Analüüs: vaatamata ilusatele juttudele ei pruugitagi Ukrainat võtta vastu Euroopa Liitu – õhus on ohu märgidJuuni lõpus Brüsselis viietärnihotellis Amigo toimunud hommikusöögi ajal alustasid Euroopa Liidu võimsaimate riikide juhid tõsimeeli arutelusid selle üle, kuidas Ukraina klubisse tuua.
ELi kümne rahvaarvult suurima riigi, sealhulgas Prantsusmaa, Saksamaa, Poola ja Rumeenia valitsusjuhid vaatasid läbi lugematul hulgal viise, kuidas selline oluline samm blokki dramaatiliselt ümber kujundaks, vahendab Financial Times.
Kogunemisega kursis olevate inimeste sõnul tegid mitteametlikud kõnelused selgeks, kui palju erinevaid küsimusi on kaalul – ja kui radikaalselt peaks liit kohanema, et selline ajalooline laienemine vastu võtta.
Rattad pandi liikuma. Kohal olnud juhid leppisid kokku tulevaste kõneluste jaoks tööprotsessi loomises ja pärast seda alustasid riikide valitsusametnikud positsioonide kooskõlastamise rasket ülesannet. „Tahtsime näha, kas suudame luua piisava poliitilise toetuse, et edasi minna,” ütleb üks teavitatud inimestest. „See on nii suur väljakutse. . . Eesmärk oli näha erinevaid vaateid.”
Kohtumine tegi ühe asja selgeks: see kinnitas, et ideesid, mis võisid isegi 18 kuud tagasi tunduda jaburad, võetakse nüüd tõsiselt.
Sõda Ukrainas muutis kalkulatsioone radikaalselt. Rõhutades jõhkralt ohtu, et riigid jäävad geopoliitilisse nn halli tsooni, nii väljaspool Venemaad kui ka Lääne sfääri, kutsus Moskva sissetung ELi laienemispoliitikas esile põhjaliku nihke passiivsusest proaktiivsele strateegiale.
Eelmise, 2022. aasta veebruarile järgnenud kuudel muutis EL Ukraina, Moldova ning Bosnia ja Hertsegoviina kandidaatriikideks ning alustas ühinemisläbirääkimisi Albaaniaga. Samuti on tihenenud koostöö nelja teise ametliku kandidaadiga – Montenegro, Põhja-Makedoonia, Serbia ja Türgiga.
Samal ajal kui ELi juhid räägivad Ukraina „teest” liikmesuse poole, seavad paljud liikmesriikide ametnikud ja diplomaadid eraviisiliselt kahtluse alla, kas see üldse kunagi juhtub.
Ukraina ei ole mitte ainult sõjariik, vaid see oleks konfliktieelse rahvaarvu järgi bloki suuruselt viies liige ja kaugelt vaeseim, mis mõjutab eelarvete ümberjagamist. Kuid ka Kiievi taotlus on asi, mis on rohkem kui ükski teine tekitanud sügavaid küsimusi kogu Euroopa projekti tuleviku kohta.
„Oleme pidanud oma mõtteviisi tohutult muutma pärast sõja algust Ukrainas. Nüüd näeme laienemist kui midagi, mis on muutunud vältimatuks, millekski, mida on vaja meie kontinendi stabiliseerimiseks,” räägib hommikusöögi koosolekuga kursis olev isik. „Niisiis, olles sellest aru saanud, peame kiiresti välja mõtlema, kuidas me seda kõike teeme ja millised on tohutud tagajärjed meie liidule rahanduse ja otsuste tegemise osas.”
Sõda võis küll poliitilisi tuuli muuta, kuid see ei ole muutnud muutumatuid väljakutseid, mis on seotud ELi laienemisvõimega. Brüsselis ja teistes liidu pealinnades ei küsi ametnikud mitte ainult seda, kas Ukraina suudab sõja lõppedes ellu viia ELiga liitumiseks vajalike reformide pikka nimekirja, vaid ka seda, kas blokk suudab ennast piisavalt reformida, et lisaks Ukrainale endaga liita hulga potentsiaalseid uusi liikmeid.
Kuna Ukraina president Volodõmõr Zelenski pingutab jõuliselt selle nimel, et ühinemisläbirääkimiste alustamine detsembriks toimuks, on üha aktuaalsem tunne, et ELi suutlikkust uusi liikmesriike vastu võtta ei saa lihtsalt eirata hoides sissepääsu ust suletuna.
„ELi juhid on valmis neid laienemise küsimusi tõsiselt võtma – nad mõistavad, et sellel on oma hind ja nad mõistavad ka seda, et laienemine mõjutab oluliselt ELi sisemist toimimist,” ütleb Brüsseli Geopoliitika Instituudi asutaja Luuk van Middelaar.
Van Middelaari sõnul käsitletakse Brüsselis arutelu kui „vastuvõtmisvõimet” – see kõlab nagu teaduslik kontseptsioon ELi laienemisvõime kohta. „Kuid tegelikult see pole nii,” jätkab ta. „See on väga poliitiline arusaam, mis on mähitud bürokraatlikku kangasse.”
Arutelu selle üle, kuidas laienemine võib ELi muuta, on suures osas peetud eraviisiliselt, kuna poliitikud püüavad vältida avalikku arutelu millegi üle, mis potentsiaalselt lõhesid tekitab ja jääb kaugeks võimaluseks.
Näiteks paljud liikmesriigid näevad vaeva, et leida lahendusi, mis väldiksid ELi aluslepingute ümbertegemist. See oleks pikk ja poliitiliselt pingeline protsess, mis nõuaks paljudes riikides rahvahääletusi, pakkudes euroskeptiliste kampaaniate jaoks siseriiklikke tulipunkte.
Kuid otsus võtta ELi 27 juhi osalusel tänavu oktoobris Granadas toimuvate arutelude päevakorda „vastuvõtuvõime” peegeldab tõdemust, et seda teemat ei saa enam vaka all hoida.
„See seisneb probleemide tuvastamises, mida peame enne riikide ühinemist lahendama,” ütleb üks ELi diplomaat. „Peame läbi mõtlema, mida see tähendab. . . kuidas me tagame liidu toimimise?”
Praeguses etapis on arutelud pigem seotud küsimuste väljaselgitamisega, mida laienemine ELi jaoks tõstatab, mitte aga poliitiliste otsusteni jõudmisega. See on mõistetav, arvestades, kui ebakindlad need laienemise väljavaated tegelikult on.
Kui raudse eesriide langemine ja soov integreerida endised idabloki riigid nagu Poola lääne demokraatia ja kapitalismi aitasid tugevalt toetada 2004. aasta suure paugu ühinemisvooru, kui blokiga ühines 10 riiki, siis seekord on praeguse kandidaatide vastuvõtmine vähem selge.
See vastuvõtmisvõime küsimus taandub kahele põhiteemale. Esiteks, kuidas reformib EL oma eelarvet uute liikmetega, kes saavad tõenäoliselt ELi rahastamisest kasu? Kuidas reageerivad vähem jõukad liikmesriigid ideele muutuda netomaksjaks?
Teine küsimus on: millised institutsionaalsed reformid oleksid vajalikud tagamaks, et EL suudab tagada sujuvad otsustusprotsessid, kui liidul on praeguse 27 pealinna asemel koguni 35 pealinna. Protseduuride ümberkorraldamata jätmine võib ELile valmistada peavalu, eriti poliitika valdkondades, mis nõuavad üksmeelt.
Ukraina liikmestaatus mõjutab kõige rohkem ELi rahandust. Nagu Financial Timesi poolt nähtud ELi nõukogu sisedokument rõhutab, on ELi eelarve kaks suurimat valdkonda ühine põllumajanduspoliitika (CAP) ja ühtekuuluvus ehk piirkondlikud kulutused, mis kokku moodustavad ligikaudu 62 protsenti ELi seitsme aasta eelarvest ehk umbes 370 miljardit eurot.
Ukraina põllumaa suurus ületab Itaalia territooriumi ja sealne põllumajandussektor, mis annab tööd 14 protsendile elanikkonnast, muudaks olukorda. Sellest järeldub, et Ukrainast saaks suurim CAPi rahastamise saaja, millest suurem osa moodustavad otsetoetused põllumajandustootjatele või sissetulekutoetus.
Tagajärjed oleksid rasked: teised liidu põllumehed peaksid leppima palju väiksemate toetustega või EL peaks kokku leppima oma põllumajanduseelarve olulises suurendamises.
Prantsusmaal, kus põllumajandussektoril on tohutu mõju, oleksid poliitilised tagajärjed hirmutavad. Sama kehtib nende riikide kohta, mis on olnud Ukraina ühinemise silmapaistvad toetajad. Näiteks Poola, mille president Andrzej Duda kutsus 2022. aastal Ukrainat kiirendatud korras liitu vastu võtma, keelas aasta hiljem osa Ukraina põllumajandustoodete impordi. Varssavi asus tegutsema pärast seda, kui odava teravilja üleküllus kutsus esile riigi põllumeeste häälekad protestid, ja nõudis, et Euroopa Komisjon laiendaks sel suvel need keelud teistele Ukraina toodetele.
„Ukraina pole veel isegi EL-i astunud ja juba on ühisturg kahjustatud,” märgib teine EL-i diplomaat.
Kui rääkida piirkondlikust rahastamisest, siis Brüsseli Geopoliitika Instituudi mõttekoja poolt tippkohtumise-eelse hommikusöögi koosoleku jaoks koostatud teade esitas suure väljakutse. Enamiku praeguste liikmekandidaatide, sealhulgas Ukraina SKT elaniku kohta jääb ostujõu pariteediga mõõdetuna alla ELi madalaima sissetulekuga liikmesriigile Bulgaariale.
„Ühtekuuluvuspoliitika loogika on see, et vahendid tuleb suunata liidu uutele liikmetele, mis on praeguste kasusaajate kahjuks, välja arvatud juhul, kui ELi tulusid kogutakse rohkem,” märgitakse poliitika dokumendis. Teisisõnu: „Kas pirukas kasvab, või saab igaüks väiksema viilu.”
Lääne pealinnad soovivad koostada konkreetseid finantsmõju uuringuid oktoobri tippkohtumiseks, et nad saaksid kõigile liikmesriikidele selgeks teha käegakatsutava mõju nende praegusele eelarvele.
Arvestades ebakindlust sõjajärgse majanduse olukorra osas pärast konflikti lõppu, on võimatu täpselt välja arvutada, millised on Ukraina vajadused. Kuid kui Ukraina ühendataks praeguse ühtekuuluvuseelarvega aastateks 2021–27, hüppaks see abisaajate edetabeli tippu, jäädes alla vaid Poola 77 miljardi euro suurusele eraldisele, arvutab Bruegeli mõttekoja analüütik Zsolt Darvas.
Teine EL-i nõukogu koostatud mitteametlik hinnang viitab sellele, et Ukraina liitumine muudaks Prantsusmaa CAPi netomaksjaks ja Poola muutuks suurimast EL-i vahendite netosaajast üldiseks netomaksjaks.
„Kui olete komisjoni eesotsas, võite ELi eelarvet kahekordistada või panna kõiki ohvreid alla neelama,” ütleb teine diplomaat ja lisab, et ELi enda uuringud, kui need avalikustatakse, on kainestav lugemine ja rõhutavad, kui valusad on eesseisvad otsused.
Mõned Brüsseli ametnikud väidavad, et rahast veelgi suurem probleem on see, kuidas EL tagab oma toimimise jätkamise.
Välis- või maksupoliitika osas ühehäälse otsustamise juurde jäämine muutuks laienenud ELis keerulisemaks, arvestades võimalust, et üks riik võib kasutada vetoõigust ja blokeerida kõik ettepanekud, mis talle ei meeldi – seda võimu kasutab sageli Ungari.
Lisaks oleks suurriikidel, kes on harjunud blokeerivaid vähemusi hõlpsasti hääletamisel üle trumpama – kus EL-i reeglid lubavad nn kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseid langetada –, keerulisem kokku saada piisavalt suuri sarnaselt mõtlevatest liikmesriikidest koosnevaid koalitsioone.
Mõte EL-i otsustusprotsessi põhjapanevatest reformidest tõstatab väljavaate, kas laienenud liikmeskonnaga arvestamiseks on vaja lepingut muuta. Kuid diplomaadid tajuvad enamikus pealinnades vähe toetust lepingu reformimisele, kuna kardetakse, et see avaks Pandora laeka täiendavate nõudmistega.
„Enamikus liikmesriikides puudub isu reforme läbi viia lepingumuudatuste kaudu. Ja tegelikult on võimalik päris palju saavutada, ilma et oleks vaja mingeid lepingumuudatusi,” ütleb van Middelaar.
Brüsseli Geopoliitika Instituut väidab, et olemasolev ELi leping pakub juba võimalusi olulisteks muutusteks valitsemises. Näiteks ei oleks vaja mingeid muudatusi, et vähendada volinike arvu praeguselt ühelt iga liikme kohta kahele kolmandikule. Niinimetatud passerelle klausel võimaldab mõnel juhul vetost mööda minna.
Prantsusmaa suhtub vajalikesse muudatustesse pooldavalt väites, et EL tegi vea, jättes 10 uue liikme vastuvõtmisel menetlused sujuvamaks muutmata. Euroopa minister Laurence Boone ütles, et Pariis soovib võimalike valikute üle laiaulatuslikku arutelu. „Oleme avatud režiimis,” lisab ta.
See võib hõlmata uudseid laienemisviise, sealhulgas etapiviisilist protsessi, kuni uued liikmed saavad teatud privileegid, ütles Boone, kes rõhutab, et Prantsusmaa on pühendunud ELi laienemisele ega püüa protsessi edasi lükata. Kuid lisaks Euroopa Liidu detsembris tehtud otsusele alustada ühinemisläbirääkimisi Ukraina ja teiste kandidaatriikidega soovib Pariis, et liit võtaks ka kohustuse reformideks.
See hõlmab Prantsuse vaadet „muutuva geomeetria” taaselustamisele, ideele, et ELi liikmesriikide erinevad grupid peaksid erinevate poliitikatega tihedamalt lõimuma, vältides samal ajal kahetasandilist Euroopat. „Kui mõned riigid ei taha täpselt sama asja, kuidas me sellega toime tuleme?” küsib Boone. Ta näeb, et diferentseerumisprotsess on „väga järkjärguline ja progressiivne”.
Boone’i argument vihjab liikmesriikide murele selle pärast, kuidas EL-i laienemine siseriiklikult kulgeb.
ELi jaoks on halb kogemus Poola ja Ungari, kes on endiselt komisjoniga õigusnormidele vastavuse pärast konfliktis.
Nagu märgib üks ELi diplomaat, nõuavad mõned olemasolevad pealinnad uute liikmesriikidega seoses äärmiselt tugevate kaitsemeetmete võtmist, et kaitsta õigusriigi põhimõtet ja kohtusüsteemi sõltumatust. Samuti oleks vaja astuda samme ühtse turu reeglite jõustamise tugevdamiseks, hoiatab diplomaat.
Täiendavad küsimused on seotud ajakavaga, mille jooksul olemasolevad liikmesriigid nõustuksid avama end uute liikmete liikumisvabadusele. Siis on loomulikult tagajärjed julgeolekule, kui võetakse liikmeks selline riik nagu Ukraina, kus on konflikt Venemaaga, aga ka Balkani riigid, mis on endiselt etniliste pingete koldeks.
„Sellist tagasilangust nägime Poolas ja Ungaris. Ja see tähendab, et me rakendame praegu läbirääkijariikidele palju karmimaid nõudeid, mis puudutavad õigusriiki, kontrolli ja tasakaalu, poliitilist süsteemi, kohtusüsteemi sõltumatust, korruptsioonivastaseid meetmeid ja meediat,” ütleb Euroopa Liidu väärtuste volinik Vera Jourova, lisades, et ühinemiskõnelused on palju raskemad kui varem.
Praegu, isegi kui EL alustab tööd selle kallal, mida selle elluviimiseks võib vaja minna, jääb Ukraina liikmelisus hüpoteetiliseks. Komisjoni president Ursula von der Leyen tunnistas mais Kiievit külastades, et „mõnedele võib tunduda, et vabast ja rahumeelsest Ukrainast Euroopa Liidus on võimatu, ebatõenäoline või liiga kauge rääkida”. Kuid ta lisas: „Euroopa eesmärk on muuta võimatu võimalikuks.”
Mõned diplomaadid ei jaga tema optimismi ja kahtlevad, kas see üldse kunagi teoks saab. Eraviisiliselt viitavad nad väljavaatele pigem kui „kas”, mitte „millal”.
Siiski rõhutavad EL-i ametnikud järjekindlalt Ukraina silmatorkavalt kiireid edusamme president Zelenski ajal, mis tähendab, et paljud näevad üha suuremat tõenäosust, et Ukraina saab enne aasta lõppu ühinemiskõnelusteks rohelise tule. „Nad teevad sõjatingimustes üsna tähelepanuväärset tööd,” ütleb kolmas ELi diplomaat. „Seal on kohutavalt palju sisetööd, et tagada, et meil oleks asjad kodus korras.”
Mõned ametnikud rõhutavad, et reaalsus on see, et ühinemine oleks tõenäoliselt pikaajaline protsess, kus kandidaatidele võimaldatakse aja jooksul järkjärguline valdkondlik integratsioon, mis aitab neid õrnalt liikmelisuse suunas.
Lõppeesmärk on selge. Nüüd on alanud töö marsruudi välja mõtlemiseks. „Ma tean, et see näeb välja nagu hiiglaslik mägi,” ütleb Boone, „aga me üritame pigem lõunapoolset külge võtta heade jalatsite kui põhjapoolset plätudega.”


PolitseiNARVA MEES LOOVUTAS KELMIDELE 3300 EUROTJärjekordseks telefonikelmide ohvriks osutus Narvas elav mees. Talle helistanud tegelased väitsid, et tema pangakontol on käimas pettusekatse ning selle kiireks peatamiseks peab ta alla laadima AnyDeski programmi (mis võimaldab mujalt ligipääsu tema arvutisse) ja sisestama oma pangaandmed. Nii kui mees helistajate soovituste järgi tegutses, kadus tema pangakontolt 3300 eurot.ÄHVARDAJA PÕHJUSTAS NAABRILE SURMAHIRMUKolmapäeval sai politsei teada, et Ahtmes Maleva tänaval ähvardas 46aastane mees oma naabrit nõnda, et too hakkas tundma hirmu oma elu pärast. Politsei alustas kriminaalmenetlust.KESKEALINE MEES LÕI VANEMAT NAISTKolmapäeval lõi 38aastane mees Kohtla-Järvel Mõisa tee korteris 64aastast naist. Politsei pidas lööja kinni ja alustas kriminaalmenetlust.KAHEKSA RIIGI KODANIKUD POLNUD EESTIS TERETULNUDKolmapäeva ja neljapäeva jooksul suunasid piirivalvurid Narva piiripunktist Venemaale tagasi 23 inimest, kes olid kaheksa riigi kodanikud.Suurem osa neist - kaheksa - olid Venemaa kodanikud, aga tagasisaadetute seas oli ka Ukraina, Moldova, Gruusia, Kanada, Peruu, USA ja Iisraeli kodanikke.Põhjus, miks nad Eestis teretulnud polnud, oli enamasti see, et neil puudusid asjakohased dokumendid riiki sisenemiseks, nad andsid reisi eesmärkide kohta ebaselgeid ütlusi või tuvastati vestluse käigus, et inimene võib olla ohuks meie riigi avalikule korrale või julgeolekule.


TOP 10 lood | Vigade parandus aastaaruannetes, võlglaste vara varjamine, raamatupidajate palgad jt loetumad teemad juulisSiit leiad raamatupidaja.ee 10 kõige olulisemat uudist ja artiklit, mis pälvisid lugejate erilise tähelepanu juulikuus. Vaata, kas teised lugejad leidsid midagi sellist, mis sul märkamata jäi.
Foto: Ergo Sander
1. Need 9 raamatupidamisbürood korrigeerisid tunamulluseid aruandeid. Millise olulise vea nad avastasid?!
Kaua tehtud kaunikene, ütleb vanarahvas elutargalt. Kaunikene küll, sest need raamatupidamisbürood kauplesid 2021. aastal kasuga, aga nad muutsid ka juba esitatud aastaaruandeid.
2. 10 levinud viga majandusaasta aruandes, mis ähvardavad tuua kopsaka kulu
Investeerides ettevõtte kaudu väärtpaberitesse ja kinnisvarasse tasub eksperdi sõnul teada ja vältida neid kümmet kõige enam tehtavat viga.
3. Karm reaalsus: raamatupidajad ja tööandjad aitavad ise igapäevaselt kaasa võlglaste vara varjamisele
Kui ettevõttes on palju võlglasi, kelle suhtes käimas ka täitemenetlus, tasub ehk naerukoolituse asemel pakkuda töötajatele hoopis võlanõustamist, sest nii saavad inimesed targemaks ja ka rõõmsamaks, kui nende pangakontolt ei võeta jõuga ära viimast toiduraha.
4. Riigikohus | Nõudest loobumist võib käsitleda kui kingitust
Lahendis nr 3-20-326/32 selgitas riigikohus, et seotud isikutele antud laenunõuete mahakandmist võib käsitleda kui kingituse tegemist.
5. Raamatupidajate palgad I kvartalis: mehed teenivad naistest oluliselt rohkem
Kõigis ametirühmades teenivad mehed rohkem kui naised ja maakondade lõikes olid raamatupidajate palgad suisa seinast seina.
6. Juriidilistele isikutele võib postkasti potsatada trahvi- või kustutamishoiatus
Pärast majandusaasta aruande esitamise tähtaega tehakse automaatne kontroll, kes on aruande esitanud ning seejärel saadetakse esitamata juriidilisele isikule välja juba trahvi- või kustutamishoiatus, rääkis justiitsministeeriumi kohturegistrite talituse juhataja Margit Veskimäe.
7. Digilahendus raamatupidamises: tüütut käsitööd kuni 10 tööpäeva aastas jälle vähem
Raamatupidajale tähendab protsesside automatiseerimine ajasäästu, mugavamat teenust ja vähem tüütut käsitööd.
8. KKK: rendiautode arvestus ja deklareerimine
Maksuekspert Tõnis Elling selgitab rendiautode ettevõtluses kasutamise üle arvestuse pidamise ja deklareerimise nüansse.
9. Kes vastutab aastaaruande vigade eest?
Vigade põhjuseks võib paraku olla ka info varjamine omanike, töötajate või koostööpartnerite eest ning tegemist võib olla ka teadliku pettusega.
10. Erinevad meetodid: puhkusetasu eraldise arvestamine ja selle kajastamine
BDO eksperdid selgitavad koos asjakohaste näidetega puhkusereservi arvestamist, aegumist ja peatumist ning kajastamist raamatupidamises.
Juunikuus enim tähelepanu pälvinud lood leiad SIIT.
Vaata ka palgauudised.ee juunikuu loetuimaid lugusid SIIT.


Seitse järeldust Premium liigast. Kui suur on Levadia väidetav pankrotioht? Eesti liiga parima mängija hinda tõstetiEesti jalgpallimeistrivõistlused jätkusid nädalase pausi järel täisvooruga. Lisaks sai tagantjärgi peetud esimese vooru kohtumine FC Kuressaare ja Tartu Tammeka vahel. Ette peeti aga FC Flora ja Pärnu Vapruse 23. vooru matš.
Turniiritabelis on Flora andnud juhtohjad praeguseks FCI Levadia kätte. Tulemuste kõrval on viimasel ajal kõvasti jutuainet andnud ka väljaku ääres toimuv. Kas Levadiat võib tõesti ähvardada pankrott? Mida head jäi näppude vahele liiga parima mängija müügist? Ja mille taha jäi Aleksandr Volkovi saaga viimane puänt?
1. Levadiat pankrott tõenäoliselt ei ohusta
27. juulil kirjutas Äripäev, et Levadia jalgpalliklubi ähvardab pankrott. Selle põhjus olevat Levadia presidendi Viktor Levada pikaaegse ihuadvokaadi Raul Markuse isiklik pankrott. Seepeale esitasid vihased võlausaldajad kohtule Levadia kohta pankrotiavalduse ja Capital Inkasso OÜ käes on jalgpalliklubi vastu 2,4 miljoni eurone võlanõue.
Selle peale teatas Levadia president Viktor Levada, et tegemist on kõige ehtsama väljapressimisega. „Ma ei kavatse kurjategijatega läbirääkimisi pidada,“ oli Levada sõnum.
Milline on aga reaalne olukord? Asjaga seotud inimesed tõdevad, et olukord on ebameeldiv ja sellega tegelemine nõuab aega, kuid praeguse seisuga klubi pankrott ei ähvarda ning seega võivad Eesti jalgpalliliiga fännid rahuliku südamega magada.
2. Liiga parim mängija leidis uue väljakutse
Eesti jalgpallimeistrivõistluste hooaja esimese poole kõige silmapaistvam mängija oli Levadia ründav poolkaitsja Ernest Agyiri. Ghanast pärit mängumees on siiani kõrgliiga parim väravakütt 11 tabamusega. Nüüdsest on 25-aastase Agyiri koduklubi Taani kõrgliigas mängiv FC Randers.
Praegu vahetas omanikku siiski summa, mis jäi ilmselt alla 100 000 euro.
Agyiri võimalik liitumine Randersiga oli õhus pikalt ja tundus, et Levadia ei soovigi temast loobuda. Agyiri kontraht Levadiaga oli sõlmitud selle aasta lõpuni ehk talvel oleks ta saanud juba tasuta klubi vahetada. Levadia lootis, et Agyiri aitab aga meeskonna tänavu tiitlini. Venitamistaktika tasus Levadial lõpuks vähemalt rahaliselt ära.
Kui tiitlijahti jätkatakse Agyirita, siis Randers pidi oma esialgset pakkumist suurendama, et soovitud mängumees kohe kätte saada. Transfermarkti hinnangul on Agyiri turuväärtus koguni 400 000 eurot. Praegu vahetas omanikku siiski summa, mis jäi ilmselt alla 100 000 euro. Põhjuseks tõsiasi, et Agyiril pidi Levadiaga leping kehtima veel ainult pool aastat. Levadia jaoks on aga suur võit, et lepingusse sai punkt, mille järgi Eesti klubi teenib Agyiri järgmiselt müügilt. Tavaliselt jääb see osa 10–20% juurde. Seega, kui Agyiri peaks Taani kõrgliigas läbi lööma ja järgmine klubi ostaks ta näiteks miljoni euroga, siis võik Levadiale sealt laekuda veel kuni 200 000 eurot. Suurema müügisumma korral kasvab Levadia teenistus veelgi.
3. Floral ründajatega keeruline seis
Flora tänavusele hooajale ja tervetele mängijatele otsa vaadates võib tõdeda, et praegu otsitakse õiget koosseisu ja mõnes mõttes vaadatakse ilmselt juba ka kaugemasse tulevikku. Tulevikku vaatamise kõrval tuleb aga korralikult lõpuni mängida praegunegi hooaeg. Pärast Erik Sorga ja Rauno Sappineni välismaale siirdumist ei ole Floral enam sarnase kaliibriga ründajat olnud ning seega otsitakse pidevalt uut. Viimase 1,5 aasta jooksul on tipuründes ilmselt kõige ohtlikum mees olnud Rauno Alliku, kuid teda on seganud mitu traumat.
Tänavuseks hooajaks toodi võistkonda tagasi Sten Reinkort, kuid soovitud läbilööki ei tulnud ning nüüd on ta tagasi Kuressaares. Saaremaale laenule saadeti ka Otto-Robert Lipp. Peale nende läks Florast laenule ka Aleksandr Šapovalov, kes kannab nüüd Tallinna Kalevi särki. Flora tõi samal ajal Kuressaarest tagasi Mark Anders Lepiku, kes sai aga kohtumises Kuressaarega juba avapoolajal vigastada. Seega on Flora seis ründajatega praegu keskmisest keerulisem.
4. Volkovi saagas jäi viimane puänt puudu
Eesti klubijalgpallis juhtub teinekord asju, millele on isegi raske tulla. Sel suvel pakkus palju kõneainet Aleksandr Volkov. Seni Nõmme Kaljus mänginud ründaja läks Flora – Narva Transi kohtumise ajal Transi fänniga kaklema, mispeale lõpetas Kalju temaga lepingu. Töötu Volkov lõi aga peagi käed Transiga. Seejuures poseeris ta pärast Transiga liitumist koos võistkonna fänni Ilja Fedoroviga, kellega ta Lilleküla staadionil rüselenud oli.
Sündmuste huvitav jätk oli selline, et seejärel läksid Kalju ja Trans ka liigas kohe omavahel vastamisi. Kogu saaga peale võib öelda, et kahjuks ei saanud Volkov selles kohtumises veel väljakule joosta. Selle põhjus oli aeg, nimelt peab liigasisese ülemineku puhul klubivahetuse ja esimese kohtumise vahele jääma nädal.
5. Kalju noored talendid
Kalju on tänavusel hooajal loobunud mitmest kogenud tegijast ja võtnud nende asemele noori. Ilmselt on sellel mitu põhjust. Esiteks jäädi taas eurosarjast eemale ning see tähendas rahalist hoopi, kuid ilmselt ei suutnud mõned vanemad olijad ka sammu pidada ka peatreener Nikita Andrejevi nõudmistega.
Andrejevit hinnatakse jalgpalliringkondades kõrgelt ja tundub, et praegu saab ta Kaljus veidike ka oma visiooni juurutada. Energilisema mänguplaani täitmiseks on tihti vaja nooremaid jalgpallureid ning seega said nädalavahetusel Transiga peetud mängus võimaluse 17-aastane Rommi Siht ja 16-aastane Marlon Liivaru. Seejuures sai Liivaru 16-aastaseks alles 4. juulil. Peale mänguaja teenimise said nii Siht kui ka Liivaru jala valgeks. Liivarul oli see üldse Eesti kõrgliiga debüüt.
6. Pronksiheitlus tiheneb
Pronksmedalite nimel peetab heitlus läheb aina tihedamaks. Kalju ja Paide Linnameeskond on nüüdseks Vaprusele ja Kalevile täiesti kannule jõudnud. Vaprusel on kolmandana 31, Kalevil neljandana 30, Kaljul viiendana 30, Paidel kuuendana 28 ja Kuressaarel seitsmendana 28 punkti. Seejuures on Vaprus pidanud ühe kohtumise rohkem.
Hooaja lõpuni on praeguseks veel 16 vooru. Kellel on suurim lootus pronksi püüda? Koosseisu mõttes peaks suurim potentsiaal olema Paidel. Kalju on samal ajal muutuste tuules ja nende kohta on keeruline ennustada. Vapruse koosseis on õhuke ja mõned vigastused võivad pilti palju muuta, aga seni on nad üha üllatanud. Kalevil tundub varu omajagu suur olevat, sest koduväljakul ei ole sel hooajal veel kordagi võidetud. Maha ei saa matta ka Kuressaaret, kes sai ründeliini olulist jõudu juurde.
7. Suve vingeimad tehingud tegi Kalev
Delfi Sport heitis viimati Eesti kõrgliiga klubide tegemistele silma peale 24. juulil. Seejärel oli klubidel vaba nädal ning täishooga naasti väljakule alles viimasel nädalavahetusel. Selles ajavahemikus sulgus ka kodune üleminekuaken.
Kogu üleminekuakent vaadates võib tõdeda, et kõige vingemad lükked tegi Kalev. Ragnar Klavani väljakule naasmine on siinse kõrgliiga jaoks igas mõttes hea uudis. Lisaks annab Klavan pronksiheitluses Kalevile kindlasti palju juurde.
Kõige kõlavama müügitehingu tegi ka Kalev. Nimelt lõi 18-aastane ääreründaja Ramol Sillamaa käed Belgia kõrgliigaklubi K.A.A. Gentiga. Sillamaa teenis Belgias kaheaastase profilepingu ning liitus esmalt klubi duubelrivistusega. Gent krooniti Belgia meistriks hooajal 2014/15. Hiljuti lõppenud hooajal saadi viies koht.
PREMIUM LIIGA Eelmiste nädalate kohtumised
22. voor: FC Flora – FC Kuressaare 4 : 0, Nõmme Kalju – Narva Trans 4 : 0, Tallinna Kalev – Tartu Tammeka 1 : 1, Harju JK Laagri – Paide Linnameeskond 0 : 1, Pärnu Vaprus – FCI Levadia 0 : 3.
1. voor: FC Kuressaare – Tartu Tammeka 3 : 1.
23. voor: FC Flora – Pärnu Vaprus 1 : 1.
Tabeliseis
1. FCI Levadia 51 punkti / 22 mängu
2. FC Flora 51/23
3. Pärnu Vaprus 31/23
4. Tallinna Kalev 30/22
5. Nõmme Kalju 30/22
6. Paide Linnameeskond 28/22
7. FC Kuressaare 28/22
8. Narva Trans 22/22
9. Tartu Tammeka 18/22
10. Harju JK Laagri 14/22


Hussar: me ei saa öelda, et Margus Tshaknal oleks huvide konflikt   Kuivõrd Margus Tsahkna on isiklikult kinnitanud, et tal pole välisministrina olnud mingit tegemist välihaiglate müügi ja hangetega, siis ei saa ka öelda, et tema osalus vastavas ettevõttes tekitaks huvide konflikti, ütles Vikerraadio saates "Uudis+" Eesti 200 juht Lauri Hussar.   Hussari sõnul on erakonnakaaslane Tsahkna talle korduvalt kinnitanud, et on end välihaiglate tootmisega tegeleva ettevõtte juhtimisest distantseerinud ja seega tema huvide konflikti ei näe. "Ta on informeerinud oma ärilistest huvidest nii erakonda, kaitsepolitseid, aga ka riigikantseleid. Selle puhul on selgelt leitud, et välisministri osalus selles ettevõttes, (Semetroni välihaiglate äriga seotud ärikeha) MM Hospitals, on seadustele vastav. Tal on täna passiivne osalus, ministriks saades ta tagandas end ettevõte tegemistest, ja täna, kui võtame seaduse aluseks, on seaduslik. Nii et seadustest lähtuvalt ei ole Margus Tsahkna midagi valesti teinud," lausus Hussar. Tsahkna ise ei näe huvide konflikti asjaolus, et tema endine tööandja ja praegune äripartner välihaiglate tootja Semetron on teeninud Eesti ja välisriikide diplomaatilistest tehingutest miljoneid eurosid, ent lubab enda osaluse äris siiski maha müüa, kirjutas eelmisel nädalal Eesti Ekspress. Hussari sõnul on Tsahkna talle öelnud, et kaalub praegu osaluse müümist. "Tsahkna on öelnud, et ta teeb oma valikud ise ja ma usaldan tema valikuid. Ma tean, et ta arutleb praegu selle üle, mil viisil osalus ettevõttes müüa. Ma arvan, et ta teeb selge ja põhjendatud otsuse, mis on avalikkusele arusaadav," ütles Hussar. Juhul kui peaks selguma, et Tsahkna on siiski välisministrina mingil moel sekkunud müügitegevusse või hangetesse, tõuseb huvide konflikti teema kindlasti üles, möönis Hussar. "Aga minule teadaolevalt – ja Margus Tsahkna on seda mulle ise kinnitanud – ei ole ta seda teinud. Järelikult me ei saa öelda, et tal on selle koha pealt huvide konflikt. /.../ Ta on mulle korduvalt kinnitanud, et ta oma tänases töös ei ole tegelenud välihaigla teemadega, vaid on tegelenud Eesti riigi välispoliitika ja selle juhtimisega," lausus Hussar. Tsahkna kui välisministri osalust ettevõttes on samas mitmelt poolt kritiseeritud. Ühingu Korruptsioonivaba Eesti liikme Steven-Hristo Evestuse sõnul peaks Tsahkna nii ennast kui ka oma lähedased ettevõttest taandama.  Korraga välisministri ja kaitsetöösturi toolil istuva Margus Tsahkna soovimatus näha selles rollis huvide konflikti jätab kehva mulje nii Eesti valitsusest kui ka mõjub õõnestavalt Eesti kaitsetööstusele, leidis oma kommentaaris Meelis Oidsalu. Eesti välisministri osalusega MM Hospital on teeninud Tsahkna ministriks olemise perioodil 4,3 miljonit eurot tulu. Lisaks on Eesti riik koos Leeduga välja kuulutanud hanke ostmaks kahasse veel kuni 150 miljoni euro eest välihaiglaid. MM Hospitali enamusosanikuks on eri ettevõtete kaudu suurärimees Margus Linnamäe.    					Toimetaja:  Marko Tooming    					Allikas:  "Uudis+", intervjueeris Mirko Ojakivi


Füüsilise isiku residentsuse määramise juhendFoto: Shutterstock
Residentsuse määramise juhend selgitab, millal loetakse füüsilist isikut residendiks, annab ülevaate residentsuse muutumise asjaoludest ning deklareerimise ja tulumaksu tasumise kohustusest.
Residentsuse määramise avaldust (vormi R) saab esitada maksu- ja tolliameti iseteeninduses.
Residendi mõiste
Tulumaksuseaduse § 6 lõike 1 kohaselt on füüsiline isik Eesti resident, kui on täidetud vähemalt üks alljärgnevatest tingimustest:
isiku elukoht on Eestis;
isik viibib Eestis 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul vähemalt 183 päeval;
isik on välisteenistuses viibiv Eesti diplomaat.
Residentsuse määramise aluseks on kolm kriteeriumit, millest juba ühe tingimuse täitumisel loetakse isik residendiks Eestis. Eesti elanike puhul on residentsuse määramisel oluline elukoha muutumine, välismaalt ajutiselt saabujatele Eestis viibitud päevade arv. Isik loetakse residendiks alates tema Eestisse saabumise päevast.
Isik teavitab maksuhaldurit oma residentsuse muutumisega seotud asjaoludest ja esitab maksu- ja tolliametile füüsilise isiku residentsuse määramise vormi R (tulumaksuseaduse § 6 lõige 6).
NB!Residendist füüsiline isik maksab tulumaksu kõikidelt nii Eestis kui väljaspool Eestit saadud, nii tulumaksuseaduse §-des 13–22 loetletud kui ka loetlemata tuludelt.
Mitteresident
Mitteresident on eespool nimetamata füüsiline või juriidiline isik. Mitteresident maksab tulumaksu ainult Eesti tuluallikast saadud tulult.
Residentsuse määramisel tuleb silmas pidada seda, millisest välisriigist isik saabub või millisesse riiki läheb, sest kui teise riigiga on sõlmitud tulumaksuga topeltmaksustamise vältimise leping (maksuleping), tuleb vältida topeltresidentsust. Topeltresidentsus on olukord, kui isikut loetakse residendiks kahes riigis.
Kui maksulepingu alusel määratud residentsus erineb Eesti seaduse alusel määratud residentsusest või maksulepingus (või mõnes teises välislepingus) on tulu maksustamisel ette nähtud seaduses sätestatust soodsamad tingimused, kohaldatakse välislepingu sätteid.
Vaata ka: Topeltmaksustamise vältimise lepingud
Residentsuse muutumine
Residentsuse määramise avalduse esitamine
Isik teavitab maksuhaldurit oma residentsuse muutumisega seotud asjaoludest ja esitab Maksu- ja Tolliametile füüsilise isiku residentsuse määramise vormi R (tulumaksuseadus § 6 lõige 6).
Residentsuse määramise avaldust (vormi R) on kõige mugavam esitada e-teenuste keskkonnas e-MTA.
Avalduse saate ka alla laadida ja digitaalselt allkirjastatuna saata e-posti aadressile emta@emta.ee.
Samuti on avaldust võimalik esitada sobivaimas teenindusbüroos.
Residentsuse muutumise aeg
Isiku alalise, püsiva või peamise elukoha muutumisel teise riiki muutub residentsus elukoha muutumise päevast. Eestis ajutiselt viibivatel isikutel algab ja lõpeb residentsus Eestis viibitud päevade arvestuse alusel. Isiku topeltresidentsuse kõrvaldamisel maksulepingu kohaselt arvestatakse igal konkreetsel juhul ka teises riigis residentsuse tekkimise ja lõppemise kuupäevadega teise riigi maksuhalduri poolt kinnitatud residentsustõendi alusel.
Eestisse saabumine
Mitteresidendist füüsiline isik loetakse Eestis residendiks alates esimesest dokumentaalselt tõendatud Eestisse saabumise päevast.
Füüsiline isik, kes saabub Eestisse, pöördub residentsuse kindlaksmääramiseks maksu- ja tolliameti poole, esitades selleks residentsuse määramise avalduse (vormi R). Maksu- ja tolliamet võib isiku soovil kohe tema Eestisse saabumisel teha kande maksu- ja tolliameti andmebaasi tema staatuse määramiseks residendina, kui isiku poolt esitatud andmete põhjal on alust arvata, et tema viibimine Eestis kestab kaheteistkümne järjestikuse kalendrikuu jooksul vähemalt 183 päeva, või kui ta on tulnud kavatsusega asuda Eestisse elama. Kui isik saabub riigist, kellega Eestil on sõlmitud maksuleping, selgitatakse välja ja kõrvaldatakse võimalik topeltresidentsus igal konkreetsel juhtumil konkreetsete asjaolude alusel maksulepingus sätestatu kohaselt.
Füüsiline isik, kellel on Eestis elukoht (kas alaline või peamine), loetakse tulumaksuseaduse kohaselt residendiks terve maksustamisperioodi jooksul, olenemata tema Eestis viibitud päevade arvust. Elukoha muutumisel loetakse residentsus muutunuks elukoha muutumise päevast.
Eestisse saabunud füüsiline isik on resident, kui ta viibib Eestis kaheteistkümne järjestikuse kalendrikuu jooksul vähemalt 183 päeval. Füüsiline isik loetakse residendiks esimesest saabumise päevast nimetatud kaheteistkümne järjestikuse kalendrikuu jooksul. Eestisse saabunud füüsiline isik loetakse residendiks lahkumise päevani (kaasa arvatud), välja arvatud juhul kui nimetatud isikul ei ole Eestis tekkinud alalist, püsivat või peamist elukohta.
Kui füüsiline isik on tulumaksuseaduse alusel resident Eestis, kuid maksulepingu alusel loetakse sama isik residendiks ka teises riigis, siis registreeritakse isik Eestis mitteresidendiks alates teises riigis lepinguresidentsuse tekkimise päevast. Mitteresidendiks registreerimiseks teavitab isik Eesti maksu- ja tolliametit oma residentsuse muutumise asjaoludest vormil R ning esitab teisest riigist saadud välisriigi maksuhalduri kinnitatud residentsustõendi.
Juhul, kui isiku residendiks muutumise asjaolud selguvad tunduvalt hiljem kui Eestisse saabumise kuupäev, siis registreeritakse isik residendiks asjaolude selgumisel tagantjärele alates esimesest Eestisse saabumise päevast.
NB! Kui residentsust mõjutavad asjaolud muutuvad, on isik kohustatud muudatustest maksu- ja tolliametit esimesel võimalusel teavitama füüsilise isiku residentsuse määramise avalduse vormil R.
Eestist lahkumine
Kui residendist füüsiline isik asub mujale elama viisil, millest võib järeldada isiku tahet elukohta muuta (tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 14 lg 3) ja Eestisse tal elukohta ei jää ning isik ei viibi Eestis üle 183 päeva kaheteistkümne järjestikuse kalendrikuu jooksul ega ole samal ajal ka Eesti diplomaat, loetakse teda Eesti suhtes mitteresidendiks Eestist lahkumise päevale järgnevast päevast.
Residendist füüsiline isik, kellel on alust arvata, et tema staatus Eesti residendina Eestist lahkumisel muutub, pöördub maksu- ja tolliameti poole residentsuse muutmiseks, esitades residentsuse määramise avalduse (vormi R). Füüsiline isik registreeritakse Eestis mitteresidendiks, kui isik enam ei vasta või on alust arvata, et ei hakka vastama tulumaksuseaduse §-s 6 sätestatud residendi tingimustele.
Maksu- ja tolliamet analüüsib isiku residentsust puudutavaid asjaolusid (ka teadaolevat tulevikku) ning teeb isiku residentsuse kohta kande maksu- ja tolliameti andmebaasi. Isik registreeritakse mitteresidendina Eestist lahkumise päevale järgnevast päevast. Kui isiku poolt esitatud ning maksu- ja tolliameti poolt kogutud andmete põhjal ei ole võimalik määrata, kas isiku staatus residendina Eestist lahkumisel muutub, tehakse vastav residentsuse staatuse kanne asjaolude selgumisel, vajadusel tagantjärele.
Ka juhul, kui Eestist lahkuv isik on tulumaksuseaduse § 6 lõikes 1 toodud kriteeriumite alusel Eesti resident, kuid lahkub riiki, kellega Eesti on sõlminud maksulepingu, ning kehtiva maksulepingu alusel loetakse teda residendiks teises riigis, registreeritakse isik mitteresidendina alates päevast, mil maksulepingu alusel loetakse isik residendiks selles teises riigis. Topeltresidentsuse vältimiseks maksulepingu alusel esitab isik Eesti maksu- ja tolliametile teise riigi maksuhalduri poolt kinnitatud residentsustõendi.
NB! Kui residentsust mõjutavad asjaolud muutuvad, on isik kohustatud muudatustest Eesti maksu- ja tolliametit esimesel võimalusel teavitama füüsilise isiku residentsuse määramise vormil R.
Kui maksu- ja tolliametil on teise riigi maksuhalduri väljastatud residentsustõendist olenemata põhjust isiku residentsuses maksulepingu mõistes kahelda, siis määravad kahe riigi maksuhaldurid isiku residentsuse kindlaks vastavalt maksulepingus sätestatud kriteeriumidele vastastikuse kokkuleppe menetluse käigus.
Elukoha mõiste
Elukoha määramisel lähtume elukoha mõistest tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 14, mille kohaselt on isiku elukoht koht, kus isik alaliselt või peamiselt elab. Sama sätte alusel võib elukoht ühel ajal olla mitmes kohas ning elukoht loetakse muutunuks, kui isik asub mujale elama viisil, millest võib järeldada isiku tahet oma elukohta muuta. Kui isiku elukohta ei saa kindlaks määrata, loetakse tema elukohaks tema igakordne viibimiskoht.
Elukoht loetakse alaliseks, kui on selge, et elukoht on sisse seatud püsivaks kasutamiseks vastandina tingimustele, millest on näha, et isik kavatseb jääda nimetatud kohta vaid lühiajaliselt elama. Elukohaks loetakse nii elamut kui korterit, tuba jm sellist elukohta, mis on kas isiku enda omandis, üüritud või muul viisil isiku kasutuses alaliseks elamiseks (ka näiteks abikaasa korter või tööandja üüritav pind).
Isiku elukoha määramisel on oluline elukoha alalisus ja püsivus, see tähendab, et peab olema ilmne, et isik on teinud ettevalmistusi ja pingutusi elukoha muutmiseks temale kogu aeg ja püsivalt kättesaadavaks, mitte omandanud seda eesmärgiga elada kohas põhjustel, mis on oma olemuselt lühiajalised (puhkusereis, ärireis, õppereis, kursused koolis jne). Vara (ka kinnisvara) omamine Eestis ei muuda iseenesest isikut tulumaksuseaduse mõistes residendiks.
NB! Juhul, kui isiku kodu on teistele isikutele välja üüritud, ei ole tegemist selle isiku elukohaga.
183 päeva lugemine
Residentsuse määramiseks võetakse 183 päeva loendamisel arvesse ainult Eestis füüsiliselt kohaloldud päevad 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul. Näiteks võib isikul tööleping olla sõlmitud 9ks kuuks, kuid tegelikult käib ta Eestis kohal vaid 5 päeva kuus. Sellisel juhul võetakse arvesse need 5 päeva, mitte kogu kalendrikuu päevad. Päevade hulka loetakse kõik Eestis viibitud päevad, olenemata siinviibimise põhjustest (välja arvatud juhul, kui isik, kes pidi Eestist lahkuma, ei saanud seda teha objektiivsetel, temast mitteolenevatel põhjustel (näiteks raske haigus)).
183 päeva hulka loetakse lisaks riigis viibitud täispäevadele ka osa päevast (kaasa arvatud saabumise ja lahkumise päev).
Terveid päevi, mil isik viibib väljapool Eestit kas puhkusel, lähetuses või mõnel muul põhjusel, ei loeta 183 päeva hulka. Kuid ükskõik kui lühidalt Eestis viibitud aeg arvestatakse ühe päevana 183 päeva sekka.
Näide: isik viibib Eestis 1. jaanuarist kuni 2. juulini (s.o 182 päeva) ning seejärel 31. detsembril veel ühe päeva. Isik loetakse residendiks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini (ka ajavahemikul 3. juuli kuni 30. detsember).
Maksuhalduri otsus
Füüsilise isiku staatuse muutumise kohta (residendist mitteresidendiks või vastupidi) teeb maksu- ja tolliamet andmebaasi isiku andmete juurde vastava kande. Kui isik saabub või lahkub Eestist asjaoludel, mis võivad mõjutada tema residentsust, pöördub isik residentsuse staatuse selgitamiseks maksu- ja tolliameti poole, esitades füüsilise isiku residentsuse määramise avalduse (vormi R), kus isik annab küsimustele vastates ülevaate tema residentsust mõjutavatest olulistest tähendust omavatest asjaoludest. Vajadusel on maksu- ja tolliametil õigus nõuda isikult täiendavaid tõendeid ja dokumente.
Maksu- ja tolliamet saab isiku residentsuse määrata ka ainult enda kogutud andmete alusel, seda juhul, kui maksumaksjalt ei ole võimalik andmeid saada või kui saadud andmed ei ole usaldusväärsed.
Eesti elanike residentsuse muutumisel on residentsuse määramisel oluline elukoha olemasolu või muutumine ja eluliste huvide kandumine välisriiki seoses elukoha muutumisega. Välisriigist ajutiselt saabujatel on oluline Eestis viibitud päevade arv. Erinevate riikide seadustest tulenevalt võidakse isikut lugeda samaaegselt residendiks mitmes riigis, seega võib isikul tekkida topeltresidentsus. Kui Eesti ja teise riigi vahel on sõlmitud ja kehtiv tulumaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise leping (edaspidi maksuleping), on võimalik topeltresidentsust vältida.
Vaata ka: Topeltmaksustamise vältimise lepingud
Maksulepingust tuleneva topeltresidentsuse vältimise kohaldamiseks esitab isik välisriigi maksuhalduri kinnitatud residentsustõendi. Kasutada võib vormi TM3 või sarnaseid andmeid sisaldavat välisriigi maksuhalduri kinnitatud tõendit.
Kui saabumisel ei võimalda teadaolevad asjaolud isiku residentsuse muutumist tulevikus määrata (näiteks puudub ametlik elukoha aadress, elamisluba, töötamise registri kanne või muu sarnane Eestisse saabumist kinnitav tõend), siis loetakse isiku staatus residendi või mitteresidendina muutumatuks seni, kuni asjaolud on selginenud (nt isik on viibinud Eestis vähemalt 183 päeval). Seejärel pöördub isik maksu- ja tolliameti poole, tutvustab muutunud asjaolusid ning esitab residentsuse määramise avalduse (vormi R) ja vajalikud dokumentaalsed tõendid. Residentsus muudetakse tagantjärele saabumise/lahkumise kuupäevast alates. Kuna isiku maksuresidentsus mõjutab tuludelt arvutatud maksukohustust, siis võimalik maksude ümberarvestus tehakse residendist füüsilise isiku tuludeklaratsiooni alusel, väljamaksja esitatud tulu- ja sotsiaalmaksudeklaratsioonil vormil TSD või maksuotsuses (nt kui mitteresidendi tuludele on rakendatud residendi tuludelt tehtavaid mahaarvamisi, mis mitteresidendile polnud lubatud, siis tasub mitteresident juurdemääratud tulumaksu). Enammakstud maksusummad tagastatakse residendist füüsilise isiku tuludeklaratsiooni või maksukorralduse seaduse § 106 alusel.
Maksu- ja tolliameti kanne isiku residentsuse osas on aluseks väljamakse tegijale (nt tööandjale), kes ise ei otsusta seda, kas väljamakse saaja on resident või mitte. Juhul, kui väljamakse tegijal on isiku residentsuse osas maksuhaldurist erinevad andmed, teavitab ta sellest maksuhaldurit.
Kui Maksu- ja tolliametil on, olenemata teise riigi maksuhalduri väljastatud residentsustõendist, põhjust isiku residentsuses maksulepingu mõistes kahelda, siis määravad kahe riigi maksuhaldurid isiku residentsuse kindlaks vastavalt maksulepingus sätestatud kriteeriumidele vastastikuse kokkuleppe menetluse käigus.
Ka isikul endal on õigus topeltresidentsuse kõrvaldamiseks vastastikuse kokkuleppe menetlus algatada, pöördudes vastava taotlusega maksuhalduri poole. Vastastikuse kokkuleppe menetlust reguleerib maksulepingus üldjuhul artikkel 25.
Vaata ka: Maksulepingu täitmisest tulenevate vaidluste lahendamine
Maksu- ja tolliamet teeb pärast asjaolude ja tõendite analüüsimist märke isiku residentsuse kohta andmebaasi ning väljastab isiku taotlusel tõendi tema residendiks või mitteresidendiks registreerimise kohta. Isiku residentsust puudutav info on avalik.
Deklareerimisest ja tulumaksu tasumise kohustusest
Residendist füüsilised isikud deklareerivad Eestis enda kogu maailma tulu, makstes tulumaksu nii Eestist kui välisriigist saadud tulult, topeltmaksustamist välditakse Eestis. Mitteresidendil on Eestis maksukohustus vaid Eesti tulult. Kui mitteresidendi Eestis maksustatavatelt tuludelt on tulumaks Eestis või maksulepingus sätestatud määrades kinni peetud, siis ei ole mitteresidendil nimetatud tulude deklareerimise kohustust. Mitteresidendid deklareerivad ise Eestist saadud tulumaksuseaduse § 29 alusel maksustatava ettevõtlustulu ning vara võõrandamisest saadud kasu, samuti tulumaksuseaduse § 41 alusel maksustatava tulu, millelt tulumaksu pole kinni peetud. Topeltmaksustamist välditakse tema residendiriigis.
Kui isik loetakse erinevate riikide seaduste alusel residendiks mitmes riigis, on võimalik topeltresidentsus kõrvaldada maksulepingu abil. Kui maksulepingust tulenevalt loetakse:
isik residendiks Eestis, siis deklareerib ta Eestis kogu maailmast saadud tulud;
isik residendiks teises maksulepingu riigis, mitte Eestis, siis kehtivad tema suhtes maksulepingust tulenevad maksusoodustused ning -vabastused, arvestades mitteresidendi kohustusi Eestist saadud maksustatavate tulude deklareerimisel. Mitteresidendi tuludele maksulepingust tulenevate maksusoodustuse või -vabastuse kohaldamiseks esitab isik teise maksulepinguriigi maksuhalduri kinnitatud residentsustõendi.
Maksuresidentsuse küsimused ja vastused
Mida tähendab maksuresidentsus?
Maksuresidentsus on mõiste, mille abil otsustatakse, kas inimene maksab selles riigis tulumaksu enda kogu maailma tulult või ainult selle riigi tulult. Ka sotsiaalkindlustusamet või töötukassa kontrollib osade toetuste ja hüvede andmise üle otsustamisel saaja maksuresidentsust. Maksuresidentsusest sõltub olenevalt olukorrast ka inimese tulult arvutatava tulumaksu suurus, sest mitteresidendil on osade tululiikide puhul erinev tulumaksu määr (litsentsitasu, esinemistasu 10%) või on erinev maksuvabastus (intress). Näiteks mitteresident ei saa oma Eestis maksustatavast tulust maha arvata maksuvaba tulu, kui ta pole resident riigis, kes on Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriik (Euroopa Liidu liikmesriigid, Island, Liechtenstein, Norra). Maksuresidentsus ei sõltu inimese kodakondsusest ega muuda seda: ei anna ega võta ära. Eesti resident on inimene, kelle alaline elukoht on Eestis või kes viibib siin vähemalt 183 päeval 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul. Välditakse ka topeltresidentsust ehk kui inimesel on maksuresidentsus ka teises riigis, siis on oluline, kas inimesel on elukoht ainult Eestis, kus on tema pere, kus ta rohkem viibib.
Mille pärast või millistel juhtudel on oluline hakata Eesti maksuresidendiks?
Maksuresidentsuse üle ei saa inimene ise otsustada, sest see sõltub tema seotusest Eesti riigiga: kus on tema kodu, pere ja kus ta rohkem viibib. Kuna kõiki neid asjaolusid tuleb vaadata koos, kuid kogu see info ei ole kättesaadav riiklikest andebaasidest, siis peab inimene ise pöörduma maksu- ja tolliametisse residentsuse määramise avaldusega vormil R. Residentsuse määramine on oluline, et inimese tulult arvutataks tulumaks õiges riigis ja õigesti, samuti määrab see osade toetuste või hüvitiste saamise õiguse.
Mida toob Eestis elades kaasa see, kui oled end Eesti maksuresidendina määratlenud?
Eesti resident maksab Eestis tulumaksu enda kogu maailmas teenitud tulult, topeltmaksustamist välditakse, tõendi olemasolul välisriigi tulumaks vähendab Eesti tulumaksu või olenevalt tulu liigist ja asjaoludest vabastatakse välisriigis maksustatud tulu maksustamisest Eestis. Eesti residendile tehtud väljamakselt saab inimese vastava ühekordse avalduse alusel väljamaksjale arvata maha maksuvaba tulu kalendrikuus, olenevalt inimese tulu suurusest. Residendi töötasult peetakse kinni kogumispensioni makse, kui saaja on vastavas eas ning ei ole lahkumisavaldust teinud. Mitteresidendi töötasult kogumispensioni makset kinni ei peeta. Samas näiteks juhul, kui mitteresident teeb tööd väljaspool Eestit, ei maksta tema töötasult Eestis üldse tulumaksu.
Mida toob kaasa Eestis elades kui töötad või plaanid tööle asuda Eestis, aga ei ole esitanud avaldust residentsuse määramiseks Eestisse?
Kuna residentsusest sõltub tulumaksu suurus, siis valede residentsuse andmete korral Maksu- ja Tolliameti andmebaasis võidakse maksud töötasult või muudelt väljamaksetelt arvutada suuremas või väiksemas summas, kui seaduse järgi peaks. Seega tuleb residentsuse määramise avaldus esitada nii Eestisse saabumisel kui lahkumisel.
Mida residentsuse määramiseks tegema peab?
Inimene peab enda residentsuse määramiseks täitma residentsuse määramise avalduse (vorm R), vastates seal olevatele küsimustele Eestisse saabumise kohta ning allkirjastama ja esitama maksu- ja tolliametile. Seda võib teha digiallkirjastatud avalduse saatmisega emta@emta.ee, maksu- ja tolliameti e-teenuste keskkonna e-MTA kaudu (Registrid ja päringud – Registreerimine – Residentsuse määramine) või pabervormil teenindusbüroos. Maksu- ja tolliameti andmebaasi tehakse inimese vastuste põhjal märge tema residentsuse kohta, mis võimaldab väljamaksjatel sealt seda infot saaja maksuresidentsuse kohta saada ning arvutada maksud Eestis tehtud väljamaksetelt õigesti. Kui inimene lahkub Eestist, peab ta esitama residentsuse määramise avalduse (vorm R) lahkumise kohta.
Allikas:
Maksu- ja tolliamet


USA kõrge esindaja osaleb Tallinnas toimuval tippkohtumisel TALLINN, 7. august, BNS - USA tippdiplomaat ja Rahvusvahelise Arengu Agentuur (USAID) juht Samantha Power osaleb sügisel Tallinnas toimuval Avatud valitsemise partnerluse (AVP) tippkohtumisel.
Samantha Power on üle kahe aasta juhtinud maailma mõjusaimat arengukoostööarengu agentuuri USAID-i, mis aitab parandada inimeste elujärge, ehitada kogukondi ning toetab demokraatia arengut. Organisatsioon tegutseb enam kui sajas riigis üle maailma edendades tervishoidu, toetades stabiilsust, jagades humanitaarabi, stimuleerides innovatsiooni ja partnerlust ning jõustades naisi ja tüdrukuid.
Power külastab Eestit AVP üleilmse tippkohtumine raames, mis toimub  6.-7. septembril Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus. Ta osaleb koos peaminister Kaja Kallasega ürituse lõpupaneelis.  Ühtlasi tutvustab Power üritusel Ukraina riiklikku mobiilirakendust Diia, mille arendamisele pani õla alla ka USAID. Rakendus pakub 19 miljonile ukrainlasele ligipääsu enam kui 120 avalikule teenusele ning kümnetele digitaalsetele dokumentidele. USAID toetab riike, kes sooviksid Diiast inspireerituna tõsta oma e-valitsemise võimekust.
Iirimaalt pärit Power alustas oma karjääri sõjakorrespondendina, tehes reportaaže muu hulgas Kosovost, Rwandast, Sudaanist ja Zimbabwest. Aastatel 2013-2017 töötas ta Obama-Bideni administratsiooni esindajana ÜRO-s. Oma ametiajal juhtis Power riikide võitlust Ebola epideemiaga, aitas ratifitseerida Pariisi kliimakokkulepet ja töötada välja uut rahvusvahelist õigust ISISe finantsvõrgustike lammutamiseks.
Enne seda, aastatel 2009-2013 töötas Power riiklikus julgeolekunõukogus presidendi eriassistendina ning mitmepoolsete suhete ja inimõiguste vanemdirektorina, kus ta nõustas Obama-Bideni administratsiooni demokraatia edendamises, ÜRO reformis, LGBTQ+ ja naiste õigustes, hirmutegude ennetamises ning võitluses inimkaubanduse ja ülemaailmse korruptsiooni vastu. Samal ajal, 2011. aastal algatas Obama administratsioon avatud valitsemise partnerluse (AVP) initsiatiivi, kus oli algselt seitse liikmesriiki. Praeguseks koondab AVP 76 riiki ja 104 jurisdiktsiooni, mis teevad koostööd tuhandete kodanikuühiskonna organisatsioonidega.
Power oli ka Harvardi Kennedy kooli Carr Center for Human Rights Policy'i tegevdirektor. Ajakiri Time on valinud Poweri saja mõjukaima inimese, Foreign Policy'i saja globaalse mõtleja ja Forbes saja kõige mõjuvõimsama naise hulka. Ta on lisaks mitmete raamatute autor ja toimetaja ning Pulitzeri auhinna laureaat.
Kaheksandat korda toimuv ülemaailmne avatud valitsemise partnerluse tippkohtumine toob Eestisse rohkem kui 2000 osalejat kogu maailmast, sealhulgas mitmeid kõrgetasemelisi väliskülalisi. Ürituse keskmes on avatud valitsemine digiajastul, tehnoloogia võimalused valitsemise ja poliitikakujundamise läbipaistvamaks muutmisel ning demokraatia hoidmine.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Endise tipp-poliitiku pihtimus: piinlik tunnistada, aga inimesed olid minu jaoks vahendidSkandaalide survel poliitikast taandunud endine riigikogu liige ja minister Martin Repinski (37) on pööranud elus uue lehekülje. Psühhopaadi moodi käitumine on minevik, lubab ta.
Repinski räägib ilustamata oma kriminaalsest noorukipõlvest ja toonastest unistustest. Sellest, kuidas erinevad poliitilised skandaalid teda on räsinud. Ja ehkki sageli on nende skandaalide keskmes olnud raha, ei tee poliitik saladust, et kõige kehvemini on ta käitunud inimestega enda ümber.
Peamine asi, millega praegu tööalaselt tegelen, on seotud taksondusega. Rendin autosid taksojuhtidele. Lisaks sellele pakume kvaliteetset transfeeriteenust koostöös taksojuhtidega, kes autosid rendivad.
See oli ettevõte, mille alt ma ise sõitsin. Puhas minu tehtud töö.
Jah, kuskil nii see oli.
See on ainult käive, mitte puhas palk. Ettevõttel on erinevad kulud. Rikkaks selle tööga ei saa, aga lisateenistus on päris hea.
Alustasin, kui oli koroona. Siis oli inimestega keeruline suhelda ja kõik kohad olid kinni. Aga mulle väga meeldib suhelda. Taksosõit oli minu jaoks pääsemine koroona suletud ringist.
Loomulikult ei saaks ma teha järjest 10–12tunniseid vahetusi, sest see poleks jätkusuutlik. Nii väsid ise ära ja muud asjad jäävad seisma.
Ostsin mersu ja proovisin sõita premium-kategoorias. Sellega läks hästi. Kui suhtlesin teiste taksojuhtidega, sain teada, et tol hetkel oli premium-kategooria sõidukite rentimine väga keeruline. Siis hakkasin vaikselt neid mersusid juurde ostma. Praeguseks on meil kümme rendiautot. Nüüd on minu firma turul suurim premium-kategooria sõidukite rendiettevõte, mis pakub teenuseid taksojuhtidele.
Ma ise tegelen selle kõigega, mul pole ühtegi töötajat. See võtab palju aega, aga mulle meeldib autoga tegeleda ja inimestega suhelda.
Müüsin eelmisel kevadel oma kitsefarmi maha. Sealt tuligi raha.
Jah, nüüd on kõik. See oli loogiline lõpp. Olen mõnda aega rohkem olnud Tallinnas. Selline põllumajandus nõuab, et omanik ja juht oleks kogu aeg kohal. Ega see kõige lihtsam valdkond pole. Võib-olla olin ka sellest juba väsinud, sest tegelesin sellega 15 aastat. Üks hetk tuligi ostja, kes pakkus häid tingimusi. Mõtlesin, et nüüd on aeg edasi liikuda.
Neid mul enam pole. Olin kaheksa aastat Eesti tipp-poliitikas. Olen rohkem ettevõtja. Kui läksin poliitikasse, kannatas kogu minu ettevõtmine. Aga vähemalt ei saa öelda, et mul oli võimalus Eestis midagi paremaks muuta, aga ma ei kasutanud seda. Lõppeks jõudsin lihtsalt järeldusele, et mulle see asi ei sobi.
Olen võib-olla liiga emotsionaalne inimene, armastan liialt vabadust ja tahan asju kiiresti teha. Aga poliitika on maraton, mitte sprint. Eriti riigikogus oled väike jupike suures süsteemis. Kui isegi näed probleeme või ebaõiglust, ei saa midagi kiiresti muuta. Need protsessid on väga pikaajalised.
Ettevõtja olla on keerulisem. Poliitikas on kõik sinu eest otsustatud. Pigem Eestis tahetakse, et sa teeksid nii, nagu on kombeks või on kokkulepe. Kui oled väga loominguline inimene ja hakkad asju välja mõtlema, tuleb vastuseis. Aga mina tahaksin teha midagi revolutsioonilist ja uut.
Kui oled väga loominguline inimene ja hakkad asju välja mõtlema, tuleb vastuseis. Aga mina tahaksin teha midagi revolutsioonilist ja uut.
Jah.
Olen sündinud ja elanud Kohtla-Järvel. Meil oli peres viis last: mul oli kaks venda ja kaks õde. Isa töötas kaevanduses, ema ja kasuisa töötasid Nitroferti keemiatehases. Alguses oli kõik hästi, neil oli hea töötasu.
Üheksakümnendatel tekkis aga suur Vene kriis ja keemiatehas oli tugevalt Venemaaga seotud. Ühel päeval lihtsalt pandi tehas kinni ja mu vanematele maksti väga väikest raha. Selle eest ei saanud isegi korteriarveid maksta.
Vanemad otsustasid, et kolime maale, et endale ise süüa kasvatada. Olin 13aastane, kui vahetasime linnakorteri maakodu vastu ja hakkasime loomi pidama. Mulle see meeldis – töötasin traktoriga ja lüpsin lehmi.
Mul tekkis äriidee osta kokku vanu sõidukeid – Zaporožetseid, Moskvitše – ja lammutada need vanarauaks. Neid sai osta umbes 500 krooniga. Kui need lammutad varuosadeks, teenid 700–800 krooni. Mul oli vaja stardiraha ja mu pere oli väga vaene.
Mäletan hetki, kus meil polnud piisavalt süüa. Vanemad tegid näiteks pannkooke ja igaüks meist sai ainult kolm kooki. Sellest ei saanud kõhtu täis.
Mõtlesin, et tahaks kuhugi jõuda. Otsisin stardikapitali jaoks igalt poolt raha. Siis proovisingi teha sellist pettust, justkui klooster paluks raha. Mingil hetkel mul käis peast läbi mõte: kas see on ikka õige? Aga mõtlesin, et kui mul äri käima läheb, siis saangi võtta kasumist raha ja anda kloostrile.
15aastane. Ma ei tulnud selle peale, et kui kirjutan kuulutusele raha saajaks Kuremäe kloostri ja lisan oma pangakonto numbri, siis raha kohale ei jõua.
Kui klooster kuulutust nägi, tegid nad politseisse avalduse. Nad arvasid, et seal taga võib olla suur pettus ja kurjategijad. Kui nad teada said, et see olen mina, võtsid nad avalduse tagasi. Aga politsei menetles ikka lõpuni, ehkki kannatanuid polnud. Siis ma sain karistuse ja oma suure õppetunni – kui ikkagi tahad midagi alustada, peab seda tegema ausalt.
Kolm kuud tingimisi. Vanglas ma pole õnneks istunud.
Kunagi kinkis isa mulle oma postmarkide kollektsiooni. Küsisin temalt, mida ta sellest arvab, kui müün need maha ja alustan oma ettevõtmisega. Ta ütles, et see on minu otsus. Nii saingi alustada. Tegelesin sellega paar aastat. Minu käest käis läbi mitukümmend autot, mille koduõuel lammutasin ja sellega väikest raha teenisin.
9aastasena müüsin ajalehti. Kasuisa pakkus, et võiksin Põhjarannikut müües raha teenida. See oli minu jaoks väga kasulik kogemus. Tegelesin sellega neli aastat. Käisin hommikuti kaevurite rongis, kui nad tööle sõitsid. Käisin turul. Kui ilm oli halb ja ostjat polnud, käisin korterist korterisse. Koputasin ustele ja küsisin: kas te ei tahaks osta Põhjarannikut?
Pidin kõik ajalehed maha müüma. Siis sain tunda, et vastutan ise oma elu eest. Ärkasin iga päev kell neli hommikul. Siis läksin bensiinijaama, kust sain ajalehti.
Lühikest aega töötasin ka seafarmis. Esimene ametlik töökoht oli mul õmblusfirmas, kuhu läksin 16–17aastaselt. Seal tehti mäesuusatamiseks saapaid.
Mul olid tugevad ambitsioonid. Tahtsin kiiresti rikkaks saada, aga olin võtnud endale kohustusi, mida ma ei suutnud täita.
Just täna hommikul rääkisin sõbraga ühest äriprojektist. Tundus, et olen muutunud konservatiivseks. Kui sõber seda ideed pakkus, mõtlesin kohe riskidele. Kümme aastat tagasi oleksin tormanud seda tegema, aga praegu kaalun hoolega, et mitte võtta kohustusi ega laene. Vaadates, mis praegu euriboriga toimub, pole laenamine enam ettevõtjate jaoks odav.
Loomulikult andis mulle veidi tarkust finantsharidus. Läksingi sinna seetõttu, et mul polnud sellega piisavalt hästi.
Alustasin farmiga 19aastaselt. Kui tekkisid probleemid, ei suutnud ma vastutust võtta, vaid vältisin kontakte võlausaldajatega. Hakkasin pead maa alla peitma. Mäletan hetke, kus ma tundsin, et probleemid on väga suured ja ma ei saa enam hakkama. Siis panin end kabinetti kinni. Lubasin endale, et ma ei tule enne välja, kui olen lahenduse leidnud. Nii ma mõtlesin kaks-kolm tundi. Sain kirja asjad, mida pean tegema. Sama päev hakkasin tegutsema ja tulin sellest august välja.
Repinski rikkaks saamise õpetus
Aktiivselt finantsturgudel kaupleva ettevõtja Martin Repinski eesmärk on saavutada finantsvabadus. Ta kaupleb finantsturgudel. Selleks kasutab ta viimased viis aastat üht meetodit.
Kui sul on raha osta aktsiaid, vaata turgudelt väärtpabereid, mis on viimasel ajal kõige rohkem langenud: tavaliselt 20–30 protsenti. Uuri, mis firma aktsia see on ja kuidas on hind käitunud viimase viie aasta jooksul. Kui näed, et hind on üldiselt kasvanud ja ettevõttega pole midagi fundamentaalset juhtunud, siis osta ja oota. Oota, kuni aktsia hind kasvab vähemalt kümme protsenti ostuhinnast. Tavaliselt juhtub see mõne nädalaga, teinekord võib minna pool aastat. Müü ostetud aktsiad maha.
Ma toona rääkisin, et tahan finantsvabadust saada. Praegu näen, et selleks polegi nii palju vaja. Isegi miljonit pole vaja finantsvabaduse jaoks. Piisab, kui sul on kapital tekkinud ja seda vaikselt kasutad ning käitud oma finantsvahenditega õigesti.
Saaksin praegu hakkama Eesti keskmise palgaga, kui see oleks passiivne sissetulek. See oleks okei.
Peamine investeering ongi need autod, mis ma olen soetanud. Nägin, et nende tootlus on kõrgem kui finantsturgudel. Loomulikult pean tööd tegema, et seda raha saada, aga ma polegi valmis lihtsalt istuma ja vaatama, kuidas raha laekub. Tahan ikka veel teha ja arendada, et minust oleks jälg selles maailmas.
Tegelikult ma elasin seal korteris, aga siis mul tekkis ka kinnisvara Viimsi vallas. Alustasin selle korteri rentimist, kui mul seda veel polnud. Ma ei öelnud seda lepingut üles. Aeg-ajalt oli mul mugav seda korterit kasutada.
Praegu ma nii ei teeks. Aga siis ei pööranud ma sellele tähelepanu. Nii, nagu ma ei käitunud mingi aeg hästi oma rahaga, suhtusin lohakalt maksumaksjate rahasse. Sellest see probleem tekkis.
See on veel kohtueelses menetluses. Ma ei tea, millal see kohtusse jõuab.
Ma ei ütleks, et kõik. Mul on olnud erinevaid probleeme, mitte ainult rahaga seotud (naerab).
Suurimad probleemid on tingitud sellest, et olen inimestesse valesti suhtunud, pole neid piisavalt väärtustanud. Olen suure osa oma elust valesti käitunud. Kuigi elu oli siis põnev, ei tahaks ma sinna tagasi.
Olen suure osa oma elust valesti käitunud. Kuigi elu oli siis põnev, ei tahaks ma sinna tagasi.
Kui sain ministriks, olin selleks ajaks lõpetanud töösuhte paari inimesega, kes olid väga lähedased. Selle asemel, et nendega probleeme lahendada, vahetasin inimesed välja. Nad polnud sellega rahul ega suhtunud minusse hästi. Kui neil tekkis võimalus rääkida meediale minu kohta midagi halba, siis seda nad tegidki.
Võib-olla olen isegi psühhopaat olnud. Minu jaoks olid eesmärgid tähtsamad kui inimesed. Mul on praegu piinlik tunnistada, et inimesed olid minu jaoks vahendid, et saavutada oma eesmärki.
Kui ma nägin, et inimesega on probleemid, näiteks tööalaselt või partneritega… Praegu proovin ma vaadata asja ka teiselt poolt, et mida ta tunneb, kui lihtsalt ta lahti lasen või ütlen, et ei taha temaga koostööd… Tol hetkel polnud see minu jaoks tähtis. Oluline oli töötada suure eesmärgi nimel: ehitada üles suur ettevõte, mille abil maailmas suuri asju teha.
Kindlasti ei toimu. See toimus tagasilöökide tõttu, sest mul oli väga valus. Ehitasin farmi üles, proovisin seda teha võimalikult hästi. Sain kiita selle eest, et noor poiss sellise asjaga tegeleb. Selles valdkonnas oli väga raske alustada.
Kui sain ministriks, hakati järsku rääkima, et see on kõige halvem põllumajandusettevõte maailmas. Kõik polnudki ideaalne, aga seal oli ka palju valet. Valetasid inimesed, kellega olin halvasti käitunud. Siis tundus see ebaõiglane. Pärast sain aru, et ei olnud. See oligi mulle õppetund: nii ei tohi käituda ja äri ajada.
Mulle oli kuskilt pähe jäänud 90ndate ettevõtja kuvand – et peab olema jõuline ja eesmärkide nimel tegema mida iganes.
Sellise suhtumisega pididki tagasilöögid tulema. Paljud on öelnud, et olen viimaste aastatega uueks inimeseks muutunud.
Rahaliselt ja võimaluste poolest olen praegu paremal positsioonil. Ma ei tea, kes ma olen homme… Aga ma ei taha enam sinna laskuda. Sel on olnud omad plussid ettevõtte loomisel, aga ma ei taha seda enam. Ma ei taha liigset stressi, et inimesed mu firmas teeksid midagi, sest kardavad mind.
Poliitikas on kõik konkurendid – nii teistes erakondades kui enda erakonna sees. Seda oli tunda venekeelsete poliitikute vahel, sest valijaskond on üpris piiratud. See konkurents oli tugev ka ühe nimekirja sees.
Ma ei hakkaks seda siin rääkima. Ma olen nende inimestega rääkinud ja nende käest vabandust palunud.
Ütlen ausalt, et ma ei taha selle teema juurde tagasi tulla. See oli päris valus teema. Elada seda kõike läbi meedia kaudu on topelt raske. Eks sealt õppisin ka väga palju ja seetõttu tuli ka palju muutuseid.
Väga hea. Meil on ühine laps. Kogu aeg jagame omavahel lapse kohta infot. Nii palju, kui see on võimalik, oleme sõbrad.
Mul tõesti pole arvamust. Mõlemad on kogenud tugevad juhid. Iseloomult on nad ka sarnased – sellised tasakaalukad. Küllap kongressil saab väike osa hääli otsustavaks, kellest saab esimees.
Üpris hästi. Halvasti magasin, kui olin minister – seda lühikest aega. Ärkasin öösel kell kaks-kolm. Pea oli mõtteid täis, mida homme teha. Siis lugesin internetist, mida peab sel juhul tegema. Ostsin märkmiku voodi kõrvale ja panin öösel kõik oma mõtted kirja ja magasin edasi. See oli hea lahendus.
Maksud puudutavad muidugi ka mind ja minu ettevõtet. Automaksuga pole ma nõus, see on vale. Kõige õigem automaks on aktsiis. Tõstame aktsiisi, siis inimene iga kord mõtleb, kas sõidab autoga, kui kütus on kallis.
Mina otseselt kriisi ei näe. Võib-olla ostujõud pole nii kõrgel tasemel. Probleemiks on see, et euribor ja panga marginaalid on kõvasti kasvanud. See on raske löök peredele. Siin peaks ka riik midagi tegema, et seda lahendada.
Inimestel, kes on võtnud laenu viimase viie aasta jooksul, on sellest laenumaksest väga väike osa laenutagastus. Suurem osa on intress. See pole hea.
Ma ei saa öelda, et ma kahetseks, aga ma ei läheks uuesti poliitikasse. Kui täna oleks 30. detsember 2014. aasta ja Yana Toom mulle helistaks ja küsiks, kas ma ei tahaks kandideerida riigikogusse… Siis ütleksin talle kindlasti, et ei taha ega helistaks ka tagasi.
Kõik juhtub, nagu juhtuma peab. Ma pole kahetseja tüüp. Aga mõne koha peal käituksin tagantjärele mõeldes teisiti.
Martin Repinski
Sündinud 6. augustil 1986.
Kuulus mitmesse riigikogu koosseisu.
Jõhvi vallavanem aastatel 2018–2019.
Sai Jüri Ratase esimeses valitsuses maaeluministriks, kuid otsustas mitmesuguste skandaalide tõttu peagi ametist tagasi astuda. Sellega sai temast lühima ametiajaga minister kuni 2019. aastani, mil väliskaubandus- ja infotehnoloogiaministri Marti Kuusiku ametiajaks jäi kaks päeva.
On jätkuvalt Eesti Kitsekasvatajate Liidu juhatuse esimees, on varem kuulunud ka Eesti Piimakäitlemistalude Liidu ja MTÜ Eesti Noortalunike juhatusse.
2017–2018 oli Repinski Rahvusooperi Estonia nõukogu liige.
Lahkus Keskerakonnast lõplikult aastal 2022.
Repinski pattude kronoloogia
2002. aastal sai Repinski alaealisena tingimisi karistada kelmuse eest. 15aastase noormehena avaldas ta ajalehes Infopress kuulutuse, milles kutsus inimesi annetama Kuremäe kloostrile rüvetatud haudade taastamiseks ja lisas kuulutusele oma arveldusarve numbri. Kuigi annetusi Repinski arvele ei laekunud, algatati kriminaaluurimine.
2016. aasta jaanuaris Keskerakonna tööseminaril Pedase puhkemajas lõi Repinski riigikogu liiget ja endist Kiviõli linnapead Dmitri Dmitrijevi, kaitstes oma väljavalitut Siret Kotkat, keda Dmitrijev ahistas. Juhtum tuli avalikuks, kuna seminari järel lahkunud Dmitrijev sõitis sealsamas Pedase külas kriminaalses joobes olles autoga teelt välja.
2016. aastal sai Repinski maaeluministriks. Meedia kirjutas Konju talu veristest tagamaadest. Lisaks sellele, et ettevõte ei suutnud töötajatele korrapäraselt tasu maksta, toimusid pealtnägijate sõnul talus loomadega võikad lood. Paar nädalat hiljem pidi ta ametist lahkuma.
Pärast 2019. aasta valimisi paistis Repinski silma sellega, et vallandas Jõhvis mitmed kogenud vallaametnikud, keda tal hiljem ei õnnestunud asendada. Veidi pärast vallandamislainet lahkus Repinski ise Jõhvi vallavanema kohalt. Vallandatud ametnik Messurme Pissareva vaidlustas ebaseadusliku vallandamise ja sai kohtus võidu.
2022. aastal algatas politsei kriminaaluurimise, et kontrollida Repinski kuluhüvitiste kasutamist. Repinski hakkas riigikogu liikmena sõitma taksot, ent kasutas samal ajal hoogsalt riigikogu liikme kütusehüvitist. Lisaks lasi ta hüvitada enam kui 10 000 euro eest oma elamise Tallinnas, ehkki ta seal ühel hetkel enam ei elanud.
Kuula usutlust ka podcast'ina:


Läbi müüdud suvised suurkontserdid on loonud pinnase võltspiletite turule   Eeloleval nädalavahetusel esineb Tallinnas maailmakuulus artist The Weeknd. Kuna kontserdipileteid enam tavapärasel viisil osta ei saa, loodavad paljud fännid piletite edasimüüjate peale, kuid nii langetakse sageli pettuste ohvriks ning on oht, et kalli hinna eest muretsetud elamusest võib inimene hoopiski ilma jääda.   The Weekndi piletid müüdi välja juba poolteist nädalat pärast nende müüki tulemist. Kuna nõudlus on siiani suur, siis on kurjategijad leidnud ka võimaluse lisaraha teenida. Võltsingu ära tundmine on mõnel juhul väga raske, seega ürituse korraldajad järelturult ostmist ise ei soovita. "Ei pea olema pilet alati võltsitud, vaid on ette tulnud ka situatsioone, kus ühte ja sama piletit on müüdud mitmele inimesele. Aga sellega juhtub see, et esimene, kes sellega uksest sisse tuleb, saab läbi, aga kõik järgnevad, kellel see pilet on, kes on selle sama pileti ostnud, enam sisse ei saa," selgitas kontsertagentuuri Live Nation turundusjuht Ott-Sander Palm. Fännidele, kes siiski järelturgudelt pileteid osta soovivad, soovitab Palm pingsalt uurida pileti pisidetaile. Sageli võivad võltsingutel olla valed näiteks meiliaadress, pileti välja printimise kuupäev, infotelefonide numbrid või näiteks ka riik, kus piletit välja prinditi. Tasub jälgida, et Talllinnasse The Weekndi kontserdile sai piletit osta vaid kas Baltikumist või Soomest. Kõige vähem soovitab ta aga usaldada PDF-faile. "Aga meil on tulnud ikkagi meili peale selliseid kunstiteoseid ka, mis tihtipeale ikkagi paneb imestama, kui palju on vaeva nähtud sellega, et võltsida ühte piletit," ütles Palm. "Ikka photoshop'itud on. Küll on võetud The Weekndi nägu või ametlikku kujundust ja pandud see kokku hoopis mingi teise kontserdi pileti põhjaga ja sinna veel istutatud kas siis kuupäev või väravate kellaaeg, midagi, mis läheb kokku selle sündmusega," kirjeldas ta. Samuti on Palmi sõnul oluline teha järelturul piletimüüjale korralik taustakontroll. Kuna aga korraldajad pettuste lahendamiseks ise midagi ette võtta ei saa, siis soovitavad nii korraldajad kui ka politsei teha kõigil petuskeemide ohvriks langenutel avalduse politseisse. "Alati tasub anda teada, kui inimene on petta saanud. Me anname enda poolt parima, et need inimesed üles leida, kes sellise pettusega tegelevad. Nii et julgustan julgelt tulema politsei poole. Kõige hullem on see, kui inimesed sellest teada ei anna, siis me ei saa ka uurida, kes selliste kelmuste või pettustega meil tegelevad," rääkis Ida-Harju politseijaoskonna patrulltalituse juht Pirko Pärila. Siiani on politsei saanud kaks avaldust, ühe The Weekndi ja teise Depeche Mode'i kontserdi kohta.    					Toimetaja:  Merili Nael    					Allikas:  "Aktuaalne kaamera"


Lauri Hussari deja-vu: seekord Margus Tsahknat kaitstesEesti 200 esimees, Riigikogu spiiker Lauri Hussar on tuntud oma ümaruse poolest, õigustades nüüd aga oma korruptsioonimaiguliste tehinguga orbiidile tõusnud erakonnakaaslasest ministrit Margus Tsahknat, tabas paljusid äratundmishetk, sest jutt oli täpselt sama, mis Johanna Maria Lehtme “Slava Ukraini” skandaali puhul – „oleme arutanud“, „olen rääkinud“, „peab selguma“, „ta on kinnitanud“ jne.
Hussar rääkis Vikerraadios, et kuna „Tsahkna on isiklikult kinnitanud, et tal pole välisministrina olnud mingit tegemist välihaiglate müügi ja hangetega, siis ei saa ka öelda, et tema osalus vastavas ettevõttes tekitaks huvide konflikti“.
“Ta on informeerinud oma ärilistest huvidest nii erakonda, kaitsepolitseid, aga ka riigikantseleid. (—) Tal on täna passiivne osalus, ministriks saades ta tagandas end ettevõte tegemistest, ja täna, kui võtame seaduse aluseks, on kõik seaduslik. Nii et seadustest lähtuvalt ei ole Margus Tsahkna midagi valesti teinud,” lausus Hussar.
Tsahkna ise ei näe huvide konflikti asjaolus, et tema endine tööandja ja praegune äripartner välihaiglate tootja Semetron on teeninud Eesti ja välisriikide diplomaatilistest tehingutest miljoneid eurosid, ent lubab enda osaluse äris siiski maha müüa, kirjutas eelmisel nädalal Eesti Ekspress.
Hussari sõnul on Tsahkna talle öelnud, et kaalub praegu osaluse müümist.
Tsahkna kui välisministri osalust ettevõttes on samas mitmelt poolt kritiseeritud. Ühingu Korruptsioonivaba Eesti liikme Steven-Hristo Evestuse sõnul peaks Tsahkna nii ennast kui ka oma lähedased ettevõttest taandama.
Korraga välisministri ja kaitsetöösturi toolil istuva Margus Tsahkna soovimatus näha selles rollis huvide konflikti jätab kehva mulje nii Eesti valitsusest kui ka mõjub õõnestavalt Eesti kaitsetööstusele, leidis oma kommentaaris Meelis Oidsalu.
Eesti välisministri osalusega MM Hospital on teeninud Tsahkna ministriks olemise perioodil 4,3 miljonit eurot tulu. Lisaks on Eesti riik koos Leeduga välja kuulutanud hanke ostmaks kahasse veel kuni 150 miljoni euro eest välihaiglaid.
Allikas: ERR


Presidendiks võib tõesti saada vangis istuv meesARVAMUSVEEBPraeguse seisuga tundub, et USAs on kordumas 2020. aasta valimised - ringis on jällegi Biden ja Trump. Kogu poliitiline maastik sekretäridest ja ajakirjanikest suursaadikute ja parteiladvikuni on sellisest asjade käigust hämmastuses. Seda enam, et hetkel on kõikidest võimalikest kandidaatidest parim lootus presidendiks saada Trumpil ja seda hoolimata ametlike süüdistuste virnast, mis on Trumpi vastu esitatud.Võiks arvata, et praegune president Biden on paremas olukorras, aga tuleb välja, et mitte oluliselt. Tema poeg Hunter Biden võttis altkäemaksu Ukraina ja Vene firmadelt ning valitsustelt. President Biden ütles 2020. aastal selgelt, et „pole oma pojaga kunagi tema äridest rääkinud.“Nüüd tuleb välja, et vist natuke ikka rääkis. USA seadus ütleb, et kui kodanik kohtus vande all või ülekuulamisel pole, siis võib ta seaduse järgi vabalt valetada. Küsimus on selles, kas Biden ise sai majanduslikku kasu neist altkäemaksudest. Kui vastus on jaatav, siis võivad ka teda karmim karistus ja isegi vangla oodata. Tema oponendid sellele mängivad, mistõttu Bideni toetus on langenud.Trumpi tõenäosus vangi sattuda on suurem kui Bideni oma, aga Trumpi tõenäosus võita on suurem kui see oli 2020. Kuna Trumpi toetajad näevad temavastastes ametlikes süüdistustes nõiajahti, siis hääletavad nad tema poolt hoolimata sellest, milline karistus talle määratakse.Arvestatav osa demokraatide toetajatest on tühistamiskultuuri esindajad. Tühistamiskultuuris puudub aga andestamine. Seega Bidenile nad valetamise eest andeks ei anna.Tühistamiskultuuri tasakaalustamiseks ajab jõuliselt juuri nn jätkukultuur. Make America Great Again ehk MAGA ehk lihtsas keeles need, kes on sotsiaalses arengus MAGAma jäänud. Jätku-kultuurlased annavad mõjukale ja võimukale valgenahalisele mehele kõik andeks."Võiks arvata, et praegune president Biden on paremas olukorras, aga tuleb välja, et mitte oluliselt."LOE PIKEMALT: EPL.EE/ARVAMUSEva Gutmann ajaloolane ja koolitaja, New Mexico


Viis järeldust Premium liigast. Kui suur on Levadia väidetav pankrotioht?Eesti jalgpallimeistrivõistlused jätkusid pärast nädalast pausi täisvooruga.Turniiritabelis on Flora andnud juhtohjad praeguseks FCI Levadia kätte. Tulemuste kõrval on viimasel ajal kõvasti jutuainet andnud ka väljaku ääres toimuv. Kas Levadiat võib tõesti ähvardada pankrott? Mida head jäi näppude vahele liiga parima mängija müügist? Ja mille taha jäi Aleksandr Volkovi saaga viimane puänt?Delfi Sport tegi lõppenud Premium liiga nädalast kokkuvõtte1 Levadiat pankrott tõenäoliselt ei ohusta27. juulil kirjutas Äripäev, et Levadia jalgpalliklubi ähvardab pankrott. Selle põhjus olevat Levadia presidendi Viktor Levada pikaaegse ihuadvokaadi Raul Markuse isiklik pankrott. Seepeale esitasid vihased võlausaldajad kohtule Levadia kohta pankrotiavalduse ja Capital Inkasso OÜ käes on jalgpalliklubi vastu 2,4 miljoni eurone võlanõue.Selle peale teatas Levadia president Viktor Levada, et tegemist on kõige ehtsama väljapressimisega. „Ma ei kavatse kurjategijatega läbirääkimisi pidada,“ oli Levada sõnum.Milline on aga reaalne olukord? Asjaga seotud inimesed tõdevad, et olukord on ebameeldiv ja sellega tegelemine nõuab aega, kuid praeguse seisuga klubi pankrott ei ähvarda ning seega võivad Eesti jalgpalliliiga fännid rahuliku südamega magada.2 Liiga parim mängija leidis uue väljakutseEesti jalgpallimeistrivõistluste hooaja esimese poole kõige silmapaistvam mängija oli Levadia ründav poolkaitsja Ernest Agyiri. Ghanast pärit mängumees on siiani kõrgliiga parim väravakütt 11 tabamusega. Nüüdsest on 25-aastase Agyiri koduklubi Taani kõrgliigas mängiv FC Randers.Agyiri võimalik liitumine Randersiga oli õhus pikalt ja tundus, et Levadia ei soovigi temast loobuda. Agyiri kontraht Levadiaga oli sõlmitud selle aasta lõpuni ehk talvel oleks ta saanud juba tasuta klubi vahetada. Levadia lootis, et Agyiri aitab aga meeskonna tänavu tiitlini. Venitamistaktika tasus Levadial lõpuks vähemalt rahaliselt ära.Kui tiitlijahti jätkatakse Agyirita, siis Randers pidi oma esialgset pakkumist suurendama, et soovitud mängumees kohe kätte saada. Transfermarkti hinnangul on Agyiri turuväärtus koguni 400 000 eurot. Praegu vahetas omanikku siiski summa, mis jäi ilmselt alla 100 000 euro. Põhjuseks tõsiasi, et Agyiril pidi Levadiaga leping kehtima veel ainult pool aastat. Levadia jaoks on aga suur võit, et lepingusse sai punkt, mille järgi Eesti klubi teenib Agyiri järgmiselt müügilt. Tavaliselt jääb see osa 10-20% juurde.Seega, kui Agyiri peaks Taani kõrgliigas läbi lööma ja järgmine klubi ostaks ta näiteks miljoni euroga, siis võik Levadiale sealt laekuda veel kuni 200 000 eurot. Suurema müügisumma korral kasvab Levadia teenistus veelgi.3 Floral ründajatega keeruline seisFlora tänavusele hooajale ja tervetele mängijatele otsa vaadates võib tõdeda, et praegu otsitakse õiget koosseisu ja mõnes mõttes vaadatakse ilmselt juba ka kaugemasse tulevikku. Tulevikku vaatamise kõrval tuleb aga korralikult lõpuni mängida praegunegi hooaeg. Pärast Erik Sorga ja Rauno Sappineni välismaale siirdumist ei ole Floral enam sarnase kaliibriga ründajat olnud ning seega otsitakse pidevalt uut. Viimase 1,5 aasta jooksul on tipuründes ilmselt kõige ohtlikum mees olnud Rauno Alliku, kuid teda on seganud mitu traumat.Tänavuseks hooajaks toodi võistkonda tagasi Sten Reinkort, kuid soovitud läbilööki ei tulnud ning nüüd on ta tagasi Kuressaares. Saaremaale laenule saadeti ka Otto-Robert Lipp. Peale nende läks Florast laenule ka Aleksandr Šapovalov, kes kannab nüüd Tallinna Kalevi särki. Flora tõi samal ajal Kuressaarest tagasi Mark Anders Lepiku, kes sai aga kohtumises Kuressaarega juba avapoolajal vigastada. Seega on Flora seis ründajatega praegu keskmisest keerulisem.4 Volkovi saagas jäi viimane puänt puuduEesti klubijalgpallis juhtub teinekord asju, millele on isegi raske tulla. Palju kõneainet pakkus Aleksandr Volkov. Seni Nõmme Kaljus mänginud ründaja läks Flora - Narva Transi kohtumise ajal Transi fänniga kaklema, mispeale lõpetas Kalju temaga lepingu. Töötu Volkov lõi aga peagi käed Transiga. Seejuures poseeris ta pärast Transiga liitumist koos võistkonna fänni Ilja Fedoroviga, kellega ta Lilleküla staadionil rüselenud oli.5 Kalju noored talendidKalju on tänavusel hooajal loobunud mitmest kogenud tegijast ja võtnud nende asemele noori. Ilmselt on sellel mitu põhjust. Esiteks jäädi taas eurosarjast eemale ning see tähendas rahalist hoopi, kuid ilmselt ei suutnud mõned vanemad olijad ka sammu pidada ka peatreener Nikita Andrejevi nõudmistega.Andrejevit hinnatakse jalgpalliringkondades kõrgelt ja tundub, et praegu saab ta Kaljus veidike ka oma visiooni juurutada. Energilisema mänguplaani täitmiseks on tihti vaja nooremaid jalgpallureid ning seega said nädalavahetusel Transiga peetud mängus võimaluse 17-aastane Rommi Siht ja 16-aastane Marlon Liivaru. Seejuures sai Liivaru 16-aastaseks alles 4. juulil. Peale mänguaja teenimise said nii Siht kui ka Liivaru jala valgeks. Liivarul oli see üldse Eesti kõrgliiga debüüt. 1"Praegu vahetas omanikku siiski summa, mis jäi ilmselt alla 100 000 euro."PREMIUM LIIGATABELISEIS1. FCI Levadia 51 punkti / 22 mängu2. FC Flora 51/23 3. Pärnu Vaprus 31/23 4. Tallinna Kalev 30/22 5. Nõmme Kalju 30/22 6. Paide Linnameeskond 28/227. FC Kuressaare 28/22 8. Narva Trans 22/22 9. Tartu Tammeka 18/22 10. Harju JK Laagri 14/22FCI Levadia president Viktor Levada (püsti) klubi mängulMadis Kalvet


Usaldust, seltsimehed, on puuduMulle ei meeldi, kui pähe istutakse ja öeldakse: kaamel on hobune ja sa pead kordama, on hobune, on hobune, on hobune... Just sel viisil püüab mõni seltsimees selgeks teha, et Keskerakonnas ei ole vene ja eesti tiiba ning erakonna viletsas valimistulemuses on süüdi esimees Jüri Ratas, kes tuleb seepärast välja vahetada. Ei ole nii lihtne see lugu.Mina valijana saan oma tahet vabalt väljendada. Hakkasin algul Keskerakonda valima. Siis hakkasid juhtuma selles parteis imelikud asjad. Sõlmiti koostööleping Venemaa suure parteiga, kuulati salaja pealt, ehitati Lasnamäele vene õigeusu kirik, peasekretär hakkas pistist võtma. Ei olnud enam usaldust sellise partei vastu. Ei hääletanud mina ega paljud teised enam nende poolt ning kehv tulemus oli käes.Talupojatarkusega pidanuks hakkama klaarima, mis on valesti tehtud, kuidas valijate usaldus tagasi võita. Tegelikult tuli välja partei seni varjata püütud teine nägu. Vene poole esindaja, juhatuse liige Mihhail Kõlvart teatas selge häälega, et Ratas on süüdlane, peab taanduma ja tema võtab partei juhtimise üle. Ratasel oli selge, et partei juhatuses on ülekaal vene tiiva käes, ja teatas taandumisest. Kõlvart kuulutas, et rida eestlasi on ka tema paadis. Täiesti loomulik. Juba 1940. aastatel liitusid venelastega heauskselt eesti kommunistid. Nüüdki leidub piisavalt kaasaminejaid.Kui Ratas pakkus uueks Keskerakonna juhiks välja noore poliitiku Tanel Kiige, hakati internetis mõlemat vihaselt sõimama ja häbimärgistama nagu nõukaajal ameerika imperialiste. Sallivusest on asi kaugel. Internetis esines keegi Ilja Schor, kelle nägemuses eestlased nagu ei tuleks toime, vaja on partei juhtimises teiste rahvaste abi.Mina olen sügavate juurtega ugrilane, siin Balti mere ääres rüganud eestlaste järeltulija, ja usun, et suudame ka iseseisvalt s oma parteid ja riiki juhtida. Teistes parteides on ikka leitud ugrilased etteotsa, kas siis Keskerakonnas ei leia? Tõsi, Eesti suurimat linna juhivad vene seltsimehed. Sest ebaharilikult on Eestis kohalike omavalitsuste valimistel antud hääleõigus ka võõrriigi kodanikele. Neile - selline võim meeldib.ÜLO KALM, lehelugeja Õismäelt


Politsei uurib pettusekahtlust poksivõistluselPolitsei uurib juhtumit, kus väidetavalt kahtlustatakse piletimüügi pettusekahtlust ära jäänud poksivõistlusel.Võistlus pidi aset leidma Tartus märtsis, kuid see jäi ära ja ürituse korraldaja nõudis Piletilevilt raha tagasi. „Enamik pileteid osteti mobiilimaksega, mis on ebatavaline, ja kahtlustatakse pettust,“ nentis pileteid müüv ettevõte toona Postimehele. Poksivõistlusel pidanuks toona teiste seas vastakuti astuma odaviskekuulsus Andrus Värnik ja Eesti poksimeister Mait Metsis. Politsei on juhtunu asjus alustanud menetlust kelmuse paragrahvi järgi. SIIM RANDLA


Politsei uurib pettusekahtlust poksivõistluselPolitsei uurib juhtumit, kus väidetavalt kahtlustatakse piletimüügi pettusekahtlust ära jäänud poksivõistlusel.
Võistlus pidi aset leidma Tartus märtsis, kuid see jäi ära ja ürituse korraldaja nõudis Piletilevilt raha tagasi. „Enamik pileteid osteti mobiilimaksega, mis on ebatavaline, ja kahtlustatakse pettust,“ nentis pileteid müüv ettevõte toona Postimehele.
Poksivõistlusel pidanuks toona A. Le Coqi spordihoones teiste seas vastakuti astuma odaviskekuulsus Andrus Värnik ja mitmekordne Eesti poksimeister Mait Metsis. Politsei on juhtunus alustanud menetluse kelmuse paragrahvi järgi. Uurimine peaks käima siiani.


Arvutikelm kasutas aktiivselt võõrast pangakaarti7. augustil alustati kriminaalmenetlust selles, et juuni lõpust kuni augusti alguseni võeti Järvamaal elava 49-aastase naise pangakaardiga sularahaautomaatidest välja raha. Kahju on 450 eurot. (JT)


Kas Eesti riiki saab usaldada?KAS PAHATAHTLIKUD VALED VÕI TÖÖÕNNETUS? Postimehe toimetaja Aarne Seppel tutvustab kahte morni näidet, kuidas riik andis sõna ja poliitikud selle tagasi võtsid.Küsimus Eesti riigi usaldamise kohta kõlab lolli ja retoorilisena. Sama hästi võiks küsida, kas mändi või päikest või mäge või merd saab usaldada. Parimgi riigiteadlane võib detailselt rääkida mõningatest aspektidest, aga mitte kogu riigist. Ligi nelikümmend protsenti kõigist Eesti elanikest saavad ütelda, et Eesti riik on kogu nende eluaja olemas olnud, nad ei teagi muud maailma. Ja napilt alla kuue protsendi on neid, kes veel peaksid mäletamata Eesti esimest iseseisvusperioodi.Usaldusväärsuse skoorUuema aja Eesti kohta ei saa ütelda, et ta on olnud otseselt mõne poliitiku või erakonna nägu. Alati on olnud võimuliidud, alati on tehtud kompromisse. Hea näide on Reformierakond, mis tõrjuti võimult, sest oli liiga kaua võimul olnud.Kas teate, mis erakond on olnud võimu juures pea sama kaua kui Reformierakond? Ja ometi ei heida Isamaale seda keegi ette.Eesti riik ei ole ühegi poliitiku nägu ja see ongi hea. Tallinnal on praegugi Edgar Savisaare nägu, üritab praegune linnapea Mihhail Kõlvart, mis ta üritab, aga ikka lööb välja Savisaare-aegne Tallinn. Pisut onupojapoliitikat, pisut korruptsiooni, üldiselt keskerakonnaroheline.Riigikantselei tellitud avaliku arvamuse seireuuringu kohaselt on üldiselt Eestis rohkem inimesi, kes usaldavad peamisi institutsioone, kui neid, kes ei usalda. Tõsi, nii riigikogu kui ka valitsuse usaldusväärsus kõigub positiivse skoori ääre peal, mõni kuu allpool, mõni kuu kõrgemal. See on mõõdetav usaldusväärsus, aga lisaks on ka tunnetuslik usaldus. Veel neli-viis aastat tagasi oli poliitiline tabu samastada riik ametisoleva valitsusega ja mõlemat liivakastiretoorikaga põhjata.Ajad muutuvad, toon paar näidet.Pensionireformiga trikitamineNõks rohkem kui kakskümmend aastat tagasi tegi Isamaaliidu, Reformierakonna ja Mõõdukate (praegused sotsiaaldemokraadid) koalitsioon pensionireformi. Kindlasti nad ei näinud kõike ette ja nii mõnigi kirjapandud punkt töötas pensionikogujate vastu ja oleks ju saanud nii mõndagi nutikamalt teha. Aga reformi põhiidee: inimesel on endal vastutus enda tuleviku pensioni osas, jõudis kohale. Esimese asjana tuleb ennast ise aidata, siis aitab ka riik.Ei ole otseselt riigi süü, et teenust pakkuvad suured pangad reklaamikampaaniatega seitse korda vinti üle keerasid. Tänaseks paariastaatuses tollane suusasangar pensioni eest palmirannas kokteili limpsimas oli kujundina tugev, reaalsusega paraku kokkupuudet polnud. Suurem ämber oli teenustasudega puusse panemine ja seal on ka tulevikku vaadates palju parandamisruumi.Inimesed siiski usaldasid riiki, kuidas muidu oleks vabatahtlikult teise sambaga liitunuid sadu tuhandeid. Võib-olla olen naiivne, kuid mulle (veel reipalt paarkümmend aastat pensionieani) tundub, et pensionisüsteem on nii pika vinnaga asi, kus antud sõna peaks pidama. Isegi kui selle annab valitsus, mille liikmetest enamik enam poliitikas ei tegutse.Ei taha isegi laskuda Isamaa pensionisüsteemi vabaks laskmise sisusse, sealgi tehti ju kompromisse ja oleks saanud veelgi radikaalsemalt. Siiski oli see pretsedent, kus sadu tuhandeid inimesi ja nende tulevikku puudutav otsus tehti pelgalt ühe erakonna poliitilise jõuõla tõttu. Teise samba vabatahtlikuks muutnud valitsuse teised partnerid ei hõisanud, aga võimulepe kohustas. Riik andis sõna ja siis ütles, et see ei olnudki tegelikult lubadus ega midagi.Annan raha, võtan tagasiTeine näide praegusemast ajast. Ja jällegi seotud Isamaaga, aga mitte ainult. Suure surma ja hammaste kriginaga seadustas meie armas Eesti riik eelmisel aastal paljulapseliste perede toetuse. Mitte just nii heldelt, kui seda opositsioonis olles nõuti, aga siiski silmapaistvalt külluslikult.Jällegi - mul puudub sisemine veendumus, kas see oli läbinisti hea või läbinisti paha. Kolmandad ja enamad lapsed ongi maru olulised, kuid nende toetamine ei väära kuidagi seda üheksakümnendate alguse lastevähesuse tiivalööki, mille lainetus jõudis sel aastal Eesti statistikasse. Ja jõuab veelgi.Praegune sündide arvu kahanemine ei ole viimase kümne, isegi kahekümne aasta valitsuste kehva töö tagajärg. Võib-olla saaks seda leevendada, aga mida vanemaks muutuvad esmasünnitajad, seda keerulisem on varem iseenesest tulnud esimeste laste saamine ja veelgi keerulisem on jõuda teiste ja kolmandateni. Uuringud näitavad, et esimeste laste üha hilisemas eas sünnitamine on peamiselt tingitud sobiva partneri puudumisest. Kindlustunne mängib ka rolli, aga mitte esimesena.Igatahes andis Eesti riik seaduse näol lubaduse. Kalli, kuluka ja kindlasti mitte ideaalse, aga siiski lubaduse. Et siis napilt pool aastat hiljem ütelda: ääh, ma tegelikult ei tahtnudki seda, muudame ära. Lubatu võtame tagasi. Tõsi, mitte päris eelmise aasta tasemele, aga siiski.Polariseerumine ühiskonnasKindlasti leiab iseseisvuse taastanud Eesti riigi ajaloost hulgaliselt juhtumeid, kus juba kehtestatud seaduseid on muudetud, tagasi võetud (meenub enne ülemaailmset finantskriisi vastu võetud ülihelde töölepinguseadus, mis muudeti kriisi tõttu juba enne jõustumist ära), kuid väga harva nii küüniliselt. Ei kujuta ette, miks see nii tehti. Kas Kaja Kallase küüned olid peaministritoolil samades aukudes, mis Jüri Ratas oli ette uuristanud või otsustati juba ette poliittehnoloogia kasuks. EKRE toodud ja Isamaa õhutatud polariseerumine ühiskonnas saab selliste käikudega ainult hoogu juurde.Poleks paha, kui poliitikud mõtleksid valimistsüklist kaugemale, neist enamiku nimed ununevad paari aastaga, aga nende tehtud lolluste mõju võib tunda olla ka aastakümnete pärast. Õnneks on Eesti riigis väga palju, mida usaldada, leidkem see üles."Veel 4-5 aastat tagasi oli poliitiline tabu samastada riik ametisoleva valitsusega ja mõlemat liivakastiretoorikaga põhjata."Aarne Seppel


Järelturul liigub rohkelt võltsitud pileteid, millega võid väravas pika ninaga jäädaSel nädalal esineb Tallinnas maailmakuulus artist The Weeknd ja kontserdi piletid on juba ammu välja müüdud. See on loonud aga sobiva pinnase erinevatele petturitele, kes müüvad internetis pileteid, millega tegelikult kontserdile sisse lõpuks ei saa.
Live Nation Eesti juht Eva Palm rääkis Sky Plus Hommikuprogrammis, et PDF formaadis pileteid võib teoreetiliselt lõpmatuseni paljundada. Sisse saab aga ühe piletiga ainult esimene inimene, kelle pilet väravas skännerist läbi läheb. Palmi sõnul ei ole kõige suurem häda Piletilevi piletitega, vaid inimesed ostavad kahtlastel platvormidelt kehtetuid ja võltsitud pileteid.
Eva Palm palub inimestel olla järelturul müüdavate piletite suhtes väga kriitiline ja mitte internetist otsida The Weekndi pileteid, enamasti annab otsing palju tulemusi, kuid need piletid ei pruugi olla kasutatavad. “Pärast on siis väravas selline kurb olukord, kus sa istud seal ja su piletit ei suudeta skanneerida.”
Live Nation Eesti turundusjuht Ott-Sander Palm soovitab fännide, kes siiski järelturult pileteid osta soovivad, jälgida pileti pisidetaile. Sageli võivad võltsingutel olla valed näiteks meiliaadress, pileti printimise kuupäev, infotelefonide numbrid või näiteks ka riik, kus piletit välja prinditi, vahendab ERR.
Tasub jälgida, et Talllinnasse The Weekndi kontserdile sai piletit osta vaid kas Baltikumist või Soomest. Kõige vähem soovitab ta aga usaldada PDF-faile.
"Aga meil on tulnud ikkagi meili peale selliseid kunstiteoseid ka, mis tihtipeale ikkagi paneb imestama, kui palju on vaeva nähtud sellega, et võltsida ühte piletit," ütles Palm.
"Ikka photoshop'itud on. Küll on võetud The Weekndi nägu või ametlikku kujundust ja pandud see kokku hoopis mingi teise kontserdi pileti põhjaga ja sinna veel istutatud kas siis kuupäev või väravate kellaaeg, midagi, mis läheb kokku selle sündmusega," kirjeldas ta.
Pettuste eest hoiatab ka veebikonstaabel, kes kirjutab, et internetis on veebileht, mis reklaamib end ametliku The Weekendi piletimüügi partnerina ja eksitab sellega rahvast. “Kindlasti ei tasu sealt pileteid osta, sest ametlikult kõik piletid on välja müüdud. Samuti ürituse korraldaja kinnitusel tegemist ei ole veebilehega, mis oleks kuidagi eesootavale üritusele piletite müügiga seotud,” manitseb politsei.
“Lisaks soovitame olla eriti ettevaatlik, kui ostate piletid eraisikute käest. Paraku te ei saa olla kindel, et sama pilet ei olnud kellelgi teisele müüdud. Tehes tehinguid eraisikutega, loobute vabatahtlikult oma tarbijaõigustest ehk garantii, taganemisõigus jne. Kelmuse ohvriks langemise korral palume pöörduda kirjaliku avaldusega politseisse.”