Raport paljastab, kui heal järjel on sinu konkurent või koostööpartner!Põnevad raportid paljastavad olulist infot nii konkurendi kui ka koostööpartnerite kohta.Foto: Shutterstock
Äri tehes on ülioluline kaitsta oma vara ja olla kindel, et koostööpartnerid on usaldusväärsed. Üheks võimaluseks on kasutada Storybooki / Inforegistri raporteid, kust leiab äripartnerite kohta nii mõndagi kasulikku. Sarja teises osas keskendume varadele ja rahalisele seisule ning toome välja täiesti ainulaadse raporti.
Ettevõtete ja isikute raportite kasutamine äritehingute eel on äärmiselt oluline, sest see annab võimaluse saada selge ülevaade potentsiaalse koostööpartneri rahaasjadest. Nii välditakse oluliste krediidiriskide võtmist ning tagatakse kliendiportfelli maksevõimelisus. Üheks võimsaks ja usaldusväärseks vahendiks on Storybooki poolt pakutavad interaktiivsed raportid, kust leiab andmeid, mis ulatuvad tagasi 1992. aastasse.
Finantsraporti teeb unikaalseks masinõppe metoodikal väljatöötatud jooksva aasta prognoosbilanss ja prognoositud müügikäibed kvartalite lõikes. See võimaldab teha reaalaja majandusandmete pinnalt parima kvaliteediga äri- ja finantsotsuseid.
Bilanssi on koondatud tütarettevõtete müügikäibed nii eelnevate aastate kui ka jooksva aasta prognoositud müügikäibe kohta. Lisaks kajastuvad bilansiridadel riiklike toetuste ja võidetud riigihangete summad.
Igal ööl uuenev prognoosikäibe raport
Prognooskäibe ennustamise modelleerimises on kasutatud miljoneid andmeridu iga ettevõtte eelneva viie aasta finantsnäitajate kohta. Lisaks majandusperioodile võrreldakse seal ka maksuameti avaldatud kvartaalsete maksustatud käivete erinevusi, mille osakaalu võetakse arvesse nii prognoositud kvartaalsetes käivetes, kui ka jooksva aasta prognooskäibes.
Näiteks mängib käesoleva aasta prognooskäibe mudelis olulist rolli ka ettevõtte varasemate aastate kvartali käivete hooajalise kasvu või languse trend, mis on omakorda taandatud selle aasta prognoosnäitajatesse.
Prognoosmudelis on märgilise tähendusega ka krediidiskoor nii ettevõttel kui juhatuse liikmel ehk otsustajal. Juhul kui ettevõttet juhib probleemne juhatuse liige, näiteks variisik, siis jääb prognooskäive sisuliselt seisma või võib võlgade puhul, kui varasid viiakse ettevõttest välja, isegi alaneda.
Sarnaselt prognooskäibega, modelleeritakse ka kõik teised põhilisemad prognoos-bilansiread nagu bilansimaht, käibevara, põhivara, lühiajalised kohustused, pikaajalised kohustused, omakapital, puhaskasum ja jaotamata kasum.
Huvitav ja ainulaadne on siinkohal veel seegi, et kõigil ettevõtetel arvutatakse ehk uuendatakse prognoositud finantsnäitajaid ümber igal ööl.
Peamised finantsnäitajad
Peamiste finantsnäitajatena on raportis ära toodud prognooskäive jooksva aasta kohta, prognooskasum jooksva aasta kohta, selle marginaal ja prognoosi bilansimaht. Lisaks saab tutvust teha kuu keskmise käibega ja näha, kui palju on ettevõttel kohustuste katteks varasid.
Detailsed andmed
Veelgi detailsemalt on ära toodud ettevõtete prognoosbilanss jooksval aastal ja bilansid eelnevatel majandusaastatel. Lisaks leiab raportist info käibe ja prognooskäibe kohta tütarettevõtetes ja finantsreitingud koos rahandussuhtarvudega. Olulise detailina on kvartaalselt välja toodud ka riiklikud ja tööjõumaksud.
Interaktiivsed graafikud
Interaktiivsete graafikutena on välja toodud alates 2015. aastast kvartaalselt tasutud maksud ja hinnangulised keskmised palgad.
Samast ajast alates on ära toodud ka kvartaalsed näitajad nii prognoositud kui maksustatava käibe osas. Lisaks on võimalik tutvuda ettevõtte asutamisest alates saadud müügituluga riikide lõikes.
Raportist ei puudu ka lisainfo ettevõttele kuuluvate ja kuulunud kinnisvara kohta. Tutvuda saab majandusaasta aruannetega, saadud toetustega näiteks EAS-ilt, KIK-ilt või PRIA-lt, samuti näha, millised riigihanked on ettevõte võitnud. Lisaks on ära toodud kasusaajate võrgustik.
Storybooki raportid on väärtuslik abimees just ettevõtete tausta kontrollimisel, kuna need annavad tervikliku ülevaate potentsiaalsetest koostööpartneritest ja aitavad vältida võimalikke riske. Raportite interaktiivne olemus ja kasutajasõbralikkus muudavad need hindamatuks vahendiks ettevõtetele, kes soovivad tagada oma kliendiportfelli maksevõimelisust ning optimeerida äritegevust.


WSJ: Venemaa keskpank on võimetu rubla hädasid peatamaVenemaad praegu tabanud valuutakriis erineb oluliselt kujunevate turgude klassikalisest mudelist, kus kursi languse kiireks peatamiseks tõstetakse korduvalt intressimäärasid: kuna Venemaa puhul see meetod praegu ei aita, jätkub tõenäoliselt rubla aeglane, kuid vältimatu odavnemine.Teisipäeval tõstis Venemaa keskpank baasintressimäära 8,5 protsendilt 12protsendile, püüdes peatada rubla kursi kiiret langust. Päev varem maksis USA dollar koguni 102 rubla, mis sundis keskpanka kutsuma kokku erakorralise koosoleku. Intressimäära tõusu ootus tõi ainult ajutise kergenduse, peale mida jätkas rubla odavnemist.
Rubla saatis vabalangusesse Venemaa seni suure kaubandussaldo ülejäägi vähenemine. Juunis langes dollaris mõõdetav eksport aastatagusega võrreldes 38 protsenti, seda osaliselt toormehindade ülemaailmse languse tõttu. Samal ajal kasvas import 18 protsenti, mida soodustas sisetarbimise kasv, mida toetas majanduse kosumine ja lõtv eelarvepoliitika. Juulis kiirenes inflatsioon 4,3 protsendile.
Samas ei ole rubla kurss langenud nii sügavale, kui see oli 2022. aastal pärast sissetungi Ukrainasse ehkki Lääs peab Venemaaga nüüd ka enneolematut majandussõda. See on soojendanud üles vana kahtluse, et Venemaa-vastased sanktsioonid ei toimi. Siiski tundub, et sanktsioonid toimivad, kuid eri viisil kui plaanitud.
Venemaa isoleerimine rahvusvahelisest rahasüsteemist ja Venemaa keskpanga varade külmutamine olid riskantsed sammud, mille eesmärk oli häirida pankade toimimist ja aidata kaasa majanduse kokkuvarisemisele.
Seda ei toimunud. Osalt takistas lääneriikide sõltuvus Vene gaasist neid rakendamast täielikku ekspordikeeldu, võimaldades Moskval teenida gaasi müügist suurt tulu ja suurendada sõjalisi kulutusi. Kaubanduse fookus on nüüdseks nihkunud Aasiasse, naftahinnale seatud ülempiiridest hiilitakse kõrvale ja Vene pankadel on ikka veel välisvaluutareserve.
Ehkki rubla kaotas juurdepääsu enamikule välisrahavoogudele, toetasid seda jätkuvalt kaubavood. Rubla kurssi toetasid ka kapitalipiirangud, millega takistati Vene kodanikel võtta oma sääste Venemaa pankadest välja.
Kuid see tähendab ka seda, et mõned investorid ostavad Venemaa finantsvarasid vaatamata kõigele. Intressimäärade järsk tõstmine juba esimeste probleemide ilmnemisel võib olla keskpanga juhi Elvira Nabiullina nutikas strateegia, mida paljud tärkava turumajandusega riigid on hiljem kopeerinud, kuid seekord saab selle mõju olla vaid tagasihoidlik.
Tulevikku vaadates peegeldab rubla käekäik tõenäoliselt Venemaa tootmispotentsiaali järkjärgulist halvenemist. Välistehnoloogia impordipiirangud on osutunud tõhusateks sanktsioonideks. Lisaks võivad paljude lääneriikide ettevõtete otsused Venemaalt lahkuda avaldada riigi majandusele suuremat mõju kui seda peegeldavad SKT näitajad.
Samas kui kesk- ja kõrgtehnoloogiliste kaupade import Euroopa Liidust on järsult langenud, ei ole Venemaa import sanktsioonidega mitteliitunud riikidest märkimisväärselt kasvanud kui ehk Aasiast pärit pooljuhid välja arvata.
Komponentide puudus on andnud tugeva hoobi paljudele Venemaa tööstusharudele, sealhulgas farmaatsiatööstus, masinatööstus ja infotehnoloogia. Uute välismaiste sõidukite puudumine on saatnud kasutatud autode ostuhinnad kosmosesse, samas kui lennufirmad otsivad tikutulega oma Boeing ja Airbus lennukitele varuosi. Sõltuvus välismaistest komponentidest on vähendanud kodumaiste alternatiivide, näiteks Ladade ja reisilennukite Sukhoi Superjet 100 tootmist. Tõusnud on ka lennuõnnetuste arv.
Olukord halveneb veelgi, kui Lääne kasutatud tooted vananevad, nagu juhtus sanktsioonide alla jäänud Iraanis.
Jah, kaupade puudust saab osaliselt katta salakaubaveoga ja kaupade tarnimisega läbi kolmandate riikide. Ühel hetkel leitakse ka kodumaised alternatiivid Lääne tehnoloogiale, eriti Hiina abiga. Samuti võib rubla tugevneda, kui nafta hind jätkab tõusmist või kui raha- ja eelarvepoliitika muutub piisavalt karmiks, et sundida importi vähendama
Siiski ähvardab Venemaad sama needus, mis kõiki arenevaid majandusi: kui riigi majanduskasv taastub, kasvab import rohkem kui eksport ja valuutakurss kannatab. Praegune olukord viitab sellele, et see mure vaevab president Vladimir Putinit rohkem kui kunagi varem. Venelaste jaoks on rubla väärtus olnud pikka aega riigi tervise hetkemõõdik. Putini pika valitsemisaja saladus võib osaliselt olla tema oskus vältida valuutakriise, mis olid väga tavalised näiteks tema eelkäija Boriss Jeltsini ajal, eelkõige 1992. ja 1998. aastal.
Rubla nii aeglane odavnemine ei ole kindlasti see, mida Putini vastased pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse lootsid. Kuid nad on ilmselt rahul ka Venemaa majanduse pikaaegse vinduva allakäiguga.
Inglise keelest tõlkinud Toomas Hõbemägi


Minister: Baltimaad ja Poola arutavad Valgevene piiri sulgemistVILNIUS, 16. august, BNS – Baltimaad ja Poola arutavad võimalust sulgeda täielikult oma piir Valgevenega, viimased üksikasjad lepitakse kokku veel sel kuul Varssavis, teatas Leedu siseminister Agnė Bilotaitė kolmapäeval.
Tema sõnul on see "piirkondlik otsus".
"Nädal tagasi vestlesin Poola siseministriga. Leppisime kokku, et kooskõlastame praegu tehnilise tasandi samme, algoritme, kuidas sellise piirkondliku otsuse vastuvõtmine välja näeks, kui Balti riigid ja Poola teevad seda korraga," ütles ta kolmapäeval enne valitsuse istungit ajakirjanikele.
"Tahan teile kinnitada, et töötame selle kallal nii tehnilisel kui ka poliitilisel tasandil – 28. septembril on Varssavis kavas kohtumine, kus on kohal Baltimaade ja Poola ministrid ning me töötame välja viimased üksikasjad, kuidas nn sünkroon peaks välja nägema," ütles ta.
Asesiseminister Arnoldas Abramavičius ütles, et kõigi kuue Valgevene piiril asuva kontrollpunkti samaaegne sulgemine tekitaks suuri korralduslikke muresid.
Valitsus otsustas kolmapäeval sulgeda alates reedest Valgevene piiril asuvad Šumskase ja Tverečiuse piiripunktid. Pärast seda jätkavad tööd neli piiripunkti Valgevenega: Medininkai, Lavoriškės, Raigardas ja Šalčininkai.
Ministri sõnul teavitatakse sellest otsusest avalikkust täpsemalt, et mitte tekitada ebamugavusi.
"Loomulikult on meie põhiülesanne ja eesmärk, et piiril oleks võimalikult palju piirivalvureid, sest sinna on vaja  töötajaid kõige rohkem," ütles minister.
Valitsus otsustas kaks punkti ajutiselt sulgeda "geopoliitiliste olude tõttu ja ohu vähendamiseks".
Liiklus suunatakse ümber Medininkai piiripunkti, mille rekonstrueerimine on lõpusirgel.
Kontrollpunkti sulgemise otsus tehti seoses ohtudega, mis võivad seonduda Vene eraväe Wagner palgasõdurite saatmisega Valgevenne.
Leedu ja Poola andmetel on praegu Valgevenes umbes 4000 Wagneri palgasõdurit, osa neist Leedu-Poola piiri lähedal. Leedu piirivalve juht väidab, et palgasõdurite arv võib ulatuda 4500 inimeseni.
Valgevene kehtestas möödunud kevadel Leedu, Läti ja Poola kodanikele viisavabaduse. Valgevene võimude andmeil on tänavu viisavabadust kasutanud 170 000 leedulast, Valgevene piirivalve andmetel on alates eelmise aasta aprillist seda kasutanud juba üle 400 000 leedulase. Leedu kodanike reiside arv autoritaarsesse naaberriiki on jõudnud 400 000-ni.
Leedu ametkonnad hoiatavad, et Valgevene eriteenistused üritavad väljapressimist ja psühholoogilist survet kasutades värvata mõningaid Leedu külalisi.
Baltic News Service


Isikuandmed ei tohi vaikimisi kättesaadavad olla. Siseministeerium: tuleb seadust muutaEbaausalt lastetute naiste kontaktid hankinud professor sai ametist priiks ja juhtunut uurivad edasi nii politsei kui ka andmekaitseinspektsioon. See kõik paneb aga küsima: kelle kätte, ja missugustel alustel, riik inimeste andmed usaldab?
Tartu ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna dekaani Raul Eametsa ja SA Pere Sihtkapitali ümber puhkenud andmekaitseskandaal ajendas tuhandeid inimesi peitma rahvastikuregistris oma andmeid. Perioodil 11.–14. august on seda teinud 9506 inimest.
Andmeid saab aga peita vaid erafirmadele. Teadusasutustele ja inkassole jääb õigustatud huvi puhul ligipääs andmetele alles.
Tuhandete inimeste otsus seda teha näitab tõenäoliselt usaldamatust riigi vastu. „Mille k***di pärast pean käima seal miskit linnukest tegema, et mu isikuandmeid ei jagataks ei reklaamiks ega muuks? Tahan oma riiki usaldada ja tahan, et riik minu makstavate maksude eest ise oleks hoolas,“ pahandab reklaamivaldkonnas tegutsev Heiki.
Andmete kinnikeeramini on võrdlemisi lihtne. Selleks tuleb rahvastikuregistrisse sisse logide, valida menüüst „minu andmed“, edasi „andmetele juurdepääsu piiramine“, siis „vaatan kehtivaid piiranguid“. Andmete kättesaadavuse piiramiseks tuleb valida „muudan piiranguid“. Edasi saab valida andmete kasutamise keelamise mingiks ajaperioodiks või tähtajatult. Viimase variandi puhul tuleb klõpsata kastile „tähtajatu“ ja „kinnitan“.
Jäme õiguste rikkumine
Eesti Advokatuuri juhatuse liige vandeadvokaat Risto Hübner kritiseerib korda, kus andmetele juurdepääsu tuleb ise keelata, mitte vastupidi – andmeid kätte ei saa, kuni inimene seda ise ei luba. Nõnda peaks olema tulenevalt Euroopa Liidu andmekaitse üldmäärus. „Inimesed ei olnud teadlikud nende andmete sellisest väljastamisest ja inimene peab neile juurdepääsu piiramiseks ise aktiivselt tegutsema. Tekib küsimus, kas riigi säärane tegevus vastab andmekaitsenõuetele," räägib ta.
Siseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna juhataja Enel Pungas räägib, et praegu kehtiva süsteemi ümberpööramine ei ole kiirkorras võimalik. „Selline süsteem, et vaikimisi on uuringuteks ja reklaamiks mingid andmed suletud või lahti, tuleb rahvastikuregistri seadusest ja põhimõtete muutmiseks tuleb seadust muuta,“ lausub ta.
Siseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna juhataja Enel Pungas.
(Rauno Vahtre)
SA Pere Sihtkapital saanuks aga sellise muudatuse tegemisest hoolimata tuhanded andmed kätte, sest tegi seda koostöös Tartu Ülikooliga. Nagu öeldud, teadusasutustele ei saa juurdepääsu andmetele piirata. Eamets, kuuludes nii SA nõukogusse kui ka Tartu Ülikooli dekaani kohale, sõlmis kahe poole vahel fiktiivse lepingu. Ülikool teatas, et Eamets käitus õigusvastaselt rikkudes korruptsioonivastast seadust.
Kuidas need probleemid siseministeeriumile märkamatuks jäid ja küsijale piisavat taustakontrolli ei tehtud?
Pungas selgitab, et andmed anti Pere Sihtkapitalile, kellel oli leping Tartu Ülikooliga, mitte dekaan Raul Eametsale. „Kuna Eamets on ülikooli poolt allkirjaõiguslik isik, ei saanud me kahelda allkirja mitteõigsuses. Kõik tema ülejäänud tegevused ei ole meie otsustada ega hinnata,“ viitab Pungas tõsiasjale, et siseministeerium ei teinud selgeks, et ülikooli poolt allkirja andnud Eamets kuulub ka andmeid soovinud SA nõukogusse.
Tartu Ülikooli teaduskommunikatsiooni nõunik Piret Ehrenpreis selgitab, et allkirjaõiguslik isik on rektor, kuid käskkirjade alusel on õigus ülikooli esindada rektoraadi liikmetel, sh dekaanidel, instituutide juhtidel jt.
Siseminister algatas auditi
Ent kuidas sai riik eetikakomitee loata hulganisti isikuandmeid väljastada? Kas edaspidi siseministeerium veendub, et vajalikud load on olemas?
„Kuna rahvastikuregistrist ei väljastatud eriliigilisi andmeid (isik on läbi andmete tuvastatav), ei olnud eetikakomitee luba andmete väljastamiseks vajalik,“ sõnab Pungas. „Küll aga vajas eetikakomitee luba uuringu läbiviijal, kes küsis naistelt hoopis teistsuguseid andmeid.“
Siseministeeriumi kommunikatsiooninõunik Mari Tupits selgitab, et ministeerium ei uuri, mida andmete hankija täpselt uuringus küsima hakkab ja see on juba uuringu läbiviija vastutus. Samuti vastutab uuringu teostaja vajalike lubade olemasolu eest.
Siseminister Lauri Läänemets algatas kolmapäeval erakorralise auditi, et kontrollida rahvastikuregistrist isikuandmete väljastamisega seotud tööprotsesside toimivust ja rahvastikuregistrit reguleerivate õigusaktide piisavust.
Siseminister Lauri Läänemets.
(Stanislav Moškov)
„Kuna siseministeeriumile esitati tõenäoliselt fiktiivne leping rahvastikuregistri andmete väljaküsimiseks, pean oluliseks, et siseaudit annaks hinnangu kehtivale õigusruumile. Peame hindama, kas kehtiv õigus on täna piisav isikuandmete kaitsmiseks,“ lausus Läänemets.
Ühtlasi peatas siseministeerium sihtasutusel Pere Sihtkapital rahvastikuregistrist saadud andmete töötlemise.
Milleks üldse rahvastikuregister?
Siseministeeriumi asekantsler Raivo Küüt räägib, et rahvastikuregistri andmete järgi planeeritakse erinevaid teenuseid alates sotsiaalteenustest kuni teedevõrguni, uuritakse inimeste harjumusi ja prognoositakse tulevikuvajadusi.
Rahvastikuregistrisse kogutud andmed võimaldavad inimestel mugavalt ja lihtsalt erinevaid teenuseid tarbida ilma asutustesse kohale minemata, aga ka ilma topeltandmete esitamiseta. Küüt nendib: „Kui me uuringuid teha enam ei võimalda, sest ei anna uurijatele võimalust konkreetsete sihtgruppide andmeid analüüsida, siis ei saa me enam ka teadusuuringutele tuginevaid poliitikaotsuseid.“


SEEBIOOPER ILUSALONGIS: Brigita Anton lahkus päeva pealt ühiselt äripinnalt, kuna partner süüdistas teda amoraalses käitumisesBrigita Anton ja Krislin Kuuskemaa olid head sõbrannad kolm ja pool aastat, millest lühikest aega tegutsesid ka äripartneritena. Kõik kiskus kiiva tänavu kevadel, kui Brigita päeva pealt oma iluhooldusmasinad kokku korjas ja ühiselt rendipinnalt lahkus. Krislin väidab, et pinged tekkisid seetõttu, et Brigita pakkus salenemisteenuseid abielumeestele, sealhulgas Jan Uuspōllule, kellega tal hiljem suhe oli. Brigita kinnitab, et midagi amoraalset pole olnud. „Kas ma pean oma meesklientidel paluma ankeedi täita, on ta abielus, lahus või lesk, enne kui neid teenindan?“ imestab ta.
Kevadel pidasid kaks keha- ja iluspetsialisti Brigita Anton ja Krislin Kuuskemaa Tallinnas Tartu maanteel ühist äri, mis sai aga päevapealt lõpu, kui Brigita oma hooldusmasinad salongist ära viis. Nüüd süüdistab Krislin teda amoraalses käitumises. Brigita omakorda leiab, et Krislinil on petturi maine.
Mõlemad kinnitavad, et olid tõesti aastaid sõbrannad. „Tegutsesime kõik need aastad äriliselt eraldi, kuid olime head sõbrannad. Ostsin ka Krislini käest algul mitmed masinad, millega enda äri La Biancas alustasin,“ mainib Brigita.
Krislin, kes elas pikemat aega Balil, tuli sealt tagasi möödunud aasta sügisel ning kolis detsembris oma Kehastuudio salongi Brigita La Bianca salongi allüürnikuks Seebi tänaval. „Ta kolis minu juurde, kuna tal tekkisid probleemid salongi pidamisega ja see oli uste sulgemise äärel. Minu juurde kolimine oli tema viimane vōimalus ja katse äriga jätkata,“ ütleb Brigita.
Ta võttis Krislini Kehastuudio kogu aparatuuriga oma salongi, mis niigi kitsuke, asudes 70 ruutmeetril. „Minul üksinda oli seal mõnusalt ruumi, aga kui ma nägin seda tehnika hulka, mis mu uksest sisse toodi, tuli klomp kurku ja hakkasin otsust kahetsema. Oleksin pidanud oma sisetunnet rohkem usaldama,“ vaatab Brigita möödunule tagasi.
Suurem pind, veel suurem tüli
Ei läinud kaua, kui sõbrannad mõistsid, et väiksele pinnale koos tegutsema siiski ei mahuta. Krislin leidis kolm kuud hiljem Tartu maanteele rendipinna, kus naised hakkasid äripartneriteks.
„Olin nõus vaid tingimusel, et mina maksan siiski sama palju, nagu olid minu kulud minu Seebi tänava pinnal. Kaotasin aga selle otsusega kahe kuu tagatisraha, kuna lõpetasin lepingu ennetähtaegselt, lisaks remondikulud ja muu renoveerimisega seonduv.  23.03.2023 olime uutes ruumides, mis olid täielikult Krislini nimele kirjutatud. Mina panustasin oma une arvelt palju tunde selle koha maalritöödele, värvisin seinu jne,“ meenutab Brigita. Ta lisab, et tal ei olnud Krislini ja Kehastuudioga rendilepingut, vaid ta tasus renti igakuiselt arvete alusel.
Salong sai valmis tehtud ning alustati teenuste pakkumisega. Õige pea hakkasid asjad aga hapuks minema ning oli päevselge, et naistevahelisest koostööst ei tule ka suuremal pinnal midagi välja.
Brigita väidab, et Krislini suhtumine muutus ülbeks. „Ta hakkas pidevalt asju välja mõtlema, otsis probleeme. Samuti oli ta ise nii lärmakas ja valjuhäälne, et minu kliendid olid sellest häiritud ning tegid märkusi. Ka oli tema poolel pidevalt kaos aegadega, topelt broneeringud, inimesed ootasid, samuti oli tal probleeme puhtuse hoidmisega ja valetamisega,“ loetleb Brigita, miks temale koostegutsemisest peagi küll sai.
Krislini sõnul oli hoopis talle Brigita hoolimatu käitumine oma klientidega pinnuks silmas. „Tihti astusid salongi sisse tema kliendid, kellel oli broneeritud aeg, aga Brigitat ennast kohal ei olnud. Minu töötajad võtsid need kliendid alati vastu, sest neil oli kahju. Suur takistus nii meie sōpruses kui ka tööalaselt oli see, kui juba teenindati meie oma sōbrannade kaasasid. Viimane piisk karikasse oli Jan Uuspōllu ilmumine Kehastuudio pinnale,“ räägib Krislin. „Nad olid kohtunud eelmisel õhtul Jani etendusel. Suhtlus abielus Jan Uuspõlluga toimus meie ilusalongis, kus Janist sai salongi igapäevane klient. Teades Jani ja tema perekonda, oli see minu jaoks täiesti vastuvõetamatu,“ meenutab Krislin sündmuste käiku. Ta oli ka Brigitale otse seda öelnud, et ei aktsepteeri säärast käitumist. „Jah, tänaseks on Jan juba üle kuu aja oma seadusliku naise juures tagasi, aga üks abielu on kõvasti pihta saanud. Brigita aga ei leidnud, et selles midagi ebaeetilist oleks.“
Eitab töö ja eraelu piiride hägustumist
Brigita näeb asju aga teises valguses. Ta kinnitab, et midagi amoraalset pole salongis aset leidnud. „Kindlasti ei olnud ega ole minu tegevus klienditeenindajana amoraalne. See on tänapäeval igati normaalne, et ka mehed enda tervise ja välimuse eest hoolitsevad. Kas ma peaksin igal meeskliendil paluma täita ankeedi, kas ta on suhtes, vallaline, abielus, vabaabielus, lahutatud, lesk? Ma arvan, et ei peaks. Minu jaoks on nendele meestele salendavate protseduuride tegemine puhtalt töö ja olen sada protsenti professionaalne. Ka Jan oli alguses täiesti tavaline klient, kes soovis LPG protseduuri, mida ma talle raha eest ka osutasin,“ sõnab Brigita.
Ta lisab, et Krislini käitumine läks iga päevaga tema suhtes mürgisemaks: „Tema muutus järjest ebameeldivamaks ja salongis oleks iga päev käinud justkui vaimne sõda. Kuid tagantjärele mõeldes ja nüüd teades, kui kade inimene ta on, saan aru, miks. Tal jäi kliente vähemaks, minul tuli kliente juurde. Mina pakkusin kvaliteetset teenust, pühendusin klientidele, olin soe ja hea energiaga. Tema seevastu müüs odavat massteenust ning tema närviline ja halb aura peletas kliendid eemale. Kui olin salongist lahkunud, siis olla ta mind teistele ka taga rääkinud.“
Brigita kannatus katkes 21. mail, mil ta sai usaldusväärselt sõbralt teada, et Krislin plaanib ta 22. mail rendipinnalt välja tõsta ja ka masinatest ilma jätta, kuna talle ei sobi Brigita isikliku elu otsused.
Krislin väidab, et oli Brigitale selgelt öelnud, et talle ei sobi Brigita semmimine abielumees Janiga. „Tema maailmavaated ja käitumine ei ühtinud minu maailmavaadetega. Tartu maantee pinnalt lahkus ta pärast seda, kui olin temalt palunud kohtumist, et arutada salongis puhtuse hoidmist, klienditeenindust, tema broneeringuid (ta ei tulnud tihti ise kohale, kui oli oma kliendile broneeringu teinud) ja meeste voolavust läbi rendipinna. Mul oli tõesti plaan teha talle ettepanek eraldi edasi minna, sest see kõik ületas igasuguse moraalitunde. 19.05 palusin kohtumist pühapäevaks, aga pühapäeval talle helistades ei võtnud ta minu kõnesid enam vastu,“ meenutab Krislin. Tal on selle vestluse kohta ka sõnumi väljavõte.
Põgenemine õhtu hämaruses
Brigita ütleb, et väljatõstmise otsus oli tema jaoks šokk ning ta mõistis, et peab kohe tegutsema. „Jah, lahkusingi päeva pealt, sest kartsin, et järgmisel päeval ma oma masinaid enam kätte ei saa, kui ta mind ise sealt välja tõstab. Mind hoiatas kolm inimest, et palun mine kohe, sest muidu kahetsed. Kahetsemise all peetigi silmas seda, et ta on eluaeg varastanud, petnud ja teiste vara või raha petuskeemidega omastanud,“ lajatab naine.
Krislin ütleb, et mingit põhjust tema eest masinaid päästa või peita polnud mõttet. „Me ei olnud tema plaanidest teadlikud, vaid ootasin koos oma juhatajaga kohtumist Brigitaga. Tema aparatuur maksab täna oluliselt vähem kui Kehastuudio oma ning enamiku seadmeid olen mina talle müünud. Mina olen ta koolitanud ning minul pole kasutatud seadmeid tarvis. Toon ise neid maale ja osaliselt ka toodan.“
Krislini sõnul märkasid nemad Brigita omavolilist lahkumist rendipinnalt 22.05 hommikul, kui töötajad tööle tulid. „Tollel hommikul olid ukse taga tema kliendid, keda ei oldud sellest muutusest isegi teavitatud. Hiljem teavitas ta kliente Instagramis, et on pidanud ajutiselt salongi sulgema. Pärast seda tuli mulle temalt sõnum, kus andis teada, et suhtlus toimub edaspidi vaid advokaatide vahendusel. Pidasin sellest palvest kinni seni, kuni ta ootamatult laupäevasel päeval mind Katrin Lusti saatega ähvardas,“ räägib ta juhtunust oma versiooni.
Brigita sõnul olla ta tõesti ähvardanud Lusti kaasata, sest Krislin võlgnevat talle endiselt 1051,61 eurot, mille kohta on advokaat esitanud tōestused ja nōude, kuid Krislin ignoreerivat seda, öeldes, et rahalises mõttes on naised tasa.
Samas oli just „Kuuuurijas“ aastaid tagasi Krislinist suur lugu seoses pettusega. Naine kinnitab, et see oli ainukordne juhtum ning sellegi tagamaad on lahenenud. „Minu teada on mind mustanud läbi „Kuuuurija“ ainult üks ilusalong, mille omanik on tänaseks ka vabandanud ja seda tegu kahetsenud. Seljataga oskavad kõik rääkida, aga ootan kõnesid, kirju või kohtumisi Tartu mnt 52 Kehastuudios, kui kellelgi on tunne, et olen teda petnud. Minu telefoninumber on juba aastakümneid sama,“ ütleb ta.
Sõbrannaga pole mõtet äri ajada
Tänu headele sõpradele sai Brigita nädalaga oma asjad uude salongi kolitud. Ta ütleb, et on nüüd uues kohas üksi tegutsedes meelerahu tagasi saanud. „Minu jaoks oli see tegelikult parim asi, mis juhtuda sai, sest ma sain lahti igapäevasest pingest tööl, sain lahti ka selle inimese negatiivsest energiast. Samuti on uue salongi asukoht parem ja klientegi on juurde tulnud.“
Ka Krislin nendib, et sai taagast lahti: „Oleme terve Kehastuudio tiimiga Brigitale väga tänulikud, et ta salongist välja kolis. Meil läheb hästi, mul on tublid töötajad, toredad koostööpartnerid ja armsad kliendid. Seljataga rääkijad ongi täpselt seal, kus nad olema peavad – selja taga!“
Brigita keeldub endiselt kommentaaridest, mis puudutavad tema ja Jan Uuspõllu vahelisi suhteid või võimalikku lahkuminekut. Küll aga rõhutab ta veel kord, et Krislini süüdistused, justkui oleks ta oma meesklientidega liiga familiaarne olnud, ei vasta absoluutselt tõele. „Ma olen oma töökohas hoidnud alati eraelu ja ametlikud suhted eraldi. Krislin on kogu selle aja minu kohta valesid levitanud ja mu äri laimanud. Kahjuks see ei üllata mind karvavõrdki. Pealegi pole ka ta enda eraelu laitmatu, seega ei tohiks tema teiste suhete teemal absoluutselt sõna võtta.“
Tänaseks on Brigita ja Jan Uuspõld lahku läinud ning lõppenud on ka Krislini ja Brigita sõprus.


Krüptoplatvormi Change varasemad investorid vaatavad  uuele tehingule mõru pilgugaUuelt omanikult on oodata küll uusi tuuli ja kasumit, kuid varasemad investorid oodanuks ettevõtte juhilt teistsugust tegutsemist.Möödunud nädalal avalikustati, et Eesti miljonär Ingmar Mattus, kellele kuulub edukas rahvusvaheline ettevõte Tickmill, omandab 51% krüptokauplemisplatvormi Change aktsiatest.Change'i endise investori Taavi Ilvese sõnul on ettevõtte enamusosaluse müük olemasolevatele investoritele pigem negatiivne uudis. Osalt seetõttu, et avaliku info kohaselt ei pakutud Change'i väikestele investoritele väljumisvõimalust.„Samuti on alati negatiivne, kui ettevõtte asutaja ettevõttest kaugemale astub ja tema oma nahk on vähem mängus, sest start-up-ettevõtte puhul on tiim üks kõige olulisemaid aspekte. Kui omanik usuks ettevõtte tulevikku rohkem, oleks ta pakkunud müüki ka teistele, mitte ei oleks müünud ainult oma osakuid,“ märkis Ilves.Endine juht ei kao kuhugiChange'i kaasasutaja ja tegevjuhina jätkav Kristjan Kangro kriitikaga ei nõustu ja usu kaotamise argument ei ole tema sõnul veenev. Ta tõi esile, et talle jääb ettevõttes suuruselt teine osalus ja ta investeerib ettevõttesse ka praeguses investeerimisringis. Samuti tema sõnul pakutakse ka praegu investeerimisvõimalust, aga miinimuminvesteering on 25 000 eurot.Nimelt teatas firma kolmapäeval pressiteate vahendusel, et ettevõtte parema kapitaliseerituse tagamiseks juhib uus suuromanik Ingmar Mattus miljonieurost investeerimisringi, milles osalevad peale Kangro veel Laidar Laos ja nõukogu liige Roger Alan Crook.Change'i klientidele tähendab restruktureerimine ja raha kaasamine tulevikus suuremat investeerimisinstrumentide valikut. „Tehingu ja raha kaasamise tagajärjel saame oma klientidele pakkuda veelgi rohkem mugavaid viise investeeringute tegemiseks,“ ütles Mattus. Eesmärk on ka ettevõte kasumlikuks muuta.Jäi konkurentidele allaTaavi Ilves väljus oma investeeringust juba ammu. Seda peamiselt seepärast, et Change ei suutnud tema hinnangul krüptoturu teenustega, näiteks krüpto derivatiivide või n-ö staking'uga piisavalt kiiresti kaasa minna.„Ka praegu ei ole platvorm enam atraktiivne, sest krüptosektor on väheaktiivne ning mitme platvormi pankroti või pettusega seotud probleemide tõttu on oluline kasutada suurt ja auditeeritud platvormi, näiteks Coinbase'i, eriti kui varad ja tehingud on natukenegi suuremad. Muud investeerimistooted, mida Change pakub, on pigem mõeldud väikestele investoritele, kes soovivad kaubelda,“ ütles Ilves.Suuremad kauplejad kasutavad Ilvese sõnul pigem Interactive Brokersi või Lightyeari platvormi, kus tehinguid tehakse tuletisinstrumentide asemel päris aktsiatega ja mis on tehniliselt palju võimekamad. Siiski loodab Ilves, et muutus mõjub hästi. „Loodetavasti toob uus omanik uue hingamise ning suudab toodet muuta paremaks ja ei unusta ka olemasolevaid investoreid, kui tulevikus otsuseid tehakse,“ sõnas ta.100 000 eurot läinudEttevõtja ja investor Raivo Hein usub, et uus suuromanik on professionaal ja see tuleb ettevõttele ainult kasuks. Heina sõnul sai Mattus uue raha eest muidugi oma tingimusi seada. „Teised suuremad investorid aga läksid endise omaniku libeda jutu ja kahtlaste tehingute õnge,“ märkis Hein.Hein ütles 2022. aasta lõpus Äripäevale, et tema enam idufirmadesse ei investeeri, sest ta ei ole nii rikas, et nendesse raha panna. Kontekstiks: väljaanne hindas tema varade väärtuseks mullu umbes 15 miljonit eurot. Kuid ta tõdes, et ometi mingitel „meelesegaduslikel momentidel“ ostis ta Funderbeamist Change'i osakut. Kokku ostis Hein 125 000 euro eest Change'i aktsiat ja tõdes, et nüüd on 100 000 eurot läinud.Krüptoplatvorm teatas kolmapäeval veel, et osana restruktureerimisplaanist, mille eesmärk on kasumlikuks saada, kavatseb ettevõte esialgsel hinnangu järgi koondada 23 töötajat. Firma viimase avaliku aruande kohaselt töötas seal teise kvartali lõpus 49 inimest. Kõrgajal eelmise aasta keskel töötas Change'is 93 inimest. Taavi IlvesLoodetavasti toob uus omanik uue hingamise.""Eesmärk on ka ettevõte kasumlikuks muuta."OSALUSTehing on veel heaks kiitmataRahvusvahelise investeerimisplatvormi Tickmilli loonud ettevõtja ja investori Ingmar Mattuse erakapitalifondile Andromeda Capital Partners Suisse AG kuulub praegu Change Groupis 10% osalus, kuid pärast tehingut suureneb see 51%-ni. Selleks soetab Mattuse Šveitsi erakapitalifond Change'i asutaja Kristjan Kangro valdusfirmale kuuluvad osakud. Tehingu peab heaks kiitma Hollandi regulaator, see juhtub eeldatavasti oktoobrikuu jooksul.Krüptoplatvormi Change kaasasutaja ja juht Kristjan Kangro ei nõustu kriitikaga, et osaluse müük näitab usu puudumist.Kaspar Viira


Koliks selle hiiglasliku riigiasutuse Narva?Kolleeg Huko Aaspõllu rahvusringhäälingust luges eelmisel nädalal hoolega läbi ettevõtluse arendamise sihtasutuse (EAS) ja KredExi liitmisel tekkinud liitasutuse − ettevõtluse ja innovatsiooni sihtasutuse (EISA) mulluse majandusaasta aruande. See, mis ta leidis, tekitas imestust nii teistes ajakirjanikes kui pärast aruandest kirjutamist laiemas üldsuses.Igaüks võib aruandega tutvudes ise veenduda, et EISA teeb suures mahus kaheldava otstarbekusega kulutusi. Lisaks ei ole kahe asutuse liitmisest sündinud kulude kokkuhoidu, mida kahe aasta eest neid ühendama asudes lubati. Vastupidi − kulud on hoopis kasvanud.
Rõhutama peab, et kolleeg ei käinud kuskilt hankimas salajasi dokumente, ei suhelnud vilepuhujaga. Ta lihtsalt luges läbi paar aruannet ja tutvus EISA avalike teadetega.
Avalikkuses on uudisest rohkem tuntuks saanud näited, kuidas EISA aitas ühel hotellil välja ehitada justkui kahjulikku elektromagnetkiirgust vähendava spaa (aga tegelikult muidugi on see puhas uhhuu) ning koos Jarek Kasariga loodud "JAH-laul", mis "iseloomustab kõiki EISA tegemisi tööandja väärtuspakkumises". Selliseid näiteid aga on veel ja veel ning tegelikult hullemaid. Peamiselt kuuluvad need kahte suurde rühma: ettevõtete toetused ning Eesti kui investeeringute ja turismi sihtkoha turundamine.
Ettevõtete toetamine maksumaksja rahast ja ametnike äranägemise järgi on üldse kahtlane asi. Õnneks ei ole teada, et Eestis oleks sellega kaasnenud suuremat sorti korruptsiooni. Palju halvem on, et alati häirib riigi toetus mõnele ettevõttele vaba turu toimimist.
Ühe äri alustamiseks või laiendamiseks peab keegi sinna panema raha või laiemalt kapitali teadmiste, kinnisvara, tööjõu või muu näol. See raha saab tulla otse omanikelt, vahendatult börsi kaudu või pankadelt. Kui aga kõik need on uue äri ära põlanud, siis maksumaksja raha samasse kohta paigutamine ametnike poolt, kel enda nahk kuidagi mängus pole, on ilmselt raiskamine, halvemal juhul aga kellegi teise ettevõtmise kahjustamine.
Kui ühes linnas on kaks spaahotelli, kes külastajate pärast konkureerivad, aga üks saab riigi käest toetust, siis võib kihla vedada, et esmalt kannab kahju see hotell, kes toetust ei saanud, kuid veidi hiljem saavad kliendid lihtsalt viletsamat teenust. Eriti siis, kui ka teine hotell hakkab samasugust toetust saama.
Iseseisvuse taastamise esimese kümnendi jooksul oli Eesti nii vaene ja kokkuhoidlik, et mingeid ettevõtlustoetusi ei tulnud isegi pähe maksta. Ometi oli tegemist aastatega, mil Eesti majandus kasvas pöörase kiirusega, siia saabus miljardeid välisinvesteeringuid, Eesti eksport liikus hüpetega ülespoole, Eesti inimeste palgad, jõukus ja siin tehtud toodete hinnad kasvasid kiires tempos. Nüüd ei pea isegi EISA aruandeid lugema, et olla üllatunud, kui teistmoodi kõik arenenud liberaalse turumajandusega Eestis on.
Mis puutub Eesti turundamisse, siis on see küll vajalik, aga erakordselt keeruline ülesanne, kus meie võistlejad on kümned palju suuremad riigid. Ei ole reaalne, et näiteks Aserbaidžaanile või Indoneesiale omaseid eelarveid kasutada saaks. Samas ei ole väikese eelarvega mingit mõtet suurtel turgudel reklaamikampaaniaid teha, meediasisu osta, klantsajakirju välja anda, ajakirjanikke sõidutada − aga seda kõike EISA teeb. Ükskõik kuidas ei mõõda, kasutult.
Omaette hullus on maksumaksja raha eest mentorluste ja meistriklasside korraldamine. Kuidas aru saada näiteks 30 ettevõttele pakutud "teenusedisaini" meistriklassist, kus ettevõtted selgitasid välja ärimudeli? Kui ettevõte ise ei tea, mis on ta ärimudel, siis ei aita ükski mentorlus.
EISAs töötab ligikaudu 360 inimest ja 2022. aastal kulus asutuse tegevustele 56,6 miljonit eurot, lisaks sajad miljonid eurod edastatud toetusi. Keskmine kuupalk on 3200 eurot. Muide, enam kui 90 lehekülje pikkusest EISA aastaaruandest ei saa kogu detailsusele vaatamata ülevaatlikku pilti, kui palju, mis segmentidele, mis fondidest on sihtasutus toetust maksnud.
Majandusminister, kelle haldusalasse EISA kuulub, leidis, et asutus "vajab väikest restarti". Mis oleks, kui esimese asjana koliks EISA Narva? Niisuguse keskmise palgaga inimesed elavdaksid kindlasti sealset majandust, aga tooksid ka eesti keelt piirilinna. Mine tea, äkki laseks Narvas lõpuks paari aasta eest avatud uude ujulasse ka vee sisse?


Lapse uus netisõber osutus võigaste nõudmistega petiseks12-aastasele poisile on kodus räägitud mitu korda internetis varitsevatest ohtudest. Ometi langes ta pettuse ja manipulatsiooni ohvriks. Politsei poole pöördub iga nädal igas vanuses pettuste ohvriks sattunud inimesi.Ühel argiõhtul kell 22.30 saab 12-aastane poiss Snapchatis sõbrakutse kasutajalt Rosy_30082007. Snapchat on sotsiaalmeediaplatvorm, mille üks põhimõtetest on see, et kasutajate saadetud sõnumid, pildid ja videod on saadaval ainult lühikest aega. Poiss võtab sõbrakutse vastu ja hakkab oma uue sõbra Rosyga inglise keeles vestlema. Viimane saadab ka endast pilte ja neil on tõesti kujutatud umbes 12-aastane tüdruk, nii nagu jutukaaslane öelnud oli. Vestlus areneb kiiresti. «Kas sa tahad mu poisssõber olla?» küsib Rosy.Räägitakse veel ja kõik tundub süütu. Järsku küsib uus tüdruksõber 12-aastaselt poisilt pilti tema paljast suguelundist. Poiss kohkub ja saadab palvele vastu pildi vaid mustast ekraanist. Mõne hetke pärast saadab Rosy pildi alasti meessuguelundist. Snapchatis saadetud piltidel on üleval vasakus nurgas ka pildi saatja kasutajanimi. Rosy saadetul fototöödeldud pildil on aga pildi saaja kasutajanimi ehk see oleks justkui poisi enda saadetud. Saadetis ehmatab 12-aastast poissi.Rosy jätkab vestlust ning kirjutab, et teab, kes on poisi lähedased. Ta tõestab öeldut ja kirjutab nimedega, kes on poisi ema, isa, vanaema, parim sõber ja mis koolis poiss õpib. Sellele järgnevad ähvardused. «Ma saadan selle pildi su vanematele, sõpradele, kooli, kui sa mulle raha ei kanna,» ähvardab ta. Summad muutuvad aina suuremaks. Kõige suurem summa, mida uus «sõber» nõudis oli 1000 eurot. Järgmisel päeval, 17 tundi pärast vestluse algust, otsustab poiss oma emale juhtunu ära rääkida.Tegemist ei ole väljamõeldud looga, vaid päriselt juhtunud kogemuslooga. Manipulatsiooni ohvriks langenud poisi ema tänab õnne, et tema laps ei jäänud oma murega üksi. Ta on pöördunud probleemiga politsei poole. Rosynimeline kasutaja blokeeriti ära ja poiss pani kinni ka enda konto. Enne seda edastati vestlustest kõik kuvatõmmised politseile. Ükskõik millise ebasobiva küsimuse korral tuleb kasutajad blokeerida, siis ei saa asi eskaleeruda.Ema sõnutsi tundis ta end abituna ja vihasena - talle ei mahu pähe, et keegi kasutab ära tema lapse empaatilisi ja häid omadusi ning teeb seda veel väga rõvedalt. Ta toonitab, et internetiohtudest on vaja nende teadvustamiseks rohkem rääkida, ja lisab, et iial ei tea, kes päriselt sotsiaalmeediakonto taga on.Politseikapten Maarja Punak rääkis, et politsei poole pöördub iga nädal inimesi, kes on langenud sotsiaalmeedias petturite ohvriks. Kui sotsiaalmeediaplatvormidel saadavad kahtlased kasutajad sõbrakutseid või võhivõõrad sõnumeid, siis tasub nende profiilipildid Google'i pildiotsingust läbi lasta. Punaku sõnul võib sellistel juhtudel leida suure tõenäosusega veel samasuguseid pilte ning see on ohumärk. Samuti pole võltskasutajate saadetud perepiltide või muude piltide all enamasti mingisugust liikumist ehk pole kommentaare ega meeldimisi. Kasutajad võivad olla värskelt loodud, aga ei pruugi, sest kontosid ka taaskasutatakse. Maarja Punak tõi esile, et petturi ja võimaliku ohvri vaheline suhtlus algab hästi meeldivalt ja kiitvalt. «Kiidetakse profiilipilti, konto sisu ja üritatakse sellega inimese usaldust võita,» selgitas ta. «Võõrastega suheldes tuleb hoida piire.» Kui vestlus peaks jõudma alastipiltide küsimise või nõudmiseni, siis Punaku sõnul on see ilmselt tagamõttega.Kui pilt on siiski petturile saadetud, on sellestki olukorrast võimalik välja saada - politseile tuleb juhtunust teada anda ning sealt saadakse edasised juhtnöörid. Samuti soovitab Punak oma sotsiaalmeediakontod kohe lukku panna ja sõbralistid ära peita. Kindlasti tuleks olukorrast rääkida vanematele.On olnud juhtumeid, kus alastipilte on sotsiaalmeedias levitatud. Sellistel juhtudel suunab politsei abivajaja spetsialistide poole, kes aitavad olukorraga toime tulla. Nendeks võivad olla näiteks psühholoog, ohvriabi, ka koolipsühholoog. Punak rääkis, et kui tegemist on olnud Eesti häkkeritega, on politsei võtnud ühendust kõikidega, kellele levitatud pilt on edasi saadetud, ja räägitakse läbi, et pildid kustutataks ja kõik saaksid aru, et selliste piltide jagamine ei ole okei.«Kui räägime näiteks sellest, et alaealine on pildil kasvõi erootilises poosis, näiteks vaatab, sõrm suus, meelalt kaamera poole,» selgitas Punak, «siis võib inimene selle pildi omamise ja jagamise eest saada kriminaalkorras karistada.» Täiskasvanud pöörduvad politsei poole enamasti välismaiste häkkerite ja lapsed kodukandist või koolist pärit häkkerite tõttu, aga erandid pole kunagi välistatud."Ma saadan selle pildi su vanematele, sõpradele, kooli, kui sa mulle raha ei kanna."TAIRI ALANURME


Veebikelm pettis heausksetelt mänguritelt välja hulga rahaViru maakohtu Narva kohtumajas tunnistati 20. juulil Klen Kelvin süüdi kelmuses ja kehalises väärkohtlemises. 24-aastasele mehele määrati karistuseks pooleteiseaastane tingimisi vangistus kaheaastase katseajaga.Mullu kevadel kollitas Klen Kelvin suletud sotsiaalmeediagrupis, mis ühendab arvutimängusõpru. Nimelt kauplevad tulistamismängu «Counter-Strike: GO» mängijad virtuaalsete esemetega. Niinimetatud skin'idega saab silmapaistvamaks muuta nii varustust kui ka relvastust.Heausksed mängurid proovisid Klen Kelviniga mitmesuguste virtuaalsete toodete müümises kaubale saada, kuid peale raha ülekandmist kadus mees radarilt. Kokku keerutas kelm seitsme mängija käest enda taskusse üle 6300 euro.Kuna Klen Kelvin on varem korda saatnud varguse, röövimise või omastamise, karistati teda rangemalt.Lisaks selgub kohtulahendist, et 24-aastasele mehele meeldib rusikaid välgutada. Mullu aprillis kakles mees näiteks MLounge'is.Kohus määras Klen Kelvinile kelmuse ja kehalise väärkohtlemise eest karistuseks pooleteise aasta pikkuse tingimisi vangistuse kaheaastase katseajaga ning kannatanutele tuleb tal hüvitada tehtud kahju. Menetluskuludena tuleb lisaks välja käia 1400 eurot.(VT)


SPETSIALIST SELGITAB | Kuidas saavad välismaalased teha Eestis kinnisvaratehinguid?Kortereid ja eramuid saavad ka välismaalased osta vabalt, kitsendused on kehtestatud eelkõige põllumajandus- ja metsamaa ostmiseks.
Leping tuleb vormistada kirjalikult ja tõestada notariaalselt. Omandi ülemineku protsessi lõpetab kanne kinnistusraamatusse. Kaasomandis oleva kinnistu puhul on ostueesõigus kaasomanikul.
Kõik Euroopa majanduspiirkonna kodanikud on kinnisvaratehingute mõttes Eesti kodanikega võrdsustatud, piirangute aluseks on rahvusvahelised kokkulepped. Kaudseks piiranguks võib olla see, et välisriigi kodaniku isikut tõendav dokument peab olema tõlgitud eesti, vene või inglise keelde ning tõlge peab olema vandetõlgi tehtud või notari kinnitatud. Müügi korral on kodanikul vaja hankida koduriigi tõend perekonnaseisu kohta vms.
Seadusega on piiratud avalikust huvist tuleneva maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja ning riigi julgeoleku kaalutlustest lähtuva kinnisasja omandamine.
Maa ostmisel piirangud 10 hektarist
Maaostusoovi puhul peab teadma, et kinnistu kõlvikulises koosseisus ei tohi metsa- ja põllumaa osa olla üle 10 ha. Soovides osta üle 10 ha põllu- ja metsamaad, peab juriidilisest isikust ostja, ka Eesti kodanik või välismaine äriühing enne seda olema üle kolme aasta tegelenud põllumajandusega või metsa majandamisega, sh põllumajandustoodete tootmisega. Vastava tõendi saab maksu- ja tolliametilt. Eraisikul on õigus osta nii palju maad, kui ta soovib, aga ka äriühing võib saada kohalikult omavalitsuselt (KOV) eriloa.
Kui aga metsa- ja põllumaad soovib osta kodanik väljastpoolt Euroopa lepinguriike (Euroopa majanduspiirkond, OECD), on selleks vaja taotleda KOVi luba olenemata kinnistu suurusest.
Inimene peab olema elanud Eestis püsivalt vähemalt kuus kuud, siis võib talle anda ostuloa. Ilma selleta ei saa notar tehingut tõestada. Ka pole keelatud asutada Eestis äriühing ja selle kaudu soetada peaaegu mis tahes kinnisvara.
Siiski väikesaartel (v.a Saaremaa, Hiiumaa, Muhu ja Vormsi) ning Vene Föderatsiooniga piirnevates valdades (Virumaal, Tartu-, Põlva- ja Võrumaal) ei saa kolmandate riikide kodanikud mingitel tingimustel maad osta. Sellised nn riigikaitselased piirangud kehtivad kõigi maaliikide suhtes. Korteriomandite soetamine ei ole piiratud
Vajalik on isikut tõendav dokument
Välisriigis välja antud muukeelne dokument peab olema tõlgitud eesti, vene või inglise keelde ning tõlge peab olema vandetõlgi tehtud või notari kinnitatud. Välisriigi dokumentide õigsust kinnitab üldjuhul apostill. Apostill on tunnistus, millega kinnitatakse dokumendile alla kirjutanud isiku pädevus. Samas on hulk riike, mille dokumentide puhul seda aeganõudvat protseduuri ehk apostilli enam ei nõuta: Prantsusmaa, Belgia, Taani, Iirimaa, Itaalia ja Läti on ühinenud ELi liikmesriikide dokumentide legaliseerimisest loobumise konventsiooniga. Seega nendesse riikidesse esitatavaid ja sealt saabuvaid avalikke dokumente ei apostillita. Samuti ei nõuta apostillimist Soome rahvastikuregistri dokumentide puhul. (Alates 1. jaanuarist 2018 väljastavad nimetatud väljavõtteid kõik maakonnakeskuste kohaliku omavalitsuse üksused.) Perekonnaseisuaktide mitmekeelseid väljavõtteid saab ilma apostillita kasutada järgmistest riikidest: Austria, Belgia, Bosnia, Horvaatia, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Leedu, Luxembourg, Makedoonia, Moldova, Montenegro, Holland (Euroopa territoorium), Poola, Portugal, Serbia, Sloveenia, Hispaania, Šveits ja Türgi.
Uue omaniku maksukohustus
Kinnisvara müügil on nõutav kirjalik vorm ja notariaalne tõestamine, e-residentsuse olemasolul on võimalik ka välisriigi kodanikul osaleda kaugtõestamises. Pärast seda tehakse uue omaniku kasuks kanne kinnisturaamatusse.
Kui omand läheb üle enne jooksva aasta 1. juulit, tekib uue omaniku maamaksukohustus sama aasta 1. juulist. Maa omandamisel alates 1. juulist tekib maksukohustus järgneva aasta 1. jaanuarist.
Kui maad ostab Eesti kodanik ja resident, siis selle müüjat maksustatakse Eesti tulumaksuseaduse kohaselt. Mitteresidentide kinnisvaratulude maksustamist reguleerivad Eesti seadusandluses tulumaksuseadus ning riikidevahelised tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingud (maksulepingud).
Kui kinnisvara müüb mõne muu riigi, kas või Soome kodanik, tuleb ka temal tasuda tulumaksu. Elukoha võõrandamine on Eesti residentidele ja kodanikele tulumaksuvaba kord kahe aasta jooksul, mitteresidendid seda maksusoodustust kasutada ei saa.


Kohus jätkub: lasteaia direktor selgitas, kes käis Repsi lastel järel„Olen näinud küll, olen näinud küll,“ ütleb Tallinnas asuva lasteaia direktor Gerdy Kangur kohtusaalis, et Mailis Reps tõi ka ise lapsi sinna. Veel hetk tagasi rääkis ta, kuidas neid tõid ning viisid vanem mees ja tütarlaps.Kolmapäeval jätkus Harju maakohtus Mailis Repsi ümber käiv kohtuprotsess. Istung kuulutati avalikuks, mistõttu said saalis toimuvat kuulata ka ajakirjanikud. Teda kaitseb Andri Rohtla.Riigiprokurör Denis Tšasovskih kuvab istungisaali seinale Repsi ja Kanguri omavahelise meilivestluse, kus arutati lasteaiakohta puudutavat. Tšasovskih uurib, miks direktor pöördub lapsevanema poole lausega „palun ole kallis“. Kangur ütleb seepeale, et ta teeb nii kõigi puhul ning ei suudagi ilma emotsioonideta kirjutada. Prokurör küsib, kas sääraste sõnade taga pole mitte nende omavaheline hea läbisaamine. Kangur kinnitab resoluutselt, et see pole nii ja ta ongi sõbraliku suhtlusviisiga. Reps pole seejuures erand.Esiti uurib Rohtla - kes on Kanguri ka tunnistajapinki kutsunud - selle kohta, kui palju direktor kohtualuse laste kohta teab. Täpsemalt siis selle asjus, kes neid lasteaeda tõi ning seejärel koju viis. Direktor ütleb alguses, et ta pole sellega täpselt kursis, sest tema kabinet on kolmandal korrusel. Kuid möönab seejuures, et ta liigub maja peal palju ringi ning suhtleb kolleegide ja lapsevanematega. Seetõttu on Kangur mõnikord näinud, et Repsi lapsi tõid ja viisid ära vanem mees ja tütarlaps. Kui Rohtla uurib tema käest, kas ta Repsi ka nägi, kinnitab direktor sedagi. „Olen näinud küll, olen näinud küll,“ lausub ta. Seejärel räägib Kangur pikalt, et Reps on aktiivne lapsevanem ning on lasteaias toimunud üritustestki osa võtnud.Direktori sõnul ajas ta lasteaias temaga ka mõned korrad juttu. Oli ju Reps toona haridusminister ja neid ühendas haridusvaldkond. Ehk siis ühiseid teemasid jagus.Samuti tuleb arutuse alla seegi, kas Kangur tunneks Repsi autojuhi Urmase, kes viis kõnealusel ajal lapsi lasteaeda ja koju, ära. Nimelt viitab Tšasovskih, et direktori jaoks oleks tegu võõra vanema mehega. Rohtla vaidleb sellele vastu ja ütleb, et teda poleks õige võõraks nimetada. Ta pakub, et Kangur võiks selle tõestamiseks kohtusaalis isiku samasust kinnitada. Prokurör märgib seepeale, et sellisel juhul peaks olema mitu varianti, kelle vahel valida.Nüüd manab Rohtla istungisaali seinale kaks fotot, millest ühel istub Repsi autojuht Urmas kohtumaja (!) koridoris ja teisel on tema viimane autojuht Peeter, kes tuli pärast Urmast tööle. Kangur ütleb, et toona nägi mees teistmoodi välja, ent mõningase mõtlemise järel valib ikkagi kahe seast õige. „Pigem see,“ viitab ta Urmase fotole.Nii polegi lõpuni selge, mida oleks lasteaiadirektori jutt pidanud kohtus tõestama. Eks seda teab paremini Repsi kaitsja.Kohtualusele esitatud kriminaalsüüdistus koosneb seitsmest niinimetatud osateost. Neist kolm on seotud omastamise ja ülejäänud kelmusega. Kohtupidamine jätkub 21. augustil. KRISTJAN VÄLIKarin Jaanus LÕPUTU KOHTUPIDAMINE: Mailis Repsi kohtusaaga on kestnud juba üle aasta, kuid lõppu veel ei paista.


Isikuandmed ei tohi vaikimisi kättesaadavad ollaEbaausalt lastetute naiste kontakte hankinud professor sai ametist priiks ja juhtunut uurivad edasi politsei ja andmekaitseinspektsioon. See kõik paneb aga küsima: kelle kätte ja missugustel alustel riik inimeste andmed usaldab?
Tartu ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna dekaani Raul Eametsa ja SA Pere Sihtkapital ümber puhkenud andmekaitseskandaal ajendas tuhandeid inimesi peitma rahvastikuregistris oma andmeid. 11.-14. augustini on seda teinud 9506 elanikku.
Andmeid saab aga peita vaid erafirmade eest. Teadusasutustele ja inkassole jääb õigustatud huvi puhul ligipääs neile paraku alles.
Tuhandete inimeste otsus seda teha näitab tõenäoliselt usaldamatust riigi vastu. „Mille k***di pärast pean käima seal miskit linnukest tegema, et mu isikuandmeid ei jagataks ei reklaamiks ega muuks? Tahan oma riiki usaldada ja tahan, et riik minu makstavate maksude eest ise oleks hoolas,“ pahandab reklaamivaldkonnas tegutsev Heiki.
Andmete kinnikeeramine on võrdlemisi lihtne. Selleks tuleb rahvastikuregistrisse sisse logida, valida menüüst „minu andmed“, edasi „andmetele juurdepääsu piiramine“ ning seejärel „vaatan kehtivaid piiranguid“. Andmete kättesaadavuse piiramiseks tuleb valida „muudan piiranguid“. Edasi saab valida nende kasutamise keelamise mingiks ajaks või tähtajatult. Viimase variandi puhul tuleb klõpsata kastile „tähtajatu“ ja „kinnitan“.
Eesti advokatuuri juhatuse liige vandeadvokaat Risto Hübner kritiseerib korda, kus andmetele juurdepääsu tuleb ise keelata, mitte vastupidi - neid ei saa kätte, kuni inimene seda ei luba. Nõnda peaks olema tulenevalt Euroopa Liidu andmekaitse üldmäärusest. „Inimesed ei olnud teadlikud nende andmete sellisest väljastamisest ja inimene peab neile juurdepääsu piiramiseks ise aktiivselt tegutsema. Tekib küsimus, kas riigi säärane tegevus vastab andmekaitsenõuetele,“ räägib ta.
Siseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna juhataja Enel Pungas (pildil) ütleb, et praegu kehtiva süsteemi ümberpööramine ei ole kiirkorras võimalik. „Selline süsteem, et vaikimisi on uuringuteks ja reklaamiks mingid andmed suletud või lahti, tuleb rahvastikuregistri seadusest ja põhimõtete muutmiseks tuleb seadust muuta,“ lausub ta.
SA Pere Sihtkapital saanuks aga sellise muudatuse tegemisest hoolimata tuhanded andmed kätte, sest ta tegi seda koostöös Tartu ülikooliga. Nagu öeldud, teadusasutustele ei saa juurdepääsu neile piirata. Eamets, kuuludes nii SA nõukogusse kui ka Tartu ülikooli dekaani kohale, sõlmis kahe poole vahel fiktiivse lepingu. Ülikool teatas, et ta käitus õigusvastaselt ning rikkus korruptsioonivastast seadust.
Kuidas need probleemid said siseministeeriumile märkamatuks jääda ja küsijale ei tehtud piisavat taustakontrolli?
Pungas selgitab, et andmed anti SA-le Pere Sihtkapital, kellel oli leping Tartu ülikooliga, mitte dekaan Raul Eametsale. „Kuna Eamets on ülikooli poolt allkirjaõiguslik isik, ei saanud me kahelda allkirja mitteõigsuses. Kõik tema ülejäänud tegevused ei ole meie otsustada ega hinnata,“ viitab ta tõsiasjale, et siseministeerium ei teinud selgeks, et ülikooli poolt allkirja andnud Eamets kuulub ka andmeid soovinud SA nõukogusse.
Tartu ülikooli teaduskommunikatsiooni nõunik Piret Ehrenpreis selgitab, et allkirjaõiguslik isik on rektor, kuid käskkirjade alusel on õigus ülikooli esindada rektoraadi liikmetel, sh dekaanidel, instituutide juhtidel jt.

Siseminister algatas auditi
Ent kuidas sai riik eetikakomitee loata hulganisti isikuandmeid väljastada? Kas edaspidi siseministeerium veendub, et vajalikud load on ikka olemas?
„Kuna rahvastikuregistrist ei väljastatud eriliigilisi andmeid (isik on läbi andmete tuvastatav), ei olnud eetikakomitee luba andmete väljastamiseks vajalik,“ sõnab Pungas. „Küll aga vajas eetikakomitee luba uuringu läbiviijal, kes küsis naistelt hoopis teistsuguseid andmeid.“
Siseministeeriumi kommunikatsiooninõunik Mari Tupits selgitab, et ministeerium ei uuri, mida andmete hankija uuringus küsima hakkab ning see on juba uuringu läbiviija vastutus. Samuti vastutab ta vajalike lubade olemasolu eest.
Siseminister Lauri Läänemets (pildil) algatas kolmapäeval erakorralise auditi, et kontrollida rahvastikuregistrist isikuandmete väljastamisega seotud tööprotsesside toimivust ja õigusaktide piisavust.
„Peame hindama, kas kehtiv õigus on täna piisav isikuandmete kaitsmiseks,“ lausus Läänemets.
Ühtlasi peatas siseministeerium Sa-l Pere Sihtkapital rahvastikuregistrist saadud andmete töötlemise.
Siseministeeriumi asekantsler
Raivo Küüt räägib, et rahvastikuregistri andmete järgi plaanitakse erinevaid teenuseid, seda alates sotsiaalteenustest kuni teedevõrguni, uuritakse inimeste harjumusi, ning prognoositakse tulevikuvajadusi.
Rahvastikuregistrisse kogutud andmed võimaldavad inimestel mugavalt ja lihtsalt ilma asutustesse kohale minemata teenuseid tarbida, aga ka ilma topelt andmete esitamiseta. Küüt nendib: „Kui me uuringuid teha enam ei võimalda, sest ei anna uurijatele võimalust konkreetsete sihtgruppide andmeid analüüsida, siis ei saa me enam ka teadusuuringutele tuginevaid poliitikaotsuseid.“
Remo TõnismäeANDMED PEITU: Praeguseks on ca 10 000 inimest oma andmetele juurdepääsu ära keelanud. Seda saab teha rahvastikuregistri kodulehel.

KADRI KUULPAK


Naine lõi meest noaga, abistaja kadus koos rahaga11. augustil teatati politseile, et Viljandis tekkis ühisel alkoholi tarvitamisel tüli, mille käigus lõi naine meest noaga jalga. Kiirabi toimetas mehe haiglasse ning politseinikud pidasid naise kuriteos kahtlustatavana kinni.Järgmisel päeval sai politsei teisegi teate vägivallast. Viljandis lõi joobes 67-aastane mees 89-aastast meest, nii et too sai viga. Kiirabi viis vigasaanu tervisekontrolliks haiglasse. Teise mehe pidasid politseinikud kuriteos kahtlustatavana kinni.Esmaspäeval pöördus politseisse mees, kes oli ostnud Rootsist auto ja leidnud Facebooki kaudu ka selle Eestisse vedaja. Ta oli teenusepakkujale kandnud küsitud summa, kuid autot too kohale ei toimetanud.14. augustil alustati juhtunu asjus kriminaalmenetlust, sest pärast raha ülekandmist pole auto ostnud mees enam transpordipakkujaga ühendust saanud.Kelmusega tekitatud kahju on 1123 eurot. (Sakala)


Bravuurikas suunamudija on tegelikult tehisintellekti väljamõeldisTehisintellekti ajastu jätkub võltsitud suunamudijatega. Tutvuge 21-aastase suunamudija Natalia Novakiga, kes näib elavat glamuurset elustiili. Bravuurikale blondiinile meeldib rannas päevitada, poodlemas käia ja Instagrami jaoks koos sõpradega piltidel poseerida.Natalia puhul on aga üks silmatorkav asi, mis eristab teda enamikust teistest suunamudijatest: teda pole tegelikult olemas. Kogu Natalia välimus ja elu on tehisintellekti (AI) toode, masinõppe algorütmi kujutlusvõime vili. Sedapuhku tundub kõik tema välimuse juures koomiliselt liialdatud – tema kehakuju on ebaloomulikult kurvikas, juuksed meeletult läikivad, rõivad naeruväärselt paljastavad – ja ometi on tal suhtlusvõrgustikes kümneid tuhandeid jumaldavaid fänne.
Impressive swing out there ❤ I'm a swinger too ??

???? ? ℝ????? ♡#Blonde #golfbabe #skirts pic.twitter.com/1CPIiKbNKw
— Natalia Novak (@the_nata_novak) August 10, 2023

AI-suunamudijate loojad tunnustavad tehisintellekti tööriistade võimu ja loovad kasutajaid atraktiivsetest (võltsitud) veebistaaridest. Üllataval kombel koguvad mõned võltsveebistaarid suure jälgijaskonna. Antud tehisintellektiga loodud suunamudija, Natalia Novaki loojaks on 20-aastane tarkvarasüsteemide insener Pierre.
"Ma kutsun end tavaliselt lihtsalt tema mänedžeriks," ütles Pierre intervjuus Futurismiga. "Selle põhjuseks on muidugi see, et ma mängin väljamõeldud tegelast ja tema jälgijaskond ei taha nii otseselt teada, kes neiu taga tegelikult on.»
Pierre ei ole aga ainuke, kes loob tehisintellektiga loodud isikuid nullist. Eestile väga lähedal elab AI-suunamudija Milla Sofia, kes on «19-aastane virtuaalne tüdruk Helsingist, Soomest» ning tal on sotsiaalmeedia kanalites sadu tuhandeid jälgijaid.
Good Morning! Nothing like a friendly tennis match to start the day. ?#gm #SaturdayMood #SaturdayMorning #tennis pic.twitter.com/A0VRnSXmlk
— Milla Sofia (@AiModelMilla) August 12, 2023

«AI-suunamudija edukaks loomiseks ja lojaalse jälgijaskonna kasvatamiseks peab loodavast karakterist saama kinnisidee, sellele peab palju aega pühendama,» ütles Pierre. «Tuleb pidevalt uusi asju proovida, sul peab olema kihelus, mis ei lase sul alla anda.»
Erinevalt eelnevatest arvutiga loodud virtuaalsetest suunamudijatest võivad tehisintellektiga loodud tulemused olla silmatorkavalt fotorealistlikud.
Paljud Natalia jälgijad ei taha tõdeda, et ta on loodud tehisintellektiga.
Kas nad mängivad kaasa ideele, et ta on tõeline? Või pole nad hoopiski oma Instagrami vooge kerides märganud, et Natalia ei ole päriselt olemas?

Pierre'i sõnul pole see kindlasti inimeste eksitamine

«Enamik AI-suunamudijate loojatest annab jälgijaskonnale siiski teada, et suunamudija on «virtuaalne» või tehisintellekt, sest ükskõik kui lõbus ka ei oleks mängida tehisintellekti uudsuse ja segadusega, pole inimeste petmine selle eesmärk,» ütles Pierre.
Tegelikkus näib olevat aga nüansirikkam. See on tõsi, et mõned loojad üritavad oma loomingult raha teenida, kuid pettuse märke on vähe. Selle asemel müüvad paljud AI-suunamudijate loojad igakuiseid tellimusi, et jälgijad saaksid näha «kulisside taha». Lisaks on mitmetel AI-suunamudijatel OnlyFans konto ja Patreon, kus on müügiks seksuaalsed pildid. Pierre ise töötab AI-modelliagentuuris nimega Rebel Runway Agency, mis otsib võimalust teha sellisest asjast äri.
Üldiselt on aga raske uskuda, et keegi loob praegu tehisintellektist suunamudijaid, et kergelt raha teenida.
«Ma arvan, et kuna see nõuab rohkelt investeeringuid ja aega, on inimestel, kes seda teevad, tavaliselt põhjuseks eneseväljendus või kunstiline väärtus,» ütles Pierre. «Ma tahan astuda vastu eksitavale narratiivile, mida mõned üritavad levitada, et kogu see asi on mingisugune skeem, et meestelt raha välja petta.»
Tegemist pole aga ainult meestega, kes meisterdavad tehisintellektiga ebaloomulikult ilusaid naisi, kuigi see näib olevat kogu asja peamine tagaolev lugu.
Lisaks AI-suunamudijatest naistele on kontosid, mis jagavad pilte atraktiivsetest tehisintellektiga loodud meestest.

View this post on Instagram

A post shared by GORKA MALE (@gorkamale)

Rollimäng või süütu eneseväljendus?

Lisaks virtuaalse suunamudija konto haldamise glamuurile on mitmed inimesed trendiga kaasa läinud ka teistel põhjustel, näiteks rollimänguks.
«Ma ei kasutaks tingimata sõna «fetiš», kuid tundub, et leidub inimesi, kes tahavad naisena näidelda,» ütles Pierre.
«On inimesi, kes astuvad suhetesse kellegi teise virtuaalse isiksusega. Ma tean seda, sest nad on sellest avalikult rääkinud,» lisas ta. «Ma olen seda paar korda näinud.»
Siiski on see midagi enamat kui lihtsalt süütu piltide jagamine – selline tegevus müüb ju hüperrealistlikku ja üleseksualiseeritud tegelast. Sellises keskkonnas oleks imelik, kui seal poleks fetiši elementi või vähemalt identiteedikatsetust.

Fänne ei huvita, et suunamudijat pole päriselt olemas

Küsimus, kas Natalia tuhanded fännid üldse hoolivad, et kas ta on tõeline või mitte, pole Pierre'i sõnul päeva lõpuks oluline.
Inimesed, kes juhivad oma kommentaaridega tähelepanu sellele, et Natalia on tehisintellekt, ei oma tegelikku perspektiivi selle kohta, kui vähe inimesi tegelikult huvitab, kas kellegi atraktiivne pilt veebis on tehisintellekt või mitte, ütles Pierre.
«Enamik jälgijaid teavad, et nad ei kohtu Nataliaga päriselus kunagi, kuid visuaal võimaldab neil sellest fantaseerida, kas ta on tõeline või mitte,» ütles Pierre.


Kuidas saavad Eestis kinnisvaratehinguid teha välismaalased?JURISTI NÕUANNEMAAMÜÜK Kortereid ja eramuid saavad ka välismaalased osta vabalt, kitsendused on kehtestatud eelkõige põllumajandus- ja metsamaa ostmiseks.Leping tuleb vormistada kirjalikult ja tõestada notariaalselt. Omandi ülemineku protsessi lõpetab kanne kinnistusraamatusse. Kaasomandis oleva kinnistu puhul on ostueesõigus kaasomanikul.Kõik Euroopa majanduspiirkonna kodanikud on kinnisvaratehingute mõttes Eesti kodanikega võrdsustatud, piirangute aluseks on rahvusvahelised kokkulepped. Kaudseks piiranguks võib olla see, et välisriigi kodaniku isikut tõendav dokument peab olema tõlgitud eesti, vene või inglise keelde ning tõlge peab olema vandetõlgi tehtud või notari kinnitatud. Müügi korral on kodanikul vaja hankida koduriigi tõend perekonnaseisu kohta vms.Seadusega on piiratud avalikust huvist tuleneva maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja ning riigi julgeoleku kaalutlustest lähtuva kinnisasja omandamine.Maa ostmisel piirangud 10 hektaristMaaostusoovi puhul peab teadma, et kinnistu kõlvikulises koosseisus ei tohi metsa- ja põllumaa osa olla üle 10 ha. Soovides osta üle 10 ha põllu- ja metsamaad, peab juriidilisest isikust ostja, ka Eesti kodanik või välismaine äriühing enne seda olema üle kolme aasta tegelenud põllumajandusega või metsa majandamisega, sh põllumajandustoodete tootmisega. Vastava tõendi saab maksu- ja tolliametilt. Eraisikul on õigus osta nii palju maad, kui ta soovib, aga ka äriühing võib saada kohalikult omavalitsuselt (KOV) eriloa.Kui aga metsa- ja põllumaad soovib osta kodanik väljastpoolt Euroopa lepinguriike (Euroopa majanduspiirkond, OECD), on selleks vaja taotleda KOVi luba olenemata kinnistu suurusest.Inimene peab olema elanud Eestis püsivalt vähemalt kuus kuud, siis võib talle anda ostuloa. Ilma selleta ei saa notar tehingut tõestada. Ka pole keelatud asutada Eestis äriühing ja selle kaudu soetada peaaegu mis tahes kinnisvara.Siiski väikesaartel (v.a Saaremaa, Hiiumaa, Muhu ja Vormsi) ning Vene Föderatsiooniga piirnevates valdades (Virumaal, Tartu-, Põlva- ja Võrumaal) ei saa kolmandate riikide kodanikud mingitel tingimustel maad osta. Sellised nn riigikaitselased piirangud kehtivad kõigi maaliikide suhtes. Korteriomandite soetamine ei ole piiratud.Vajalik on isikut tõendav dokumentVälisriigis välja antud muukeelne dokument peab olema tõlgitud eesti, vene või inglise keelde ning tõlge peab olema vandetõlgi tehtud või notari kinnitatud. Välisriigi dokumentide õigsust kinnitab üldjuhul apostill. Apostill on tunnistus, millega kinnitatakse dokumendile alla kirjutanud isiku pädevus. Samas on hulk riike, mille dokumentide puhul seda aeganõudvat protseduuri ehk apostilli enam ei nõuta: Prantsusmaa, Belgia, Taani, Iirimaa, Itaalia ja Läti on ühinenud ELi liikmesriikide dokumentide legaliseerimisest loobumise konventsiooniga. Seega nendesse riikidesse esitatavaid ja sealt saabuvaid avalikke dokumente ei apostillita. Samuti ei nõuta apostillimist Soome rahvastikuregistri dokumentide puhul. (Alates 1. jaanuarist 2018 väljastavad nimetatud väljavõtteid kõik maakonnakeskuste kohaliku omavalitsuse üksused.) Perekonnaseisuaktide mitmekeelseid väljavõtteid saab ilma apostillita kasutada järgmistest riikidest: Austria, Belgia, Bosnia, Horvaatia, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Leedu, Luxemburg, Makedoonia, Moldova, Montenegro, Holland (Euroopa territoorium), Poola, Portugal, Serbia, Sloveenia, Hispaania, Šveits ja Türgi.Uue omaniku maksukohustusKinnisvara müügil on nõutav kirjalik vorm ja notariaalne tõestamine, e-residentsuse olemasolul on võimalik ka välisriigi kodanikul osaleda kaugtõestamises. Pärast seda tehakse uue omaniku kasuks kanne kinnistusraamatusse.Kui omand läheb üle enne jooksva aasta 1. juulit, tekib uue omaniku maamaksukohustus sama aasta 1. juulist. Maa omandamisel alates 1. juulist tekib maksukohustus järgneva aasta 1. jaanuarist. Kui maad ostab Eesti kodanik ja resident, siis selle müüjat maksustatakse Eesti tulumaksuseaduse kohaselt. Mitteresidentide kinnisvaratulude maksustamist reguleerivad Eesti seadusandluses tulumaksuseadus ning riikidevahelised tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingud (maksulepingud).Kui kinnisvara müüb mõne muu riigi, kas või Soome kodanik, tuleb ka temal tasuda tulumaksu. Elukoha võõrandamine on Eesti residentidele ja kodanikele tulumaksuvaba kord kahe aasta jooksul, mitteresidendid seda maksusoodustust kasutada ei saa."Riigikaitselised piirangud kehtivad kõigi maaliikide suhtes."TERJE VÕRK, Arco Vara kinnisvarabüroo maakler


Swedbank / Kaire Peik: II samba sissemakseid tasub parema pensioni
 nimel juba varsti ise suurendadaArvamus
17.8.2023

II samba sissemakseid tasub parema pensioni nimel juba varsti ise
suurendada

Vähem kui poole aasta pärast, 2024. aasta 1. jaanuarist alates saab II
samba sissemakseid suurendada koguni 6%-ni. Riigi lisatav 4% jääb alles.

Praegu kehtiv II pensionisamba sissemaksete tegemise skeem 2% brutopalgast
+ 4% riigilt saadav lisa annab mõistliku võimaluse igaühel luua oma
vanaduspõlveks täiendavat isiklikku rahalist puhvrit. Pikemas
perspektiivis aga üksnes sellele ja riiklikule pensionile ehk I sambale
toetuda ei tasu. „Eesti Pank on prognoosinud, et selliselt investeerides
45 aasta jooksul moodustab II samba osakaal vanaduspensionist vaid umbes
30%,” sõnas Swedbanki investeerimise ja pensioni valdkonnajuht Kaire
Peik. „Nii tuleb pensioni suuruseks ikka vaid umbes 40% viimasest palgast
– ja seda on vähe, mis vähe!”

Paindlikum viis ise pensioniks lisa koguda on seetõttu olnud pigem III
sammas, millega liitunute arv ja mahud on ka viimastel aastatel tublisti
suurenenud, kuid siiski veel tagasihoidlikud. Kuna riik maksab igal aastal
III samba sissemaksetelt, mis on kuni 15% pensionikoguja brutopalgast ja
mitte üle 6000 euro, tagasi 20% tulumaksu, siis on see olnud üks
tulusamaid vanaduspõlveks investeerimise valikuid. II sambasse
investeerimine toimub samuti maksusoodustusega aga sellest on seni
räägitud  kahetusväärselt vähe. Nimelt on palgalt arvestatav
sissemakse tulumaksuvaba, kuna see tehakse brutopalgast  Ehkki II sambaga
toimunud muutuste tuules anti inimestele vabadus otsustada, kas lõpetada
sissemaksed või II sambast lahkuda, ei saanud aga pensionikogujad
võimalust oma panust suurendada.

Nüüd on oodata suuremat muutust. Juba vähem kui poole aasta pärast,
alates 1. jaanuarist 2024 tekib igal II sambasse kogujal võimalus valida,
kas ja kui palju suurendada 2025. aastast alates oma II sambasse makstavat
panust. Võimalik on jätkata 2% panusega oma brutopalgast, nagu seni, või
tõsta sissemakseid 4% või koguni 6%-ni. Riigipoolne lisa ehk 4% töötaja
brutopalga sotsiaalmaksu osast jääb igal juhul samaks.

Pensionivara kasvab jõudsamalt

Mida see muutus tähendab? Võtame näiteks Eesti keskmise brutopalga
teenija ja oletame, et tema brutokuupalk on täpselt 1800 eurot. Selle
palga teenijal läheb praegu II sambasse igal kuul 108 eurot. Sellest 36
eurot (2%) on tema enda panus ning riik maksab juurde 72 eurot (4%).

Kui sama pensionikoguja otsustab enda sissemakseid suurendada 6%-ni, siis
koguneb tal edaspidi igal kuul II sambasse 180 eurot ehk 108 eurot (6%) oma
brutopalgast ja lisaks riigi makstav 72 eurot (4%). 180 versus 108 eurot
– see on oluline erinevus, mis võimaldab pensionivaral tunduvalt
kiiremini kasvada.

„See on suurepärane võimalus suurendada enda panust pensioniks
valimistumisel, sest mida aeg edasi, seda vähem vastab riigipoolne
solidaarne, minimaalseid vajadusi kattev vanaduspension ehk I sammas
inimeste ootustele,” tõdes Peik. „Praegu on iga pensioniealise kohta
Eestis umbes 2,2 tööealist elanikku. Kuid prognooside järgi on 2060.
aastaks see suhtarv palju madalam, 1,7. Praeguse sotsiaalmaksumääraga on
keeruline riikliku pensionit piisavalt tõsta ja tuleb pigem tuleb
arvestada selle vähenemisega. Seepärast ongi juba viimased paarkümmend
aastat võimalik ja ka vajalik meil kõigil olukorda ise parandada,
investeerides oma pensionipõlveks II ja III samba kaudu.”

Erinevalt III sambast arvutatakse ja tehakse sissemaksed brutopalgast. See
tähendab, et II sambasse koguja võidab kohe summalt 20% tulumaksu, mis
teeb iga panustatud euro kohta 20 senti maksuvõitu. III samba puhul
saadakse tulumaksutagastus alles järgmisel aastal. Seegi on oluline võit,
kuid seevastu hakkab II samba maksuvõit koheselt liitintressi toel kasvama
.

II samba sissemakse suurendamise avaldusi on võimalik esitada alates 1.
jaanuarist, suurema protsendiga sissemaksed hakkavad tööle alates 2025.
aasta algusest. Valida on 2%, 4% ja 6% vahel. „II samba sissemaksete üks
selge eelis on ka see, et sisuliselt kogunevad need meie jaoks igakuiselt
märkamatult – mõtleme ju enamasti oma sissetulekule netosummas. Need
sissemaksed on alati seotud palga suurusega ja palgad ju üldjuhul aja
jooksul suurenevad. Seetõttu on mõistlik võtta II sambast enda tuleviku
kindlustamise huvides maksimumi,” sõnas Peik.

Lisainfo:

Martin Kõrv
kommunikatsiooni valdkonnajuht
Swedbank AS
Liivalaia 12, 15040 Tallinn, Harjumaa
Tel: +372 888 2536
Mob: +372 520 6417


Homme häkime ruutereid ehk mis toimus tüdrukute küberturbelaagrisMida teevad 13–16-aastased tüdrukud ühel suvisel pärastlõunal Kehtna kutsehariduskeskuses? Aga loomulikult õpivad häkkima. Just kübermuukimisega tegelesid üle maailma kokku tulnud 80 piigat Riigi infosüsteemi ameti (RIA) korraldatud rahvusvahelises küberturbelaagris.«Ja nüüd me häkime siia paneeli sisse,» kuulutab silmade särades 15-aastane Sofia Bagnoli, kes vaid oma nutitelefoni kasutades murrab sisse vilkuvate tuledega paneeli. Tegemist on vaid ühe oskusega, mida noored nädal aega kestvas laagris õpivad.
Sofia on laagrisse tulnud Itaaliast koos nelja kaasmaalasega, kes kõik on küberturbepisiku saanud oma kohalikust koolist. Koos osalesid nad küberturbeteemalisel võistlusel ja said sealt ka kutse tulla Eestisse laagrisse. 14–16-aastased Alice, Rebecca, Laura ja Giulia on senise kogemusega väga rahul.
Olgugi et küberteemasid tembeldatakse tihti poiste pärusmaaks, ei tundu see hakkajaid tüdrukuid sugugi morjendavat. Sofia ei mõista üldse, miks valdkond ainult poistele sobima peaks. «Ma olen käinud ka teistes sarnastes laagrites ja sellest valdkonnast on saanud mu kirg,» sõnab Sofia.
15-aastane Alice Spadaro, kes on sage osaleja matemaatikavõistlustel, on samuti täheldanud soostereotüüpide levikut. Ta nendib, et võistlustel kohtab tavaliselt rohkem poisse kui tüdrukuid. «Ma arvan, et sellel ei ole niivõrd pistmist intelligentsiga, vaid küsimus on juurdepääsus. Näiteks tüdrukuid suunatakse juba lapsepõlves rohkem teiste tegevuste juurde, nagu nukkudega mängimine,» selgitab Alice. Ta loodab, et mõne aasta pärast on küberturbe valdkonnas juba mehi ja naisi võrdselt.

Lisaks häkkimisele arendavad noored ka tiimitööoskusi. Pildil paremalt vastupäeva Taisija, Alice, Laura, Sofia, Giulia, Rebecca.
Eero Vabamägi

Tüdrukute huvi küberturbe vastu on laagris kahtlemata pead tõstma hakanud. Näiteks 15-aastane Rebecca on juba ka kaalunud tulevikus selles valdkonnas töötamist. «Alguses mind küberteemad ei huvitanud, aga kui koolis selleteemalise projektiga kokku puutusin, siis mõtlesin, et see on tõeliselt huvitav valdkond ning et ma võiksin siia laagrisse tulla,» meenutab ta. Rebecca ei ole veel lõplikult oma tulevikuplaane paika pannud, sest ta unistab ka karjäärist kosmosetööstuses.
Seevastu ukrainlanna Taisija polnud enne laagrit küberturbega üldse kokku puutunud. Juba kaheksandat aastat Eestis elaval tüdrukul soovitasid laagrisse tulla tema vanemad. Nüüd on ka tema huvi küberturbe vastu suurenenud. «Olen alles nüüd hakanud mõtlema, et võib-olla tahaksin selle teemaga edasi tegeleda ka tulevikus.»

Häkkimine kui õppevahend

Juhendaja Allan Ild on laagripiigadega sukeldunud häkkimismaailma. Ta tõdeb, et tüdrukud on täpselt sama tublid ja õppimisvõimelised nagu poisidki. «Ma ei taha kuidagi liiga suurt üldistust teha, aga tihti on naistel parem oskus analüüsida ja näha suurest massist ära see punkt, mis on oluline,» naljatab Ild.
Muu hulgas on ta noortele jõudnud õpetada, kuidas andmebaasidesse sisse murda ja veebilehti üle võtta. Järgmiseks päevaks on ta uue katsumuse välja mõelnud: hakatakse häkkima ruutereid. Seda kõike muidugi ainult harjutamise nimel.
«Me õpetame neid nii, et nad saaksid ise aru, millega tegu ja kuidas [seadmeid] edaspidi kaitsta. Muidugi tuletame neile kogu aeg meelde, et ühest hetkest võib muutuda asi kriminaalseks,» kinnitab Ild.

Kui tüdrukud tegeleksid küberturvalisusega sama palju kui poisid, oleks Eestis kaks korda rohkem küberturbespetsialiste. Pildil Giulia ja Laura.
Eero Vabamägi

Eetikast räägitakse laagris palju. Juba esimesel päeval pandi paika range reegel: laagris võib katsetada kõike, kuid nii-öelda pärismaailmas on kõigeks vastavat luba vaja. Ka Sofia toonitab, et tema lemmiktegevust ehk häkkimist tohib teha ainult seaduse piires.

Rohkelt teadmisi ja häid emotsioone

Olgugi et tegemist on rahvusvahelise laagriga, on kutsehariduskeskusesse leidnud tee ka eesti tüdrukud. 14-aastane Grete Paas nendib, et ta kõigest õpitust veel lõpuni aru ei saa. «Olen esimest korda sellises laagris, nii et ma veel otseselt ei mõista, mida me teeme, kõik ei jää veel meelde ka. See tundub nii lahe, kui ma päriselt mõistaksin kõike,» sõnab Grete, kes tuli laagrisse vanemate soovitusel. Grete sõnul ei mõtle ta eriliselt sellele, kas õpib laagris nii-öelda poiste või tüdrukute teemat, kuid tal oleks hea meel, kui ka koolis selliseid asju õpetataks.
Reginat on julgustanud naisspetsialistid, kes on laagris esinemas käinud. «Ma olen tähele pannud, et päris paljud naised saavad [selles valdkonnas] hakkama ja seda on lahe vaadata, kuidas nad oma asjadega tegelevad.» Regina ei ole veel kindel, kuidas laagris õpitut tavaelus rakendada. «Olen päris palju õppinud, aga ma ei usu, et ma neid [teadmisi] väga palju kasutan,» sõnab ta, kuid lisab, et kindlasti võtab ta laagrist kaasa head emotsioonid.

Naistel on ainulaadne kogemus

Politseikapten Maarja Punak on üks esinejatest, kes noortelaagris oma tööst rääkimas käis. Olles Eesti esimeste veebipolitseinike seas, omab ta head ülevaadet ka praegusest veebimaailmast ja küberkuritegudest. «See on umbes nagu liikusegagi – kui liikluses on rohkem autosid, siis juhtub ka rohkem õnnetusi, ja ma arvan, et praegu on ka kübermaailmas sama asi juhtunud,» selgitab Punak ning lisab, et veebimaailmas on pilt veelgi kirjum, sest seal tegutsevad korraga nii lapsed, täiskasvanud kui ka vanurid.

Kehtnas rahvusvahelises tüdrukutes küberlaagris käis esinemas Maarja Punak.
Eero Vabamägi

Kuidas on aga naisena töötada nõndanimetatud meestemaailmas? «Tore on meeste seltskonnas olla, aga tegelikult ka naiste arv järjest rohkem suureneb,» nendib politseikapten.
Ka politseinike veebitöös on oluline nii nais- kui ka meestöötajate olemasolu, sest kummalgi osapoolel on ainulaadne kogemus. «Kui me räägime erinevatest kelmustest, siis mehed võib-olla mõistavad paremini neid kelmusi, mis on suunatud meestele. Meie, naised, jälle saame selgitada meestele, miks langevad paljud naised romantikakelmuste lõksu – mis on need asjad, mis naisi eksiteele viivad,» toob Punak näite.
Küberturbemaailm on politseikapteni sõnul väga põnev ning ta loodab selles valdkonnas ka rohkem naisi näha. «See on tulevikueriala. See on see, mis sind tulevikus aitab edasi ja aitab ka leiva lauale tuua. Olla mingi asja sees, mis just praegu areneb, on väga äge.»
Siiski nendib Punak, et kübermaailma on vaja pisut ümber häälestada. «Tüdrukute puhul räägitakse küberteemadest, näiteks TikToki tantsudest, samas kui poisid teevad mängude häkke. Tegelikult võiks selline asi muutuda ja siis on meil suuremad võimalused ka tüdrukute maailma muuta,» leiab ta.

RIA maadleb järelkasvumurega

«Me jõudsime järeldusele, et selles valdkonnas töötavad väga toredad ja andekad mehed, aga miskipärast ei ole see valdkond naistele ja tüdrukutele paistnud atraktiivsena,» nendib RIA küberekspert, teaduse- ja koordinatsiooniosakonna juhataja Lauri Tankler. Ka kaks aastat tagasi kutsekoja OSKA kutsekoja tehtud uuringus leiti, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas, kuhu kuuluvad ka küberturbe alad, on vaid neljandik töötajatest naised.

RIA küberturvalisuse analüütik Lauri Tankler.
Konstantin Sednev

Nimelt on RIA eksperdid toetudes valdkonlikele uuringuteleteinud kindlaks, et just põhikoolieas on see hetk, kus tüdrukute IT-huvi justkui lahtub ning nad suunatakse teiste valdkondade juurde. Rahvusvahelise laagriga loodetakse tüdrukutele näidata, et ka nemad võivad selles vallas läbi lüüa. «Neil on kõrval teised tüdrukud välisriikidest, kes võiksid olla tulevikus nende kolleegid või sõbrad,» loodab Tankler.
Eriti oluline oli luua just tüdrukutele pühendatud keskkond. «Me õppisime ka natuke teistest üritustest ja nägime, et kui korraldatakse üritusi lihtsalt noortele, siis enamasti tulevad sinna kohale poisid. Kui on üritus, kus on väga palju poisse juba ees, siis võib-olla tüdrukud ei soovi enam sinna kaasa tulla. Seetõttu selline ainult tüdrukutele mõeldud koht tundus igati mõistlik, et me saaksime neile anda hea ja omadega koostöötamise koha,» räägib Tankler.
Tankler tõdeb, et küberturbe valdkond muutub üha olulisemaks ka seoses Ukraina sõjaga, mistõttu on järelkasvu küsimus eriti kriitilise tähtsusega. Kübereksperdi sõnul ei ole laigulises vormis metsas istumine ammugi enam ainus viis riiki kaitsta, aidata saab ka näiteks haiglateenuseid hallates. «Me peame valmistuma selleks, et ühel hetkel on paljud valdkonnad internetti ühendatud ja meil on vaja, et nii mehed kui ka naised suudaksid kaitsta Eestimaad,» sõnab Tankler.


Helir-Valdor Seeder: Reformierakond lõpetagu mängurlus hääleõiguse teemal   Peaministrierakonna senised sammud Venemaa ja Valgevene kodanikelt valimisõiguse äravõtmisel panevad sügavalt kahtlema nende tegelikus tahtes konkreetsele julgeolekuküsimusele lahendus leida, kirjutab Helir-Valdor Seeder.   Reformierakond algatas järjekordse avalikkuse lollitamise aktsiooni, kui justiitsminister Kalle Laanet teatas plaanist Venemaa ja Valgevene kodanike valimisõiguse äravõtmisest kohalikel valimistel. Selle algatuse tegelik eesmärk on Reformierakonna soov jätta avalikkusele mulje, justkui sooviksid nad agressorriikide kodanikelt valimisõiguse ära võtta, aga koalitsioonipartnerite vastasseisu tõttu pole see võimalik. Lisaks soovib peaministripartei tähelepanu kõrvale juhtida ebamugavalt ja segaselt vastasseisult valitsuse ja presidendi kantselei rahastamise ning seaduste väljapressimise skandaalis. Teineteist vastastikku süüdistavas seebiooperis mängivad mõlemad osapooled pimesikku, nõustumata väidetavalt eksisteerivaid tõendeid esitamast. Õiguskaitseorganid vaatavad riigi kõrgeimal tasemel toimuvat põhiseaduse vastast tegevust vaikides kõrvalt. Kõik see on loomulikult Eesti julgeolekuoht, nagu ka koalitsioonilepingu lubadused, millel pole kunagi määratud täituda.  Ühtegi konkreetset sammu pole Reformierakond astunud  Agressorriikide kodanike valimisõigus Eesti kohalikel valimistel on julgeolekuoht, mis ulatub kaugemale ühe konkreetse omavalitsuse piiridest. Omavalitsuste hallata on meie laste tulevik läbi koolide, maakondlikud planeeringud ja nende kaudu riiklike piirangute kehtestamine aga ka valimiskogu kaudu presidendi valik ja palju muud. Selles teemas on vaja kiireid ja konkreetseid samme. Paraku on viimaste aastate kogemused Reformierakonnaga näidanud, et nad eelistavad tegude asemel suuri sõnu ja propagandistlikke algatusi ning seejärel käsi laiutada ja kõrvalseisjaid süüdistada. Isamaa algatas Euroopa Liidu väliste riikide kodanikelt valimisõiguse äravõtmise seadusemuudatuse vahetult pärast Venemaa täiemahulist sissetungi Ukrainasse, täpsemalt aprillis 2022. Toonane justiitsminister Maris Lauri välistas selle toetamise ning eelnõu jäeti parlamendis "riiulile". Erakonna tolleaegse esimehena kinnitasin, et Isamaa on valmis paindlikeks ja kiireteks kompromissideks, kui parlamendierakondadel on teistsugused toimivad lahendused. Isamaa poolt pakkusime veel teise lahenduse, et lisaks Euroopa Liidu kodanikele oleks valimisõigus kohalikel valimistel ka nende riikide kodanikel, kellega Eesti riik sõlmib vastava kahepoolse lepingu, mis võimaldaks kohalikel valimistel osaleda demokraatlike ja rahvusvahelist õigust austavate riikide kodanikel väljastpoolt Euroopa Liitu. Ka see ettepanek Reformierakonnale ei sobinud. Loetud kuud hiljem tõstatasime valimisõiguse küsimuse uuesti Reformierakonna, Isamaa ja sotside valitsuskoalitsiooni moodustamisel. Peaministripartei eelistas plaanile vastu töötanud sotside veenmise asemel jääda diskussioonis vaikivaks osapooleks. Ka praeguses valitsusliidus jätkab Reformierakond koos sotsidega veiderdamist. Koalitsioonilepingu umbmäärane vastav sõnastus kinnitab, et see oluline julgeolekuteema ei ole Reformierakonna ja loomulikult ka teiste koalitsiooni erakondade prioriteet. Lubadus välja töötada "raamistik" valimisõiguse "peatamiseks" põhiseadust muutmata ei saa kunagi seaduseks ega võta agressorriigi kodanikelt valimisõigust. Sotsid on kuulutanud, et nemad ei ole nõus põhiseadust muutma (isegi juhul, kui see on vajalik Eesti riigi julgeoleku tagamiseks). Reformierakond teab, et valimisõiguse peatamine on bluff, mida pole võimalik põhiseadust muutmata Eestis rakendada. Nii ongi koalitsioonierakonnad enda jaoks selle ebamugava probleemi lahendanud, mis annab neile võimaluse teemaga tegeleda ja igasugu eksperte kaasata ning "julgeolekumängu" mängida, aga lahenduseni mitte jõuda.  Seadusemuudatuseks on väga vähe aega "Justiitsminister teab väga hästi, et tegeliku tahte olemasolul algatab ministeerium konkreetse seaduse väljatöötamiskavatsuse või algatab valitsus selle kiireloomulisena."Justiitsministri praegune algatus (propagandistlik sõnum meediale), millest justiitsministeerium distantseerus(!) on inetu mängurlus julgeolekuga ja avalikkuse lollitamine. Justiitsminister teab väga hästi, et tegeliku tahte olemasolul algatab ministeerium konkreetse seaduse väljatöötamiskavatsuse või algatab valitsus selle kiireloomulisena. Loomulikult on vastava seaduse algatamine võimalik ka riigikogus, kus juba on menetluses Isamaa algatatud eelnõu, mis oleks kiireim lahendus. Meeldetuletuseks, et oleme selle valitsuse poolt näinud väga kiiret tegutsemist peretoetuste vähendamisel ja maksutõusude ning uute maksude kehtestamisel, millest osa jõustub alles 2025. aastal. Taolise tormamise kõrval mõjub nüüdne venimine julgeolekuküsimuses erakordselt küüniliselt. Meil on vaja liikuda valimisõiguse küsimuses kiirelt. Kohalikud valimised toimuvad Eestis kahe aasta pärast sügisel ning kehtiva tava kohaselt aasta enne valimisi neid puudutavaid seadusi enam ei muudeta. Isamaa õiguslik hinnang, millele tuginedes on valminud meie kohalike omavalitsuste valimiste seaduse muutmise seadus, ütleb, et selle seaduse vastuvõtmiseks ei ole vaja muuta põhiseadust, kuid me ei ole sinisilmsed: ilmselt peab sellele oma hinnangu andma ka riigikohus. See protsess nõuab oma aja. Kui peaks selguma, et vajalik on põhiseaduse muutmine, kaasnevad sellega omakorda aeganõudvad protsessid, sest esimest ja teist lugemist peavad lahutama kolm kuud, teist ja kolmandat vähemalt üks. Kolmandal lugemisel on variante kaks: rahvahääletuse korraldamine, milleks kulub täiendav aeg, või siis menetlus kiireloomulisena. Viimaseks on vaja riigikogus vähemalt 81 poolthäält ning kui sotsid seavad jätkuvalt koostöös Keskerakonnaga oma poliitilised huvid riigi julgeolekust kõrgemale, tekib neil võimalus see põhja lasta. Kui Reformierakond oleks juba riigikogu eelmises koosseisus tulnud kaasa agressorriigi kodanikelt valimisõiguse ära võtmisega, siis oleks vastav seadus juba kehtinud või põhiseaduse muutmise protsessiga jõutud läbi kahe koosseisu menetlemiseni, mis võimaldanuks põhiseadust muuta nii, et sotside ja Keskerakonna vähemusel ei õnnestuks põhiseaduse muudatust blokeerida. Minu soovitus Reformierakonnale on lõpetada propagandakampaaniad ja asuda parlamendis otsima ühisosa, mis võimaldaks vähemalt julgeolekuküsimustes laiapõhjalist koostööd ja aitaks kaasa ka riigikogu töövõime parandamisele üldisemalt. Aeg on liikuda sõnadelt tegudele. Eesti riigi julgeolekuga ei mängita.    					Toimetaja:  Kaupo Meiel


II samba sissemakseid tasub parema pensioni nimel juba varsti ise suurendadaVähem kui poole aasta pärast, 2024. aasta 1. jaanuarist alates saab II samba sissemakseid suurendada koguni 6%-ni. Riigi lisatav 4% jääb alles.
Kaire Peik, Swedbanki pensioni ja investeerimise valdkonnajuht
Praegu kehtiv II pensionisamba sissemaksete tegemise skeem 2% brutopalgast + 4% riigilt saadav lisa annab mõistliku võimaluse igaühel luua oma vanaduspõlveks täiendavat isiklikku rahalist puhvrit. Pikemas perspektiivis aga üksnes sellele ja riiklikule pensionile ehk I sambale toetuda ei tasu. „Eesti Pank on prognoosinud, et selliselt investeerides 45 aasta jooksul moodustab II samba osakaal vanaduspensionist vaid umbes 30%,” sõnas Swedbanki investeerimise ja pensioni valdkonnajuht Kaire Peik. „Nii tuleb pensioni suuruseks ikka vaid umbes 40% viimasest palgast – ja seda on vähe mis vähe!”
Paindlikum viis ise pensioniks lisa koguda on seetõttu olnud pigem III sammas, millega liitunute arv ja mahud on ka viimastel aastatel tublisti suurenenud, kuid siiski veel tagasihoidlikud. Kuna riik maksab igal aastal III samba sissemaksetelt, mis on kuni 15% pensionikoguja brutopalgast ja mitte üle 6000 euro, tagasi 20% tulumaksu, siis on see olnud üks tulusamaid vanaduspõlveks investeerimise valikuid. II sambasse investeerimine toimub samuti maksusoodustusega aga sellest on seni räägitud  kahetusväärselt vähe. Nimelt on palgalt arvestatav sissemakse tulumaksuvaba, kuna see tehakse brutopalgast  Ehkki II sambaga toimunud muutuste tuules anti inimestele vabadus otsustada, kas lõpetada sissemaksed või II sambast lahkuda, ei saanud aga pensionikogujad võimalust oma panust suurendada.
Nüüd on oodata suuremat muutust. Juba vähem kui poole aasta pärast, alates 1. jaanuarist 2024 tekib igal II sambasse kogujal võimalus valida, kas ja kui palju suurendada 2025. aastast alates oma II sambasse makstavat panust. Võimalik on jätkata 2% panusega oma brutopalgast, nagu seni, või tõsta sissemakseid 4% või koguni 6%-ni. Riigipoolne lisa ehk 4% töötaja brutopalga sotsiaalmaksu osast jääb igal juhul samaks.
Pensionivara kasvab jõudsamalt
Mida see muutus tähendab? Võtame näiteks Eesti keskmise brutopalga teenija ja oletame, et tema brutokuupalk on täpselt 1800 eurot. Selle palga teenijal läheb praegu II sambasse igal kuul 108 eurot. Sellest 36 eurot (2%) on tema enda panus ning riik maksab juurde 72 eurot (4%).
Kui sama pensionikoguja otsustab enda sissemakseid suurendada 6%-ni, siis koguneb tal edaspidi igal kuul II sambasse 180 eurot ehk 108 eurot (6%) oma brutopalgast ja lisaks riigi makstav 72 eurot (4%). 180 versus 108 eurot – see on oluline erinevus, mis võimaldab pensionivaral tunduvalt kiiremini kasvada.
See on suurepärane võimalus suurendada enda panust pensioniks valimistumisel, sest mida aeg edasi, seda vähem vastab riigipoolne solidaarne, minimaalseid vajadusi kattev vanaduspension ehk I sammas inimeste ootustele,
tõdes Peik.
„Praegu on iga pensioniealise kohta Eestis umbes 2,2 tööealist elanikku. Kuid prognooside järgi on 2060. aastaks see suhtarv palju madalam, 1,7. Praeguse sotsiaalmaksumääraga on keeruline riikliku pensionit piisavalt tõsta ja tuleb pigem tuleb arvestada selle vähenemisega. Seepärast ongi juba viimased paarkümmend aastat võimalik ja ka vajalik meil kõigil olukorda ise parandada, investeerides oma pensionipõlveks II ja III samba kaudu.”
Erinevalt III sambast arvutatakse ja tehakse sissemaksed brutopalgast. See tähendab, et II sambasse koguja võidab kohe summalt 20% tulumaksu, mis teeb iga panustatud euro kohta 20 senti maksuvõitu. III samba puhul saadakse tulumaksutagastus alles järgmisel aastal. Seegi on oluline võit, kuid seevastu hakkab II samba maksuvõit koheselt liitintressi toel kasvama.
II samba sissemakse suurendamise avaldusi on võimalik esitada alates 1. jaanuarist, suurema protsendiga sissemaksed hakkavad tööle alates 2025. aasta algusest. Valida on 2%, 4% ja 6% vahel. „II samba sissemaksete üks selge eelis on ka see, et sisuliselt kogunevad need meie jaoks igakuiselt märkamatult – mõtleme ju enamasti oma sissetulekule netosummas. Need sissemaksed on alati seotud palga suurusega ja palgad ju üldjuhul aja jooksul suurenevad. Seetõttu on mõistlik võtta II sambast enda tuleviku kindlustamise huvides maksimumi,” sõnas Peik.


Kuleba: Moskva kasutab Aafrikas survestamist, pistiseid ja hirmutamistKIIEV, 17. august, AFP-BNS – Moskva avaldab Aafrika riikide valitsustele survet sidemete süvendamiseks Venemaaga, ütles Ukraina välisminister Dmõtro Kuleba AFP-le.
"Venemaa püüab väga hoida riike oma orbiidil survestamise, pististe ja hirmutamisega," ütles ta, lisades, et Moskval on "kaks vahendit oma töö jaoks Aafrikas, kõige võimsamad on propaganda ja (erasõjafirma) Wagner".
AFP – Baltic News Service


Oodatud võimalus. II samba sissemakseid tasub parema pensioni nimel juba varsti ise suurendadaVähem kui poole aasta pärast, 2024. aasta 1. jaanuarist alates saab II samba sissemakseid suurendada koguni 6%-ni. Riigi lisatav 4% jääb alles, kirjutab Swedbanki investeerimise ja pensioni valdkonnajuht Kaire Peik.Praegu kehtiv II pensionisamba sissemaksete tegemise skeem 2% brutopalgast + 4% riigilt saadav lisa annab mõistliku võimaluse igaühel luua oma vanaduspõlveks täiendavat isiklikku rahalist puhvrit. Pikemas perspektiivis aga üksnes sellele ja riiklikule pensionile ehk I sambale toetuda ei tasu. „Eesti Pank on prognoosinud, et selliselt investeerides 45 aasta jooksul moodustab II samba osakaal vanaduspensionist vaid umbes 30%,“ sõnas Swedbanki investeerimise ja pensioni valdkonnajuht Kaire Peik. „Nii tuleb pensioni suuruseks ikka vaid umbes 40% viimasest palgast – ja seda on vähe, mis vähe!“Paindlikum viis ise pensioniks lisa koguda on seetõttu olnud pigem III sammas, millega liitunute arv ja mahud on ka viimastel aastatel tublisti suurenenud, kuid siiski veel tagasihoidlikud. Kuna riik maksab igal aastal III samba sissemaksetelt, mis on kuni 15% pensionikoguja brutopalgast ja mitte üle 6000 euro, tagasi 20% tulumaksu, siis on see olnud üks tulusamaid vanaduspõlveks investeerimise valikuid. II sambasse investeerimine toimub samuti maksusoodustusega aga sellest on seni räägitud kahetusväärselt vähe. Nimelt on palgalt arvestatav sissemakse tulumaksuvaba, kuna see tehakse brutopalgast Ehkki II sambaga toimunud muutuste tuules anti inimestele vabadus otsustada, kas lõpetada sissemaksed või II sambast lahkuda, ei saanud aga pensionikogujad võimalust oma panust suurendada.Nüüd on oodata suuremat muutust. Juba vähem kui poole aasta pärast, alates 1. jaanuarist 2024 tekib igal II sambasse kogujal võimalus valida, kas ja kui palju suurendada 2025. aastast alates oma II sambasse makstavat panust. Võimalik on jätkata 2% panusega oma brutopalgast, nagu seni, või tõsta sissemakseid 4% või koguni 6%-ni. Riigipoolne lisa ehk 4% töötaja brutopalga sotsiaalmaksu osast jääb igal juhul samaks.Pensionivara kasvab jõudsamaltMida see muutus tähendab? Võtame näiteks Eesti keskmise brutopalga teenija ja oletame, et tema brutokuupalk on täpselt 1800 eurot. Selle palga teenijal läheb praegu II sambasse igal kuul 108 eurot. Sellest 36 eurot (2%) on tema enda panus ning riik maksab juurde 72 eurot (4%).Kui sama pensionikoguja otsustab enda sissemakseid suurendada 6%-ni, siis koguneb tal edaspidi igal kuul II sambasse 180 eurot ehk 108 eurot (6%) oma brutopalgast ja lisaks riigi makstav 72 eurot (4%). 180 versus 108 eurot – see on oluline erinevus, mis võimaldab pensionivaral tunduvalt kiiremini kasvada.„See on suurepärane võimalus suurendada enda panust pensioniks valimistumisel, sest mida aeg edasi, seda vähem vastab riigipoolne solidaarne, minimaalseid vajadusi kattev vanaduspension ehk I sammas inimeste ootustele,“ tõdes Peik. „Praegu on iga pensioniealise kohta Eestis umbes 2,2 tööealist elanikku. Kuid prognooside järgi on 2060. aastaks see suhtarv palju madalam, 1,7. Praeguse sotsiaalmaksumääraga on keeruline riikliku pensionit piisavalt tõsta ja tuleb pigem tuleb arvestada selle vähenemisega. Seepärast ongi juba viimased paarkümmend aastat võimalik ja ka vajalik meil kõigil olukorda ise parandada, investeerides oma pensionipõlveks II ja III samba kaudu.“Erinevalt III sambast arvutatakse ja tehakse sissemaksed brutopalgast. See tähendab, et II sambasse koguja võidab kohe summalt 20% tulumaksu, mis teeb iga panustatud euro kohta 20 senti maksuvõitu. III samba puhul saadakse tulumaksutagastus alles järgmisel aastal. Seegi on oluline võit, kuid seevastu hakkab II samba maksuvõit koheselt liitintressi toel kasvama .II samba sissemakse suurendamise avaldusi on võimalik esitada alates 1. jaanuarist, suurema protsendiga sissemaksed hakkavad tööle alates 2025. aasta algusest. Valida on 2%, 4% ja 6% vahel. „II samba sissemaksete üks selge eelis on ka see, et sisuliselt kogunevad need meie jaoks igakuiselt märkamatult – mõtleme ju enamasti oma sissetulekule netosummas. Need sissemaksed on alati seotud palga suurusega ja palgad ju üldjuhul aja jooksul suurenevad. Seetõttu on mõistlik võtta II sambast enda tuleviku kindlustamise huvides maksimumi,“ sõnas Peik.


Saarlane "investeeris" vene petturi jutu peale üle 14 000 euroTaas üks saarlane sai telefoniteel temaga ühendust võtnud kelmilt petta.Kolmapäeval alustati kriminaalmenetlust selles, et Saaremaal elavale 58-aastasele mehele helistas vene keelt rääkiv mees, kes pakkus investeerimisvõimalust.
Mees kandis seepeale juulis ja augustis talle antud kontole kokku üle 14 000 euro.


Saaremaa mehele pakuti telefoni teel investeerimisvõimalust, kahju 14 000 eurotKolmapäeval, 16. augustil alustati kriminaalmenetlust selles, et Saaremaal elavale 58-aastasele mehele helistas vene keelt rääkiv mees, kes pakkus investeerimisvõimalust.
58-aastane mees kandis juulis ja augustis talle antud kontole kokku üle 14 000 euro.