SEB: mullu tuvastatud armastuspettuste arv kahekordistusTALLINN, 14. veebruar, BNS - SEB statistika näitab, et möödunud aastal tuvastatud armastuspettuste arv kahekordistus ja see on jätkuvalt kasvutrendis.
Armastuspettust iseloomustab see, et esialgu räägivad kelmid ohvri ära ilusate lubaduste ja ahvatlevate tulevikupiltidega. Seejärel hakatakse ootamatult küsima rahalist abi ja kuigi võidakse alustada väikestest summadest, võib ohvri lõppkahju ulatuda tuhandetest kuni kümnete tuhandete eurodeni ning paljud võtavad selleks ka laenu.
Kõige suurem väljakutse seda tüüpi pettustega on see, et neid on keeruline tuvastada ja ära hoida ning politseiga või pangaga võtavad sellel teemal ühendust vähesed. Isegi kui pank kasutab armastuspettuste tuvastamiseks ja kliendi hoiatamiseks oma ennetussüsteeme, siis praeguseks on petturid juba nii vilunud, et ohvrid tihtipeale eitavad seda fakti, kuniks on juba liiga hilja ning petuskeem on laastanud inimese nii hingeliselt kui ka majanduslikult.
Lisaks juhtub armastuspettustega sageli, et ohvrid ei kasuta kelmide abistamiseks mitte ainult oma sääste, vaid võtavad selleks ka laenu. Laenamine omakorda viib olukorrani, kus hiljem tuleb tagasi maksta laen ja ka sellele lisanduv intress.
Armastuspettuste skeemid ja mustrid on ajas enamasti muutumatud – petturid kohtuvad potentsiaalsete ohvritega sotsiaalvõrgustikes või tutvumisportaalides. Kui kontakt on saavutatud, siis jätkatakse suhtlust e-posti või mõne sõnumisaatmise rakenduse kaudu. Suhtlus kestab tavaliselt nädal või paar, kuniks pettur on võitnud ohvri usalduse ja tihti ka südame. Kuigi pettur päriselus ohvriga ei kohtu, siis lähedane kontakt saavutatakse veenvate sõnumite ning realistlike ja usaldusväärsete piltide jagamisega.
Legendid, kuidas petturid end esitlevad, võivad olla väga erinevad. Kõige sagedamini tutvustatakse ennast kui salateenistuse sõdurit, kodumaast kaugel salarajatist ehitavat inseneri, sõjatsoonis töötavat arsti või vangi langenud välisdiplomaati. Kui usaldus on saavutatud, tekitatakse ohvril tunne, et ta on ainus inimene maailmas, kes suudab oma uut kaaslast erinevatest raskustest välja aidata, et mõlemad saaksid lõpuks koos õnnelikud olla.
Kuigi tihti arvatakse, et armastuspettuse ohvriks langevad valdavalt naised, siis elu võib olla ettearvamatu.
SEB soovitab alati uurida veebituttava tausta ja täpsustada, millise inimese, ettevõtte või organisatsiooniga on tegu. See aitab kaardistada detaile ja saada selgust. "Kui teilt küsitakse isikuandmeid, pangaandmeid või paroole, olge eriti ettevaatlik, neid ei tohiks edastada mitte kellelegi. Näiteks PIN2-kood on sisuliselt võrdne allkirjaga ja seda tohiks sisestada ainult juhul, kui olete ise mõne tehingu või toimingu algatanud ja soovite seda kinnitada oma allkirjaga.Tundmatutele inimestele ei tohiks lubada kaugjuurdepääsu arvutile või nutiseadmele, sest sellega saab piiramatu ligipääsu seadmes toimetada," märkis SEB.
"Kui arvate, et olete sattunud petturite lõksu, pöörduge politseisse ja samuti teavitage sellest viivitamatult oma panka, kasutades panga ametlikul kodulehel olevaid kontakte. Mida kiiremini pangaga ühendust võtta, seda tõenäolisem on kiiremini sulgeda edasist kuritarvitust võimaldavad teekonnad," lisas pank.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Armastuspettuste arv tegi suure hüppeSEB turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk.
Autor: Jake Farra
Armastuspettuste arv eelmisel aastal kahekordistus ja see on jätkuvalt kasvutrendis, kirjutab SEB turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk.
Armastuspettust iseloomustab see, et esialgu räägivad kelmid ohvri ära ilusate lubaduste ja ahvatlevate tulevikupiltidega. Seejärel hakatakse ootamatult küsima rahalist abi – kuigi võidakse alustada väikestest summadest, võib ohvri lõppkahju ulatuda tuhandetest kuni kümnete tuhandete eurodeni ning paljud võtavad selleks ka laenu. SEB statistika näitab, et möödunud aastal tuvastatud armastuspettuste arv kahekordistus ja see on jätkuvalt kasvutrendis.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Raske algus ja tagaajaja roll ehk meeste meistriliigas ootab ees tegus kolmapäevKui Serviti tundub meistriliiga tabelis paiknevat juba teistest eraldi, siis võitlus kohtadele kaks kuni neli on väga pingeline. Viljandi HC, Mistra ja SK Tapa paiknevad kolme punkti sees ning sooviks kindlasti kõik poolfinaalides vältida valitseva Eesti meistriga kokku minemist.
Põlvas kohtuvad tabeli eriotsas paiknevad meeskonnad
Serviti pidi möödunud nädalavahetusel Balti liigas vastu võtma kaotuse lätlastele, kuid nende jaoks selles kohtumises midagi kaalul ei olnud ning liiga suuri järeldusi sellest teha ei saa. Kindlalt meistriliiga eesotsas jätkavad põlvakad said eelmises voorus jagu HC Kehrast. HC Tallinn jäi pärast võidetud avapoolaega alla Viljandi HC-le. Meeskondade omavahelistes kohtumistes meistriliigas on sel hooajal lõuna-eestlased kindlalt peale jäänud, võites mõlemad omavahelised matšid keskmiselt 17 väravaga.
“Kolmapäevasele mängule läheme valitseva Eesti meistri vastu võidumõtetega. Oleme saanud mängiva treeneri Risto Lepa ja Patrick Padjuse võistkonda lisandumisega uusi käike juurde. Serviti tundub aga viimaste mängude seisu põhjal olema mõõnaseisus ning näivad haavatavatena. Meie eesmärk pealinna esindusmeeskonnana on kolmapäevases kohtumises jahtida selle hooaja esimesi punkte,” ütles HC Tallinna mängumees Karmo Harju.
Tabeli keskosas toimub kõva andmine
Kui Põlva Serviti on meistriliigas purjetamas omas tempos, siis võitlus kohtadele kaks kuni neli on väga pingeline. Viljandi HC-ga kohtuv SK Tapa paikneb hetkel neljandal kohal, kolm punkti lahutamas neid kolmapäevasest vastasest. Mängus on kaalul palju, kuna lääne-virulaste kaotus asetaks nad juba ohtlikult kaugele kolmandast kohast. Meeskondade kahes omavahelises matšis meistriliigas on punktid jaotatud võrdselt.
“Meie jaoks on tegemist väga tähtsa kohtumisega, põhihooaja lõpuni ei ole enam palju jäänud ning soovime kindlasti neljandat kohta vältida. Oleme Viljandi vastu pidanud pingelisi ja eriilmelisi lahinguid. Peame suutma endast parima välja pressida, mitte lasta vastastele lihtsaid väravaid kiirrünnakust saada ning peame kahe punkti järgi minema,” analüüsis SK Tapa mängumees Vahur Oolup.
Naabervaldade tiimid kohtuvad Arukülas
Meistriliiga hooaega hea minekuga alustanud Mistra on käesolevas ringis eelmised kolm kohtumist lähikonkurentidele kaotanud ning vajab Kehra vastu hädasti punkte. Eelmises voorus jäädi alla SK Tapale. HC Kehra on suutnud sel hooajal alistada vaid HC Tallinna, kuid samas just Mistra vastu oldi kõige lähemal, kui ühes matšis jäädi alla vaid ühe väravaga, teine omavaheline mäng kaotati üheksa tabamusega.
“Kolmas ring on meile raskelt alanud, oleme pidanud vastaste paremust tunnistama. Lähme kindlasti Kehra vastu kahe punkti järgi, et oma minekut ümber pöörata ning võiduree peale tagasi saada. Eelmises omavahelises kohtumises jäime kohe algul tagaajaja rolli, seetõttu peame seekord koduseinte vahel algusest peale mänguks rohkem valmis olema,” kommenteeris Mistra puurilukk Armis Priskus.
15.02 19:00 Mesikäpa Hall Põlva Serviti – HC Tallinn
15.02 19:00 Viljandi Spordikeskus Viljandi HC – SK Tapa/N.R. Energy
15.02 19:00 Aruküla Spordisaal Mistra – HC Kehra/Horizon Pulp&Paper


SEB: mullu tuvastatud armastuspettuste arv kahekordistusSEB statistika näitab, et möödunud aastal tuvastatud armastuspettuste arv kahekordistus ja see on jätkuvalt kasvutrendis.
Kuigi tihti arvatakse, et armastuspettuse ohvriks langevad valdavalt naised, siis elu võib olla ettearvamatu.
Armastuspettust iseloomustab see, et esialgu räägivad kelmid ohvri ära ilusate lubaduste ja ahvatlevate tulevikupiltidega. Seejärel hakatakse ootamatult küsima rahalist abi ja kuigi võidakse alustada väikestest summadest, võib ohvri lõppkahju ulatuda tuhandetest kuni kümnete tuhandete eurodeni ning paljud võtavad selleks ka laenu.
Kõige suurem väljakutse seda tüüpi pettustega on see, et neid on keeruline tuvastada ja ära hoida ning politseiga või pangaga võtavad sellel teemal ühendust vähesed. Isegi kui pank kasutab armastuspettuste tuvastamiseks ja kliendi hoiatamiseks oma ennetussüsteeme, siis praeguseks on petturid juba nii vilunud, et ohvrid tihtipeale eitavad seda fakti, kuniks on juba liiga hilja ning petuskeem on laastanud inimese nii hingeliselt kui ka majanduslikult.
Lisaks juhtub armastuspettustega sageli, et ohvrid ei kasuta kelmide abistamiseks mitte ainult oma sääste, vaid võtavad selleks ka laenu. Laenamine omakorda viib olukorrani, kus hiljem tuleb tagasi maksta laen ja ka sellele lisanduv intress.
Armastuspettuste skeemid ja mustrid on ajas enamasti muutumatud – petturid kohtuvad potentsiaalsete ohvritega sotsiaalvõrgustikes või tutvumisportaalides. Kui kontakt on saavutatud, siis jätkatakse suhtlust e-posti või mõne sõnumisaatmise rakenduse kaudu. Suhtlus kestab tavaliselt nädal või paar, kuniks pettur on võitnud ohvri usalduse ja tihti ka südame. Kuigi pettur päriselus ohvriga ei kohtu, siis lähedane kontakt saavutatakse veenvate sõnumite ning realistlike ja usaldusväärsete piltide jagamisega.
Legendid, kuidas petturid end esitlevad, võivad olla väga erinevad. Kõige sagedamini tutvustatakse ennast kui salateenistuse sõdurit, kodumaast kaugel salarajatist ehitavat inseneri, sõjatsoonis töötavat arsti või vangi langenud välisdiplomaati. Kui usaldus on saavutatud, tekitatakse ohvril tunne, et ta on ainus inimene maailmas, kes suudab oma uut kaaslast erinevatest raskustest välja aidata, et mõlemad saaksid lõpuks koos õnnelikud olla.
Kuigi tihti arvatakse, et armastuspettuse ohvriks langevad valdavalt naised, siis elu võib olla ettearvamatu.
SEB soovitab alati uurida veebituttava tausta ja täpsustada, millise inimese, ettevõtte või organisatsiooniga on tegu. See aitab kaardistada detaile ja saada selgust. "Kui teilt küsitakse isikuandmeid, pangaandmeid või paroole, olge eriti ettevaatlik, neid ei tohiks edastada mitte kellelegi. Näiteks PIN2-kood on sisuliselt võrdne allkirjaga ja seda tohiks sisestada ainult juhul, kui olete ise mõne tehingu või toimingu algatanud ja soovite seda kinnitada oma allkirjaga.
Tundmatutele inimestele ei tohiks lubada kaugjuurdepääsu arvutile või nutiseadmele, sest sellega saab piiramatu ligipääsu seadmes toimetada," märkis SEB.
"Kui arvate, et olete sattunud petturite lõksu, pöörduge politseisse ja samuti teavitage sellest viivitamatult oma panka, kasutades panga ametlikul kodulehel olevaid kontakte. Mida kiiremini pangaga ühendust võtta, seda tõenäolisem on kiiremini sulgeda edasist kuritarvitust võimaldavad teekonnad," lisas pank.


Veebikelmide armastuspettused on kasvutrendis, ohvriteks langevad ka mehedArmastuspettust iseloomustab see, et esialgu räägivad kelmid ohvri ära ilusate lubaduste ja ahvatlevate tulevikupiltidega. Seejärel hakatakse ootamatult küsima rahalist abi. SEB statistika näitab, et möödunud aastal tuvastatud armastuspettuste arv kahekordistus ja see on jätkuvalt kasvutrendis.Kõige suurem väljakutse seda tüüpi pettustega on see, et neid on keeruline tuvastada ja ära hoida ning politseiga või pangaga võtavad sellel teemal ühendust vähesed. Isegi kui pank kasutab armastuspettuste tuvastamiseks ja kliendi hoiatamiseks oma ennetussüsteeme, siis tänaseks on petturid juba nii vilunud, et ohvrid tihtipeale eitavad seda fakti, kuniks on juba liiga hilja ning petuskeem on laastanud inimese nii hingeliselt kui ka majanduslikult.
Lisaks juhtub armastuspettustega sageli, et ohvrid ei kasuta kelmide abistamiseks mitte ainult oma sääste, vaid võtavad selleks ka laenu. Laenamine omakorda viib olukorrani, kus hiljem tuleb tagasi maksta laen ja ka sellele lisanduv intress.

Kuidas armastuspettust ära tunda?

Armastuspettuste skeemid ja mustrid on ajas enamasti muutumatud – petturid kohtuvad potentsiaalsete ohvritega sotsiaalvõrgustikes või tutvumisportaalides. Kui kontakt on saavutatud, siis jätkatakse suhtlust e-posti või mõne sõnumisaatmise rakenduse kaudu. Suhtlus kestab tavaliselt nädal või paar, kuniks pettur on võitnud ohvri usalduse ja tihti ka südame. Kuigi pettur päriselus ohvriga ei kohtu, siis lähedane kontakt saavutatakse veenvate sõnumite ning realistlike ja usaldusväärsete piltide jagamisega.
Legendid, kuidas petturid end esitlevad, võivad olla väga erinevad. Kõige sagedamini tutvustatakse ennast kui salateenistuse sõdurit, kodumaast kaugel salarajatist ehitavat inseneri, sõjatsoonis töötavat arsti või vangi langenud välisdiplomaati. Kui usaldus on saavutatud, tekitatakse ohvril tunne, et ta on ainus inimene maailmas, kes suudab oma uut kaaslast erinevatest raskustest välja aidata, et mõlemad saaksid lõpuks koos õnnelikud olla.

Pettuse ohvriks langenud Andres jagab oma lugu

Kuigi tihti arvatakse, et armastuspettuse ohvriks langevad valdavalt naised, siis elu võib olla ettearvamatu. Oleme päris juhtumite põhjal koostanud ühe näite, et tõsta teadlikkust petturite meetoditest.
Andres tutvus Eleanoriga internetis. Jagatud piltide põhjal oli ta väga ilus naine, pealegi huvitava ametiga - ta teenis USA armees Süüria erivägedes. Pärast lühikest suhtlust ootas ta Andresega kohtumist väga kannatamatult, oli vaja vaid dokumendid korda ajada. Selles küsimuses soovitas ta pöörduda Küproselt pärit vahendaja Erichi poole.
Andres soovis olla igati abiks, et kohtumine toimuks võimalikult ruttu - tasuda oli vaja vaid piletite ja dokumenditöötlusega seotud kulude eest ning maksta vahendajale. Andres võttis selleks mitu laenu ja soovis teha Erichile Küprosele makseid 2 100 euro ja 1 500 euro väärtuses, märkides, et tegemist on pereabiga.
Pangal tekkis kahtlus kliendi maksete õiguses, kuna seni polnud klient oma kontolt Küprosele ühtegi makset teinud. Andres selgitas, et tema tüdruksõbral Eleanoril on vaja Eestisse lennata ning Erich on vahendaja, kes aitab naise dokumente korda ajada. Andres saatis panka tõenduseks isegi Eleanori ajateenistust tõendava tunnistuse. Dokumenti analüüsides oli selle võltsing aga üpris lihtsasti tuvastatav - see oli kokku kleebitud teistest dokumentidest ja erinevate kirjastiilidega. Kui pank siiski keeldus makseid tegemast, võttis Andres summa välja sularahas.
Hiljem on Andres üritanud korduvalt teha makseid erinevatele Küprose pankade kontodele, kuid pank lükkab maksed kahtlastena tagasi. Sealjuures laekuvad mehe kontole jätkuvalt laenud, mille ta sularahas välja võtab ja tõenäoliselt alternatiivseid võimalusi kasutades edasi kannab ning ilmselt on ta endiselt petturite lõksus.

Soovitused, kuidas vältida pettuse ohvriks langemist:
Ärge kiirustage reageerimisega - võtke aega, et kirjeldatud olukorda analüüsida.
Uurige tausta ja täpsustage, millise inimese, ettevõtte või organisatsiooniga on tegu. See aitab kaardistada detaile ja saada selgust.
Kui teilt küsitakse isikuandmeid, pangaandmeid või paroole, olge eriti ettevaatlik, neid ei tohiks edastada mitte kellelegi. Näiteks PIN2-kood on sisuliselt võrdne allkirjaga ja seda tohiks sisestada ainult juhul, kui olete ise mõne tehingu või toimingu algatanud ja soovite seda kinnitada oma allkirjaga.
Tundmatutele inimestele ei tohiks lubada kaugjuurdepääsu arvutile või nutiseadmele, sest sellega saab piiramatu ligipääsu seadmes toimetada.
Kui arvate, et olete sattunud petturite lõksu, pöörduge politseisse ja samuti teavitage sellest viivitamatult oma panka, kasutades panga ametlikul kodulehel olevaid kontakte. Mida kiiremini pangaga ühendust võtta, seda tõenäolisem on kiiremini sulgeda edasist kuritarvitust võimaldavad teekonnad.


SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk: Armastuspettuse ohvriteks on ka mehed. Möödunud aastal armastuspettuste arv kahekordistusArmastuspettust iseloomustab see, et esialgu räägivad kelmid ohvri ära ilusate lubaduste ja ahvatlevate tulevikupiltidega. Seejärel hakatakse ootamatult küsima rahalist abi – kuigi võidakse alustada väikestest summadest, võib ohvri lõppkahju ulatuda tuhandetest kuni kümnete tuhandete eurodeni ning paljud võtavad selleks ka laenu.
SEB statistika näitab, et möödunud aastal tuvastatud armastuspettuste arv kahekordistus ja see on jätkuvalt kasvutrendis.
Kõige suurem väljakutse seda tüüpi pettustega on see, et neid on keeruline tuvastada ja ära hoida ning politseiga või pangaga võtavad sellel teemal ühendust vähesed. Isegi kui pank kasutab armastuspettuste tuvastamiseks ja kliendi hoiatamiseks oma ennetussüsteeme, siis tänaseks on petturid juba nii vilunud, et ohvrid tihtipeale eitavad seda fakti, kuniks on juba liiga hilja ning petuskeem on laastanud inimese nii hingeliselt kui ka majanduslikult.
Lisaks juhtub armastuspettustega sageli, et ohvrid ei kasuta kelmide abistamiseks mitte ainult oma sääste, vaid võtavad selleks ka laenu. Laenamine omakorda viib olukorrani, kus hiljem tuleb tagasi maksta laen ja ka sellele lisanduv intress.
Kuidas armastuspettust ära tunda?
Armastuspettuste skeemid ja mustrid on ajas enamasti muutumatud – petturid kohtuvad potentsiaalsete ohvritega sotsiaalvõrgustikes või tutvumisportaalides. Kui kontakt on saavutatud, siis jätkatakse suhtlust e-posti või mõne sõnumisaatmise rakenduse kaudu. Suhtlus kestab tavaliselt nädal või paar, kuniks pettur on võitnud ohvri usalduse ja tihti ka südame. Kuigi pettur päriselus ohvriga ei kohtu, siis lähedane kontakt saavutatakse veenvate sõnumite ning realistlike ja usaldusväärsete piltide jagamisega.
Legendid, kuidas petturid end esitlevad, võivad olla väga erinevad. Kõige sagedamini tutvustatakse ennast kui salateenistuse sõdurit, kodumaast kaugel salarajatist ehitavat inseneri, sõjatsoonis töötavat arsti või vangi langenud välisdiplomaati. Kui usaldus on saavutatud, tekitatakse ohvril tunne, et ta on ainus inimene maailmas, kes suudab oma uut kaaslast erinevatest raskustest välja aidata, et mõlemad saaksid lõpuks koos õnnelikud olla.
Andres, kes ootab Eleanori
Kuigi tihti arvatakse, et armastuspettuse ohvriks langevad valdavalt naised, siis elu võib olla ettearvamatu. Oleme päris juhtumite põhjal koostanud ühe näite, et tõsta teadlikkust petturite meetoditest.
Andres tutvus Eleanoriga internetis. Jagatud piltide põhjal oli ta väga ilus naine, pealegi huvitava ametiga – ta teenis USA armees Süüria erivägedes. Pärast lühikest suhtlust ootas ta Andresega kohtumist väga kannatamatult, oli vaja vaid dokumendid korda ajada. Selles küsimuses soovitas ta pöörduda Küproselt pärit vahendaja Erichi poole.
Andres soovis olla igati abiks, et kohtumine toimuks võimalikult ruttu – tasuda oli vaja vaid piletite ja dokumenditöötlusega seotud kulude eest ning maksta vahendajale. Andres võttis selleks mitu laenu ja soovis teha Erichile Küprosele makseid 2 100 euro ja 1 500 euro väärtuses, märkides, et tegemist on pereabiga.
Pangal tekkis kahtlus kliendi maksete õiguses, kuna seni polnud klient oma kontolt Küprosele ühtegi makset teinud. Andres selgitas, et tema tüdruksõbral Eleanoril on vaja Eestisse lennata ning Erich on vahendaja, kes aitab naise dokumente korda ajada. Andres saatis panka tõenduseks isegi Eleanori ajateenistust tõendava tunnistuse. Dokumenti analüüsides oli selle võltsing aga üpris lihtsasti tuvastatav – see oli kokku kleebitud teistest dokumentidest ja erinevate kirjastiilidega. Kui pank siiski keeldus makseid tegemast, võttis Andres summa välja sularahas.
Hiljem on Andres üritanud korduvalt teha makseid erinevatele Küprose pankade kontodele, kuid pank lükkab maksed kahtlastena tagasi. Sealjuures laekuvad mehe kontole jätkuvalt laenud, mille ta sularahas välja võtab ja tõenäoliselt alternatiivseid võimalusi kasutades edasi kannab ning ilmselt on ta endiselt petturite lõksus.
Kuidas end kaitsta?
Soovitame pettuste eest kaitsmiseks järgmist:
Ärge kiirustage reageerimisega – võtke aega, et kirjeldatud olukorda analüüsida.
Uurige tausta ja täpsustage, millise inimese, ettevõtte või organisatsiooniga on tegu. See aitab kaardistada detaile ja saada selgust.
Kui teilt küsitakse isikuandmeid, pangaandmeid või paroole, olge eriti ettevaatlik, neid ei tohiks edastada mitte kellelegi. Näiteks PIN2-kood on sisuliselt võrdne allkirjaga ja seda tohiks sisestada ainult juhul, kui olete ise mõne tehingu või toimingu algatanud ja soovite seda kinnitada oma allkirjaga.
Tundmatutele inimestele ei tohiks lubada kaugjuurdepääsu arvutile või nutiseadmele, sest sellega saab piiramatu ligipääsu seadmes toimetada.
Kui arvate, et olete sattunud petturite lõksu, pöörduge politseisse ja samuti teavitage sellest viivitamatult oma panka, kasutades panga ametlikul kodulehel olevaid kontakte. Mida kiiremini pangaga ühendust võtta, seda tõenäolisem on kiiremini sulgeda edasist kuritarvitust võimaldavad teekonnad.


Taavi Aas: tõstame pankade kasumimaksu ja pakume Eesti elanikele riiklikke võlakirjuRiik peab kiiresti ja otsustavalt sekkuma, et lõpetada pankadel Eesti inimeste arvelt ülisuure kasumi teenimine ning samuti peaks Vabariigi Valitsus pakkuma elanikele võimalust osta riiklikke võlakirju, et seeläbi survestada panku tõstma hoiuseintresse, ütleb Riigikogu liige Taavi Aas.
“Baltimaades tegutsevad pangad teenisid eelmisel aastal kokku miljard eurot kasumit, Eesti osa on sellest umbes kolmandik. See raha tuleb valdavalt Eesti inimeste ja ettevõtete taskust ning suur osa sellest viiakse erinevaid skeeme kasutades riigist maksuvabalt välja,” lausub Taavi Aas. “Prognoosi kohaselt võib pankade kasum tänavu kolmekordistuda ja Eesti riik ei tohi seda tegevusetult pealt vaadata. Välismaiste pankade kasumist on maksustatud 14 protsenti, kuid tänases olukorras on seda selgelt vähe.”
Kui rakendada Eestis tegutsevatele pankadele 20-protsendilist kasumimaksu, siis tooks see Taavi Aasa sõnul riigikassasse täiendavalt 150 miljonit eurot. “Selle raha eest saaks ehitada näiteks 30 kilomeetrit nelja-rajalisi maanteid või panustada erakorralisse pensionitõusu, hoolitsedes seeläbi eakate toimetuleku eest,” lisab endine majandus- ja taristuminister. “Keskerakond suhtub teemasse tõsiselt ning seetõttu on ka meie valimisplatvormis punkt, mis näeb ette Eestis tegutsevate suurkorporatsioonide maksustamist siin teenitud tulult. Eesti inimeste raha ei tohi liikuda meie majandusest välja.”
Ajal, kui laenude teenindamine on inimeste jaoks hüppeliselt kasvanud ja pangad väljastavad uusi laene kohati ülikarmidel tingimustel, makstakse hoiustele jätkuvalt minimaalset intressi, toob Taavi Aas välja veel ühe lahendamist vajava murekoha. “Riik peab avaldama pankadele survet tõsta hoiuseintresse, üheks võimaluseks on riiklike võlakirjade emiteerimine. See oleks mitmepoolselt kasulik – esiteks kaasab riik täiendavaid vahendeid näiteks suurte taristuobjektide ehitamiseks ning teiselt poolt annab see meie inimestele võimaluse panustada ühiskonna arengusse ja teenida vähese riskiga intressitulu,” märgib Taavi Aas.


Eesti Panga nõukogu arutab kommertspankade suuri kasumeidEesti Panga nõukogu liikmetest poliitikud kinnitasid ERR-ile, et võtavad teisipäeva õhtul toimuval nõukogu istungil teemaks kommertspankade järsult kasvanud kasumid."Jah, ma teen täna ettepaneku Eesti Panga nõukogu päevakorda täiendada arutelupunktiga, et Eestis tegutsevad kommertspangad, kes teenivad anomaalselt suuri kasumeid, panustaksid meie ühiskonda senisest rohkem," ütles Keskerakonna liikmest nõukogu liige Jaanus Karilaid.Ka sotsiaaldemokraat Ivari Padar leidis, et teemat võiks arutada: "Leian, et infopunktina oleks seda väga kohane Eesti Panga nõukogus arutada. Küsimus on, kas selline olukord on ajutine ja kuidas siit edasi minna."Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esindaja nõukogus Jaak Valge toetas samuti arutelu pankade kasumite üle. "See peaks olema teema küll, loomulikult tuleks sellega tegelda. Leedus on sellega korralikult tegeldud, aga meil on sellest teemast seni mööda vaadatud," rääkis Valge ERR-ile.Nõukogu esialgses päevakorras teemat ei olnud, aga Eesti Panga pressiesindaja Viljar Rääsk ütles ERR-ile, nõukogu liikmed saavad alati istungi päevakorda täiendada.Karilaiu sõnul on Euribori tõus andnud pankadele hõlptulu, mis samas aga koormab täna Eesti inimesi. "Pangad peaksid tänases kriisis olema veel paindlikumad. Lisaks peavad pangad käituma sama vastutulelikult kui oma emafirma asukohamaal. Võiksime kaaluda tulevikus siin konkurentsiameti rolli tugevdamist," ütles ta.Keskerakondlasest riigikogu liige Taavi Aas kutsus esmaspäeva õhtul avaldatud pressiteates üles tõstma pankade kasumimaksu ja pakkuma Eesti elanikele riiklikke võlakirju, et sellega survestada panku tõstma hoiuseintresse."Baltimaades tegutsevad pangad teenisid eelmisel aastal kokku miljard eurot kasumit, Eesti osa on sellest umbes kolmandik. See raha tuleb valdavalt Eesti inimeste ja ettevõtete taskust ning suur osa sellest viiakse erinevaid skeeme kasutades riigist maksuvabalt välja," lausub Taavi Aas. "Prognoosi kohaselt võib pankade kasum tänavu kolmekordistuda ja Eesti riik ei tohi seda tegevusetult pealt vaadata. Välismaiste pankade kasumist on maksustatud 14 protsenti, kuid tänases olukorras on seda selgelt vähe," leidis Aas.Tema hinnangul tooks Eestis tegutsevatele pankadele 20-protsendilise kasumimaksu rakendamine riigikassasse täiendavalt 150 miljonit eurot, mille eest saaks ehitada 30 kilomeetrit neljarajalisi maanteid või panustada erakorralisse pensionitõusu.Eelmise nädalal selgus, et Eestis tegutsevate pankade kasum kokku oli 2022. aastal 566 miljonit eurot. Swedbanki kasum suurenes 25 protsenti, SEB-l 17 protsenti, LHV-l 26 protsenti, Coop pangal 51 protsenti ja Luminoril kogu Baltikumi peale 67 protsenti.Toimetaja:Mait Ots


Eestis on riigivõlg hirmutusvahed. Jaapani ime tõestab vastupidistMe oleme jätnud kasutamata pika ja väga odava rahaperioodi turgudel ning mahamaganud võimaluse Eestit arendada, leiab ettevõtja Jaanus Kriisk.Mäletan hästi aega kui meid hirmutati osooniauguga, mis pooluste kohal on tekkinud. See järjest suureneb ning kohe kõrvetab planeedi Maa ning uputab meid kõik üle. Oli uue Noa laeva ehitamise buum. Arvan, et mäletad Sinagi? Kindlasti mäletad.
Ja nii oleme tulnud läbi aja, kui keegi targem jälle avaldab ühe või teise täna kehtiva tõe ning hirmutab sellega kui viimasepäeva saabumisega, kui me seda kohe arvesse ei võta. Me kõik mäletame selliseid järsult ilmunud ja siis vaikselt kadunud poolprohveteid.
Aga näe elu läheb planeedil Maal omasoodu vaikselt edasi. Samamoodi ka Eestis. Ainult mööda läheb aeg, läheb mööda Sinu ja meie kõigi elu. Keegi kindlasti leiab jälle mingi fakti või võrdluse, et meil tegelikult on väga hästi kõik võrreldes … ja siis sobiv näide.

Jaapani ime

Aga sõitsin ükspäev Tallinnast kodupoole, Tartu poole ja mõtlesin, et kas ikka on vaja kogu aeg tulevikuga hirmutada. Kas on ikka vaja hommikust õhtuni õpetusi lugeda, et kui me täna vööd tugevamalt kokku ei tõmba, siis meie lastel ja lastelastel mingit elu tulevikus pole loota. Tahaks Sinuga, kallis Eestimaalne, seda natuke arutada, mõtiskleda kas see nii päris on.
Tänase päeva suurim hirmutusvahend on riigi võlg SKP-sse. Et Eesti on juba ennast ammu lõhkilaenanud ning nüüd tuleb näguripäevi nägema hakata, muidu … ja jälle hirmutamised. Miks?
Eesti on selles arvestuses maailmas tagantpool kümnendal kohal. Oma 18,2% suhtearvuga SKP-st. Euroopa keskmine on 90% ümber, Saksamaal 69%, Prantsusmaal 115%, Belgial 113%, Soomel 75%, Islandil 78%, väga suurte numbritega Kreekal 206% ja Itaalial 155%. Meie naabrid Läti 44% ja Leedu 47%.
Mida see siis näitab meile?
Seda, et Eesti on olnud tubli ning mitu põlvkonda eestlasi on tugevalt pingutanud, aga… me oleme kasutamata jätnud pika ja väga odava rahaperioodi turgudel ning mahamaganud võimaluse Eestit arendada, mida on teinud julgelt kõik arenenud riigid.
Näiteks kõrgtehnoloogiariik Jaapanil on see võlg lausa 266% SKP-sse. Nende jõuline ja edukas kogemus on eriti väljapaistev. Kuidas tuldi Teise maailmasõja järgselt, täiesti hävitatuna ja laostatuna, välja tehnoloogia ja elatustaseme juhtriigiks kogu maailmas. Kusjuures, seda ilma võõrtöölisteta. Riigil oli eesmärk ja targalt otsustades ning laenuraha täpselt kasutades tehti inimväärne ja kõrgeltarenenud elukeskkond!

Halvad näited

Jah, on ka halbu näiteid, kus kolmanda maailma riikides on see laen lihtsalt ärasöödud või ära varastatud, viimast kindlasti rohkem. Seal riik ei toimi. Meie seda ütelda ei saa.
Eesti on korruptsiooniindeksi tabelis tõusnud 13. kohale maailmas. Sees näitab ühelt poolt, et meie tahe oma riiki omada on suur ning et ausus on meile väga tähtis aluspõhimõte. Samuti, et ka õiguskaitseorganid teevad head tööd, kui keegi selle aluspõhimõtte unustab.
Kui me täna ehitame valmis kolm põhimaanteed neljarealiseks ja jätame sellega ellu aastas rohkem ellu kümneid inimesi, kas see on ikka võlgu võtmine tuleviku arvelt?
Jah, see on kõvasti kallim, kui seda oleks saanud teha viisteist aastat tagasi, kui kilomeeter neljarealist maksis üks miljon krooni. Täna maksab see kümme kuni kakskümmend korda rohkem, aga võib veendunult öelda, et kümne või viieteistkümne aasta pärast on ta jälle samapalju kallim.
Kuid vahepeal on veel surma või jäädavalt vigastada saanud sadu ja sadu inimesi. Kas see on kindel hind, mida Sina tahad maksta, kallis Eestimaalane? Mina ei taha. Kindel soov on, et me ka täna hästi ja turvaliselt elaks, et väike ja tubli Eesti riik ka täna elaks ja areneks.

Ilma rahata ei saa

Selleks on vaja rahalisi vahendeid, et teha investeeringuid, õigeid ja sihitud investeeringuid, mida vajavad Eesti inimesd täna. Ja mida vajavad ka järgnevad põlved, tänased noored pered, kes tahavad enda tulevikku Eestimaaga siduda.
Kui ühte ja seda sama rahamassi natukene ühe või teise maksuga ümberjagada, jääb koondrikkus ikka samaks. Vaja on raha lisada, pool miljardit kuni miljard eurot aastas. Sõltuvalt sellest, kui palju meie riigiametid suudavad kontrollitult seda õigetesse projektidesse ning tegevustesse suunata.
Lisaks tänapäevasele transporditaristule on vaja ka kõrgtehnoloogilisi ning endastmõistetavalt ka kõrgepalgalisi töökohti ja neid üle kogu Eesti. Sest ainult kõrgepalgaline tasub kõrget sotsiaalmaksu ja ka kõrget üksikisiku tulumaksu. Esimene neist tagab korraliku tervishoiu ja teine korralikult toimivad omavalitused ehk riigi alustalad seisavad järjest kindlamalt.
Seega, ei tohi karta suuri väljaminekuid, peab karta väikseid sissetulekuid, nagu ütlevad targemad inimesed arenenumatest riikidest.


EL pani Venemaa maksuparadiiside nimekirjaBRÜSSEL, 14. veebruar, AFP-BNS – Euroopa Liit pani teisipäeval Venemaa maksuparadiiside nimekirja, rakendades järjekordset majandus- ja diplomaatilist meedet Ukrainale kallaletungi eest.
EL-i avalduses öeldi, et Venemaa 2022. aasta maksuseadus ei hajutanud muret rahvusvaheliste valdusfirmade maksuasjade läbipaistmatu käsitlemise pärast.
"Lisaks seiskus dialoog Venemaaga maksustamise asjus pärast Venemaa agressiooni Ukraina vastu," ütles EL.
EL-iga maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide nimekirja pandi ka Briti Neitsisaared, Costa Rica ja Marshalli saared. Nüüd on selles 16 riiki ja territooriumi.
Nimekirjast kustutati aga neli riiki – Põhja-Makedoonia, Barbados, Jamaica ja Uruguay –, kes EL-i hinnangul on käitumist parandanud.
"Ma palume nimekirja kantud riikidel parandada oma õigusraamistikku ja töötada rahvusvaheliste maksustamisstandardite täitmise suunas," ütles Rootsi rahandusminister Elisabeth Svantesson.
Maksudest kõrvalehoidvate riikide nimekirja kantud maadel ei ole õigust taotleda abi teatud EL-i fondidest ning EL-i liikmesriikidel tuleb seal maksud registreerinud firmade ja üksikisikute suhtes valvsam olla.
AFP – Baltic News Service


Ministeeriumi uuring: nikotiini tarvitamine alaealiste seas kujunes Eestis probleemiks pärast rapsakalt tehtud tubakaseadustTäna esitles Sotsiaalministeerium värsket Eesti inimeste nikotiinitarvitamise uuringut, mis tõi selgelt välja, et noorte kasvava tarvitamise hulgas on probleemiks saanud just need e-sigaretid, mis Eesti kaubandusvõrgus on keelatud. 2019. aastast kehtiv keeluseadus on pannud musta turu õitsele. Kes vastutab? Kelle käes on lahendus?
Kõige rangemas e-sigareti riigis on kõige enam probleeme
E-sigarette müüakse meil juba pea kakskümmend aastat. Probleemiks on see kujunenud aga viimase kahe aasta jooksul. Miks nii? 2019. aastal võeti vastu tubakaseadus, millega sai Eestist üks kahest Euroopa Liidu riigist, kus on keelustatud kõige populaarsemad e-sigareti tooted ehk maitsestatud e-sigaretid ning populaarseim müügikanal e-pood. Sellest ajast peale ükski Eesti ettevõte maitsestatud e-sigarette maale ei too ning kauplused neid ei müü.
Seaduse vastuvõtmine oli lihtne ja odav, kuid kõige karmima e-sigaretimaa plaani elluviimiseks vahendeid paraku ei leitud. Tagajärjeks on hoopis keelatud toodete kasvav tarbimine läbi salaturu võrgustike ja lihtne kättesaadavus alaealistele.
Magus lõhn kooli WCdes on 100 protsenti salaturu kaup
Hinnanguliselt on must turg ligemale pool kogu Eesti tarbimisest ning lausa 100 protsenti maistelistest e-sigarettidest, mis ametlikult on Eestis keelatud. Kõik need lood magusast maitsest kooli WCdes – need on e-sigaretid, mida ükski Eesti ettevõte maale ei too ja kauplused ei müü juba 2019. aastast, kui need Eestis tubakaseadusega keelati. Kuid keelava seaduse vastuvõtmisega maitsestatud e-sigarettide tarbimine Eestis mitte ei kadunud, vaid hoopis kasvas. Kuidas see juhtus?
Sotsiaalmeedia kanalites avalikult levivad müügi- ja reklaamkuulutused „mango ja chilli“; „chill&puff“, „3x kangem ühe mahviga“ jne, jne kasutajakontode all „puff“, „puff põlvas“, „puff võrus“ jne – need sajad kontod ei ole Eesti ettevõtted ega meie kauplused  – need on salaturu diilerid, kelle tegevus on seadusevastane.
Probleemi said enda kanda õpetajad ja lapsevanemad
Mustal turul liigub kaup ilma dokumendikontrollita alaealisteni ja nii see tänaseks Eestis juhtunud ongi. Saamata jäävad maksud, kontrollimata jääb tooteohutus, kannatab rahva tervis ja meie noored. Probleemi said enda kanda õpetajad ja lapsevanemad ning süüdistuse osaliseks Eesti ettevõtted, mis toodet maalegi ei too, sest seadus ei luba.
E-sigaretid ei olnud probleem, kui see tuli 15-20 aastat tagasi turule, kuid sai Eestis probleemiks, kui ilma riigi järelevalve tõhustamata keelustati maitsetega tooted ja veebikanalid. Ainuke viis lahenduseks on taastada riigi poolne kontroll.
Ainuke viis lahenduseks on taastada riigipoolne kontroll
Kes vastutab? Kelle käes on lahendus? Tubakaseadust korraldab Sotsiaalministeerium, keelud on pärit sealt. Samas keelu toimimise eest nemad ei vastuta. Pärast seaduse väljakuulutamist ja pressikonverentsi on nende töö justkui tehtud. Diilerite tabamine ja karistamine on politsei vastutusvaldkond, müük alaealistele politsei vastutusvaldkond, diilerite varustatuse piiramine, piiriülese salakauba müük on maksu- ja tolliameti vastutusvaldkond, eraisikute veebitellimused samuti maksu- ja tolliameti ülesanne, maksupettused maksu- ja tolliameti vastutusvaldkond.
Eesti on üks kahest Euroopa Liidu riigist, kus on keelatud e-sigarettide müük veebipoes, mis on pärast pandeemiat järjest populaarsem ostukanal ning maitsestatud e-vedelikud, mis on kõige müüdavam e-sigareti toode üle Euroopa. Kuid just internetist ja maitsestatud e-sigarette Eestis täna kõige rohkem tarbitakse. Võime öelda, et pool tarbitavast kaubast ei ole täna riigi kontrolli.
Kuidas see kontroll kadus? Eks oleks pidanud jälgima turul toimuvat, saama aru, kaupade vaba liikumine Euroopa Liidus tähendab ka seda, et kui teistes liikmesriikides on midagi lubatud ja pandeemia e-kaubandust  soosis, siis eeldab see ka teiste riikide kaupade tellimist Eestisse. Kes selle trendi maha magas? Kas ei oleks olnud õige juba seadusi tehes kolm sammu  ette mõelda ja planeerida järelevalvet tollis ja tänavatel, netis ja sotsiaalmeedias?
Hea poliitik, järgmine kord paluks ilma sisutühja populismita!
Värske uuring tõdeb selgelt, et Eesti turg on e-sigarettide valdkonnas üks karmimalt reguleeritud turg Euroopa Liidus, kuid keelatud toodete tarbimine jätkuvalt kasvus. See on probleem, mis vajab ametkondade ülest lahendust ja poliitilist initsiatiivi järgmistel aastatel. Kuid järgmiseks korraks näpunäide – paluks asjatundlikku tegutsemist ekspertide poolt, mitte sisutühja poliitilist populismi! Uus katse midagi väikese seadusemuudatusega ära keelata vajab juba selgemat põhjendust.
Tubaka- ja nikotiinitoodete tarvitamise uuring
Infograafik: Tubaka- ja nikotiinitoodete tarvitamine noorte ja elanike seas


ERR: Eesti Panga nõukogus võetakse arutlusele pankade hiigelkasumidKeskerakonna, sotsiaaldemokraatide ning EKRE esindajad Eesti panga nõukogus rääkisid ERRile, et Eesti kommertspankade järsult kasvanud kasumid võetakse Eesti Panga nõukogu istungil arutlusele.
Poliitikud tõdesid, et pangad peaksid ühiskonda senisest enam panustama ja kui Leedus temaatikaga korralikult tegeletud, siis Eestis on sellest seni mööda vaadatud.
Esialgses Eesti Panga päevakorras teema ei olnud, kuid asutuse pressiesindaja Viljar Rääski sõnul saavad nõukogu liikmed istungi päevakorda alati täiendada.
Keskerakondlane Jaanus Karilaid leiab, et Euribori tõus on andnud pankadele hõlptulu, kuid see on täna koormamas Eesti inimesi ning ta on arvamusel, et pangad peaksid olema kriisiolukorras paindlikumad ja käituma vastutulelikult nagu tehakse oma emafirma asukohamaal. Karilaid lisab, et võiks kaaluda ka Konkurentsiameti rolli tugevdamist.
Keskerakondlasest riigikogu liige Taavi Aas teatas esmaspäeva õhtul pressiteates, et kutsub üles tõstma pankade kasumimaksu ning pakkuma Eesti elanikele riiklikke võlakirju, mis survestaks panku tõstma hoiuseintresse.
Aasa sõnul tuleb kasum valdavalt Eesti inimeste ja ettevõtete taskust ning suur osa sellest viiakse erinevate skeemide läbi riigist maksuvabalt välja. Ta tõi välja, et prognoosi kohaselt võib pankade kasum tänavu kolmekordistuda ning riik peab sekkuma. Välismaiste pankade kasumit maksustatakse 14%-lise määraga, kuid Aas näeb, et täna on seda selgelt vähe.
Aas pakub maksu suuruseks 20%, mis tooks riigikassasse täiendavalt 150 miljonit eurot, mille eest saaks ehitada 30 kilomeetrit neljarajalisi maanteid või tõsta erakorraliselt pensione.
Eile kirjutas Ärileht pankade mullustest rekordilistest kasuminumbritest. Swedbank suurendas oma kasumit võrreldes mullusega 25%, SEB 16,6%, Luminor kogu Baltikumi üleselt 67%, Coop 51% ning LHV 26% .


Hooldekodu või koonduslaager? Õuduslood panevad küsima, kas elame ikka 21. sajandi EestisSeaduse silmis on hooldekoju tulija «klient». Tema ümber toimetavad «klienditeenindajad». Nad pakuvad hooldekodu «teenust», kritiseerib Loone Ots (EKRE) hooldekodude olukorda Eestis.Värska hooldekodus näljutatakse vanakesi (Elu24 13.02). Halliste hooldekodu jättis oma asukad koroona ajal hätta (ERR 23.01.2021). Ühes teises hooldekodus lahkuvad töötajad õhtul, sest tööaeg saab täis. Nad keeravad ukse lukku. Kui hoones juhtuks tulekahju, pääseks hallpead välja ainult akendest.
Aga Sõmerpalu hooldekodus on inimesed rõõmsad. Saverna hooldekodus seisid töötajad kogu hingest ühe vanaproua eest, kes suuresti tänu neile sai tagasi temalt välja petetud korteri.
Kõik sõltub inimestest ja nende suhtumisest.

«Teenindajad» ja «kliendid»

Öeldakse, et õnn ei peitu rahas. Hooldekodud on tasulised. Kurvastav, et kui inimene loovutab pensioni ja tema perekond pingutab püksirihma, võimaldamaks lähedasele väärikat toetatud elu, aga saab selle raha eest vastu ebainimlikkust.
Seaduse silmis on hooldekoju tulija klient. Tema ümber toimetavad klienditeenindajad. Nad pakuvad hooldekodu teenust. Söök maksab niipalju, linade vahetus naapalju, mähkmed niimitu eurot, kokku tuhat või rohkem eurot. Hinnad on järsult tõusuteel. Aga ühelgi Exceli tabeli real ei ole kirjas, mida maksab headus, lahkus ja lugupidamine. Samamoodi ei ole töötajate palgalepingus rida «tööeetika ja elementaarse inimlikkuse põhimõtete järgimise eest X eurot».
Lääne ühiskond on kasvanud välja põhimõtetest, et nõrgemat püütakse aidata. Moodne arenenud maailmariik lähtub tõigast, et kodanikud on võrdsed. Eesti põhiseaduses on täpselt kirjas, et kedagi ei tohi piinata, julmalt ega väärikust alandavalt kohelda.

Raske lapsepõlv?

Hooldekodus tagavad patsiendi heaolu eeskätt hooldajad-põetajad. Lugedes õuduslugusid, kus hooldekodu elanik on taandatud samahästi kui koonduslaagri vangi staatusse, hakkad mõtlema, kuidas suhtlevad niisuguste hooldekodude töötajad oma perekonnaliikmetesse, oma isadesse ja emadesse. Vahest koorubki ebainimlikkuse alt välja õnnetu lapsepõlv ükskõiksete või vägivaldsete vanematega, kasvamine vaegperes vms?
Kuid taust ei ole vabandus. Inimest, kes vajab sinu abi, pead sa kohtlema kogu võimaliku headusega, tegema tema kahandatud elu nii mugavaks ja rõõmsaks kui võimalik. Nii siis, kui see ei ole sinu töö, aga eriti siis, kui sa saad selle eest palka.
Paraku on põetajakoolituse õppekavades kirjas küll digipädevused ja meeskonnatööoskused, aga hooldatavaga sõbralikku suhtlemist seal ei ole. Tsiteerin üht õppekava. Selle järgi on lõpetajal «teadmised, oskused, hoiakud ja väärtused abivajaja hooldamiseks, juhendamiseks ning rehabilitatsiooniks vastava plaani alusel, abivajajale väärika elu korraldamisel ja võimalikult kõrge elukvaliteedi saavutamisel».
Õpiväljundites, mida on kokku tervelt 21, pole aga sõnagi sellest, kuidas need hoiakud ja väärtused avalduvad reaalses tööprotsessis. Nii jääb väärtuste osa niisama kenaks heietuseks, luuleks ja kulissiks.

Näide enda emast

Näideteks ei peagi tooma seda, et veeklaasi ei panda käeulatusse ja kellanöör on kinni seotud, nagu algul viidatud Katrin Lusti loos. Nägin seda ise oma ema külastades. Insuldijärgselt väriseva käega patsient võib vee maha ajada – kes koristab? Ja üks inimene ei jõua iga patsiendi kella järele joosta. Õige, ei jõua.
Põetajate ja hooldajate nappuse tõttu peavad hooldajad-põetajad tihti rabama kahe osakonna vahel. Kui kähku jaole ei jõudnud, siis jalutab näiteks dementne patsient oma osakonnast õendusosakonna palatisse ja üritab lamava patsiendi kõrvale voodisse heita. Olen seda oma silmaga näinud. Ja see ei ole naljakas.
Patsiendiks, ei, kliendiks saades kaotad sa aga automaatselt ja kohemaid väärikuse. Näiteks hakkab personal sind sinatama ning kõnetab nagu kurti ja vähese mõistusega olevust. Tõeliselt võrdses ühiskonnas kohtleb igaüks igaüht lugupidamisega. Kultuuriloolasena tean, et isegi vanal ebavõrdsel ajal kõnetas ülakiht teenijaid teietades.
Kui patsiendi füüsiline heaolu nõuab töötajaid, palku, makse ja selleks kõigeks vajalikku raha, siis väärikuse austamine ei nõua sentigi. Ainult tahet. Kui tahe puudub, siis kinnitab see, kuidas ühiskonna väärtused on paigast ära. Isegi siis, kui need on kuskil õppekavades justkui olemas.

Palkade võrdlus

Hooldajaks, põetajaks ja isiklikuks abistajaks minnakse mitmesugustel põhjustel. Paraku on nende hulgas ka vähene haridus ja napp keeleoskus. Need ei pruugi aga takistada ei tublit tööd ega hoolivat suhtumist. Need kaks omadust on heale põetajale või hooldajale kohustuslikud. Kui sa aga oled oma töös tõesti hea, oma tööd armastad, siis võid otsida – ja leida – hea palgaga töökoha ka mujal kui meie riigis.
Eestis oli hooldaja kui ameti brutotöötasu kõigi ametite hulgas 558. kohal ja jäi vahemikku 748—1130 eurot kuus. Neljakohalise arvu eurosid saavad pigem erasektoris töötajad. Kui rääkida soolisest palgalõhest, siis statistika andmeil on 100% hooldajaid naised. Põetaja või isiklik abistaja teenis mullu 494—1010 eurot bruto kuus (645. koht). Tema töötasu võis jääda kuni 160 eurot ehk pea 25% alla miinimumpalga.
Soomes oli hooldaja keskmine kuupalk 3234 eurot.
Mingi aja aitab sind madala palgaga töökohal püsida idealism või siis kurb tõde, et lähikonnas pole töökohti või puudub sinul neiks vajalik kvalifikatsioon. Siis hakkad tajuma, et töö on raske, nii vaimselt kui füüsiliselt, ja et palk on ebaõiglane. Sealt edasi sa kas otsid uue töö, kalestud või jätkad. Viimasel juhul sa jääd või ei jää inimeseks.
Kummardan sügavalt ja olen tänulik sellele põetajale, kes hoidis mu ema kätt, kuni ta lahkus. See käis nii ruttu, et mina emalt viimast pilku ei saanud. Aga usun, et põetaja inimlikkus tegi ülemineku emale kergemaks. Töölepingus ei olnud tema jaoks sellist ülesannet kirjas. Lihtsalt süda ütles, mida teha.
Peaksimegi algama sellest, et terve ühiskond muutuks hoolivamaks. Et me oleks sõbralikud ja kannatlikud, luues heaolu endast abitumatele. Edasi peaksime tooma lahkuse ja väärikust austava suhtlemise teemad hooldajate, põetajate ja isiklike abistajate õppekavadesse nii baas- kui täiendkoolitustes.
Kolmandaks tuleb tõesti kohe ja tõhusalt tõsta nende inimeste palku, kes pingutavad meie lähedaste nimel hooldekodudes, haiglates ja individuaalhoolduses. Head hooldustöötajad peaks saama töötada oma kodumaal. Hooldekodu peab aga elaniku jaoks olema kodu, mitte koonduslaager.


Panga turbejuht: Armastuspettuse ohvriteks on ka mehedArmastuspettust iseloomustab see, et esialgu räägivad kelmid ohvri ära ilusate lubaduste ja ahvatlevate tulevikupiltidega. Seejärel hakatakse ootamatult küsima rahalist abi – kuigi võidakse alustada väikestest summadest, võib ohvri lõppkahju ulatuda tuhandetest kuni kümnete tuhandete eurodeni ning paljud võtavad selleks ka laenu. SEB statistika näitab, et möödunud aastal tuvastatud armastuspettuste arv kahekordistus ja see on jätkuvalt kasvutrendis.
Kätlin Kukk, SEB Turbekeskuse turbejuht
Kõige suurem väljakutse seda tüüpi pettustega on see, et neid on keeruline tuvastada ja ära hoida ning politseiga või pangaga võtavad sellel teemal ühendust vähesed. Isegi kui pank kasutab armastuspettuste tuvastamiseks ja kliendi hoiatamiseks oma ennetussüsteeme, siis tänaseks on petturid juba nii vilunud, et ohvrid tihtipeale eitavad seda fakti, kuniks on juba liiga hilja ning petuskeem on laastanud inimese nii hingeliselt kui ka majanduslikult.
Lisaks juhtub armastuspettustega sageli, et ohvrid ei kasuta kelmide abistamiseks mitte ainult oma sääste, vaid võtavad selleks ka laenu. Laenamine omakorda viib olukorrani, kus hiljem tuleb tagasi maksta laen ja ka sellele lisanduv intress.
Kuidas armastuspettust ära tunda?
Armastuspettuste skeemid ja mustrid on ajas enamasti muutumatud – petturid kohtuvad potentsiaalsete ohvritega sotsiaalvõrgustikes või tutvumisportaalides. Kui kontakt on saavutatud, siis jätkatakse suhtlust e-posti või mõne sõnumisaatmise rakenduse kaudu. Suhtlus kestab tavaliselt nädal või paar, kuniks pettur on võitnud ohvri usalduse ja tihti ka südame. Kuigi pettur päriselus ohvriga ei kohtu, siis lähedane kontakt saavutatakse veenvate sõnumite ning realistlike ja usaldusväärsete piltide jagamisega.
Legendid, kuidas petturid end esitlevad, võivad olla väga erinevad. Kõige sagedamini tutvustatakse ennast kui salateenistuse sõdurit, kodumaast kaugel salarajatist ehitavat inseneri, sõjatsoonis töötavat arsti või vangi langenud välisdiplomaati. Kui usaldus on saavutatud, tekitatakse ohvril tunne, et ta on ainus inimene maailmas, kes suudab oma uut kaaslast erinevatest raskustest välja aidata, et mõlemad saaksid lõpuks koos õnnelikud olla.
Andres, kes ootab Eleanori
Kuigi tihti arvatakse, et armastuspettuse ohvriks langevad valdavalt naised, siis elu võib olla ettearvamatu. Oleme päris juhtumite põhjal koostanud ühe näite, et tõsta teadlikkust petturite meetoditest.
Andres tutvus Eleanoriga internetis. Jagatud piltide põhjal oli ta väga ilus naine, pealegi huvitava ametiga – ta teenis USA armees Süüria erivägedes. Pärast lühikest suhtlust ootas ta Andresega kohtumist väga kannatamatult, oli vaja vaid dokumendid korda ajada. Selles küsimuses soovitas ta pöörduda Küproselt pärit vahendaja Erichi poole.
Andres soovis olla igati abiks, et kohtumine toimuks võimalikult ruttu – tasuda oli vaja vaid piletite ja dokumenditöötlusega seotud kulude eest ning maksta vahendajale. Andres võttis selleks mitu laenu ja soovis teha Erichile Küprosele makseid 2 100 euro ja 1 500 euro väärtuses, märkides, et tegemist on pereabiga.
Pangal tekkis kahtlus kliendi maksete õiguses, kuna seni polnud klient oma kontolt Küprosele ühtegi makset teinud. Andres selgitas, et tema tüdruksõbral Eleanoril on vaja Eestisse lennata ning Erich on vahendaja, kes aitab naise dokumente korda ajada. Andres saatis panka tõenduseks isegi Eleanori ajateenistust tõendava tunnistuse. Dokumenti analüüsides oli selle võltsing aga üpris lihtsasti tuvastatav – see oli kokku kleebitud teistest dokumentidest ja erinevate kirjastiilidega. Kui pank siiski keeldus makseid tegemast, võttis Andres summa välja sularahas.
Hiljem on Andres üritanud korduvalt teha makseid erinevatele Küprose pankade kontodele, kuid pank lükkab maksed kahtlastena tagasi. Sealjuures laekuvad mehe kontole jätkuvalt laenud, mille ta sularahas välja võtab ja tõenäoliselt alternatiivseid võimalusi kasutades edasi kannab ning ilmselt on ta endiselt petturite lõksus.
Kuidas end kaitsta?
Soovitame pettuste eest kaitsmiseks järgmist:
Ärge kiirustage reageerimisega – võtke aega, et kirjeldatud olukorda analüüsida.
Uurige tausta ja täpsustage, millise inimese, ettevõtte või organisatsiooniga on tegu. See aitab kaardistada detaile ja saada selgust.
Kui teilt küsitakse isikuandmeid, pangaandmeid või paroole, olge eriti ettevaatlik, neid ei tohiks edastada mitte kellelegi. Näiteks PIN2-kood on sisuliselt võrdne allkirjaga ja seda tohiks sisestada ainult juhul, kui olete ise mõne tehingu või toimingu algatanud ja soovite seda kinnitada oma allkirjaga.
Tundmatutele inimestele ei tohiks lubada kaugjuurdepääsu arvutile või nutiseadmele, sest sellega saab piiramatu ligipääsu seadmes toimetada.
Kui arvate, et olete sattunud petturite lõksu, pöörduge politseisse ja samuti teavitage sellest viivitamatult oma panka, kasutades panga ametlikul kodulehel olevaid kontakte. Mida kiiremini pangaga ühendust võtta, seda tõenäolisem on kiiremini sulgeda edasist kuritarvitust võimaldavad teekonnad.


Puust ja punaseks: kuidas eraisikuna krüptost saadud tulu deklareerima peab?Mida panna tähele krüptorahaga kauplemisest teenitud tulude deklareerimisel?Foto: Shutterstock.
Rikka tellijale
Krüptobuum ei ole Eestist mööda läinud ning tõenäoliselt tegeleb praegu krüptosse investeerimisega rohkem eestlasi kui kunagi varem. Sarnaselt teistele investeeringutele tuleb ka krüptoga teenitud tulu pealt makse maksta. Krüpto maksustamine erineb aga mõnevõrra näiteks aktsiatega kauplemisest.
Füüsilisel isikul võib maksukohustus tekkida, konverteerides krüptoraha tavavaluuta vastu, vahetades krüptoraha mõne muu krüptoraha vastu või kasutades krüptoraha kaupade või teenuste eest tasumiseks.
Ettevõtetel võib käibemaksu tasumise kohustus Eestis kaasneda krüptoraha vahetustehingute, rahakotiteenuse, kaevandamise ja platvormiteenuse osutamise puhul.
Kuna enim segadust tekitab just eraisikute saadud tulu maksustamine, siis selgitame, mida inimesed krüpto maksustamise kohta teadma peaksid ning millised on võimalused krüptokauplejate maksutulu järelevalve osas.
Krüpto maksustamisel ei saa arvesse võtta kahjumiga tehinguid
Tõenäoliselt tekitab krüpto maksustamisel suurimat segadust asjaolu, et krüptovaluutasid käsitletakse tulumaksuseaduse paragrahvi 15 lõike 1 alusel varana. Tuludeklaratsiooni tehes tuleb krüptovaluutaga kauplemisest teenitud tulu seega deklareerida tuludeklaratsiooni tabelis kasuna muu vara võimaldamisest (tabelis 6.3 või 8.3).
Ühtlasi tähendab see, et erinevalt aktsiatega kauplemisest vaadatakse krüptorahaga kauplemist maksustamisel tehingupõhiselt — deklareerida tuleb need müügi- või vahetustehingut, mille tulemusena saadi kasu. Iga tehingut vaadatakse maksustamisel eraldi maksuobjektina.
Näide 1 maksu- ja tolliameti kodulehelt:
Isik soetab 2 litecoin’i 260 euro väärtuses, mille ta vahetab mõne kuu möödudes 0,2 ethereum’i vastu. Vahetustehingu tegemise hetkel on 2 litecoin’i turuhind tõusnud 500 eurole. Kuivõrd isik on vahetustehingust saanud 240 eurot (500 – 260) kasu, tekib isikul deklareerimiskohustus ning teenitud tulult, s.o 240 eurolt, tulumaksukohustus.
Maksu- ja tolliameti maksuaudiitori Krista Randvere sõnul ei ole seega korrektne kasu arvestada vaid alginvesteeringu summa ja kauplemisplatvormil välja võetud kogusumma vahena olukorras, kus kauplemisplatvormil on tehtud nii kasumlikke kui kahjumlikke tehinguid.
“Sellisel juhul ei kujune lõplik deklareerimisele kuuluv kasu summa ja tasumisele kuuluv tulumaks vastavalt kehtivale tulumaksuseadusele. Deklareerides tuludeklaratsioonil ebakorrektse arvestuse alusel kujunenud summad, esitatakse valeandmed,” ütles ta.
See tähendab, et kui inimene krüptoplatvormile kandnud sisse näiteks 1000 eurot ja kannab sealt välja 1500 eurot, ent on vahepeal teinud kahjumiga tehinguid, siis ainult 500 euro kasumina deklareerimine on valeandmete esitamine.
Krüptorahaga kaubeldes tasub tehingupõhist arvestust pidada algusest peale
Kuna paljud inimesed investeerivad krüptovaluutadesse pikaajalise perspektiiviga ning võtavad kasumit välja alles aastate pärast, soovitab Randvere krüptorahaga kaubeldes pidada tehingute kohta arvestust algusest peale. Oluline on säilitada ka soetusmaksumust tõendavad dokumendid.
“Selleks, et vältida tagantjärele mahuka arvestuse koostamist, ongi otstarbekas pidada tehingute kohta järjepidevalt arvestust ja säilitada dokumente. Kättesaadavad on ka erinevad tarkvaralahendused, mis aitavad arvestust pidada. Füüsilisel isikul tuleb krüptoraha tehingute kohta säilitada dokumendid, sealhulgas soetusmaksumust tõendavad dokumendid. Kui soetusmaksumust tõendavad dokumendid puuduvad, siis on krüptoraha soetusmaksumus null,” sõnas Randvere.
Tehingupõhise arvestuse kohta tõi Randvere järgmise näite:
“Isik ostis bitcoin’i jaanuaris 400 euro eest (oletame, et bitcoin’i hind oli ostu hetkel 30 000 eurot), veebruaris 600 euro eest (oletame, et bitcoin’i hind oli ostu hetkel 40 000 eurot) ja märtsis 800 euro eest (oletame, et bitcoin’i hind oli ostu hetkel 35 000 eurot). Ja müüs oma varad maha hetkel, mil bitcoin’i hind oli 50 000 eurot. Seega teenis ta igalt tehingult kasumi: 265 eurot, 150 eurot ja 342 eurot.”
Ta lisas, et kuigi tulumaksuseadus ei näe ette krüptoraha vahetustehingute soetusmaksumuse arvutamisele lihtsustatud meetodeid, mõistab MTA, et suure hulga tehingute puhul on iga üksiku krüptoraha soetusmaksumuse üle arve pidamine keeruline.
“Seetõttu aktsepteerime soetamismaksumuse arvutamiseks FIFO või kaalutud keskmise meetodi kasutamist,” selgitas ta.
Maksuamet saab krüptoraha maksustamise kohta nõuda platvormidelt teavet
Randvere sõnul ei ole MTA-l krüptoraha maksustamisega seotud järelevalve, kohustuste ega seaduste osas ühtegi erisust.
“Rahvusvaheliselt on  maksuhalduritel võimalus vahetada teavet, sealhulgas põhjendatud vajadusel teha maksumenetluses päring teise riiki saamaks kauplemisplatvormilt andmeid,” sõnas ta.
Seega ei tasu loota krüptole omasele anonüümsusele, kui asi puudutab krüptorahast teenitud tulude maksustamist.
“Meie fookuses on kõik maksuriskiga füüsilised isikud ning nendega seotud isikud, sealhulgas ka äriühingud. Auditeerimise käigus vaadatakse alati laiemat pilti ning vastavalt olukorrale määratakse tasumisele kuuluvad maksud, kas riskiga isikule või temaga seotud füüsilistele isikutele või ettevõtetele,” sõnas ta.
Kui palju maksuraha täna riigil krüptost saadud tulude mitte deklareerimise tõttu jäämata saab, on hetkel veel välja selgitamisel.


Juhtkiri: kommarid ja robin hoodid, aeg on panku rüüstata!JUHTKIRISellal, kui kõik ägavad raskete arvete all, teatavad pangad ja energiafirmad kolossaalsetest kasumitest. Meie maksame ja nemad suplevad rahas?Hinges tärkab kommunist või Robin Hood, mis nõuab, et raha tuleb pankadelt ära võtta. Rüüstata! Euroopas tehakse nii. Leedu kaalub röögatute kasumitega pankadele nii-öelda joppamismaksu kehtestamist. Ungaris, Tšehhis ja Hispaanias nii juba ongi.Eestiski kõlavad need hääled. Jüri Ratas nõuab pankadele kõrgemat maksu. Lauri Läänemets räägib jõukuse ümberjaotumisest ja riigi sekkumisest.Pankade ülikasumid pole ju õiglased. Või äkki ikka on?Veel eelmisel aastal oli rahamantra, et ainult loll kogub, tark võtab laenu. Pank sai sellest vastu pükse. Selleks ajaks, kui võlg pidi makstud olema, oli inflatsioon laenust juba tubli osa ära söönud. Ja intressi polnud ollagi.Ometi raha voolas pankadest ojadena. Kodulaen? Võtke või kaks! Firmale raha? Palun, haarake kott ja astuge edasi. Kõike sai. Aga miks pangad andsid? Sest see oli poliitiline otsus. Keskpangad trükkisid raha.Sellest tuli inflatsioon ja pangalgi polnud kasulik raha paigal hoida. Parem laenata see välja ja küsida mingigi intress.Praegune euribor on odava raha hind. Et seda sai toona nii kergesti pangast kätte. Kergemini, kui pidanuks. Energiaga on samamoodi. Enne mõeldi Euroopas vast nii: venelased pakuvad odavamalt? Võtame siis neilt, pole endal vaja tõmmelda. Ja Eestis nii: põlevkiviga veab veel välja? Las need tuumajaamadtuulepargid siis ootavad.Oleks Eesti ja Euroopa kümme aastat tagasi jaamu ehitanud, oleks ka elekter viimased kümme aastat kallim olnud.Pankadele üks soovitus. Pole mõtet tuututada midagi hoiuseintresside tõstmisest. Kolmveerandil klientidest on kontol enne palgapäeva nagunii ümmargune null. Mis intressi see seal kogub? Öelge parem, mida te teete selle kasumiga. Kas hoiate tallel, et kui varsti laenud lähevad hapuks, ei peaks inimesi kodudest välja tõstma? Või jagate preemiateks ja joote niisama maha?Jüri Ratas käis välja idee, et kui pankadelt 150 miljonit eurot rohkem maksu võtta, saaks ehitada 30 kilomeetrit neljarealist maanteed või anda selle raha pensionitõusuks (eriti tubli: lubab fikseeritud kulu ajutise tulu eest).Jüri Ratas vist ei mõika, miks Euroopa Keskpank euribori tõstab. Või püüab ta iga hinna eest Eesti inflatsiooni hoida 20 protsendi juures?Inflatsioon tähendab, et raha on liiga palju. Kõigil. Ja tarbimine ajab hinnad üles. Seega on vaja raha masside käest tagasi panka saada. Majandust jahutada. Kui aga seni kogutud euriborimiljardid uuesti majandusse ringlema saata, on kogu see püksirihma pingutamine täiesti mõttetu. Rihm jääb endiselt pingule, aga hinnad kasvavad edasi.Poliitikutele soovitus: rikkaid pankureid on lihtne kottida, ma mõistan, aga oodake oma neljarealise maanteega. Saame enne inflatsiooni kontrolli alla ja siis saab majandusse jälle raha pumbata. Muidu tuleb korraga tegeleda inflatsiooni ja majanduslangusega ning seal enam häid lahendusi ei ole.Las ülejäänud siis kolistavad nagu kommarid pankade rahakotte. Eesti sellest vaesemaks ei jää. Pangad maksavad niikuinii 14% tulumaksu. Mida suurem on nende kasum, seda rohkem saab riik raha. Ja las Eesti värvib siis pärast teised riigid kaardil punaseks ja läheb neile pankadele külla: „Mäletate, kuidas teised kruvisid teile lambist suvalisi tasusid külge? Tahate kindlust? Kolige Eestisse!"Ei peaks nii olema, et tuleb tuju, küsin topelt. See on ju väljapressimine. Või mis - et kui pankadelt juba erandkorras rohkem võtta, siis äkki ka taksojuhilt, kellel oli reede õhtul eriti hea teenistus? Liha- ja õllevabrikutel on jaanipäeval hea kasum, tasuks uurida. Kultuuriministeeriumi töötajad said kopsaka preemia - poleks patt ka neid natukene tutistada.JOOSEP TIKS


Kohtuvõitlus: kas poliitiku vanu patte tohib meelde tuletada?Esimese astme kohus keelas poliitiku minevikust rääkimise, aga teise astme kohus lubab seda teha. Kas vaidlus jõuab riigikohtusse?
1. juuni 2021: Riigikogu liige Anti Poolamets (EKRE) kirjutab Facebookis, et Rakvere abilinnapea Andres Jaadla mõisteti 2012. aastal süüdi korruptsioonis. See väide vastab tõele.
7. august 2021: Jaadla esitab Viru maakohtusse hagi Poolametsa vastu. Jaadla väitel ei tohi tema kunagisest kriminaalkaristusest rääkida. Nii vana asja meelde tuletamine kahjustavat pöördumatult tema mainet.
4. veebruar 2022: Kohtunik Kaire Pullerits kuulutab kohtuprotsessi kinniseks, põhjendades seda Jaadla eraelu kaitsmisega. Poolamets ei tohi istungi sisust avalikult isegi iitsatada.
14. juuli 2022: Pullerits otsustab, et Jaadla aegunud kriminaalkaristusest poleks tohtinud Facebookis kirjutada. Sellise info meenutamine pole kohtuniku arvates avalikkusele vajalik. Ta käsib Poolametsal maksta Jaadlale 3000 eurot mittevaralise kahju hüvitist.
15. august 2022: Poolamets on võtnud advokaadiks LEXTAList Oliver Nääsi ja Diana Minumetsa. Nad vaidlustavad maakohtu seisukoha, „et ühiskonda ei huvita, milline on isiku taust, kes kandideerib abilinnapeaks“.
6. veebruar 2023: Tartu ringkonnakohus tühistab esimese astme kohtu otsuse. Kohtunikud Triin Uusen-Nacke, Kersti Kerstna-Vaks ja Indrek Parrest otsustavad, et Poolamets ei pea maksma sentigi. Nad leiavad, et avalikkusel on põhjendatud huvi teada kõrgele ametikohale kandideerivate poliitikute varasemat tegevust, sh nende õigusrikkumisi. Ringkonnakohtu otsus pole jõustunud, Jaadla võib selle vaidlustada riigikohtus.


EKSPRESSI JUHTKIRI: Kommarid ja Robin Hoodid, aeg on panku rüüstata!Sellal, kui kõik ägavad raskete arvete all, teatavad pangad ja energiafirmad kolossaalsetest kasumitest. Meie maksame ja nemad suplevad rahas?
Hinges tärkab kommunist või Robin Hood, mis nõuab, et raha tuleb pankadelt ära võtta. Rüüstata! Euroopas tehakse nii. Leedu kaalub röögatute kasumitega pankadele nii-öelda joppamismaksu kehtestamist. Ungaris, Tšehhis ja Hispaanias nii juba ongi.
Eestiski kõlavad need hääled. Jüri Ratas nõuab pankadele kõrgemat maksu. Lauri Läänemets räägib jõukuse ümberjaotumisest ja riigi sekkumisest.
Pankade ülikasumid pole ju õiglased.
Või äkki ikka on?
Veel eelmisel aasta oli rahamantra, et ainult loll kogub, tark võtab laenu. Pank sai sellest vastu pükse. Selleks ajaks, kui võlg pidi makstud olema, oli inflatsioon laenust juba tubli osa ära söönud. Ja intressi polnud ollagi.
Ometi raha voolas pankadest ojadena. Kodulaen? Võtke või kaks! Firmale raha? Palun, haarake kott ja astuge edasi. Kõike sai. Aga miks pangad andsid? Sest see oli poliitiline otsus. Keskpangad trükkisid raha. Sellest tuli inflatsioon ja pangalgi polnud kasulik raha paigal hoida. Parem laenata see välja ja küsida mingigi intress.
Praegune euribor on odava raha hind. Et seda sai toona nii kergesti pangast kätte. Kergemini, kui pidanuks. Energiaga on samamoodi. Enne mõeldi Euroopas vast nii: venelased pakuvad odavamalt? Võtame siis neilt, pole endal vaja tõmmelda. Ja Eestis nii: põlevkiviga veab veel välja? Las need tuumajaamad-tuulepargid siis ootavad.
Oleks Eesti ja Euroopa kümme aastat tagasi jaamu ehitanud, oleks ka elekter viimased kümme aastat kallim olnud.
Pankadele üks soovitus. Pole mõtet tuututada midagi hoiuseintresside tõstmisest. Kolmveerandil klientidest on kontol enne palgapäeva nagunii ümmargune null. Mis intressi see seal kogub? Öelge parem, mida te teete selle kasumiga. Kas hoiate tallel, et kui varsti laenud lähevad hapuks, ei peaks inimesi kodudest välja tõstma? Või jagate preemiateks ja joote niisama maha?
Jüri Ratas käis välja idee, et kui pankadelt 150 miljonit eurot rohkem maksu võtta, saaks ehitada 30 kilomeetrit neljarealist maanteed või anda see raha pensionitõusuks (eriti tubli: lubab fikseeritud kulu ajutise tulu eest).
Jüri Ratas vist ei mõika, miks Euroopa Keskpank euribori tõstab. Või püüab ta iga hinna eest Eesti inflatsiooni hoida 20 protsendi juures?
Inflatsioon tähendab, et raha on liiga palju. Kõigil. Ja tarbimine ajab hinnad üles. Seega on vaja raha masside käest tagasi panka saada. Majandust jahutada. Kui aga seni kogutud euriborimiljardid uuesti majandusse ringlema saata, on kogu see püksirihma pingutamine täiesti mõttetu. Rihm jääb endiselt pingule, aga hinnad kasvavad edasi.
Poliitikutele soovitus: rikkaid pankureid on lihtne kottida, ma mõistan, aga oodake oma neljarealise maanteega. Saame enne inflatsiooni kontrolli alla ja siis saab majandusse jälle raha pumbata. Muidu tuleb korraga tegeleda inflatsiooni ja majanduslangusega ning seal enam häid lahendusi ei ole.
Las ülejäänud siis kolistavad nagu kommarid pankade rahakotte. Eesti sellest vaesemaks ei jää. Pangad maksavad niikuinii 14% tulumaksu. Mida suurem on nende kasum, seda rohkem saab riik raha. Ja las Eesti värvib siis pärast teised riigid kaardil punaseks ja läheb neile pankadele külla: „Mäletate, kuidas teised kruvisid teile lambist suvalisi tasusid külge? Tahate kindlust? Kolige Eestisse!“
Ei peaks nii olema, et tuleb tuju, küsin topelt. See on ju väljapressimine. Või mis – et kui pankadelt juba erandkorras rohkem võtta, siis äkki ka taksojuhilt, kellel oli reede õhtul eriti hea teenistus? Liha- ja õllevabrikutel on jaanipäeval hea kasum, tasuks uurida. Kultuuriministeeriumi töötajad said kopsaka preemia – poleks patt ka neid natukene tutistada.


Martin Helme: see on ebaadekvaatne jutt, et sõda Ukrainas on ka meie sõdaEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) esimees Martin Helme on halastamatult kriitiline nii sõjalise abi suhtes Ukrainale kui ka ses suhtes, et Eesti kätes on justkui sõja võitmine. Eesti toetab Ukrainat, mitte ei sõdi seal. Neli aastat tagasi mõõdeti EKRE-le enam-vähem samu toetusprotsente, mis neil on praegugi (21 protsenti), kuid siis tõusti 20 protsendi piirimaile altpoolt, nüüd aga on viie kuu taguse 27,5 pealt alla tuldud. Helme ei lase end sellest vähemalt näiliselt häirida – neil olevat kampaania põhjalikult ette valmistatud, sõnumid selged ning erakonna kandidaadid kannavad tegelikult ühtset EKRE sõnumit.
Kui ootuspärane on teie praegune toetusprotsent 20, mis hiljuti oli palju kõrgemal?
Ma arvan, et enne valimisi see tõuseb. Eks vahepealsel kõrgel seisul olid omad anomaaliad. Poliitikud vaatavad toetusreitinguid alati – kui keegi väidab, et ei vaata, siis see ei vasta tõele. Oma plaane ja tegevust ei sätita aga kogu aeg selle järgi, millised on reitingud. Meil oli erakonna valimiskampaania põhiraam paigas tegelikult juba eelmisel aastavahetusel. Oma põhisõnumid sõnastasime varasügiseks. Selle plaani järgi me ka läheme, kampaania lõpus enam suuri muutusi ei tule, üht-teist võime vajadusel timmida.
Kas põhiplaani kuulub ka see, et teie nimekirjas on inimesi, kelle mõtteavaldused on EKRE senistest erinevad? On see osa kampaaniast, et igaüks võib rääkida seda, mis talle tundub õige olevat, või on siiski ühtne sõnum olulisem?
Kui jutt käib Varro Vooglaiust, siis tema sõnumid ei ole enamasti need, mida meedia üritab näidata. Mulle läheb korda, et meil oleks pärast hästi toimiv fraktsioon, et saan olla neis [inimestes] kindel, mitte kaotada hääli eranditega nagu mõne fraktsiooni puhul oleme näinud. Meil on jätkuvalt väga hea sõnumi- ja videoloogiline distsipliin. Vooglaid on ise ka öelnud, et tema ei esinda meie erakonna seisukohti välis- ja julgeolekupoliitilistes küsimustes.
Kas selles pole siis intriigi, kui Vooglaid väidab, et Eesti aitab Ukrainat sõjaliselt liiga palju?
Mina väidan sedasama! Kus on siis erimeelsus? Sõjalise abi osas on minu kriitika praeguse valitsuse suhtes halastamatu. Meie valitsus on jätnud Eesti ilma raskerelvadest.
Eesti kaitseväelased väidavad, et seda ei ole juhtunud.
Nad valetavad! See on veel eraldi suur skandaal, et avalikkusele valetatakse. Oleme aasta jooksul ära andnud kolmveerandi oma suurtükiväest. Neist, mis olid meie toimivad üksused vahetult enne [Ukraina] sõja puhkemist – meil oli neli suutükiväe üksust, õigem termin on ilmselt haubitsad, olgu siis iseliikuvad või järelveetavad, vahet pole –, on järele jäänud üks. Asenduse saame kahe või kolme aasta pärast.
Kuid kas Ukraina sõda ei ole ka meie sõda?
Ukrainat tuleb aidata, selles küsimuses ei ole meil eriarvamust ühegi riigikogu erakonnaga. Vaidlusküsimusi on meile aga kaks: esiteks, kui palju peab Eesti vastu võtma immigrante? Oleme võtnud maailma tasemel rekordnumbri immigrante suhtarvuna, nii suurt hulka võõraid ei ole Eestisse tulnud kunagi varem. Meil toimub praegu massiline immigratsioon ja see ähvardab hävitada meie rahvusriiki. Teine põhimõtteline eriarvamus on, et relvaabi peavad andma need riigid, mis ise ei ole rinderiigid. Oleme olnud tublikesed ja raporteerinud sellest läänele, et kiitke nüüd meid, aga seda oma inimeste elude hinnaga. See on mulle absoluutselt vastuvõetamatu!
See kõlab väga dramaatiliselt.
See ongi dramaatiline, sest me ei ela enam heal ajal.
Kas liitlassuhted ei ole need, mis meid ka kindlasti aitavad?
Ma ei ole sellega absoluutselt nõus. NATO püsib riikide iseseisval kaitsevõimel. See on NATO lepingu artikkel kolm, alles siis tuleb artikkel viis. Nüüd, Ukraina sõja ajal, me näeme, et EKRE juttu kümne aasta jooksul – esmane iseseisev kaitsevõime, oma suurtükivägi, oma õhutõrje, oma tankivägi, oma rannakaitse – on hakanud rääkima ka need hea ilma poliitikud, kes ei saanud millestki aru siis, kui veel sõda ei olnud. Taavi Rõivas (RE) rääkis elanikkonna kaitsega seoses 2016. aastal, et Eesti ei valmistu sõjaks. Kui Ukraina sõda oli juba käimas, rääkis Jürgen Ligi (RE), et relvahankeid ei ole vaja teha. [Eesti kaitseväe juhataja kindral] Martin Herem ütles, et tema prioriteetide hulka õhutõrje ei kuulu. Need inimesed ei saa aru või ei taha millestki aru saada.

Martin Helme.
Tairo Lutter

Kuid sõja esimestel päevadel olid ju meie Javelinid ukrainlastele üliolulised?
Neid Javeline oleks pidanud andma teiste riikide ladudest. Olen olnud selle suhtes kriitiline algusest peale, sest me relvitustame ennast. Algusest peale on olnud ebaadekvaatne eneseimetlus see, kui oleme ette kujutanud, et Eesti kätes on Ukraina sõja võitmine. Täiesti ebaadekvaatne on olnud jutt, et Ukraina sõda on ka meie sõda. Ei ole, see on Ukraina sõda ja meie toetame neid selles sõjas.
Meil on aga aasta otsa köetud emotsioone ja ratsionaalsed tegevused on jäänud allapoole arvestust. Vastupidi, tegevused on olnud irratsionaalsed – on lastud riik üle ujutada inimestega, kellele julgeolekukontrolli ei ole tehtud. Mulle absoluutselt ei lähe korda, mismoodi sellesse suhtub manipuleeritav suur osa ühiskonnast ja mis tagajärg on sellel valimistulemustele. Minu arvates seisab meie riik silmitsi hävinguohuga ning praegune valitsus on käitunud täiesti vastutustundetult ja ettenägematult.
Kuidas oleksite pidurdanud sõjapagulaste, keda teie nimetate immigrantideks, siia tulekut?
Meie riik rahastas bussifirmasid, mis tõid siia immigrante Ukraina piiri äärest, läbi kolme-nelja riigi. Toodi kõiki, kes tahtsid. Ja ühel hetkel hakkas immigrantide liiklus tulema ju läbi Venemaa – kuidas on võimalik, et kümned tuhanded inimesed liiguvad ühest sõdivast riigist läbi teise sõdiva riigi vabalt siia?! Tegelikult teame kõik vastust: 500 euro eest saab igaüks Ukraina passi osta, nendega tulevad inimesed üle Eesti piiri ja ütlevad, et on pagulased. Teiseks: ükski teine Ida-Euroopa riik ei ole toetustega nii helde, kui on olnud Eesti. Riik maksab kinni nende siiatoomise, motiveerib seda heldete sotsiaaltoetustega, ning nüüd on riik poolest saadik venekeelne.
Teie üks esimesi valimislubadusi on, et pöörate eestlaste sündimuse kasvule. Kuidas te seda teha kavatsete?
Oleme Eestis ainus erakond, kes räägib rahvastikupoliitikast kompleksselt. Kui me iivet ei suurenda, siis kõik muu on ka mõttetu. Me võime välja surra mõne aastakümnega. Tuleb aru saada, et ei ole ühte võluvitsa, et seda suundumust muuta. Emapalga kõrval on olulised ka lasteaiakohad ja kool kodu lähedal, laste huviringid jms. Kõige olulisem on ka see, et noor pere saaks oma kodu, meil on selleks ka programm välja töötatud. Meetmed peavad olema suunatud vaid Eesti alalistele elanikele.
Mida aga tähendab teie valimislubadus, et suurendate keskmist ja töövõimelist eluiga? Kas vaktsineerimine kuulub ka eluea pikendamise meetmete hulka?
Oleme ainus erakond, kes ütleb välja, et me seisame vaktsineerimisvabaduse eest. Sundvaktsineerimist me ei luba iial Eestis teha. Probleemiks on tegelikult koroonavaktsiinid, mis ei vasta vaktsiini definitsioonile ehk need ei hoia ära nakatumist ega haigestumist.
Kas te ei usu seda statistikat, et vaktsineeritud inimesed haigestuvad harvem ja haiguse kulg on neil leebem?
Tegelikult on statistika vastupidine! Kõige värskemad uuringud, mis on avaldatud ajakirjas Lancet ja mujal, näitavad, et mida rohkem on inimene vaktsineeritud, seda nõrgem on tema vastupanuvõime haigustele. Need vaktsiinid tegid inimese tervist olulisemalt halvemaks. Ütlen veel tugevamalt: see on suurim tervishoiualane katastroof, mis on toimunud moodsal ajal.
Kui peaksite saama pärast valimisi riigikogu esimeheks, mida võtaksite siis ette Toompea lossi valges saalis olevate lippudega? Eesti lipu kõrval on seal tagasi Euroopa Liidu lipud ja teiste kõrval ka Ukraina oma?
Mind väga häirib, et Eestis on praegu Ukraina lippe rohkem kui meie riigi lippe. Või et on mingid sõjaväelased, kelle käisel ei ole enam Eesti värvid, vaid on Ukraina värvid. Kuidas on juhtunud, et arvestatav osa Eesti inimesi ongi end mõelnud Ukrainaks ja ukrainlasteks!? Niimoodi me oma riigist ilma jäämegi!
Kas sellises suhtumises ei ole sarnasust John Kennedy lausega Lääne-Berliinis 1963. aastal: «Ich bin ein Berliner!» (sks k «ma olen berliinlane»)?
See oli üks ütlus, millel oli oma koht ja aeg. Mina näen siin mustrit. Eriti puudutab see Reformierakonda: kõigepealt nad kandsid punalippu, siis tuuled pöördusid, panid kiiresti välja sinimustvalge, siis eurolipu… Kui vaja, panevad vikerkaarelipu, ning nüüd tundub, et on trend panna Ukraina lipud. Neil ei ole mitte mingisuguseid juuri, mitte mingit lojaalsust Eestile. Ma suhtun sellistesse inimestesse täieliku põlgusega.
Seega on EKRE ja Reformierakonna vastandamine väga põhimõtteline ja ületamatu?
Meil on kaks täiesti erinevat sisu. Meie pakume jõukat ja turvalist rahvusriiki, nemad pakuvad korrumpeerunud, mingisugust globalistlikku vaest rohepööratud europrovintsi.

Martin Helme

Martin Helme.
Tairo Lutter

	Sündis 24. aprillil 1976 Tallinnas
	Õppis Tartu Ülikoolis ajalugu, lõpetas 2000. aastal
	Alates 29. aprillist 2019 kuni 26. jaanuarini 2021 rahandusminister Jüri Ratase teises valitsuses
	Alates 4. juulist 2020 Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees.
	Riigikogu liige (2015–2019; 2021–...)
	Martin Helme peres kasvab neli tütart ja üks poeg. Abielus Eeva Helmega


Estonian Cell pälvis suure tunnustuse jätkusuutlikkuse vallasMaailma suurim ettevõtete jätkusuutlikkuse hindamise platvorm Ecovadis tunnustas Estonian Celli püüdlusi jätkusuutlikkuse vallas kuldmedaliga. Ecovadis on maailma suurim ja usaldusväärseim ettevõtete jätkusuutlikkuse hindamise platvorm, mida kasutavad ka paljud puitmassi- ja paberitootmise valdkonna suurimad tootjad üle kogu maailma.Platvormi eesmärk on anda liitunud ettevõtete jätkusuutlikkuse programmidele erapooletu hinnang ning võimaldada seda hinnangut jagada ka enda klientide ja koostööpartneritega. “Rahvusvahelistel klientidel oli meie suhtes ootus üleval, et saaksime Ecovadiselt hinnangu. See oli ka üks põhjuseid, miks asusime nende väga põhjalikku ja detailset küsimustikku täitma,” ütles Estonian Celli juhatuse liige Rain Pärn.Sisestatud tõendusmaterjali ja dokumentatsiooni alusel andis Ecovadis Estonian Celli jätkusuutlikkuse poliitikale kuldtaseme reitingu. Selle põhjal asetub Estonian Cell top’i 10 protsendi ettevõtete sekka puitmassi- ja paberitootmise valdkonnas ja top’i 3 protsendi hulka kõikide Ecovadise hinnatud ettevõtete seas.Rain Pärna sõnul hinnati Estonian Celli tugevaimateks külgedeks keskkonda ja inimesi puudutavad teemad. “Veidi parenemisruumi nähti näiteks meie tarnijate jätkusuutlikkuse hindamist puudutavas dokumentatsioonis,” märkis Pärn. “Oleme uhked, et meie kõigi töötajate aastatepikkune töö keskkonnahoiu ja vastutustundlikkuse eeskujuna pälvis erapooletu suure rahvusvahelise tunnustuse.”Estonian Cell on ka varem saanud mitu olulist tunnustustust keskkonna ja jätkusuutlikkuse vallas. Mullu juuni alguses pälvis Estonian Cell oma valdkonnas nii Eesti kui ka Baltimaade esimese EMAS-sertifikaadi, mille saavad vaid need ettevõtted, mis teevad oma keskkonnamõju vähendamiseks rohkem, kui nõutakse.2021. aastal sai Estonian Cell Vastutustundliku Ettevõtluse Foorumi kuldmärgise omanikuks. (VT)


Endine tipp-politseinik Rauno Võsaste on kriminaaluurimise allLiitlassõdurite majutamine võis tuua puukfirmale hiigeltulu

Keskkriminaalpolitsei pidas läinud nädalal kinni kunagise tipp-politseiniku Rauno Võsaste ning Jõgeva valla Kuremaa ujula juhataja Raivo Tralla. Kahtlustuse põhjal sõlmisid nad nelja aasta jooksul kokkuleppeid, millega tekitati Jõgeva vallale suurt kahju. Seetõttu arestiti ka kahtlustatavate sõidukeid, kinnisvara ja raha - seda 800 000 euro väärtuses.
Kuremaa ujula on Jõgeva valla allasutus, mille juurde kuulub peale basseinide ja väikese spaa ka külalistemaja. Rauno Võsaste on aga kunagine politsei Lõuna prefektuuri kriminaalosakonna juht ja Ida prefektuuri kriminaalpolitsei direktor, kes on hiljem olnud tuntud sõjaajaloo teemaliste raamatute kirjutajana.

Osa kasumist ujula juhatajale
Eelmisel nädalal pidasid keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ametnikud 61aastase Tralla (pildil) ja 51aastase Võsaste kinni. Esimest kahtlustab prokuratuur usalduse kuritarvitamises ja teist usalduse kuritarvitamisele kaasaaitamises. „Esialgse kahtlustuse kohaselt on Jõgeva valla hallatav Kuremaa ujula saanud nende tegevuse tagajärjel suures ulatuses kahju,“ teatas prokuratuuri avalike suhete nõunik Kauri Sinkevicius Õhtulehele.
Uurijate esialgsetel andmetel sõlmisid ujula juhataja Tralla ning väikefirma Ferricrux OÜ ainuomanik ja -juht Võsaste ajavahemikul 2018-2022 kokkuleppeid, mis võimaldasid erafirmal pakkuda Kuremaa ujulas liitlassõduritele majutus- ja toitlustusteenust. Uurimise käigus kogutud info põhjal teenis Ferricrux OÜ aastatel 2018-2022 sellega suurt kasumit, mis on eelduslikult käsitletav vallale kuriteoga tekitatud kahjuna. Prokuratuuri andmetel sai Kuremaa ujula juhataja osa kasumist endale. Täpne kahju suurus selgub uurimise käigus.
Niisiis võib kahtlustuse põhjal järeldada, et Kuremaa vallaasutuse turjal elas selle juhi toel puukfirma. Võimaliku kriminaaltulu konfiskeerimise asendamise tagamiseks on kohtumäärusega arestitud kahtlustatavate kasutuses olnud sõidukeid, kinnisvara ja raha - enam kui 800 000 euro ulatuses. Määrus ei ole veel jõustunud.

Ühemehefirma võimas käive ja kasum
Ferricruxi käive on ühemehefirma kohta tõepoolest märkimisväärne - aastatel 2019-2021 oli see igal aastal üle 350 000 euro. Seejuures oli 2019. aasta kasum üle 100 000, 2020. aasta oma rohkem kui 200 000 ning tunamullu üle 140 000 euro suurune. Ettevõttele endale kuulub vaid üks väike puhkemaja, mis majutab kuni kuus inimest. 2021. aasta majandusaasta aruannet sirvides hakkab silma, et firma teenis raamatute müügi, kinnisvara rendi ja loometegevusega 10 000 euro ringis, ligi 350 000 eurot tuli aga „teenustest“, mille sisu pole täpsustatud. Kui vaadata prokuratuuri taotlusel arestitud vara suurt mahtu, on selge, et Võsaste firma pidi teenima Kuremaa ujula kaudu sadu tuhandeid eurosid.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja rõhutas, et tegu on esialgse kahtlustusega, mille kontrollimiseks kogutakse ja analüüsitakse tõendeid. Seetõttu võib kahtlustuse sisu ja ulatus uurimise käigus muutuda.
Võsaste ei soovinud kriminaalmenetlust Õhtulehele kommenteerida.
Toomas Huik   Postimees EKSPOLITSEINIK MAJUTAS SÕJAVÄELASI: Kahtlustuse põhjal teenis Rauno Võsaste Jõgeva vallaasutuses NATO sõdurite majutamise arvelt suurt vaheltkasu.

NILS NIITRA


Hiina jalgpalliliidu juht võeti kinni süüdistatuna korruptsioonisPEKING, 15. veebruar, AP-BNS – Hiina jalgpalliliidu president Chen Shuyuan võeti kinni süüdistatuna korruptsioonis.
Hiina valitseva kommunistliku partei korruptsioonitõrjebüroo teatas ühelauselises avalduses, et tema suhtes algatati uurimine nii riigi kui Hubei provintsi tasemel. Süüdistuste sisu ei avalikustatud.
Chen on ka jalgpalliliidu parteikomitee aseesimees.
Hiina president ja kompartei liider Xi Jinping on seadnud eesmärgiks tõusta jalgpalli suurriigiks, kuid rahastamine ja entusiasm on kokku kuivamas. Hoolimata edust olümpiamängudel, jõudis Hiina jalgpallikoondis MM-võistluste finaalturniirile viimati ligi 20 aastat tagasi.
Hiina tippklubid on maksnud suuri summasid talentide meelitamiseks välisriikidest, kuid koroonapandeemia ja majandusprobleemid on avaldanud mõju ka jalgpallile.
AP – Baltic News Service


Pressiinfo: Telia blokeeris Eestis üle 2,5 miljoni petukõneTELIA EESTI PRESSITEADE
15.02.2023

Telia blokeeris Eestis üle 2,5 miljoni petukõne

Telia turbesüsteemid blokeerisid 2022. aastal enam kui 2,5 miljonit
välismaalt tehtud petukõnet, mis olid suunatud Eesti inimeste ja
ettevõtete vastu.

Telia riskijuhi Andreas Meistri sõnul kasvas läinud aastal nii erinevate
küberrünnakute kui petuskeemide hulk ning erandiks polnud ka petukõned.

„Kahjuks on selliste petukõnede trend kasvav ning neid proovitakse meie
klientide suunal teha igapäevaselt,“ märkis Meister.

Kokku blokeerisid Telia turbesüsteemid terve 2022. aasta peale 2,51
miljonit kõnet. Tegu oli nn Wangiri kõnedega, mida tuntakse ka kui
ühesekundi või vastamata kõnedena. Selliste kõnede eesmärk on teha
lühike vastamata kõne ja meelitada inimesi helistama tagasi tundmatule
välismaisele numbrile, millega kaasneb helistajale hiljem üldjuhul
märkimisväärne arve.

Telia riskijuhi sõnul on Telia Company grupi üleselt juba aastaid
kasutuses masskõnede tõkestamise süsteem, mis võimaldab Wangiri
kõnesid tuvastada ja blokeerida.
„Tänu sellele lahendusele takistame Eestis igas kuus suurel hulgal
Wangiri kõnesid. Kuna Eesti on väike riik, pole meie suunas tehtavate
petukõnede hulk ka väga suur. Näiteks Rootsi suunal blokeeris Telia
läinud aastal ligi 30 miljonit Wangiri kõnet, Norras aga koguni üle 70
miljoni,“ lisas Meister.

Riike, kust eelmisel aastal Eestisse Wangiri kõnesid tehti, on üle terve
maailma. Samas kõige suurem hulk petukõnedest, mille Telia turvafiltrid
blokeerisid, tuli Rootsist, Soomest, Tšehhist, Leedust, Iirimaalt,
Lätist, Poolast, Hollandist ja Austriast. Samas pärines petukõnesid
Eesti jaoks ka üsna vähetuntud riikidest nagu näiteks Senegal,
Tansaania, Tuneesia, Sudaan jpt.

Telia riskijuhi Andreas Meistri sõnul ei tasu välismaalt tulnud
tundmatutele numbritele ise tagasi helistada.

„Wangiri kõne tunneb tavaliselt ära selle järgi, et need tulevad mõne
välismaise suunakoodiga numbrilt ning kõne kutsung on nii lühike, et
inimene ei jõua sellele isegi vastata. Kui ka inimese mõni lähedane on
samal ajal välisreisil ning kõne saaja pole kindel, kas talle helistab
välismaiselt numbrilt pereliige või sõber, saab alati sellele inimesele
kontrolliks saata näiteks SMS-i,“ soovitas Meister.

Raigo Neudorf
meediasuhete juht  | kommunikatsiooniosakond

[cid:image001.png@01D94119.8D538870]

Telia Estonia
+372 5169747
raigo.neudorf@telia.ee<mailto:raigo.neudorf@telia.ee>
www.telia.ee
Mustamäe tee 3, Tallinn, Eesti

Telia Eesti AS 10234957

See e-kiri võib sisaldada informatsiooni, mis on kaitstud volitamata
avaldamise või jagamise eest. Kui Sa ei ole selle e-kirja õige adressaat,
siis palun teavita sellest e-kirja saatjat ja kustuta kiri ning kõik
sellele lisatud manused ilma neid jagamata või kopeerimata ning ära
avalda nendes sisalduvat teavet teistele isikutele.

Telia Company töötleb e-kirju ja teisi dokumente, mis võivad sisaldada
isikuandmeid, vastavalt Telia Company Privaatsuspoliitikale<https://www.tel
ia.ee/images/documents/juhendid/est/kliendiandmete_privaatsuse_poliitika.pd
f>.

This email may contain information which is privileged or protected against
unauthorized disclosure or communication. If you are not the intended
recipient, please notify the sender and delete this message and any
attachments from your system without producing, distributing or retaining
copies thereof or disclosing its contents to any other person.

Telia Company processes emails and other files that may contain personal
data in accordance with Telia Company’s Privacy
Policy<https://www.teliacompany.com/en/about-the-company/privacy/>.


Keskkooliõpilased nakatavad eakaid nutipisikuga. 76aastane proua veedab telefonis neli tundi päevas: „Mul on tõesti vist sõltuvus juba!“„Tahaksin osata pilte arvutisse tõmmata ja digiallkirja anda,“ räägib Tiiu (73) oma nutitelefoni uurides. Umbes sarnastel põhjustel on Tähtvere päevakeskusse digioskusi arendama tulnud kokku 22 eakat.
Järjekorras juba teise päevakeskuses läbiviidava loengu teema on sotsiaalmeedia. Luunja keskkooli 11. klassi õpilased Stefan Allev ja Marcus Sirp seavad slaidide näitamiseks tehnikat üles. Saalist tühja kohta naljalt ei leia.
Silvi (71) kasutab arvutit, millega külastab Facebooki ja maksab arveid. „Lihtsate asjadega saan hakkama,“ ütleb ta.
Silvil on nuppudega telefon, kuid ta kaalub nutiseadme soetamist. „Üha rohkem mõtlen, et kui hea, kui näiteks teatri- või kontserdipilet oleks seadmes olemas. Siis ei pea mõtlema, kust saaks selle välja printida. Mul endal printerit ei ole ka. Poodides tuleb mingid äpid alla laadida,“ loetleb Silvi võimalusi, mida annaks kaasaegne telefon.
Silvi möönab, et lastel on kiire ja lapselaps on veel liiga väike, et teda aidata. „Sellepärast siia tulingi,“ lisab ta.
MEIE TAHAME KA! Võimalus õppida kasutama digitehnoloogiaid kohta tõi Tähtvere päevakeskuse saali rahvast täis.
(Maria Kilk)Ajendas vanaema abistamine
Noormeestele pole see päris vabatahtlik panustamine. Stefan Allev, Marcus Sirp ja Markus Merila asutasid DigiAbi õpilasfirmana. Eesmärk on aidata eakamatel kaaskodanikel nutimaailmas hakkama saada.
Allevis tärkas idee selline firma luua koroonakriisi ajal. „Mu vanaema on õpetaja ja kui koroona tuli, pidi ta kaugtunde andma,“ ütleb Allev. Ta ise pidi seejuures vanaema juhendama.
„Et ma saaksin selle asjaga [näitab nutitelefoni] hakkama,“ räägib Tiiu (73) kursusele tuleku põhjusest. „Et ma oskaksin pilte arvutisse tõmmata, digiallkirja anda, et mälu täis ei saaks.“
Tiiu sõnul levib sotsiaalmeedias palju petuskeeme, kuid ta ise ühegi ohvriks langenud ei ole. „Keegi tahab ikka kogu aeg hirmsasti Facebookis sõbraks tulla. Pärast hakkavad raha küsima. Eks need õngitsejad ole,“ räägib ta.
Ent Tiiu sõbranna võttis ühele petturile maksmiseks suisa laenu. „Ta ikka kaotas [raha]!“ lisab Tiiu.
Projektor paika saadud, võibki loeng alata. Allev ja Sirp tutvustavad seekordses loengus erinevaid sotsiaalmeedia platvorme. Mitmed saalisviibijad teevad paberile märkmeid. Tahvelarvutit või nutitelefoni keegi selleks ei kasuta. Vähemalt veel mitte.
KINDEL TUGI: Tehnika võib olla digitaalne, aga kaustik on ikka analoog.
(Maria Kilk)
TikTok – sinna saab üles laadida kuni üheminutilisi videoid, rakendusel on 1,5 miljardit kasutajat.
Allev räägib, et tegemist on äärmiselt sõltuvusttekitava rakendusega. Edu peitub algoritmis, mis kogub inimese telefonist infot tema eelistuste kohta. Ehk kui vaatad palju videoid jalgpallist või otsid selle kohta teavet, näed ka TikTokis videoid samast spordialast.
„Ma tean noori, kes veedavad päevas kuus tundi TikTokis,“ ütleb Allev.
„Ma vaatan üle tunni aja iga päev TikToki,“ täiendab esireas istuv Asta.
Samuti hoiatavad noormehed, et TikTok on netikiusu pesa. Rakenduses on väga lihtne libakontot teha. Liituda võib isegi väljamõeldud meiliaadressiga. „Kiusaja isikut on seetõttu väga raske tuvastada,“ räägib Allev.
Mida teha küpsistega?
Sotsiaalmeediat iseloomustab info ülikiire levik. Allev arutleb, et kui teise maailmasõja ajal levisid rindeteated päevadega, siis praegusel ajal laevad Ukraina sõdurid ise uudiseid sotsiaalmeediasse üles. Pisut liialdades saab sõda otse selle tulipunktist reaalajas jälgida.
Youtube – kasutajad saavad videoid üles laadida, jagada ja vaadata. „Kui sa millegagi hakkama ei saa, leiad YouTube'ist juhendvideo,“ tutvustab Allev.
„Kui on vaja näiteks kududa, leiab selle kohta õpetuse,“ täiendab Sirp.
Üks loengukuulaja tunneb huvi, kui tõene on YouTube’is olev info.
„Seda on rakse öelda,“ tõdeb Allev ja lisab, et osa vastab kindlasti tõele, kuid levib ka valeinfot.
Ent küsimusi tuleb ka praktilisema kohta: kui tihti peaks telefonile restardi tegema?
Sirp selgitab, et tänapäeval ei olegi see enam vajalik. Telefon läheb ise n-ö magamisrežiimile ega koorma sisemälu. Telefoni koormab see, kui käivitada palju rakendusi ja need tagaplaanile lahti jätta.
MUNA ÕPETAB KANA: Luunja keskkooli 11. klassi õpilane Stefan Allev nõustab päevakeskuse külastajat.
(Maria Kilk)
Jututeemad liiguvad aga ka petuskeemidele, mille ohvriks langevad sageli just vanemaealised. „Just Facebookis levib palju petuskeeme. Kui keegi teeb oma seinale postituse ja märgib teid ära, siis olge ettevaatlikud. Ka mu vanaema langes selle ohvriks,“ räägib Allev.
Ettevaatlik tuleb samuti olla Facebookis enda asju müües. Sirp mainib, et petturite kontod on sageli alles hiljaaegu loodud. Samuti võivad nende kontodel olla ka kummalised, mõnikord välismaised nimed.
„Kuidas te nendesse küpsistesse suhtute?“ kostub saalist küsimus.
Allev selgitab, et küpsised midagi halba ei tee. Tänu nendele saab veebileht paremini aru, missugust sisu järgmine kord pakkuda. „Ma tavaliselt nõustun kõigi küpsistega. Nende pärast ei pea liiga palju muretsema,“ lisab Allev.
Auditooriumist kostub pahameelt ka reklaamide osas. „Neid on lihtsalt nii palju! Vaatad toiduretsepti ja siis tuleb reklaam. Praegu on valimised, siis on eriti hull!“ kurdab üks kuulajatest.
Sirp õpetab, et arvutile saab lisada reklaamiblokeerijad: „[Google] Chrome’ile [otsingumootor] on eraldi laiendus AdBlock. Selle lisamine käib üpriski lihtsalt. Võite selle kohta uurida.“
Pärast loengut vastavad noormehed lahkelt ka individuaalsetele küsimustele.
Nutimaailm laiendab silmaringi
Mart (80) kasutab nuppudega Samsungi telefoni ja palub abi sõnumi saatmisega. „Tavaliselt ma helistan. Aga Tartu ja Tallinna vahel on küllaltki kehv levi. Nagu Tartu ja Lõuna-Eesti vahel, mäed on vahel. Võib-olla WhatsAppi kaudu saaks parema ühenduse,“ arutleb Mart.
SAAB KA NII: Mati kasutab nuppudega telefoni ja nutindusest ei huvitu.
(Maria Kilk)
Härra, kes oma nime avaldada ei soovi, võttis loengusse kaasa tahvelarvuti. „Sotsiaalmeedia, veebipõhine suhtlusvahend,“ on ta paberile üles märkinud.
„Ma ei tea midagi! Kõik on ära ununenud!“ ütleb härra, kes tegelikult ühtteist siiski oskab. Ta näitab, kuidas avab internetiotsingu ja loeb e-kirju.
Allev tunnistab, et sotsiaalmeediat oli keeruline loengus käsitleda. „Me ei teadnud täpselt, millest rääkida. Tegime ülevaate, aga detailidesse ei laskunud, sest neil on kõigil erinev tase ja erinevad seadmed,“ ütleb ta.
Allevi sõnul on mõni eakas väga osav ja digimaailmaga sina peal, teine ei oma arvutit ega nuputelefoni. „Kindlasti on eakaid, kes tahavad lihtsalt kodus istuda ja seebikaid vaadata. Päevakeskuste külastajad üritavad aga maailmaga kaasas käia.“
Asta Tamm (76) murrab stereotüüpe. Ta kasutab kõige rohkem Facebooki, aga veedab ka palju aega TikTokis. Rootsis elava pojaga suhtleb WhatsAppi kaudu, sest siis ei pea välismaale sõnumisaatmise eest maksma.
EAKAASLASTELE EESKUJUKS: Asta Tamm vaatab telefonist TikToki ja tunnistab, et on nutisõltlane.
(Maria Kilk)
Asta postitab Facebooki ja YouTube’i videoid oma juhendatavast tantsutrupist Rõõmurullid. Samuti kuulub Asta eakaid koondavasse Facebooki gruppi „Aktiivsed, kõbusad, lõbusad“. See on vanemaealiste kogukond, mis sündiski just sotsiaalmeedias. Ent kohtutakse ka päriselus: näiteks sel laupäeval Tartus Ränduri pubis.
Asta vaatab sotsiaalmeediast Maksim Galkini ja Alla Pugatšova videoid. „Sellest see [huvi sotsiaalmeedia vastu] alguse sai. Nüüd tuleb mul hästi palju videoid [Türgit ja Süüriat tabanud] maavärinast ja Ukraina sõjast.“
„Veedan päevas neli tundi telefonis. Mul on tõesti vist sõltuvus juba!“ naerab Asta.
Astal ei ole eakaaslasi – peale kaks aastat noorema õe –, kes sama palju aega sotsiaalmeedias veedaksid. Ta tunneb, et tänu sellele on tal laiem silmaring. „Mu kõige noorem poeg on 42, tema tutvustas mulle nutitelefoni. Ma ei uskunud, et seda kasutama hakkan!“ muljetab seitsmekordne vanavanaema.
Digiringid üle Eesti
Allev unistab, et õpilasfirma laienekes teistessegi linnadesse ja valdadesse. Samuti loodab ta, et omavalitsused hakkavad digitundide eest maksma. Veebruaris Tähtvere päevakeskuses antavad loengud maksab eakate eest kinni päevakeskus. Edaspidi tuleb huvilistel oma taskust välja käia viis eurot korrast.
Noormehed pakuvad ka individuaaltunde, esimene tund maksab 15 eurot. Seni on nad käinud umbes kümne eaka kodus. Digiabil ei ole veel oma veebilehte, aga Tartu sotsiaaltöötajad jagavad õpilasfirma flaiereid potentsiaalsetele huvilistele.
Päevakeskuse juhataja Reet Näkk-Kupitsal on väga hea meel, et poisid päevakeskuses käivad. „Nagu näha, rahvast ikka käib!“ ütleb Näkk-Kubits. „Väga hea algatus ja väga tublid poisid!“
VÄGA TUBLID POISID! Päevakeskuse juhataja Reet Näkk-Kupits kiidab koolinoorte algatust.
(Maria Kilk)
Näkk-Kupits ütleb, et varemgi on tuldud tema käest abi küsimas. „Aga ega ma ise ka nii osav pole!“ naerab ta. „See [õpilasfirma] lahendus on väga hea!“
Päevakeskuses tegutseb 19 ringi, kõik pilgeni täis. Varsti peab maja suuremaks ehitama, kommenteerib üks töötajatest.
Eelmisel nädalal võttis digitunnist osa 16 inimest, sel esmaspäeval juba 22. Järgmine loeng Tähtvere päevakeskuses toimub 20. veebruaril ja juttu tuleb interneti ohutusest.


Telia blokeeris Eestis üle 2,5 miljoni petukõneTALLINN, 15. veebruar, BNS - Telia turbesüsteemid blokeerisid 2022. aastal enam kui 2,5 miljonit välismaalt tehtud petukõnet, mis olid suunatud Eesti inimeste ja ettevõtete vastu.
Telia riskijuhi Andreas Meistri sõnul kasvas läinud aastal nii erinevate küberrünnakute kui petuskeemide hulk ning erandiks polnud ka petukõned. „Kahjuks on selliste petukõnede trend kasvav ning neid proovitakse meie klientide suunal teha igapäevaselt,“ märkis Meister.
Kokku blokeerisid Telia turbesüsteemid terve 2022. aasta peale 2,51 miljonit kõnet. Tegu oli niinimetatud Wangiri kõnedega, mida tuntakse ka kui ühesekundi või vastamata kõnedena. Selliste kõnede eesmärk on teha lühike vastamata kõne ja meelitada inimesi helistama tagasi tundmatule välismaisele numbrile, millega kaasneb helistajale hiljem üldjuhul märkimisväärne arve.
Telia riskijuhi sõnul on Telia Company grupi üleselt juba aastaid kasutuses masskõnede tõkestamise süsteem, mis võimaldab Wangiri kõnesid tuvastada ja blokeerida.
„Tänu sellele lahendusele takistame Eestis igas kuus suurel hulgal Wangiri kõnesid. Kuna Eesti on väike riik, pole meie suunas tehtavate petukõnede hulk ka väga suur. Näiteks Rootsi suunal blokeeris Telia läinud aastal ligi 30 miljonit Wangiri kõnet, Norras aga koguni üle 70 miljoni,“ lisas Meister.
Riike, kust eelmisel aastal Eestisse Wangiri kõnesid tehti, on üle terve maailma. Samas kõige suurem hulk petukõnedest, mille Telia turvafiltrid blokeerisid, tuli Rootsist, Soomest, Tšehhist, Leedust, Iirimaalt, Lätist, Poolast, Hollandist ja Austriast. Samas pärines petukõnesid Eesti jaoks ka üsna vähetuntud riikidest nagu näiteks Senegal, Tansaania, Tuneesia, Sudaan ja paljud teised.
Telia riskijuhi Andreas Meistri sõnul ei tasu välismaalt tulnud tundmatutele numbritele ise tagasi helistada.
„Wangiri kõne tunneb tavaliselt ära selle järgi, et need tulevad mõne välismaise suunakoodiga numbrilt ning kõne kutsung on nii lühike, et inimene ei jõua sellele isegi vastata. Kui ka inimese mõni lähedane on samal ajal välisreisil ning kõne saaja pole kindel, kas talle helistab välismaiselt numbrilt pereliige või sõber, saab alati sellele inimesele kontrolliks saata näiteks SMS-i,“ soovitas Meister.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service