tulumaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõu (194 SE), tulumaksu seaduse muutmise seaduse
eelnõu (199 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (253 SE);
riigikaitsekomisjonis – kaitsekoostööst Soomega ja Eduskunta
kaitsekomisjoni visiidist Eestisse, kutsutud Kaitseministeeriumi
valitsemisala esindajad;
sotsiaalkomisjonis – Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemise Vabariigi
Valitsusele töötada välja meetmed üksi elavate pensionäride toetamise
suurendamiseks“ eelnõu (176 OE), Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele töötada välja meetmed üksi elavate pensionäride
toetamise suurendamiseks“ eelnõu (143 OE), riikliku pensionikindlustuse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (203 SE), riikliku pensionikindlustuse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (189 SE), riikliku pensionikindlustuse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (140 SE), riikliku pensionikindlustuse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (142 SE), kutsutud algataja ja
Sotsiaalministeeriumi esindaja.
Sündmus
Kell 13 – Riigikogu esimees Lauri Hussar osaleb töölõunal
õiguskantsleri Ülle Madisega.
Kolmapäev, 20. september
Kell 12 – infotund
Kell 14 – täiskogu istung
Esimene lugemine – üheksa eelnõu:
Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele loobuda
plaanist tõsta majutusasutuste käibemaksu" eelnõu (39 OE), Riigikogu
otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele loobuda maksutõusudest
ja kehtestada meetmed Eesti ettevõtluskeskkonna arendamiseks" eelnõu (64
OE), koolieelse lasteasutuse seaduse, kutseõppeasutuse seaduse ning
põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (231 SE),
põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning kutseõppeasutuse seaduse muutmise
seaduse eelnõu (22 SE), keeleseaduse ja ühistranspordiseaduse muutmise
seaduse eelnõu (20 SE), perehüvitiste seaduse muutmise seaduse eelnõu
(141 SE), Riigikogu valimise seaduse, kohaliku omavalitsuse volikogu
valimise seaduse ja Euroopa Parlamendi valimise seaduse muutmise seaduse
eelnõu (21 SE), kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse muutmise
seaduse eelnõu (74 SE), kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise
seaduse eelnõu (77 SE).
Komisjoni istung
Riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 8.30: Riigikontrolli riikliku
lennuettevõtte Nordica tegevuse ülevaatest, kutsutud Riigikontrolli
esindajad.
Sündmused
Kell 11 – Riigikaitsekomisjoni esimees Kalev Stoicescu kohtub Tallinna
Prantsuse Lütseumi gümnasistidega.
Kell 11–15 – Riigikogu konverentsisaalis toimub doonoripäev, kus
Riigikogu liikmed, kantselei töötajad ja külalised saavad loovutada
verd.
Kell 11. 30 – Riigikogu esimees Lauri Hussar avab Kadri Toomi
isiknäituse „Maa all ja maa peal“ (Toompea lossi kunstisaalis).

Neljapäev, 21. september
Kell 10 – täiskogu istung
Esimene lugemine – neli eelnõu: Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist tõsta käibemaksu kahe
protsendipunkti võrra" eelnõu (96 OE), Riigikogu otsuse „Ettepaneku
tegemine Vabariigi Valitsusele parandada üldist poliitilist kultuuri“
eelnõu (97 OE), julgeolekuasutuste seaduse muutmise seaduse eelnõu (30
SE), perehüvitiste seaduse muutmise seaduse eelnõu (49 SE).
Kell 14 – komisjonide istungid
Põhiseaduskomisjonis – välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu
(43 SE), välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu (47 SE),
välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu (95 SE), Välismaalaste
seaduse muutmise seaduse eelnõu (45 SE), välismaalaste seaduse muutmise
seaduse eelnõu (60 SE), Välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu
(61 SE), välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu (69 SE), kutsutud
algataja ja Siseministeeriumi esindaja;
riigikaitsekomisjonis – kell 14.30: NATO küberkaitsekoostöö keskuse
tööst (NATO küberkaitsekoostöö keskuses Tallinnas);
korruptsioonivastases erikomisjonis – 30 minutit pärast täiskogu
istungi lõppu: peaminister Kaja Kallase laenudokumentide ja huvide
deklaratsioonide arutelu (ruumis L332);
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 8.30: ; istung on avalik,
toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).
Sündmus
Kell 11 – Riigikogu esimees Lauri  Hussar osaleb Eesti VIII
Omavalitsuspäeval.
Reede, 22. september
Komisjoni istung
Euroopa Liidu asjade komisjonis – kell 10: Eesti seisukohad 25.-26.
septembril toimuval Euroopa Liidu haridus-, noorte, kultuuri- ja
spordinõukogu mitteametlikul kohtumisel, kutsutud kultuuriminister Heidy
Purga; Eesti seisukohad 25. septembril toimuval konkurentsivõime nõukogu
kohtumisel (siseturg, tööstus), kutsutud Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja; Eesti seisukohad 27.-28. septembril
toimuval Euroopa Liidu üldasjade nõukogu mitteametlikul kohtumisel,
kutsutud välisminister Margus Tsahkna; Eesti seisukohad 29. septembril
2023 toimuval Euroopa Liidu üldasjade nõukogu (ühtekuuluvuspoliitika)
mitteametlikul kohtumisel, kutsutud rahandusminister Mart Võrklaev;
Seisukoha andmine: Eesti seisukohad Euroopa Liidu julgeoleku- ja
kaitsevaldkonna kosmosestrateegia kohta JOIN(2023) 9, kutsutud Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja.
Sündmused
Kell 7.20 – Vastupanuvõitluse päeva hommikul, assisteerivad lipu
heiskamist Pika Hermanni torni Tallinna 21. Kooli liputoimkonna liikmed.
Pärast lipu heiskamist kohtuvad õpilased Riigikogu esimehe Lauri
Hussariga.
Kell 15 – väliskomisjoni liikmed kohtuvad Gruusia opositsioonipartei
United National Movement esindajatega.
Välislähetused

14.–19. september
Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta kohtub Hispaania
parlamendi Euroopa Liidu asjade komisjoni sekretariaadiga ning osaleb
Euroopa Liidu asjade komisjonide (COSAC) esimeeste kohtumisel Madridis
Hispaanias.

18.–21. september
Väliskomisjoni esimees ja NATO Parlamentaarse Assamblee (NATO PA) Eesti
delegatsiooni liige Marko Mihkelson osaleb NATO PA kaitse- ja
julgeolekukomitee ning poliitikakomitee ühisvisiidil Helsingisse ja
Hämeenlinna Soome.

19.-20. september
Riigikogu liige Mart Maastik osaleb Euroopa põllumeeste partei EPP Grupi
riikide parlamentide liikmete põllumajanduse kohtumisel Brüsselis
Belgias.

20.-21. september
Riigikogu liige Urve Tiidus osaleb Europoli parlamentaarse järelevalve
töörühma kohtumisel Brüsselis Belgias.

24.–26. september
Euroopa Parlamentidevahelise Kosmosekonverentsi (EPK) Eesti delegatsiooni
esimees Mario Kadastik ning liikmed Toomas Uibo ja Tõnis Lukas osalevad
EPK aastaistungil Viinis Austrias.
Riigikogu pressiteenistus
Maris Meiessaar
tel 631 6353, 5558 3993
e-post maris.meiessaar@riigikogu.ee<mailto:maris.meiessaar@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Riigikogu arutab Kert Kingolt saadikupuutumatuse võtmistTALLINN, 15. september, BNS – Riigikogu arutab esmaspäeval õiguskantsler Ülle Madise ettepanekut võtta riigikogu liikmelt Kert Kingolt saadikupuutumatus.
Ettekannetega esinevad riigikogus õiguskantsler Ülle Madise ja riigikogu liige Kert Kingo.
EKRE fraktsiooni liikmele Kingole esitas prokuratuur mullu septembris kahtlustuse paragrahvi järgi, mis käsitleb kelmust, kui see on toime pandud ametiisiku poolt. Teise paragrahvina kahtlustatakse Kingot võltsitud dokumendi, pitsati või plangi kasutamises eesmärgiga omandada õigusi või vabaneda kohustustest. Postimehele teadaolevalt lasi kahtlustuse kohaselt Kingo tasuda oma kuluhüvitistest ligi 10 000 euro eest mitme inimese õigusabiarveid.
Kert Kingo ise ütles mullu sügisel Postimehele, et tema vastu esitatud kahtlustused on alusetud. "Juba 14 juunil tuli riigikohtus otsus, milles kohtunikekogu viitab riigiprokurör Vahur Verte seaduse- ja menetlusnormide rikkumistele. Need on olulised rikkumised," sõnas Kingo ligi aasta tagasi ja lisas, et Verte on tema vastu algatatud kriminaalmenetluses samuti rikkunud menetlusnorme ja seadusi.
Kuriteokahtlustuse on saanud ka vandeadvokaat Martin Traat. Teda kahtlustatakse kelmusele kaasaaitamises. Kaasaaitaja on isik, kes tahtlikult osutab teise isiku tahtlikule õigusvastasele teole füüsilist, ainelist või vaimset kaasabi. Lisaks kahtlustatakse Traati dokumendi, pitsati või plangi võltsimises.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Jõhvi mees loovutas kelmidele 9000 eurotPolitsei alustas kriminaalmenetlust selle kohta, et 13. septembril helistas Jõhvis elavale mehele väidetav politseiametnik, kes selgitas, et mehe nimel soovitakse laenu võtta. Kelm ühendas mehe väidetava pangatöötajaga, kes palus laadida telefoni AnyDeski programmi, mida mees ka tegi. Pärast seda avastas mees, et tema kontolt on kadunud umbes 9000 eurot.Naabrid läksid tõuklema, politsei sekkus
14. septembril teatati politseile, et Narvas Kreenholmi tänaval asuvas kortermajas leidis aset naabritevaheline tõuklemine. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Noorpaar ründas kaht naist
13. septembril teatati politseile, et Narvas Kalda tänaval lõid 18aastane noormees ja 19aastane neiu konflikti käigus kaht naist. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Vaata järgi: Ettevõtjatele suunatud sanktsioonide infopäev (07.09.2023)Välisministeerium korraldas ettevõtjatele veebipõhise sanktsioonide infopäevaFoto: Välisministeerium
PRO tellijale
Välisministeerium korraldas 7. septembril 2023 ettevõtjatele veebipõhise infopäeva, kus tutvus sanktsioone ning andis ülevaate, kuidas muutunud ärikeskkonnas toime tulla.
Ettekannete teemad:
Finantssanktsioonid (Rahapesu Andmebüroo)
Kaupadega seotud sanktsioonid (Maksu- ja Tolliamet)
Äriteenuste sanktsioonid (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium)
Merendusega seotud sanktsioonid (Kliimaministeerium, Merevägi)
Välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsler Erki Kodar ütles, et infopäeva idee sündis soovist aidata ettevõtjatel navigeerida olukorras, kus Venemaa agressioon Ukrainas ja Venemaale kehtestatud sanktsioonid mõjutavad ärikeskkonda. “Eesti, Euroopa Liidu ja samameelsete riikide eesmärgiks on Venemaa agressiooni läbikukkumine ja sanktsioonidel on selle saavutamisel suur osakaal, sest majandustegevusest teenitud tuluga toidab Venemaa oma sõjamasinat,” ütles Kodar. “Sanktsioonid ja nende rakendamine on olulised Ukraina võidu toetamiseks ja Eesti julgeoleku tagamiseks. Eestile on Venemaale sõja hinna tõstmine eksistentsiaalne küsimus. Kõik otsused, mida ettevõtja teeb sanktsioonide rakendamisel, suurendab meie julgeolekut ja usaldusväärsust maailmas.”
“Tänu sellele, et ettevõtjad sanktsioone kohaldavad, saame piiravate meetmetega sõjamasina vastu võidelda,” ütles rahapesu andmebüroo asejuht Laura Aus. “Finantssanktsioon saab olla tõhus, kui ollakse hoolas seotud osapoolte, sealhulgas tegelike kasusaajate väljaselgitamisel kõikide tehingute puhul.”
Välisministeeriumi veebipõhine sanktsioonide infopäev 07.09.2023


Mis saab Kohtla-Järvest? Linnapea Virve Linder: „Pärast Eesti vabariigi iseseisvumist pole Kohtla-Järvel majanduslikus mõttes häid aegu olnud.“„Minu vene keel pole kunagi väga hea olnud,“ tunnistab kakskeelse linna Kohtla-Järve meer Virve Linder. „Arvasin, et kui minust saab Kohtla-Järve linnapea, olen sunnitud palju seda keelt kõnelema. Tegelikult on hoopis vastupidi olnud. Kõik tahavad eesti keeles rääkida!“ Ent noil tundidel, kui linnavalitsuses võetakse vastu kodanikke, tuleb ametnikel vene keelele üle minna. Sel lihtsal põhjusel, et paljudel linna inimestel on mugavam vene keeli kõnelda. „Meie jaoks ei ole probleem see, mis keeles keegi räägib, vaid see, et probleemid saaksid lahendatud,“ tõdeb üheksa kuud meeritoolil istunud naine. Kohtla-Järvel sündinu ja kasvanu.
Kodanike vastuvõtu aegadel on Virvel abiks kaks noort kolleegi, kes valdavad nii vene kui ka eesti keelt vabalt. „Nad on mulle suureks toeks olnud,“ tunnustab ta. „Aga avalikel üritustel ja linnas liikudes soovivadki inimesed kuulda eesti keelt ja keegi ei ole tulnud ütlema, et rääkigu ma vene keeles. Pigem pursitakse ise eesti keelt.“
Virve, kes on ausalt välja öelnud, et tahtis lapsest saadik linnapeaks saada, on kolmveerand aastat tuhisenud kui keravälk. Teda jaguks justkui igale poole. Ka suuri pidusid on linnarahvaga peetud õige mitu. Elu näikse olevat ses isemoodi linnas käima läinud.
Kohtla-Järve on satelliitlinn, see on kõrvaltvaatajale hoomamatu süsteem. Kohtla-Järve linna süda on Järve linnaosas, ent linnaosad laiuvad siin- ja sealpool Jõhvit. Lisaks Järvele on linnavalitsusel hallata ka Kukruse, Sompa, Ahtme ja Oru. See on leebelt öeldes päris keerukas skeem.
See esitab meile nii mõnegi väljakutse, et inimlikul tasandil olla ühtviisi hooliv ja tähelepanelik kõikide linnaosade suhtes. Kuna administratiivkeskus asub Järve linnaosas ja suurema osa ajast viibime siin, tuleb meil endale iga päev meelde tuletada ja arvestada kõigi viie linnaosaga. Muidugi seab see meid suurte väljakutsete ette ka eelarveliselt, sest mõnigi väiksem linnaosa on Kohtla-Järvele kahjumlik projekt, sest sealt ei laeku meile väga palju maksuraha, ent samas peame tagama, et seal elavatel inimestel oleks olemas kõik vajalikud teenused. Räägime siin lasteaiakohtadest, kultuuriüritustest või lume lükkamisest – inimeste ootus on ikkagi see, et neil oleks kõik käe ja jala juures. Veenda inimesi selles, et nende teenuste tarbimiseks peate istuma bussi peale ja sõitma kuni pool tundi, pole neile aktsepteeritav variant. Nii et väljakutseid on üksjagu.
Mäherdune linnaosa on Kohtla-Järvele kahjulik projekt? Sompa?
Sompa on huvitav piirkond, kuhu kolib järjest noori inimesi. Sealsed stalinistlikud korterelamud on sellise suurusega, et tänapäeval sobivad need ühe- või kahepereelamuks. Noored pered hindavad seda, et seal on majade ümber suured aiad, linnaosa on rahulik ja vaikne. Sompasse on noored pered järjest kolinud, sestap on see linnaosa Kohtla-Järve mõistes isegi perspektiivikas piirkond.
Kahjumlikkus puudutab näiteks Oru linnaosa. See on väga armas ja looduslikult kaunis, kuid kahjuks meist kaugel ja eraldatud. Muidugi on seal elanikkonna arv, nagu igal pool mujal Kohtla-Järvel, väga kõvasti langenud. Oru on meile murelaps.
(Remo Tõnismäe)
Minu meelest on teil veel üks murelaps. 1950. aastatel ehitatud stalinlikus ampiir- või renessanss-stiilis hooned. Selliseid on siin ohtralt. Kuid enamalt jaolt näevad need nukrad välja. Hea, kui aknad on vahetatud, veel parem, kui ka fassaad on üle värvitud. See on ka kõik. Tundub, et kinnisvara hind on Kohtla-Järvel nii madal, et isegi kodumaja kõpitsemine ei tasu end ära.
Stalinistlikke hooneid on meil erinevaid: on lihtsamaid ja suurejoonelisemaid. On selge, et paljude kaunistustega hoonete renoveerimine on kulukam kui „hruštšovka” või 1980. aastate paneelmaja puhul. Mul on kahju seda öelda, aga pärast Eesti vabariigi iseseisvumist pole Kohtla-Järvel majanduslikus mõttes häid aegu olnud. Siinsed inimesed on kulgenud kriisist kriisi ning paljud on hätta jäänud ka oma kommunaalarvete tasumise ja toidu laual hoidmisega. Majade välimus ei ole nende jaoks olnud prioriteet.
Viimastel aastatel on elu ka siin liikunud paremuse suunas. Oleme linnavalitsusega võtnud prioriteediks ergutada inimesi hooneid korda tegema, oleme neid teavitanud toetusprojektidest, kust tuge saada. Seetõttu on hakanud kasvama värske kuue saanud majade arv.
Kui aga linnas ringi liikuda, siis on näha maju, kus kaks külge on värvitud, kaks mitte. See ei ole potjomkini küla, vaid inimesed tegutsevad võimaluste piires. Ühel aastal värvitakse üks välissein, teisel teine. Tartus näiteks on suur hulk hruštšovka-tüüpi kortermaju korda tehtud, paljude otsaseinu ehivad teie enda kooli, Pallase õpilaste loodud seinamaalid. Kas see võiks olla Kohtla-Järve unelm?
Meil on olnud arutluse all sarnased projektid. Kohtla-Järvel on üks piirkond, mis koosneb hruštšovkadest, ja sealsed aktiivsed kodanikud unistavad, et nende kodumajadest võiks saada midagi sarnast Tartuga. Kuid Kohtla-Järvel peab kriitiliselt suhtuma sellesse, millised piirkonnad ja hooned on pikemas perspektiivis mõttekad, et neisse teha suuremaid investeeringuid.
Mina isiklikult näen ennekõike väärtust terviklikus stalinistlikus hooneteansamblis, kuhu kuuluvad väga head renoveeritud näited kultuurikeskuse ja loomemaja näol. Nende järgi on aimata, kui ilus see linn tervikuna võiks välja näha, kui sinnani jõuaksime, et korterelamudki saavad uue ilme.
Kui pikk teie perspektiivplaan oma kodulinnaga on, arvestades, et olete lapsest saadik tahtnud Kohtla-Järve linnapeaks saada?
Olen olnud kodanikuaktivist terve oma elu ja püüdnud jõudumööda eri projektidega linna ja maakonna elu paremaks muuta. Et ma endiselt ei loe ennast poliitikuks, vaid murelikuks linnakodanikuks, siis leian ka jätkuvalt võimalusi, kuidas seda kõike teha. Nüüd, kui oman palju paremat üle- ja sissevaadet linna toimimisse ja töösse, siis usun, et võimalusi siinset elu paremaks muuta on rohkem, kui ma enne suutsin näha.
Muidugi on siin murekoht: meie linnas on inimestel väga madal ettevõtlikkuse tase. See väljendub nii äris kui ka osalemises omavalitsuse elus, kaasarääkimises ja kultuuriüritustel.
(Remo Tõnismäe)
Harjumus on puudu?
Jah, ning tihtipeale polegi püütud inimesi selles suunas juhtida. Õnneks on täna meie koolides ja lasteaedades võetud kasutusele ettevõtliku kooli programm, mis suunab lapsi juba varakult aktiivsele suhtumisele, kaasarääkimisele ja isetegemisele. Varsti saame näha uut generatsiooni.
Siiamaani pole aga inimesi sellele õhutatud ja võibolla on neis ka kasvatatud õpitud abitust.
Teisalt on nõuka-ajast kaasa võetud hiiglaslikud kaevurite päeva peod. Tasuta peod. Kas see ei ole võtnud maha ka harjumust ise leida põnev kontsert ja sinna pilet osta, kui sulle tasuta suurpidu kätte antakse?
Meil on väga suured üritused, mida inimesed väga armastavad. Meie piirkonna inimestele meeldib suursugusus...
... teisisõnu – teatav bütsantslikkus?
(Puhkeb naerma.) Ütleme nii! Kaevurite päev ja keemikute päev on meie piirkonna ettevõtete promoüritused. Kaevurite päev oli seekord Jõhvis, kuid keemikute päev toimub siiani Kohtla-Järvel ja meil on selle üle väga hea meel. Peale selle, et meie inimesed seda pidu armastavad, toob see siia ka kaugemalt inimesi, kes positiivses mõttes üllatuvad. Selle üle, et Kohtla-Järve on arenenud teatud raamides. Loodan, et see annab neile tulevikus motivatsiooni tulla siia kultuuriüritusi korraldama.
Teisalt on meil meie enda kultuurikeskuse korraldatud üritus „Muusika vee peal“. See toimub juba kolmandat aastat meie rahvapargis, kus on suur tiik. Rõhuasetus on klassikalisel muusikal, mis siinseid inimesi ühendab ning toob nad kokku. Klassikalise muusika puhul ei mängi mitme kultuuri- ja keeleruumi inimeste jaoks keel, mida sa räägid, enam mingit rolli.
Kohtla-Järve umbes 33 000 elanikust on eestlasi väidetavalt 16 protsenti. Aastatega on see linn kõvasti kahanenud, mistap pole ka eestlaste protsent kuidagiviisi tõusta saanud.
Just koostasime linnale haridusstrateegiat ja selle käigus analüüsiti põhjalikult rahvastikuprotsesse. Õnneks või kahjuks tuli tõdeda, et kui Narva puhul on suurimaks probleemiks väljaränne, mistõttu rahvaarv on järsult vähenenud, siis Kohtla-Järve puhul on rahvastiku kahanemine suuremas osas seotud loomulike surmadega.
Praegu meie elanikkond lihtsalt vananeb ja ei ole nii, et meie inimesed Kohtla-Järvelt ummisjalu põgeneksid mujale paremat elu otsima. Varasematel aastatel lahkuti Kohtla-Järvelt sellepärast, et suurtööstused kukkusid kokku – need suured lahkujate hordid on ära olnud. Enamalt jaolt olid need inimesed, kes olid siia tulnud suurelt nõukogudemaalt puhtalt töö pärast. Kui töökohad ära kadusid, läksid ka nemad, sest neil ei olnud siin juuri ja oligi õige aeg minna paremat elu otsima mujalt.
Aga nüüdseks on siia suures osas jäänud inimesed, kes peavad Kohtla-Järvet oma kodulinnaks ja loodavad, et meil õnnestub selle linna areng uuele tõusule pöörata. Praegu on väga õige hetk, mil kodanikuühiskond ses linnas saab tekkida, areneda ja kasvada.
(Remo Tõnismäe)
Mis salata, Kohtla-Järve on jäänud Narva varju. Narva on märkimisväärse ajalooga piirilinn, kuhu turist kibeleb selfit „Mina ja Venemaa“ tegema. Kohtla-Järvel midagi sellist vastu panna ei ole. On see Narva varju jäämine teile teinekord meelehärmi ka teinud?
(Naerab.) Narva võluks on just need asjad, mida mainisite. Just see kogemus, mille inimene saab, kui ta seisab Euroopa ja Venemaa piiril. Narval on, mille peale rõhuda ja mängida. Kohtla-Järve ei ole päris hästi oma maasikat siiamaani leidnud.
Meie kohalikele inimestele on siinsed tööstusmaastikud elu osa, mina viskan aeg-ajalt nalja, et meil on tööstusromantika. Mujalt tulijad vaatavad, millised tehased, korstnad, toss, tuhamäed ja saastus. Ent meie inimesed teevad õhtuhämaruses uskumatult kauneid pilte nendest objektidest ning see kõik on meile omane ja kallis.
Kui aga Narva juurde tagasi tulla, siis mul on hea meel, et Narva on saanud uue hingamise, ja mul on hea meel, et neil on tugev juht Katri Raik. Tema on toonud Narva kaardile ja aidanud sel linnal ülejäänud Eestile rohkem omaks saada.
Mind kurvastab aga, et meie riigi juhid ja kõrged ametnikud ei suuda olla piisavalt riigimehelikud, et käsitleda meie riiki tervikuna ning pidada iga selle riigi osa oluliseks. Tahaksin, et kõikidele piirkondadele pöörataks võrdset tähelepanu, olenemata sellest, kes on kohalikus omavalitsuses juhtival kohal.
Peate silmas pikka perioodi, mil Kohtla-Järvet juhtisid keskerakondlased ja nende käitumise tõttu läksid suhted riigiga sassi? Minu mäletamist mööda võtsid sellest erakonnast pärit linnaisad hoiaku, et nad vastandavad end Eesti riigile.
Just. Ma isegi mõistan, miks siin tegutsevate riigiametite juhid keskendusid ainult oma valdkonnale ega püüdnudki linna siseellu sekkuda. Tegelikult lõi see suurepärase võimaluse linna kapseldumiseks, korruptsiooni vohamiseks ja linna arengu seisakuks.
Seetõttu olen õnnelik, et olukord on muutumas. Selle aja jooksul, mil mina olen linnapeana tegutsenud, on Kohtla-Järvet külastanud viis ministrit. Või isegi rohkem. On olnud sisukad jutuajamised ning eri riigiasutuste juhid on meiega koostööd otsinud. See ainult rõõmustab ja ma loodan, et seda protsessi pole enam võimalik tagasi keerata ka siis, kui poliitiline võim peaks uuesti vahetuma.
Ent ükskõik, kuidas Kohtla-Järve elu ei edeneks, jääb siiski üks valupunkt. Kõlavate loosungitega integratsioonikampaania on ilmselgelt läbi kukkunud. Nii ehk naa on pilt praegu selline, et suurem osa vene inimestest kas ei taha või ei oska end eesti keeles väljendada. On ka neid, kes häbenevad, sest kardavad, et ei kõnele eesti keelt piisavalt hästi. Kas Kohtla-Järve linnavalitsuses on olukord helgem?
Meie ametnikud räägivad väga head eesti keelt. Suures osas. Mul on mõnikord naljakaski, kui kaks vene inimest omavahel energiliselt eesti keeles vestlevad (naerab), aga see on neile nii sisse harjunud, et tööteemadel räägime eesti keeles.
(Remo Tõnismäe)
Ent Kohtla-Järve puhul me räägime ju kakskeelsest linnast. Narva puhul ei julge ma enam seda väita, ehkki püüdlikke eesti keeli kõnelejaid kohtab sealgi. Hea, kui ses venekeelses linnas kohalikud inimesed õpivad eesti keelt ja püüavad selles rääkida, ent Kohtla-Järve puhul on säilinud siiski väikene lootus.
Võin kinnitada, et meil on väga suur lootus. Olen ise töötanud õpetajana nii vene kui ka eesti koolides. 60/40 õpet võib kiruda ja pidada läbikukkunuks, ent tegelikkuses olen ma olnud tunnistajaks, et sellest on väga palju abi.
Tänasel päeval on nii, et kui otsime uusi töötajaid linnavalitsusse, siis kandideerijate seas on hästi palju minu endisi õpilasi vene koolist. Nad omandasid seal piisava põhja selleks, et minna edasi õppima eestikeelsetesse kõrgkoolidesse, et minna Eesti kaitseväkke ja seal oma eesti keelt edasi arendada. Praegu tunnevad nad end mõlemas keeles vabalt ja mitte üksnes suhtlustasandil, vaid ka ametlikus asjaajamises, kus on vaja spetsiifilist keelt. Nii et iga aastaga väheneb umbkeelsete inimeste arv.
Tõsi, osa umbkeelseid sureb vanaduse tõttu ära, nagu märkisite.
Jah, see on ka üks osa sellest, aga ikkagi – vene koolist välja kasvada ja mitte osata eesti keelt elementaarsel suhtlustasandil on ikka omaette saavutus. Selliseid noori on vähem kui neid, kes eesti keele omandavad. Lõpuks viivad nad tööpostil, kaitseväes või ülikoolis oma eesti keele oskuse sellisele tasandile, et saavad töötada väga vastutusrikastel ametikohtadel.
Sellele, et iga Kohtla-Järvelt kõrgkooli läinu pärast diplomi saamist koju tagasi pöördub, ei saa sada protsenti panustada. Ent miks teie pärast kõrgema kunstikooli lõpetamist Tartust kodulinna kibelesite?
Minu jaoks on olulisemaks elukeskkonnast olla lähedal oma lähedastele. Et mu ema-isa ja ka noorem õde olid siin, tundsin end Tallinnas ja Tartus poolikuna. Tahtsin olla neile lähemal. Mulle ei piisanud sellest, et käia kord paari nädala tagant perel külas. Mind tõmbas pere juurde hästi palju ja mulle tundus, et enese jagamine ei ole hea. Seetõttu otsustasin tagasi tulla. Kuid lõpuks oli see ikkagi armastus, mis viimase põntsu pani: sain tuttavaks oma praeguse abikaasaga, kes on ka Ida-Virumaalt pärit ja kes on täiesti veendunud, et tahab siduda oma elu kodukohaga. Nii me teineteist leidsime ja oma elu siin sisse seadsime. Ning ma ei ole mitte kordagi seda kahetsenud, et tulin Ida-Virumaale tagasi. Minu jaoks on see kõigi võimaluste maa. Siiamaani. Ning oleks seda palju rohkematele noortele, kui nad julgeksid seda riski võtta.
Taipan, et ootate siit läinuid koju tagasi?
Me kutsume hästi palju mujalt inimesi panustama Ida-Viru arengusse, kuid kõige rohkem peaksime panustama sellesse, et meie enda noored tuleksid siia tagasi. Nad on saanud mujal elukooli ja kogemuse, kuidas tegelikult elu toimima peaks ja mida saaks lihtsate vahenditega teha, et elu siin paremaks, turvalisemaks ja ilusamaks muuta.
Mis neid tagasi tulemast takistab?
Varem oli takistuseks see, et väga pikka aega linnavalitsuses võimul püsinud seltskond jagas ametikohti poliitilistel eesmärkidel ja see ei andnud noorele inimesele võimalustki õiglase konkurentsi teel siit ukse vahelt sisse saada.
Teil on praegugi linnavalitsuse maja uks lukus, tuleb kella lasta, et sisse lastaks.
(Naerab.) Tuleb kella vajutada, saab sisse. Aga nüüd on meil hetk, mil toimub põlvkondade vahetus, haritud noored on oodatud. Eriti kodulinna noored. Mul on aga väga heal meel, et meil on õnnestunud meile tööle meelitada ka inimesi mujalt. Siinne linnalisus on omanäoline, sest Eestis teist sellist paika pole, kus suure linna kõrval on järgmine suur linn ja veel üks suur linn. See, kuidas meie inimesed nende linnade vahel edasi-tagasi sehkendavad, on hoopis teistsugune elukorraldus kui mujal Eestis. Vahemaad on tegelikult väiksed, inimesi on palju. Siin on põnev. Igas mõttes.


Kõrvitsapüreesupp - kuldne nagu sügisKõrvits sobib muukski kui vaid hoidiste tegemiseks. Näiteks saab sellest, kui õige pisut vaeva näha, maitsva sametise püreesupi.Kuressaare ametikoolis 3. kursusel kokandust õppivate Marken Haandi ja Samuel Sülla kinnitusel pole kõrvitsasupi tegemises midagi keerulist. Esmalt tuleb selle roa peategelane ehk kõrvits muidugi puhastada, koorida ja tükeldada ning ahjuplaadile panna.Seejärel puhastavad ja tükeldavad noored kokad ülejäänud köögiviljad. Needki rändavad küpsetusplaadile, nagu ka rosmariin ja küüslauk.Küüslauku koorida ja peeneks hakkida või pressida pole tarvis. Kõige parem on, kui see köögiviljadele lisada tervete küüntena - pärast saab ahjus pehmeks küpsenud küüned kestadest välja pressida ja kestad minema visata.Aeg on määrida köögiviljad kokku õli ja maitseainetega - soola, pipra ja paprikapulbriga.Nüüd plaat kuuma ahju! Sellal, kui köögiviljad küpsevad, on piisavalt aega, et tükeldada ja praadida peekon - see on mõeldud supi kaunistamiseks.Umbes poole tunni pärast on köögiviljad ahjus pehmeks muutunud ehk supiteoks valmis. Rosmariini roll maitsetaimena on täidetud - selle võib ära visata.Küps kuum köögivili blenderisse pandud, lisavad Marken ja Samuel sellele tomatipüree, toorjuustu ja kuuma köögiviljapuljongi.Omatehtud puljong on parim!Puljong on noortel kokkadel juba valmis keedetud - porgandist, sibulast, porrust, juursellerist ja fenkolist ehk apteegitillist. Keetmiseks kulus ligi tund.“Madalal kuumusel,” märgib Samuel.Kes soovib minna lihtsama vastupanu teed, võib muidugi kasutada poest ostetud valmis puljongit. Samuti on võimalus teha puljong kas vastavast pulbrist või kuubikust.Pole vist tarvis öeldagi, et omatehtud puljong on siiski kõige tervislikum - puuduvad ju selles kunstlikud säilitus-, lõhna- ja maitseained.Blenderdada tasub supi komponente nii kaua, kuni tulemus on tükkideta ühtlane ja sametine mass.Nüüd on sobiv hetk supp lõplikult maitsestada ja siis serveerida. Samuel tõstab supi kulbiga kaussidesse, Marken asub portsjoneid kaunistama.Ühe kausitäie kaunistuseks riputab ta supile kõrvitsaseemneid, teisele portsule peekoniraasukesi.Kummassegi kaussi supi pinnale veel mõned tilgad rohelist ürdiõli ja ongi kuldne kõrvitsasupp valmis!Ootavad praktikat HispaaniasMõni sõna ka meie tänastest supitegijatest.Kui Marken Haandi sündis-kasvas Saaremaal, siis Samuel Sülla on pärit hoopis Hiiumaalt.Miks Samuel just Kuressaarde, aga mitte näiteks Tallinna kolis - eks ikka siinses ametikoolis pakutava kokanduseriala ja selle kõrge maine pärast.Samueli sõnul on talle süüa teha meeldinud juba lapsest saadik. Enne ametikooli astumist oli tema leivanumber pastatoidud, praegu aga pigem veiseliharoad.“Minu lemmiktoit on veiseantrekoot,” märgib Samuel. “Ja muidugi krevetid.”Kust sai aga alguse Marken Haandi kokandushuvi?“Ilmselt sellest, et mulle meeldib hästi süüa,” räägib Marken Haandi. “Selleks aga, et hästi süüa, tuleb toit kõigepealt valmis teha.”Markeni sõnul on tal nii siin Saaremaal kui ka mandril päris palju sugulasi, kes on head kokad.Kuna söögitegemine õnnestus ka noormehel endal üsna hästi, astus ta ametikooli kokaks õppima. Markenile endale meeldib vahest kõige rohkem valmistada pastaroogasid.“Need on lihtsad ja väga maitsvad, kui õigetest komponentidest teha,” põhjendab ta.Hiljuti käisid Marken ja Samuel kuupikkusel kokapraktikal Küprosel. Mõlemad jäid selle kogemusega väga rahule ning loodavad peagi minna järgmisele praktikale - Hispaaniasse.Mõlemad noored kokad käivad õpingute kõrvalt tööl - Samuel Johan spaa restoranis Pähkel, Marken restoranis Saaremaa Veski.Mida pärast ametikooli lõpetamist edasi teha, pole Marken ja Samuel veel otsustanud.“Pakkumisi on tulnud erinevatest kohtadest,” räägib Marken. “Vahest lähen mandrile või siis hoopis välismaale - kuhugi lõuna poole.”Välismaale tööle minekust on mõelnud ka Samuel. “Mulle meeldib väga Hispaanias - nii riik ise kui ka sealne köök,” lausub ta.Täpsemate tulevikuplaanide tegemiseks on siiski veel pisut aega, sest kooli lõpetavad Marken ja Samuel tuleva aasta juunis.KÕRVITSAPÜREESUPP5-6 portsjonit• 1 kg kõrvitsat • 3 keskmist või 2 suurt porgandit • 1 sibul • 1 sellerivars • 2 küüslauguküünt • 2 sl õli • 1 rosmariinioks • 1 tl suitsutatud paprika pulbrit • 750 ml köögiviljapuljongit • 1 sl tomatipastat • 4 sl toorjuustu • soola ja pipart • vajadusel (kui supp saab liiga paks) veel puljongit või vahukoort • kaunistamiseks ürdiõli, kõrvitsaseemneid või pisut peekonitKuumuta ahi 200 kraadini. Puhasta kõrvits, koori ja eemalda sisemine pehme osa. Lõika kõrvits tükkideks ja aseta tükid ahjuplaadile. Puhasta ja tükelda porgand ja sibul, haki sellerivars ning lisa köögiviljad koos koorimata küüslauguküüntega kõrvitsatükkidele ahjuplaadil. Lisa rosmariinioks, määri köögiviljad õli ja maitseainetega kokku.Rösti ahjus 30 minutit või kuni kõrvits ja porgand on pehmed. Kuni köögiviljad on ahjus, tükelda peekon peeneks ja prae pannil pruuniks.Võta küpsetusplaat ahjust välja. Eemalda rosmariin. Lõika küüslauguküünte otsad maha ja pressi pehme sisu köögiviljade peale. Viska kestad minema.Pane ahjuplaadi sisu blenderisse, lisa puljong, toorjuust ja tomatipasta. Püreesta. Kui mass on liiga paks, lisa vedeldamiseks puljongit või rõõska koort ja lase blenderil veel pisut aega töötada. Maitsesta. Tõsta kulbiga kaussidesse ja kaunista. Head isu!"Sellal, kui köögiviljad küpsevad, on piisavalt aega, et tükeldada ja praadida peekon - see on mõeldud supi kaunistamiseks."PEAAEGU VALMIS: Samuel Sülla tõstab supi kulbiga kaussidesse, Marken Haandi asub portsjoneid kaunistama.KÕRVITSASEEMNED JA ÜRDIÕLI sobivad selle supi kaunistamiseks suurepäraselt. 4X MAANUS MASINGKÖÖGIVILI muutub ahjus pehmeks poole tunniga.Monika Metsmaa