Investor Akim Arhipovi iduportfell: kolme aastaga 17 investeeringut ja üks exitEttevõtja ja äriingel Akim Arhipov on tegelenud investeerimisega tõsisemalt alles viimased kolm aastat, aga tänaseks on tema portfellis kokku juba 17 idufirmat. Arhipov ise usub, et kõige edukamad portfelliettevõtted on alles selgumisel.
PRO tellijale
Sellest, kuidas Arhipov paar aastat tagasi investeerimiseni jõudis, saab lähemalt lugeda siin. Täna tõdeb ta DigiPRO-le oma 17 investeeringust rääkides, et ei oskagi nende seast esimese hooga lemmikut valida ja kinnitab, et kõik tema portfelliidud on toredad. “Lemmikuid valida on raske, sest olen investeerinud alles nii vähe aega. Pikas perspektiivis need kõige edukamad alles selguvad,” selgitab ta.
Öeldakse, et jänesed šampust ei joo. Ja tulevik on julgete päralt. DigiPRO artiklisarjas “Ükssarvikute kasvatajad” tutvustame Eesti tänase startup-maastiku kõige olulisemaid riskiinvestoreid, kelle julgus oma raha just idufirmadesse paigutada on aidanud siinsel ettevõtlusel õitseda.
Samas toob ta esile oma esimese investeeringu Läti ettevõttesse Atom Mobility, kuhu süstiti raha koos Kristjan Raudaga. Arhipov usub, et mobiilsus on aina kasvav valdkond, mida kannab tulevikus veelgi suurem edu.
“Olen neid kolm aastat jälginud ja nad on väga edukad – lisavad aina uusi tooteid ja kasvavad,” räägib Arhipov. “Atomi asutajad on eelkõige ka tugevad, ei allu survele ja ei tule vastu suvalistele kompromissidele.”
Arhipovi sõnul võlusid teda Atom Mobility puhul eelkõige asutajad, kes on kasvanud sarnases keskkonnas tema endaga. Samuti meeldib talle asutajate läbipaistev tegutsemine. “Nad ei rääkinud ainult edust, vaid ka ebaõnnestumisest,” lisab ta.
Punaseid lippe ignoreerides tehtud rahasüst
Kui rääkida pettumust valmistanud idufirmadest, siis Arhipov nimesid ei avalda, küll aga toob ta näiteks ühe olukorra, kus oleks ise pidanud tähelepanelikum olema.
“Kui ma ettevõttega kohtusin, siis olin üsna vaimustuses, sest nende turg kasvas hästi ja mõtlesin, et kasutan nende teenuseid igapäevaselt. Kohtusin ka asutajate ja investoritega, kes olid väga prominentsed,” meenutab Arhipov.
“Mäletan, et tegelikult mulle ettevõtte valuatsioon ei meeldinud, aga arvasin, et turg on tõusuteel ja kui vaja, siis neil on võimalus teha pivot.”
Hiljaaegu sulges see ettevõte aga oma arenduse ning Arhipov sai aru, et oli oma investeeringu teinud kutsikavaimustusest ja punaseid lippe ignoreerides. “Ütlen ausalt, need asutajad on sellise profiiliga, et sobivad juba edukasse ettevõttesse, mitte varajases staadiumis idufirmasse,” ütleb Arhipov.
Tema sõnul polegi idufirmandus kõigi jaoks. Inimesed küll arvavad, et see on hea viis raha tegemiseks või millegi ehitamiseks, aga ei arvesta selle valdkonna keerukusega. “99% inimestele ma seda ei soovitaks – sa pead olema enesekindel, vaimselt terve ja vastupidav, sest raskeid olukordi on palju,” selgitab ta.
Esimene exit
Arhipov on teinud oma lühikese investorikarjääri jooksul ka esimese exit’i. Tegemist on USA ettevõttega PeerBoard, mis arendas kogukonnatarkvara ja müüdi maha Kanada ettevõttele Docebo.
“See oli hea ja üsna kiire exit. Investeerisin ja kõigest kuue kuuga müüdi ettevõte maha,” räägib Arhipov.
Numbreid ta ei avalda, kuid ütleb, et tegemist oli kaks korda suurema summaga, kui see, mis ta algselt ettevõttesse investeeris. “Ettevõttel läheb hästi ja on üleminekuperioodil,” lisab ta.
AKIM ARHIPOVI IDUPORTFELL
1. Filmustage
Filmustage on USA ettevõte, mis võimaldab filmi -ja videotegijatel luua oma projektid paari klõpsuga. Sisuliselt ehitab ettevõte platvormi, kus tegijad saavad üles laadida oma skripti PDF-vormingus ning see jaotatakse automaatselt vajalikeks kategooritakseks: osatäitjad, rekvisiidid, asukohad, grimm jne. Teisisõnu automatiseeritakse varasemalt paberi ja pliiatsiga või Excelis tehtav töö.
Ettevõte on kaasanud kaks rahastusringi – kokku 550 000 eurot. Viimane rahastusring toimus 2023. aasta märtsis ning investeerimisringis osales neli investorit, nende seas Vesta Capital ja Geek Ventures.
2. PeerBoard (exit)
USA-s 2019. aastal Mikhail Larionovi poolt asutatud PeetBoard on ettevõte, mis arendas “plug and play” kogukonnatarkvara. Ettevõte tegi kokku kolm rahastusringi, millest viimane toimus 2020. aasta oktoobris.
2023. aasta aprillis ostis PeerBoardi ära Kanada ettevõte Docebo. Summat ei avaldatud, kuid sellega tegi ettevõttest exit’i ka Akim Arhipov.
Katana juhtkond: Hannes Kert, Kristi Schumann, Brett Astrid Võmma, Priit
Kaasik, Gristel Tali, Kristjan Vilosius, Oliver Vesi. (c) Foto: Katana
3. KatanaMRP
2017. aastal asutatud idufirma Katana MRP arendab tootmistarkvara ja teeb koostööd 1500 tootmisettevõttega USA-st Uus-Meremaani. Ettevõtte (Katana Technologies OÜ) asutajateks on Kristjan Vilosius, Hannes Kert ja Priit Kaasik.
Katana on kaasanud riskikapitalifondidelt ja ingelinvestoritelt praeguseks kokku üle 51 miljoni dollari. 2022. aasta oktoobris kogus Katana B-seeria rahastusringis 35 miljonit dollarit.
Teatmik.ee andmetel töötab Katanas selle aasta esimese kvartali seisuga 113 inimest ja 2022. aastal oli ettevõttel maksustatavat käivet kokku 6,5 miljonit eurot. 2021. aasta aruandes kirjutatakse, et ettevõtte müügitulu oli 1,8 miljonit eurot, aasta aga lõpetati üle 4 miljoni eurose kahjumiga.
Majandusaasta aruandes kirjutab ettevõte, et keskendus 2021. aastal 2021. aastal peamiselt tarkvara arendamisele ja selle müügile üle maailma. Katana asutas 2021. aastal Kanadas tütarettevõtte Katana Technologies Ltd, kuid 2021. aastal tütarettevõttes majandustegevust ei toimunud. 2022. aastaks lubas ettevõte jätkata kiiret kasvu ning tootearendusse panustamist.
4. Swag42
Swag42 on Poola ettevõte, mis asutati 2019. aastal Sandra ja Alexander Bondare poolt. Ettevõte arendab tellimisplatvormi, et ärikliendid saaksid tellida kingitusi ja meeneid. Kõik korraldatakse tellija eest ära, alustades materjalidest lõpetades tarnimisega.
5. Bolt
2013. aastal vendade Villigute asutatud idufirma Bolt on eelkõige tuntud oma taksovahendusteenuse poolest ning tänasel päeval ka tõukerataste, elektrirataste renditeenuse ja kullerteenuse arendamise kaudu. 2018. aastal sai idufirmast ükssarvik.
Eestis tegutseb Bolt tööandjana kahe suure ärikehana: Bolt Technology OÜ-s, kus töötab viimastel andmetel 477 inimest. Bolt Operations OÜ-s, kus töötab viimase kvartali seisuga 808 töötajat. Ehk et Bolti Eesti filiaalis töötab täna kokku 1285 inimest.
Bolti emafirma on Bolt Technology OÜ, mille 2021. aasta müügitulu oli kokku 500,8 miljonit eurot, koondkahjum 547,2 miljonit eurot.
Bolt Technology OÜ kirjutab oma 2021. aasta aruandes tunamullu jätkati kiire laienemisega ning tegutseti enam 400 linnas ja rohkem kui 45 riigis. Lisaks laienemisele lisati juurde ka uusi teenuseid: Bolt Drive ja Bolt Market. “Pakume nüüdseks kokku viit teenust, mis aitavad veelgi enam kinnistada Bolti positsiooni Euroopa esimese superäpina,” kirjutab ettevõte.
“2021. aasta jooksul sai Boltist Euroopa suurim kergliikurite rendi operaator, mis tegutses hooaja kõrghetkel 20 riigis ja üle 170 linnas – see näitab meie pühendumust liikuda säästvamate transpordiliikide suunas,” kirjutab Bolt aastaaruandes.
Äsja avaldatud mulluses aruandes on näha, et viimase pooleteise aastaga on Bolt astunud olulise sammu edasi kasumlikkuse poole – tänaseks on kahjumit vähendatud  72,9 miljonile eurole, käivet aga kasvatatud 1,3 miljardi euroni.
Ettevõtte juht Markus Villig on lubanud Bolti kasumisse viia juba järgneva 12 kuu jooksul. Börsile soovitakse minna 2025. aastal.
RecruitLabi tuumiktiim.Foto: Jake Farra
6. RecruitLab
2020. aastal Paavo Heili, Marie Evarti ja Karl-Sander Erssi loodud idufirma RecruitLab aitab ettevõtteid värbamisel – sisuliselt lubab ettevõte automatiseerida kõik värbamisprotsessid, mida üldse on võimalik automatiseerida.
Teatmik.ee andmetel tegi RecruitLab (Recruitment Software OÜ) 2022. aastal 304 900 eurot maksustatavat käivet. 2021. aasta majandusaruande kohaselt oli ettevõtte müügitulu tunamullu 71 500 eurot, kahjumisse jäädi aga 173 600 euroga. 2023. aasta esimese kvartali järgi töötab ettevõttes 11 inimest.
RecruitLab on kokku kaasanud 2,2 miljonit eurot. Viimane rahastusring toimus 2022. aasta augustis, mil ettevõte kaasas 1,9 miljonit eurot.
7. Modash
Modash on Eesti idufirma, mis võimaldab ettevõtetel suunamudijate abiga oma käivet kasvatada. Sisuliselt loob ettevõte kogu maailma mõjuisikute andmebaasi.
2023. aasta esimese kvartali seisuga töötab ettevõttes üheksa inimest ja 2022. aastal oli ettevõttel maksustatavat käivet kokku 2,5 miljonit eurot. Majandusaasta aruande järgi oli ettevõttel 2021. aastal müügitulu kokku üle 720 500 eurot, kasum suisa 396 000 eurot.
Modash OÜ kirjutab 2021. aasta aruandes, et ettevõte suutis tunamullu oma tulusid ja kliendibaasi oluliselt kasvatada.
“Oleme süvendanud olemasolevaid tootepakkumisi ja tutvustanud uusi. Samuti suurendasime oma töötajate arvu üha kõrgema taseme konsultantidega. Oleme lisanud oma meeskonda fantastilisi vanemeksperte turunduses, müügis ja tehnilistel ametikohtadel. Oleme samal ajal parandanud oma tegevuse efektiivsust ja ettevõte teenib jätkuvalt puhaskasumit.”
Samas tuuakse aruandes välja, et neidki mõjutavad makromajanduslikud olud, mistõttu on teatud segmentides kasv tunduvalt aeglasem kui algselt eeldati. “Järgmise 6-9 kuu jooksul loodame lisada 1 000 000 USD iga-aastasesse korduvasse tulusse. Loodame lõpetada 2023. aasta kogutuluga 9 000 000 USD,” kirjutab ettevõte.
Insly tiim.Foto: Insly
8. Insly
Ettevõtja Risto Rossar asutas pilvepõhise kindlustustarkvara idufirma Insly pärast seda, kui oli oma 2000. aastal asutatud kindlustusfirma IIZI 2014. aastal maha müünud. Tänaseks pakub idufirma oma teenust juba 1000 kliendile.
Ettevõte kaasas oma viimase kapitaliringi, 1,1-miljonilise bridge-rahastuse vooru mullu sügisel. Poole sellest summast panustasid olemasolevad investorid — Concentric ja Uniqa Ventures — ning teise poole inglid sündikaadist Fund Fellow Founders. Sellega on idufirma täna kaasanud kokku 5,8 miljonit eurot.
2021. aasta majandusaruandes ütleb Insly OÜ, et teenis tunamullu müügitulu enam kui 2,4 miljoni euro jagu, sealjuures kujunes perioodi puhaskasumiks 117 300 eurot.
2020. aastal oli ettevõtte käive 1,5 miljonit ja kahjum 131 000 eurot. Majandusaasta aruandes nenditakse, et müügitulu kasv võrreldes 2020. aastaga oli seotud siirdehindade muutusest emaettevõttega (Insly Ltd). Teatmik.ee andmetel teenis idufirma 2022. aastal maksustatavat käivet 4 miljonit eurot.
9. Apata
Apata on 2021. aastal Iirimaal Niall Hogani ja Shekinah Adewumi poolt asutatud ettevõte, mis loob lahendust fintech ettevõtetele, et võidelda finantskuritegevuse vastu.
Ettevõtte viimane rahastusring toimus 2022. aasta mais, kui kaasati kokku 3,5 miljonit dollarit.
10. Scramble
Scramble on 2020. aastal Kamil Kurmakayevi poolt asutatud Eesti idufirma, mis ehitab laenuplatvormi, mis võimaldab ettevõtetel laenu saada. 2023. aasta esimese kvartali järgi töötab ettevõttes üks inimene.
Ettevõte on kokku teinud 10 rahastusringi ning on kokku kaasanud pea 383 000 eurot. Teatmik.ee andmetel oli Scramble OÜ 2022. aasta maksustatav käive kokku libi 8000 eurot. 2021. aastal oli ettevõtte müügikäive kokku 42 700 eurot, kahjum jäi aga 192 100 euro juurde. 2021. aasta jooksul kaasas Scramble konverteeritavate laenude kaudu 700 000 eurot.
“2021. aastal jätkas ettevõte teenuse prototüübi (mida tavaliselt nimetatakse minimaalseks elujõuliseks tooteks) testimist ja turu reaktsiooni hindamist ettevõtte pakkumisele erinevate investorite ja alustavate ettevõtete segmentide seas. Aasta jooksul viis ettevõte sisse muudatusi tootepakkumises (finantstingimused ja riskimaandamisviis stardilaenu tootele), rakenduste veebilehe liidesesse, klientide otsingu- ja hankimismeetoditesse,” kirjutab ettevõte aastaaruandes.
2021. aastal arendas ettevõte aktiivselt kliendisuhtluskanaleid, sealhulgas ettevõtte sotsiaalmeedia kontosid Instagramis, Facebookis, LinkedInis ja kliendivestlusgruppe Telegramis ning Facebookis. 2021. aastal registreeris end platvormile 76 eraklienti ja 3 äriklienti.
DriveXi tiim.Foto: DriveX
11. DriveX
2019. aastal Rauno Siguri, Kentti Koppeli ja Valter Lälli asutatud DriveX Technologies pakub tehisintellektiga varustatud tarkvaralahendust, mille abil on võimalik fikseerida sõiduki seisukord näiteks kindlustusfirma ülevaatuseks, ilma et autot peaks koduõuest välja ajamagi.
Praeguseks mitmesse Euroopa riiki laienenud ettevõte kaasas aasta tagasi miljon dollarit ehk üle 900 000 euro. Vooru juhtis Tšehhi riskikapitaliettevõte DEPO Ventures, osales ka Silicon Valley hinnatumaid riskikapitalifonde Plug and Play Ventures. Ettevõte kaasas raha ka 2020. aastal, toona kuulusid 200 000 euro suuruse rahastusringi investorite hulka ka Taavi Rõivas ja Kristjan Rahu.
2021. aasta majandusaruandes kirjutab DriveX Technologies OÜ, et tunamullu jäädi kahjumisse üle 211 00 euroga, müügitulu teeniti 58 500 eurot. Maksuametile esitatud andmete järgi oli ettevõtte käive 2022. aastal 196 200 eurot ning idufirmas töötas 6 inimest.
12. Membo
Endise Wise’i töötaja Vahur Hanseni ja Paula Kinki asutatud Membo ehitab virtuaalset toidukauba turuplatsi. 2021. aastal valiti idufirma Ameerika ühe hinnatuma ärikiirendi Y Combinator programmi.
Ettevõte on kokku teinud ühe rahasturingi, milles kaasati 90 000 eurot. Selle aasta esimeses kvartalis tegi Membo OÜ töötajate poolest tõsise languse – kui 2022. aasta viimases kvartalis töötas Membos 16 inimest, siis selle aasta esimeses kvartalis vaid kuus.
2022. aastal oli Membol maksustatavat käivet hinnanguliselt kokku 1,6 miljonit eurot. Aastaaruande järgi oli Membo 2021. aasta müügitulu kokku 285 600 eurot, kahjumit see-eest 391 200 eurot. Teatmik.ee andmetel on Membol ka 16 194 euro suurune maksuvõlg.
Membo kirjutas majandusaasta aruandes, et ettevõte kasvas vahemikus 2020-2021 detsember 20-kordselt. “Antud aasta möödus meeletu kiirusega ning meie suurimaks väljakutseks oli üha suurenevate tellimuste mahtude edukalt ära teenindamine. Kaasasime ning kaasame ka edaspidi investoritelt täiendavat kapitali, et võimendada kasvu, laieneda üle terve eesti ning hiljem ka üle terve Euroopa.”
Votemo tiim.Foto: Votemo
13. Votemo
2018. aastal asutatud idufirma Votemo arendab interaktiivseid publiku kaasamise lahendusi hübriid- ja virtuaalsündmustele, striimijatele ning televisioonile.
Asutajad Dagmar Mäe, Maarit Mäeveer ja Tõnis Vassar panid Votemole aluse sooviga pakkuda tele-eetris jooksvatele otsesaadetele erinevaid kaasamislahendusi. 2018. aastal sai idufirma selleks 150 000-eurose investeeringu ka sideettevõttelt Levira AS. 2020. aastal muudeti ärisuunda ning sellest ajast peale on ettevõte keskendunud hoopis üritussektorile.
2022. aastal teatas Votemo, et on värskes seemneringis rahvusvahelistelt ja kohalikelt investoritelt kaasanud 250 000 eurot. Vooru juhtis äsja uue investorvõrgustikuga lagedale tulnud Akim Arhipov. Uue rahastusega plaaniti värvata suurem müügimeeskond, hoogustada arenenud turundus- ja müügitegevusi ning laiendada oma äri.
Hiljuti teatas ettevõte, et on üks kolmest Eesti idust, kes valiti ka maailmakuulsasse Techstars Stockholmi kiirendiprogrammi. Seal osalemisega kaasneb 120 000 dollari suurune rahasüst.
Majandusperioodil, mis kestis 2021. aasta septembrist 2022. aasta augustini, teeniti müügitulu ligi 31 500 eurot. Kahjumisse jäi ettevõte ligi 241 200 euroga.
14. Coursy
2019. aastal Agu Remmelgi ja Sven Kristjanseni asutatud Coursy.io on töötajate koolitamise tõhustamiseks loodud e-õppe keskkond.
Ettevõte on kokku teinud neli rahastusringi, millest viimane toimus 2022. aasta sügisel, kui kaasati 600 000 eurot. Ettevõtte investoriteks on Soome riskikapitalifond Gorilla Capital ja Thorgate Ventures.
Teatmik.ee andmetel töötab ettevõttes 2023. aasta esimese kvartali seisuga kuus inimest. 2022. aastal oli ettevõttel hinnangulist maksustatavat käivet kokku 389 600 eurot. Aastaaruande kohaselt oli Coursy 2021. aasta müügitulu kokku 275 600 eurot, millega jäädi aasta lõpus kahjumisse 84 800 euroga.
“2021. aastal kasvatas ettevõttel klientide arvu 50% võrra ja tugevdas liidripositsioon Eestis ning Baltikumis. Ettevõtte klientide hulka kuuluvad Eesti suuremad haiglad, jaekaubandusketid ja muud ettevõtted. Baltikumi suuremad kliendid on finants-, jaekaubandus ja tootmissektorist,” kirjutab ettevõte aruandes.
15. imagiLabs
imagiLabs on 2018. aastal asutatud Rootsi ettevõte, mis loob äppi, et õpetada noortele programmeerimist läbi mängude. Ettevõtte asutajateks on Beatrice Lonascu ja Dora Palfi.
Ettevõte on kokku teinud viis rahastusringi ning kaasanud sellega ligikaudu 414 000 eurot. Lisaks Akim Arhipovile on idufirmale hoogu andnud ka Kristel Kruustük.
16. Jeff App
Läti idufirma loodud Jeff App on SaaS-põhimõttel töötav platvorm, mille eesmärgiks on ühendada pangandusteenustest seni kõrvale jäänud inimesed läbi mobiilirakenduse otse finantsteenuste pakkujatega.
2021. aastal kaasas lätlaste idufirma EstBAN-i sündikaadi eestvedamisel 840 000 eurot. Ringiga liitusid ka Startup Wise Guys, Taavi Tamkivi ja mitmed teised äriinglid. Sellele järgnes 1,5 miljoni dollariline jätkuinvesteering, mida juhtis J12 Ventures.
17. Atom Mobility
Atom Mobility asutas 2018. aastal Arturs Burnins, et anda ettevõtjatele võimalus käivitada oma sõidukite jagamise ja rentimise platvorme. Sellega vähendab idufirma teiste ettevõtjate peavalu uute lahenduste loomisel.
Ettevõte on praeguseks kokku kaasanud 465 800 eurot. Viimane rahastusring toimus kaks aastat tagasi ja siis kaasas ettevõte 137 000 eurot.
Startup Wise Guys valiti Global Startup Awardsil maailma parimaks kiirendiks.Foto: GSA
18. Startup Wise Guys
2012. aastal Tallinnas asutatud Startup Wise Guys on B2B-suunitlusega ärikiirendi, mille abil on aastate jooksul lendu tõusnud sadu idufirmasid. Lisaks B2B valdkonnale pakutakse tuge ka finantstehnoloogia, küberturvalisuse, AR/VR, jätkusuutlikkuse ja “tööstus 4.0” suunitlusega idufirmadele.
Varasemalt on nende kiirendis osalenud sellised idufirmad nagu VitalFields, Stebby ja MRPeasy. 2022. aasta lõpus valis Financial Timesi äriportaal Sifted Startup Wise Guysi ka Euroopa viie parima ärikiirendi hulka.
2023. aasta alguses kaasas Startup Wise Guys 25 miljonit eurot oma uutesse fondidesse, mille eesmärk on investeerida turgudel, kus on suurim potentsiaal kapitaliinvesteeringuteks. Startup Wise Guys on praeguseks kogunud 14 fondi kaudu kokku 74,9 miljonit eurot.
Startup Wise Guysil on Eestis kolm aktiivset ärikeha. Neist ühe, Wise Guys Ventures OÜ viimase majandusaasta aruande andmetel oli fondi 2021. aasta müügikäive 396 200 eurot, kasumisse jäädi ligi 16 500 euroga. Teatmik.ee andmetel selles juriidilises kehas ühtegi töötajat pole registeeritud. 2022. aastal oli ettevõtte hinnanguline maksustatav käive 3,8 miljonit eurot.
Startup Wise Guysiga on seotud ka juriidiline keha Wise Guys Holding OÜ, kus Teatmik.ee andmetel töötas 2023. aasta esimeses kvartalis üheksa inimest. Majandusaasta aruande järgi oli Wise Guys Holding OÜ müügikäive 2021. aastal 1,6 miljonit eurot, kahjumisse jäädi 313 000 euroga. Teatmik.ee andmetel oli selle juriidilise keha hinnanguline maksustatav käive 2022. aastal 109 800 eurot.
Fondiga on seotud ka kolmas juriidiline keha Wise Guys Fund SPV 1 OÜ, millega aktiivselt investeeringuid ei tehta, vaid hallatakse olemasolevaid investeeringuid. Sellel juriidilisel kehal puuduvad ka töötajaid. 2021. aasta aruande kohaselt tegi Wise Guys Fund SPV 1 OÜ müügikäivet 100 eurot. Kasumit teeniti kokku 172 200 eurot.


RIA kutsub inimesi üles testima oma IT-vaatlikkustRiigi Infosüsteemi Amet (RIA) pöörab juulis aset leidva küberteadlikkuse tõstmise kampaaniaga tähelepanu ohtudele, mis Eesti inimesi küberruumis varitsevad ning mille tõttu meie ettevõtted ja inimesed võivad jäävad ilma olulistest andmetest, kontodest ja rahast.
Kampaaniaga kutsutakse inimesi üles oma harjumuspärast käitumist teadlikumalt jälgima ning testima oma IT-teadmisi www.itvaatlik.ee/test lehel.
“Teated sellest, kuidas keegi on jäänud internetis ilma oma rahast, on muutunud igapäevaseks. Need summad ei ole väikesed, ulatudes teinekord tuhandete eurodeni. Kahjuks teevad inimesed oma hooletuse või teadmatusega tihti küberkurjategijate elu väga palju lihtsamaks. Oleme mitme aasta vältel näinud, et suurem teadlikkus küberruumis varitsevatest ohtudest aitab kaitsta nii inimest ennast kui ka terveid süsteeme,” märkis RIA analüüsi- ja ennetusosakonna juht Märt Hiietamm.
Alates juunist on kõigile kättesaadav küberteadlikkuse test veebilehel www.itvaatlik.ee/test. Kaasahaaravate ja praktiliste õppevideote abil selgitatakse, kuidas ennast levinumate küberohtude eest kaitsta ning enda teadmisi saab proovile panna läbides 12 küsimusega testi. Test on jõukohane kõigile, ka neile, kes igapäevaselt internetis ei toimeta.
“Väga paljud pettused ja muud küberintsidendid oleks olemata, kui inimesed järgiks küberhügieeni põhireegleid. Just nende selgitamiseks ja kinnistamiseks ongi videod ja test mõeldud,” sõnas Märt Hiietamm.
Kampaania kestab 4. augustini ning kampaania sõnumeid kohtab nii tänavapildis kui ka meediakanalites. Lisaks stardib 3. juulil ka 10-osaline küberturvalisuse saatesari nimega „Ohtlik klikk“, mis läheb igal esmaspäeval eetrisse Kuku Raadios. Saatesarja eesmärk on teavitada elanikke ohtudest ja murekohtadest küberruumis ning isiklikust vastutusest küberintsidentide ennetamisel ja tagajärgedega tegelemisel.
Selle aasta esimese viie kuu jooksul registreeris RIA ca 550 õngitsuslehte, mille kaudu petavad kelmid inimestelt välja pangakaardi andmeid ja PIN-koode. Registreerisime ka ca 1200 intsidenti, millel oli mõju andmete või infosüsteemide konfidentsiaalsusele ja käideldavusele, ning tuvastasime ca 5000 seadet, mis oli pahavaraga nakatunud.
Mõned näited küberrünnakutest:
Mais teavitati CERT-EE-d rohkelt erinevate teenusepakkujate nimel saadetud sõnumitest, milles olev link viis kurjategijate loodud andmeid koguvale lehele. Eriti tihti tehti seda postiteenuste pakkujate nimel. Aasta alguses oli senisest enam ka Smart-ID kasutajaandmete õngitsusi.
Kasvab e-posti või sotsiaalmeedia kontode ülevõtmine. Üldjuhul ei saa kasutaja enam ise enda kontole ligi, sest seotud e-posti aadress ja parool on ära vahetatud ning ligipääsu taastamine on küllalt keeruline. Tihti on e-posti kontoga seotud paljude teiste keskkondade paroolide taastamine, mis annab ründajale võimaluse ka need salasõnad ära muuta.
Mais sattus küberrünnaku ohvriks tuntud tehnoloogiatootja veebipood, mille käigus paigaldati lehele pahaloomuline skript. Rünnak oli võimalik, sest ohver ei olnud uuendanud tarkvara.
Ülikoolide nimel saadetakse kirju, millele oli lisatud manusena troojan-tüüpi pahavaraga nakatunud DOCX-failid, mille avamisel on ründajal võimalik saada ligipääs kasutaja seadmele.
Märtsis tabas üht Tallinnas asuvat mööblitootjat arvepettus, kui nende välismaal asuvale kliendile saadeti nende meilikonto alt kurjategijate pangarekvisiitidega arve.
Märtsis tuvastasime mitusada Eesti veebilehte, mis võisid olla RedStealer-nimelise nuhkvaraga nakatunud. Antud pahavara eesmärgiks on varastada ohvri kasutajatunnuseid ja muid tundlikke andmeid.
Veebruaris toimus ühe IT teenusepakkuja vastu lunavararünnak, mille käigus krüpteeriti serverites ja töökohaarvutites olnud andmed ning varukoopiad. Ründe tõttu katkes töö kahes ettevõttes, kellele rünnaku alla sattunud IT-firma teenuseid osutab.
Kui IT-vaatlik oled sina? Testi enda teadmisi – www.itvaatlik.ee/test
]]>


Ära saa petta – testi oma IT-vaatlikkustRiigi Infosüsteemi Ameti (RIA) küberteadlikkuse tõstmise kampaania tõmbab tähelepanu veebis varitsevatele ohtudele, mille tõttu ettevõtted ja inimesed võivad kaotada olulisi andmeid, kasutajakontosid ja raha. IT-vaatlikkuse veebilehel on selleks loodud spetsiaalne küberteadlikkuse test.
Kaheteistkümne küsimusega test on jõukohane kõigile, ka neile, kes igapäevaselt internetis ei toimeta. Samal lehel selgitatakse ka praktiliste õppevideote abil, kuidas ennast levinumate küberohtude eest kaitsta.
RIA analüüsi- ja ennetusosakonna juhi Märt Hiietamme sõnul on muutunud teated sellest, kuidas keegi on jäänud internetis ilma oma rahast, igapäevaseks. "Need summad ei ole väikesed, ulatudes teinekord tuhandete eurodeni. Kahjuks teevad inimesed oma hooletuse või teadmatusega tihti küberkurjategijate elu väga palju lihtsamaks. Oleme mitme aasta vältel näinud, et suurem teadlikkus küberruumis varitsevatest ohtudest aitab kaitsta nii inimest ennast kui ka terveid süsteeme. Paljud pettused ja muud küberintsidendid oleks olemata, kui inimesed järgiks küberhügieeni põhireegleid." ütles Hiietamm.
Kampaania kestab 4. augustini ning kampaania sõnumeid kohtab nii tänavapildis kui ka meediakanalites. Lisaks stardib esmaspäeval ka kümneosaline küberturvalisuse saatesari nimega "Ohtlik klikk", mis läheb igal esmaspäeval eetrisse Kuku Raadios.


Kuulus väljaspool sulgpalliROBERT ANTROPOV ei ole küll noorte ega täiskasvanute klassis medaleid võitnud, aga seeniorina on ta üks Eesti paremaid sulgpallureid. Antropov oli ka Eesti Sulgpalliliidu president aastatel 2008-2012. Tuntud on aga Antropov eelkõige Politseiameti peadirektorina ja Riigikogu asendusliikmena.Marina Kaljurand on tuntud kui Sotsiaaldemokraatliku erakonna juhtpoliitik, endine välisminister ja Euroopa Parlamendi liige, aga nooruses mängis ta edukalt sulgpalli. Rahvuselt venelanna (neiupõlvenimi Rajevskaja) õppis eestikeelses koolis (Tallinna 7. keskkool, praegune Inglise Kolledž) ja abiellus teise eduka Eesti sulgpallini Kalle Kaljurannaga Marina Kaljurand on Eesti meistrivõistlustelt võitnud 23 medalit, nende seas naisüksikmängu kuld aastal 1991.Prakash Padukone teenis 1983. aasta sulgpalli MM-võistlustel pronksmedali, aga tema nimi sai pigem tuntuks tütre kaudu. 1986. aastal sündinud Deepika Padukone on praegu India kino ehk „Bollywoodi" kuumimja kõrgeimalt tasustatud naisnäitleja.TAUFIK HIDAYAT, kes tõi Indoneesiale 2004. aastal olümpiakulla meeste üksikmängus ja on samal alal neli medalit (1+1+2) võitnud MM-võistlustest, astus 2018. aastal poliitikasse ja temast sai riigi ekspresidendi Susilo Bambang Yudhoyono juhitud Demokraatliku partei üks liidreid, aga juba on sulgpallistaar mässitud altkäemaksuskandaali ja tema tulevik poliitikuna ebakindel.1988. aasta juulis vapustas Indiat sulgpallur Syed Modi mõrv - kahjuks sai ta suurima kuulsuse just selle traagilise sündmuse läbi. Sulgpallurina tuli ta 1982. aastal Briti Rahvaste Ühenduse mängude võitjaks ja teenis kolm pronksi Aasia mängudelt. Tema tapmise eest sai eluaegse vanglakaristuse Bhagwati Singh, aga mõistatus jäi paljude arvates lahendamata. Väidetavalt tellisid mõrva Modi abikaasa Ameeta Kulkarni ja tolle armuke, Uttar Pradeshi osariigi spordiminister Sanjay Singh, aga neid pole süüdi mõistetud.TEKST: AJAKIRI TENNIS FOTOD: MUIS, VIKIPEEDIA, ERAKOGU


Riia linnapea lahkus, kuna ei saa enam volikogu otsuste eest vastutadaRIIA, 3. juuli, LETA-BNS – Riia linnapea Mārtiņš Staķis selgitas esmaspäeval pressikonverentsil oma tagasiastumist, tuues peapõhjuseks, et ei suuda enam Riia linnavolikogu otsuste eest vastutada.
Staķise sõnul moodustasid tema endised koalitsioonipartnerid – Uus Ühtsus, Rahvuslaste Ühendus / Läti Regioonide Liit ja Riia Kood tegelikult Üksmeelega uue koalitsiooni ja tegid otsuseid teistes kabinettides, mitte Poolt/Progressiivsete fraktsiooniga.
Seda kinnitab transpordiosakonnas toimunud võimalike rikkumiste uurimiseks uue komisjoni loomise hääletus, milles senised koalitsioonipartnerid hääletasid koos Üksmeelega. Seega ei pidanud Riia linnapea enam võimalikuks linnavolikogu otsuste eest vastutada.
Pärast linnapea ametlikku tagasiastumisavaldust tuleb see järgmisel volikogu istungil ette lugeda ja sellest hetkest ei ole Staķis enam esimees. Volikogu istung on kavas järgmisel nädalal, kuid võidakse kokku kutsuda ka erakorraline istung.
Staķis ütles, et otsustas tagasi astuda vaid linnapea kohalt, kuid ta ei loobu oma volikogumandaadist ja jätkab tööd fraktsioonis.
Küsimusele, kas ta saaks jätkata tööd samas koalitsioonis, kuid juba lihtsaadikuna, vastas Staķis, et ei oska sellele küsimusele veel vastata, kuid "praeguse tunde järgi" mitte.
Linnapea märkis taas, et üks tema töö põhimõtteid Riia linnavolikogus on aus juhtimine, mis väljendub avatud konkurssides, munitsipaalettevõtete asjatundlikus juhtimises, sallimatuses raiskamise, korruptsiooni ja poliitiliste nominentide vastu.
Koalitsioonipartnerid püüdsid aga mõjuvaldkondi jagada nii, et teised neisse ei sekku. Näiteks soovis abilinnapea Edvards Ratnieks saavutada mõju ettevõtte Rīgas Nami üle. Staķis ei saanud sellise juhtimismudeliga nõustuda. Selline mudel oli varasemates volikogus, kui Üksmeel ja Au Teenida Riiat jagasid mõjuvaldkonnad omavahel ära ning see tõi kaasa korruptsiooni, ütles Staķis.
Baltic News Service


Inimesed kaotasid kelmidele taas tuhandeid eurosidTALLINN, 3. juuli, BNS – Ida prefektuur uurib kelmusi, milles kannatanud jäid ilma tuhandetest eurodest.
Politseisse pöördus Ahtmes elav mees, kellele helistas kelm tutvustades end politseinikuna ning väitis, et mehe nimele on laenu võetud. Kelm palus laenu tühistamiseks mehel arvutisse alla laadida AnyDesk programmi, mida mees ka tegi. Hiljem avastas mees, et tema pangakontolt on kadunud 5400 eurot.
Politseisse pöördus Sillamäel elav mees, kellele helistas kelm läbi WhatsAppi keskkonna ja tutvustas end Swedbanki töötajana ning väitis, et mehe nimele on võetud laenu. Seejärel ühendati mees väidetava politseinikuga, kes samuti väitis, et kannatanu nimele proovitakse laenu võtta ning protsessi takistamiseks, tuleb telefoni alla laadida AnyDesk programm, mida mees ka tegi. Kannatanu sisestas oma ID kaardi koodid ning hiljem selgus, et mehe nimele võeti teisest pangast laenu 6500 eurot, millest 450 eurot kandsid kelmid teisele pangakontole üle. Ülejäänud summat kelmid aga kätte ei saanud, kuna Swedbank blokeeris tehingu kahtlase tegevuse tõttu.
Politseisse pöördus Sillamäel elav naine, kellele helistas kelm tutvustades end Swedbanki töötajana ning väitis, et naise nimele on laenu võetud. Kelmi juhendamisel sisestas kannatanu oma Smart-ID PIN koodid ning hiljem avastas, et tema nimele on laenu võetud 2000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Teated kaotatud rahast on muutunud igapäevaseks - RIA kutsub inimesi üles oma teadlikkust küberruumi ohtudest tõstmaRiigi Infosüsteemi Amet (RIA) pöörab juulis aset leidva küberteadlikkuse tõstmise kampaaniaga tähelepanu ohtudele, mis Eesti inimesi küberruumis varitsevad ning mille tõttu meie ettevõtted ja inimesed võivad jäävad ilma olulistest andmetest, kontodest ja rahast.
Kampaaniaga kutsutakse inimesi üles oma harjumuspärast käitumist teadlikumalt jälgima ning testima oma IT-teadmisi.
„Teated sellest, kuidas keegi on jäänud internetis ilma oma rahast, on muutunud igapäevaseks. Need summad ei ole väikesed, ulatudes teinekord tuhandete eurodeni. Kahjuks teevad inimesed oma hooletuse või teadmatusega tihti küberkurjategijate elu väga palju lihtsamaks. Oleme mitme aasta vältel näinud, et suurem teadlikkus küberruumis varitsevatest ohtudest aitab kaitsta nii inimest ennast kui ka terveid süsteeme,“ märkis RIA analüüsi- ja ennetusosakonna juht Märt Hiietamm.
Alates juunist on kõigile kättesaadav küberteadlikkuse test veebilehel www.itvaatlik.ee/test. Kaasahaaravate ja praktiliste õppevideote abil selgitatakse, kuidas ennast levinumate küberohtude eest kaitsta ning enda teadmisi saab proovile panna läbides 12 küsimusega testi. Test on jõukohane kõigile, ka neile, kes igapäevaselt internetis ei toimeta.
„Väga paljud pettused ja muud küberintsidendid oleks olemata, kui inimesed järgiks küberhügieeni põhireegleid. Just nende selgitamiseks ja kinnistamiseks ongi videod ja test mõeldud,“ sõnas Märt Hiietamm.
Kampaania kestab 4. augustini ning kampaania sõnumeid kohtab nii tänavapildis kui ka meediakanalites. Lisaks stardib 3. juulil ka 10-osaline küberturvalisuse saatesari nimega „Ohtlik klikk“, mis läheb igal esmaspäeval eetrisse Kuku Raadios. Saatesarja eesmärk on teavitada elanikke ohtudest ja murekohtadest küberruumis ning isiklikust vastutusest küberintsidentide ennetamisel ja tagajärgedega tegelemisel.
Selle aasta esimese viie kuu jooksul registreeris RIA ca 550 õngitsuslehte, mille kaudu petavad kelmid inimestelt välja pangakaardi andmeid ja PIN-koode. Registreerisime ka ca 1200 intsidenti, millel oli mõju andmete või infosüsteemide konfidentsiaalsusele ja käideldavusele, ning tuvastasime ca 5000 seadet, mis oli pahavaraga nakatunud.
Mõned näited küberrünnakutest:
1. Mais teavitati CERT-EE-d rohkelt erinevate teenusepakkujate nimel saadetud sõnumitest, milles olev link viis kurjategijate loodud andmeid koguvale lehele. Eriti tihti tehti seda postiteenuste pakkujate nimel. Aasta alguses oli senisest enam ka Smart-ID kasutajaandmete õngitsusi.
2. Kasvab e-posti või sotsiaalmeedia kontode ülevõtmine. Üldjuhul ei saa kasutaja enam ise enda kontole ligi, sest seotud e-posti aadress ja parool on ära vahetatud ning ligipääsu taastamine on küllalt keeruline. Tihti on e-posti kontoga seotud paljude teiste keskkondade paroolide taastamine, mis annab ründajale võimaluse ka need salasõnad ära muuta.
3. Mais sattus küberrünnaku ohvriks tuntud tehnoloogiatootja veebipood, mille käigus paigaldati lehele pahaloomuline skript. Rünnak oli võimalik, sest ohver ei olnud uuendanud tarkvara.
4. Ülikoolide nimel saadetakse kirju, millele oli lisatud manusena troojan-tüüpi pahavaraga nakatunud DOCX-failid, mille avamisel on ründajal võimalik saada ligipääs kasutaja seadmele.
5. Märtsis tabas üht Tallinnas asuvat mööblitootjat arvepettus, kui nende välismaal asuvale kliendile saadeti nende meilikonto alt kurjategijate pangarekvisiitidega arve.
6. Märtsis tuvastasime mitusada Eesti veebilehte, mis võisid olla RedStealer-nimelise nuhkvaraga nakatunud. Antud pahavara eesmärgiks on varastada ohvri kasutajatunnuseid ja muid tundlikke andmeid.
7. Veebruaris toimus ühe IT teenusepakkuja vastu lunavararünnak, mille käigus krüpteeriti serverites ja töökohaarvutites olnud andmed ning varukoopiad. Ründe tõttu katkes töö kahes ettevõttes, kellele rünnaku alla sattunud IT-firma teenuseid osutab.
Kui IT-vaatlik oled sina? Testi enda teadmisi – www.itvaatlik.ee/test


Siim Kallas: Prigožini mässust on palju erinevaid vandenõuteooriaid. See kõik häirib mind veidiVene rahvas on sõjaleer, mille sõjakus kasvab, nagu uudised kõnelevad. Ja seda rahvast on palju. Inimelu ja kannatused ei maksa midagi. Neile on tähtis impeeriumi taastamine.
Meie rahva suur laulupidu on selleks korraks läbi. Tähelepanu pöörab mujale. Mulle helistas üks sõber: „Kuule, mis sa sellest Prigožinist arvad?“
Maailma ja Eesti ajakirjandus kubiseb erinevatest seletustest, erinevatest vandenõuteooriatest, erinevatest arvamustest. Peamine on analüüsida erinevaid vandenõuteooriaid ja Putini peatset hukku. See kõik häirib mind veidi. Poliitikas on tihti nii, et eriti tagantjärele menetletakse igasuguseid keerulisi kombinatsioone, tegelikult on asjad palju rohkem juhuslikud ja mitte nii keerulised.
Jevgeni Prigožin oli juba peaaegu rahvuskangelane, kõva sõjamees. Iga päev näitas televisioon tema nägu ja tema sõdalaste vägitükke. Tal oli palju häid tuttavaid Venemaa sõjalises ja poliitilises ladvikus. Ja Prigožin oli meeletult edev, tema enesehinnang tõusis taevasse.
Ja siis tulid sõbrad sõjaväe ja FSB kindralite hulgast ja rääkisid: „Venemaal on kõik mäda, eriti sõjaväes, aga ka poliitikas. Korruptsioon, ebakompetentsus. Jevgeni, sina oled liider. Midagi tuleb ette võtta! Võta juhtimine enda peale!“
Ja Jevgeni otsustas tegutseda. Tankid sõitsid Moskva peale. Noorukid hüüdsid: „Elagu Wagner! Elagu Jevgeni!“
Aga kõik muud tegelased olid vait. Jevgeni sõbrad, FSB ja sõjaväe kindralid olid vait. Poliitikud ka. Jevgeni sai aru, et oli teinud saatusliku eksituse. Ta sai aru, et tal ei ole palju aega elada jäänud, ja otsustas põgeneda. Kuidas ta Valgevene asjamehe rüppe sattus, seda saame hiljem teada. Siin on küll õige mitmeid variante, kuidas see toimuda võis.
KGB mehe Putini esimene reaktsioon sai ainult olla: „maha lüüa! Hävitada mässulised!“ Aga tõenäoliselt leidus nõuandjaid, kes soovitasid tal maha jahtuda. Kui läheb tõesti tulistamiseks, ei ole kindel, kuidas see lõpeb. Las parem läheb. Siis on mässul lõpp ka. Ja nii läkski.
Kas Putin kukub? Ei tea. Aga Ukraina vabadussõja seisukohalt pole see väga oluline. Ei maksa teha illusioone. Tuleb lugeda Mihhail Šiškinit („Sõda või rahu?“) ja markii de Custine`i („Kirjad Venemaalt“). Vene rahvas on sõjaleer, mille sõjakus kasvab, nagu uudised kõnelevad. Ja seda rahvast on palju. Inimelu ja kannatused ei maksa midagi. Neile on tähtis impeeriumi taastamine.
Putini propaganda on õnnestunud peamises – rahvas on üha rohkem uskuma jäänud, et Venemaale on kallale tunginud NATO, see tähendab – meie. Sõda võita pole probleem, on vaid vaja leida õige vaenlane. Nii olevat öelnud Hitler.
Hea on olla pessimist. Pessimist ei pettu kunagi, pessimisti saab alati meeldivalt üllatada. Mina küll ei arva, et sõja lõpp, sellisena, nagu tahame meie ja tahab Ukraina, saabub kergelt. Palju raskeid aegu on veel ees. Aga ma olen rõõmus, kui ma eksin.


Politsei hoiatab: inimestele tehakse politsei nimelt petukõnesidSagenenud on teated inimestelt, et politsei nimelt püüavad kelmid andmeid või raha välja petta. Politsei neid kõnesid ei tee ja need tuleb koheselt lõpetada.Alates möödunud nädala reedest on sagenenud teated, et inimestele tehakse politsei nimelt ingliskeelseid automaatkõnesid, milles öeldakse, et ID-kaardiga või erinevate andmetega on tekkinud probleeme ja selle lahendamiseks ning politseinikuga suhtlemiseks peab valima klaviatuuril number «1».
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin kinnitab, et politsei neid kõnesid ei tee. «Viimastel päevadel on inimesed massiliselt sarnaseid petukõnesid saanud. Tuletan meelde, et säärased kõned, kus väidetakse, et teie andmete või pangakontoga on tekkinud probleem, tuleb koheselt kinni vajutada,» ütles politseinik.
Tegemist ei ole uue skeemiga ja kelmid on ka varasemalt inimestele taoliselt lähenenud. «Pärast number «1» vajutamist kõne katkeb ning peagi helistab tagasi kelm, kes väidab, et on politseinik. Kõne ajal püütakse inimestelt kätte saada isiklikke andmeid, PIN-koode või palutakse inimesel kinnitada tehingud PIN-koodidega,» kirjeldas ta.

Kui saad kahtlase kõne, siis lõpeta see kohe ära:
Ära hakka põhjendama, miks kõne lõpetad, lihtsalt lõpeta kõne.
Kui kahtlaselt numbrilt uuesti helistatakse, ära võta kõne vastu ja blokeeri number.
Räägi võõrkeelsele kõnele vastu vaid eesti keeles.
Ära jaga kunagi kellelegi oma PIN 1 ja PIN 2 koode:
Neid koode ei tohi mitte kellegagi jagada, isegi panga ega politseiga.
Kui aga seda juba tegid, siis blokeeri need kiiresti.
Helista kiirelt panka ja lase kõik ülekanded blokeerida, sest keegi teine teab sinu PIN-koode ja võib hakata sinu kontolt raha varastama.
Allikas: politsei- ja piirivalveamet


Politseinikena esinevad kurjategijad teevad inimestele petukõnesidTALLINN, 3. juuli, BNS – Politsei teatel on viimastel päevadel sagenenud kaebused inimestelt, et politsei nimel püüavad kelmid andmeid või raha välja petta.
Alates möödunud reedest on sagenenud teated, et inimestele tehakse politsei nimelt ingliskeelseid automaatkõnesid, milles öeldakse, et ID-kaardiga või erinevate andmetega on tekkinud probleeme ja selle lahendamiseks ning politseinikuga suhtlemiseks peab valima klaviatuuril number üks, teatas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja esmaspäeval.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin kinnitab, et politsei neid kõnesid ei tee. "Viimastel päevadel on inimesed massiliselt sarnaseid petukõnesid saanud. Tuletan meelde, et säärased kõned, kus väidetakse, et teie andmete või pangakontoga on tekkinud probleem, tuleb koheselt kinni vajutada,“ ütles politseinik.
Tegemist ei ole uue skeemiga ja kelmid on ka varasemalt inimestele taoliselt lähenenud. "Pärast number "1“ vajutamist kõne katkeb ning peagi helistab tagasi kelm, kes väidab, et on politseinik. Kõne ajal püütakse inimestelt kätte saada isiklikke andmeid, PIN-koode või palutakse inimesel kinnitada tehingud PIN-koodidega,“ rääkis ta.
Kui tuleb kahtlase kõne, siis peab selle kohe öra lõpetama. "Ära hakka põhjendama, miks kõne lõpetad, lihtsalt lõpeta kõne; kui kahtlaselt numbrilt uuesti helistatakse, ära võta kõne vastu ja blokeeri number ning räägi võõrkeelsele kõnele vastu vaid eesti keeles," ütles pressiesindaja.
Kunagi ega kellelegi ei tohi oma PIN 1 ja PIN 2 koode jagada. "Neid koode ei tohi mitte kellegagi jagada, isegi panga ega politseiga, kui aga seda juba tegid, siis blokeeri need kiiresti.Helista kiirelt panka ja lase kõik ülekanded blokeerida, sest keegi teine teab sinu PIN-koode ja võib hakata sinu kontolt raha varastama."
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politsei hoiatab: inimestele tehakse politsei nimelt petukõnesidSagenenud on teated inimestelt, et politsei nimelt püüavad kelmid andmeid või raha välja petta. Politsei neid kõnesid ei tee ja need tuleb koheselt lõpetada.
Alates möödunud nädala reedest on sagenenud teated, et inimestele tehakse politsei nimelt ingliskeelseid automaatkõnesid, milles öeldakse, et ID-kaardiga või erinevate andmetega on tekkinud probleeme ja selle lahendamiseks ning politseinikuga suhtlemiseks peab valima klaviatuuril number „1”. Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin kinnitab, et politsei neid kõnesid ei tee. „Viimastel päevadel on inimesed massiliselt sarnaseid petukõnesid saanud. Tuletan meelde, et säärased kõned, kus väidetakse, et teie andmete või pangakontoga on tekkinud probleem, tuleb koheselt kinni vajutada,” ütles politseinik.
Tegemist ei ole uue skeemiga ja kelmid on ka varasemalt inimestele taoliselt lähenenud. „Pärast number „1” vajutamist kõne katkeb ning peagi helistab tagasi kelm, kes väidab, et on politseinik. Kõne ajal püütakse inimestelt kätte saada isiklikke andmeid, PIN-koode või palutakse inimesel kinnitada tehingud PIN-koodidega,” kirjeldas ta.
Kui saad kahtlase kõne, siis lõpeta see kohe ära:
Ära hakka põhjendama, miks kõne lõpetad, lihtsalt lõpeta kõne.
Kui kahtlaselt numbrilt uuesti helistatakse, ära võta kõne vastu ja blokeeri number.
Räägi võõrkeelsele kõnele vastu vaid eesti keeles.
Ära jaga kunagi kellelegi oma PIN 1 ja PIN 2 koode:
Neid koode ei tohi mitte kellegagi jagada, isegi panga ega politseiga.
Kui aga seda juba tegid, siis blokeeri need kiiresti.
Helista kiirelt panka ja lase kõik ülekanded blokeerida, sest keegi teine teab sinu PIN-koode ja võib hakata sinu kontolt raha varastama.


Politsei hoiatab: inimestele tehakse politsei nimelt petukõnesidFoto Pixabay
Sagenenud on teated inimestelt, et politsei nimelt püüavad kelmid andmeid või raha välja petta. Politsei neid kõnesid ei tee ja need tuleb koheselt lõpetada.
Alates möödunud nädala reedest on sagenenud teated, et inimestele tehakse politsei nimelt ingliskeelseid automaatkõnesid, milles öeldakse, et ID-kaardiga või erinevate andmetega on tekkinud probleeme ja selle lahendamiseks ning politseinikuga suhtlemiseks peab valima klaviatuuril number „1“. Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin kinnitab, et politsei neid kõnesid ei tee. „Viimastel päevadel on inimesed massiliselt sarnaseid petukõnesid saanud. Tuletan meelde, et säärased kõned, kus väidetakse, et teie andmete või pangakontoga on tekkinud probleem, tuleb koheselt kinni vajutada,“ ütles politseinik.
Tegemist ei ole uue skeemiga ja kelmid on ka varasemalt inimestele taoliselt lähenenud. „Pärast number „1“ vajutamist kõne katkeb ning peagi helistab tagasi kelm, kes väidab, et on politseinik. Kõne ajal püütakse inimestelt kätte saada isiklikke andmeid, PIN-koode või palutakse inimesel kinnitada tehingud PIN-koodidega,“ kirjeldas ta.
Kui saad kahtlase kõne, siis lõpeta see kohe ära:
Ära hakka põhjendama, miks kõne lõpetad, lihtsalt lõpeta kõne.
Kui kahtlaselt numbrilt uuesti helistatakse, ära võta kõne vastu ja blokeeri number.
Räägi võõrkeelsele kõnele vastu vaid eesti keeles.
Ära jaga kunagi kellelegi oma PIN 1 ja PIN 2 koode:
Neid koode ei tohi mitte kellegagi jagada, isegi panga ega politseiga.
Kui aga seda juba tegid, siis blokeeri need kiiresti.
Helista kiirelt panka ja lase kõik ülekanded blokeerida, sest keegi teine teab sinu PIN-koode ja võib hakata sinu kontolt raha varastama.


Politsei hoiatab: inimestele tehakse politsei nimelt petukõnesidSagenenud on teated inimestelt, et politsei nimelt püüavad kelmid andmeid või raha välja petta. Politsei neid kõnesid ei tee ja need tuleb kohe lõpetada.
Alates möödunud nädala reedest on sagenenud teated, et inimestele tehakse politsei nimelt ingliskeelseid automaatkõnesid, milles öeldakse, et ID-kaardiga või erinevate andmetega on tekkinud probleeme ja selle lahendamiseks ning politseinikuga suhtlemiseks peab valima klaviatuuril number „1“. Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin kinnitab, et politsei neid kõnesid ei tee. „Viimastel päevadel on inimesed massiliselt sarnaseid petukõnesid saanud. Tuletan meelde, et säärased kõned, kus väidetakse, et teie andmete või pangakontoga on tekkinud probleem, tuleb koheselt kinni vajutada,“ ütles politseinik.
Tegemist ei ole uue skeemiga ja kelmid on ka varasemalt inimestele taoliselt lähenenud. „Pärast number „1“ vajutamist kõne katkeb ning peagi helistab tagasi kelm, kes väidab, et on politseinik. Kõne ajal püütakse inimestelt kätte saada isiklikke andmeid, PIN-koode või palutakse inimesel kinnitada tehingud PIN-koodidega,“ kirjeldas ta.
Kui saad kahtlase kõne, siis lõpeta see kohe ära:
Ära hakka põhjendama, miks kõne lõpetad, lihtsalt lõpeta kõne.
Kui kahtlaselt numbrilt uuesti helistatakse, ära võta kõne vastu ja blokeeri number.
Räägi võõrkeelsele kõnele vastu vaid eesti keeles.
Ära jaga kunagi kellelegi oma PIN 1 ja PIN 2 koode:
Neid koode ei tohi mitte kellegagi jagada, isegi panga ega politseiga.
Kui aga seda juba tegid, siis blokeeri need kiiresti.
Helista kiirelt panka ja lase kõik ülekanded blokeerida, sest keegi teine teab sinu PIN-koode ja võib hakata sinu kontolt raha varastama.


Kolm inimesy langges kelmide ohvriksPolitseisse pöördus Ahtmes elav mees, kellele oli helistanud kelm, kes tutvustas end politseiametnikuna ning väitis, et mehe nimele on laenu võetud.Kelm palus laenu tühistamiseks mehel arvutisse alla laadida programm AnyDesk ning seda too ka tegi. Hiljem avastas mees, et tema pangakontolt on kadunud 5400 eurot.
Sillamäel elav mees pöördus politseisse pärast seda, kui talle oli läbi WhatsAppi keskkonna helistanud kelm, tutvustades end Swedbanki töötajana ning väites, et mehe nimele on võetud laenu. Seejärel ühendati mees väidetava politseiametnikuga, kes rääkis samuti, et kannatanu nimele proovitakse laenu võtta ning protsessi takistamiseks tuleb telefoni alla laadida AnyDeski programm. Seda mees ka tegi. Kannatanu sisestas oma ID-kaardi PIN-koodid ning hiljem selgus, et tema nimele oli teisest pangast võetud 6500 eurot laenu, millest 450 eurot kandsid kelmid üle teisele pangakontole. Ülejäänud summat kelmid aga kätte ei saanud, kuna kahtlase tegevuse tõttu blokeeris Swedbank tehingu.
Politseisse pöördus ka Sillamäel elav naine, kellele helistanud kelm tutvustas end Swedbanki töötajana ning väitis, et naise nimele on laenu võetud. Kelmi juhendamisel sisestas kannatanu oma Smart-ID PIN-koodid ning avastas hiljem, et tema nimele on võetud 2000 eurot laenu.
Mehed läksid korteris kaklema
1. juulil teatati politseile, et Kohtla-Järvel Aia tänava korteris lõi 25aastane meesterahvas 58aastast meest. Politsei pidas lööja kinni.
Lõi endist abikaasat
2. juulil sai politsei teate, et Kohtla-Järve Ahtme linnaosas Sõpruse tänava korteris lõi 51aastane mees oma eksabikaasat. Politsei pidas lööja kinni.


Petturid võtsid naise nimel laenuPolitseisse pöördus Vinni vallas elav naine, kelle abikaasale ja tütrele oli tulnud väidetav Pärnu maakohtu kutse, kus oli kirjas, et naine on laenufirmale võlgu.Naine ei ole aga laenu antud laenufirmast võtnud ning see on võetud tema teadmata.Kelmusega tekitatud kahju on 7000 eurot.Alles mai lõpus kaotas üks Lääne-Virumaal elav naine suure hulga raha, kui kelm sai ligipääsu tema isikuandmetele ning vormistas naise nimel laenu. Toona langes petturite saagiks 5000 eurot.(VT)


PolitseiKOHTLA-JÄRVE KORTERIS KAKLESID MEHED1. juulil teatati politseile, et Kohtla-Järvel Aia tänava korteris lõi 25aastane meesterahvas 58aastast meest. Politsei pidas lööja kinni.LÕI ENDIST ABIKAASAT2. juulil sai politsei teate, et Kohtla-Järve Ahtme linnaosas Sõpruse tänava korteris lõi 51aastane mees oma eksabikaasat. Politsei pidas lööja kinni.KOLM INIMEST LANGES KELMIDE OHVRIKSPolitseisse pöördus Ahtmes elav mees, kellele oli helistanud kelm, kes tutvustas end politseiametnikuna ning väitis, et mehe nimele on laenu võetud. Kelm palus laenu tühistamiseks mehel arvutisse alla laadida programm AnyDesk ning seda too ka tegi. Hiljem avastas mees, et tema pangakontolt on kadunud 5400 eurot. Sillamäel elav mees pöördus politseisse pärast seda, kui talle oli läbi WhatsAppi keskkonna helistanud kelm, tutvustades end Swedbanki töötajana ning väites, et mehe nimele on võetud laenu. Seejärel ühendati mees väidetava politseiametnikuga, kes rääkis samuti, et kannatanu nimele proovitakse laenu võtta ning protsessi takistamiseks tuleb telefoni alla laadida AnyDeski programm. Seda mees ka tegi. Kannatanu sisestas oma ID-kaardi PIN-koodid ning hiljem selgus, et tema nimele oli teisest pangast võetud 6500 eurot laenu, millest 450 eurot kandsid kelmid üle teisele pangakontole. Ülejäänud summat kelmid aga kätte ei saanud, kuna kahtlase tegevuse tõttu blokeeris Swedbank tehingu. Politseisse pöördus ka Sillamäel elav naine, kellele helistanud kelm tutvustas end Swedbanki töötajana ning väitis, et naise nimele on laenu võetud. Kelmi juhendamisel sisestas kannatanu oma Smart-ID PIN-koodid ning avastas hiljem, et tema nimele on võetud 2000 eurot laenu.


Tšetšeenia kohus mõistis erukohtunik Jangulbajevi abikaasa vangiGROZNÕI, 4. juuli, Interfax-BNS – Tšetšeenia Groznõi Ahmati ringkonnakohus mõistis endise kohtuniku Saidi Jangulbajevi abikaasa Zarema Mussajeva süüdi kelmuses ja politseivastases vägivallas, teatas kohtu pressiteenistus Interfaxile.
"Mussajeva sai karistuseks viis aastat ja kuus kuud koloonias," ütles allikas.
Meedia teatel võtsid Tšetšeenia julgeolekujõudud Mussajeva 21. jaanuaril Nižni Novgorodis kinni ja toimetasid Groznõisse. Seal ründas Mussajeva politseinikku, teatas hiljem vabariigi juht Ramzan Kadõrov.
Groznõi Vissaitovi ringkonnakohus vahistas Mussajeva 2. veebruaril vägivalla kasutamise pärast võimuesindaja vastu.
Teisipäeval peksid tundmatud isikud peksid läbi Groznõi Ahmati ringkonnakohtusse Mussajeva otsust kuulama lennanud advokaat Aleksandr Nemovi ja ajakirjanik Jelena Milašina, kirjutas meedia.
Venemaa inimõigusvolinik kindral Tatjana Moskalkova pöördus selle asjaolu pärast Tšetšeenia juurdluskomitee ja prokuratuuri poole. Ohvrid toimetatakse abi saamiseks Beslani.
Mussajeva on endise Tšetšeenia föderaalkohtuniku, nüüdseks režiimi põlu alla langenud Saidi Jangulbajevi naine.
Abielupaari poeg Abubakar Jangulbajev töötas advokaadina vabaühenduses Piinamisvastane Komitee, kuid lahkus detsembris pärast ülekuulamist Venemaalt.
Kadõrov alustas perekonna vastu kampaaniat, korraldades Groznõis väidetavalt spontaanse 400 000 osalejaga meeleavalduse Jangulbajevite vastu. Groznõis on alla 300 000 elaniku.
Kadõrov postitas Internetti video meeleavaldusest Groznõi peaväljakul, milles näisid osalevat ainult mehed, kes tallasid Jangulbajeveid kujutavatel plakatitel ja panid need siis põlema.
Piinamisvastane komitee saatis AFP-le turvakaamera video tundmatutest meestest, kes tirivad Tšetšeeniast 1800 kilomeetri kaugusel Nižni Novgorodis vahistatud silmnähtavalt häiritud Mussajevat liftist välja.
Komitee teatel anti asi Euroopa Inimõiguste Kohtusse.
Inimõigusorganisatsioon Amnesty International nimetas Mussajeva vahistamist inimrööviks ja nõudis, et Venemaa ta otsekohe vabastaks.
Interfax – Baltic News Service


Meile Meeldib Mängida 206 – Suur pettus mängumaailmas[embedded content]
Avalikustame mängumaailma suure pettuse. “Call of Duty” mängijad näevad hallutsinatsioone. Kuid olukord pole kiita ka mujal. Kahtlast kraami on tarbinud ka Prantsusmaa president Emmanuel Macron ja mõnede mängustuudiote juhid, kes näevad tonti seal, kus seda pole.
00:00 Steam keelab AI kunsti sisaldavad mängud
06:26 Daedalic Entertainment lõpetab mängude tegemise
07:20 Niantic laseb inimesi lahti ja paneb mänge kinni
09:58 Suur pettus mängumaailmas
12:42 Baldur’s Gate 3
20:19 CD Projekti arvates peksid mängijad Cyberpunk 2077 põhjuseta
22:27 Prantsusmaa president Emmanuel Macron süüdistab rahutustes sotsiaalmeediat ja videomänge
25:00 Call of Duty petturid näevad hallutsinatsioone
28:38 Iraanis tehakse tulistamismängu Revenge
32:20 Sony-Microsoft-Activision lekked
41:15 Ubisoft teeb Black Flagist uusversiooni?
42:43 “Among Us” saab omale animasarja
43:34 BlizzCon 2023 toimub novembris ja piletid maksavad 300-800 dollarit
46:18 Soodsalt või tasuta
50:55 Synapse – Hea mäng
1:01:39 Omar mängib jätkuvalt Far Cry 6
1:04:25 Master Detective Archives: Rain Code – Hea detektiivimäng
1:10:36 Phantom Doctrine – Keskpärane kraam
1:17:15 John Wick Hex – Algus on äge, kuid siis läheb korduvaks
1:22:49 Pikmin 1+2 – Ei soovita
NB! Otsesaate kuulajad/vaatajad teenivad omale ka lojaalsuspunkte, mida saab auhindade vastu vahetada.
Meile Meeldib Mängida saadet saab YouTube’is otse-eetris vaadata ja kuulata igal pühapäeval kell 20:00. Kui pühapäeval aega pole, siis saab saadet järelvaadata või kuulata alljärgnevatest kohtadest:
“Pärast saadet” saateosa, kus mängime mänge, vastame kuulajate küsimustele ja räägime niisama juttu, on järelvaatamiseks ja kuulamiseks kättesaadav Meile Meeldib Mängida patroonidele.
Meile Meeldib Mängida tegemisi saab toetada Patreoni kaudu. Patroonid saavad T-särgi, Discordis sissepääsu VIP ruumi, ligipääsu patroonidele mõeldud sisule ja eelisjärjekorras mänguõhtutega liituda ning iga kuu lojaalsuspunkte. Meie Patreoni lehe leiad aadressilt https://patreon.com/meilemeeldibmangida


Hoiatus: kelmid püüavad inimestelt politseinikena esinedes raha välja pettaFoto: Shutterstock
Sagenenud on teated inimestelt, et politsei nimelt püüavad kelmid andmeid või raha välja petta. Politsei neid kõnesid ei tee ja need tuleb koheselt lõpetada.
Alates möödunud nädala reedest on sagenenud teated, et inimestele tehakse politsei nimelt ingliskeelseid automaatkõnesid, milles öeldakse, et ID-kaardiga või erinevate andmetega on tekkinud probleeme ja selle lahendamiseks ning politseinikuga suhtlemiseks peab valima klaviatuuril number „1“. Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin kinnitab, et politsei neid kõnesid ei tee. „Viimastel päevadel on inimesed massiliselt sarnaseid petukõnesid saanud. Tuletan meelde, et säärased kõned, kus väidetakse, et teie andmete või pangakontoga on tekkinud probleem, tuleb koheselt kinni vajutada,“ ütles politseinik.
Tegemist ei ole uue skeemiga ja kelmid on ka varasemalt inimestele taoliselt lähenenud. „Pärast number „1“ vajutamist kõne katkeb ning peagi helistab tagasi kelm, kes väidab, et on politseinik. Kõne ajal püütakse inimestelt kätte saada isiklikke andmeid, PIN-koode või palutakse inimesel kinnitada tehingud PIN-koodidega,“ kirjeldas ta.
Kui saad kahtlase kõne, siis lõpeta see kohe ära:
Ära hakka põhjendama, miks kõne lõpetad, lihtsalt lõpeta kõne.
Kui kahtlaselt numbrilt uuesti helistatakse, ära võta kõne vastu ja blokeeri number.
Räägi võõrkeelsele kõnele vastu vaid eesti keeles.
Ära jaga kunagi kellelegi oma PIN 1 ja PIN 2 koode:
Neid koode ei tohi mitte kellegagi jagada, isegi panga ega politseiga.
Kui aga seda juba tegid, siis blokeeri need kiiresti.
Helista kiirelt panka ja lase kõik ülekanded blokeerida, sest keegi teine teab sinu PIN-koode ja võib hakata sinu kontolt raha varastama.


Urmas Vainot ja ERRi kasutati kahtlase teenuse reklaamimiseks libauudises«Minuga on see seotud ainult nii palju, et kasutatud on pilti minust,» räägib ajakirjanik Urmas Vaino, keda kujutati kavala petuskeemi reklaamis, et määrida lugejatele pähe väidetavat krüptotarkvara rakendust, millega üleöö miljonäriks saada.Elu24 toimetusele laekus vihje, et nii ajakirjanik Urmas Vainot, Andres Kuuske, ERRi kui ka Eesti Panka on kujutatud libauudistes, et reklaamida krüptotarkvara rakendust Immediate Connect.
Libauudis on tehtud niivõrd osavalt, et esimesel vaatamisel ei saa arugi, et tegemist ei ole ERRi ametliku kodulehega.
Võltsitud artiklis väidetakse, et Eesti Pank kaebas Urmas Vaino kohtusse kommentaari eest, mis ta otse-eetris tegi. Ja seda selleks, et krüptorakendus eriti kavalalt ja skandaalselt lugejale maha müüa.
Libauudistes kirjutatakse, et Urmas Vaino andis otse-eetris intervjuu, mille käigus paljastas ta kogemata enda raha teenimise saladuse, mis olevat nii hea, et Eesti Pank keelas mehel rakenduse jagamist, sest muidu saaks pankadel töö otsa. Artikli sõnul palus Vaino ka kõik salvestused otse-eetrist kustutada. Tegelikkusest on asi aga kaugel.
«Pärast Urmas Vaino sõnavõttu puhkes televisiooni otseülekandes skandaal. Vaatajad hakkasid pärast nähtut saate toimkonnale helistama, kuid ülekande katkestas kõne Eesti Pangast, mis nõudis ülekande kohest peatamist ja kõigi salvestiste kustutamist,» seisab libauudises.

Kuvatõmmis libauudisest.

Petturid väidavad, et suutsid veenda telesaate «Esimene stuudio» režissööri andma neile saate salvestise koopia, hoiatades, et see võib peagi kustuda, nagu ka «skandaalne intervjuu», mida tegelikkuses ei toimunudki.
Väidetavas «kustutatud intervjuus» ütles petturite sõnul Urmas Vaino, et rikkaks saamiseks ei pea töötama ja tal on saladus, kuidas viimase kolme aasta jooksul oma vara teenis.
«Mõelge selle üle. Kui mehest võib vähem kui kahe kuuga miljonär saada, miks siis edasi töötada. Muidugi võivad kõik minu meetodit kasutada, aga kes siis töötaks restoranides, kauplustes või tehastes, kui kõik oleksid jõukad,» seisab osavalt sõnastatud libauudises.
Seejärel kirjutavad petturid, et Vaino olevat saatejuht Andres Kuusele näidanud oma telefonist rakendust, millega ta väidetavalt kümneid tuhandeid eurosid päevas teenib ja seda kõike lillegi liigutamata. Petised tõmbasid üles ka korraliku skandaali, väites, et Vaino jagatud kiivalt slajas hoitud rakendus jäi kaamerapilti ning nüüd peab mees enda saladuse avalikustama.
Libauudises kirjutatakse, et Vaino ähvardas ERRi kohtusse kaevata, mille peale olevat saatejuht ta ümber veennud enda saladust jagama, mida väidetavalt Vaino tegigi.
Küll reklaamitakse, et teenus on lihtne. Ainus, mida peab tegema, on saldo kontrollimine ja tulude väljavõtmine.
Nagu petuskeemidele omane, nõuab ka selles libauudises reklaamitav teenus minimaalset 250-eurost sissemakset. «Raha saab välja võtta igal ajal. See kantakse kontole 2–3 tunni jooksul (olenevalt pangast),» seisab petturite kirjutatud libauudises.

Kuvatõmmis Immediate Connecti kodulehelt

Petuskeem võttis aga uue pöörde, kui libauudises väideti, et saatejuht Andres Kuusk lõi endale samuti antud platvormile kasutaja ning testis seda nädala jooksul, mille vältel olevat ta teeninud pea 4000 eurot.
Tegelikkuses pole aga midagi sellist juhtunud. Võtsime ühendust asjaosalistega, et selgitada välja loo tagamaad.
Keskpanga sõnul ei ole nad libauudisest teadlikud. Ka ajakirjanik Andres Kuusk ei tea asjast midagi.
Ajakirjanik Urmas Vaino sõnul on libauudis temaga seotud vaid nii palju, et kasutatud on pilti temast. «Muu osas on seos vist null.» Kuid siiski on paljud ajakirjanikule kirjutanud ja viidanud, et tema nägu kahtlase rakenduse reklaamiks kasutatakse. «Inimesed on valvsad,» sõnab Vaino.


Tõeministeeriumi loomise katse on veider ja ebakompetentneTarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet (TTJA) tuli lagedale ettepanekuga lisada meediateenuste seaduse eelnõusse kohustus «tagada faktide ja sündmuste tõene, erapooletu ja tasakaalustatud esitamine uudistesaadetes». Peaks olema mõistetav, et iga laiemale auditooriumile pretendeeriv uudistekanal püüabki neid eesmärke järgida.Ahvatlev on mõelda, et kui ajakirjanduslik ideaal seaduses kohustuseks muuta, siis tulevad meil veel paremad uudised, mis sisaldavad endas tõde ja ainult puhast tõde.
Siiski peaks järelevalveasutus enne täiendava regulatsiooni esitamist püüdma vastata mõnele olulisele küsimusele.
Esiteks, kas Eesti meedia tervikuna – eeskätt võimalikule regulatsioonile allutatav rahvusringhääling, eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide saated ning suuremate ajalehtede veebisaated – kannatab mingi suurema pahe all või edastab süstemaatiliselt desinformatsiooni?
Kui see nii peaks olema, siis tuleb esitada vastavad väited ja näited. Meile teadaolevalt paistab Eesti silma eeskätt kõrge meediavabaduse indeksiga, millega on vastavuses edastatava teabe kõrge usaldusväärsus. Ülereguleerimine hea eneseregulatsiooniga meediamaastikku paremaks ei muuda, pigem ikka vastupidi.
TTJA märgib õigesti, et «desinformatsiooni kujutatav oht on ilmnenud nii Covid-19 pandeemia kui Venemaa täiemahulise agressiooni käigus Ukraina vastu». Paraku jätab ta märkimata Eesti ajakirjanduse rolli selle ohu minimeerimisel.
Meie hästi toimiv meediaregulatsioon on üles ehitatud ajakirjanduseetikale ning vajadusel vastulausete ja õienduste esitamisele.
Teiseks tuleb küsida, kes ja kuidas hakkab uudistesaateid hindama. Kas tuleb mõni «tõekomisjon», mis tagab «faktide ja sündmuste tõese esitamise»? Klassikud nagu George Orwell on seda nimetanud ka «tõeministeeriumiks» ning see on omane totalitaarsele ühiskonnakorrale.
Meie meediaregulatsioon seevastu on üles ehitatud ajakirjanduseetikale ning vajadusel vastulausete ja õienduste esitamisele. Kahtlaste väidete puhul tuleb kasutada faktikontrolli. Küsimus on selles, kas jääda vana hea põhimõtte juurde, et «usalda, aga kontrolli», või võtta omaks paranoiline «kontrolli ja ära usalda».
Eestile vaenulike kanalite vältimiseks on TTJA koostöö kaitsepolitseiameti või rahapesu andmebürooga igati põhjendatud, kuid selleks pole vaja sellist seadusemuudatust.
Meenutame, et oht meediateenuste seadus üle reguleerida oli esil juba eelmise riigikogu koosseisu ajal. Nüüd on sündimas uus katse, mida toidab algatajate puudulik arusaam meediavabadusest.
Tõsiselt tuleb võtta meedialiidu osutust, mille järgi TTJA ehk täitevvõimu kontroll meedia üle läheb vastuollu Euroopa meediavabadusaktiga, mille eesmärk on tagada meediaturu sõltumatus ja pluralism.
Osutus Ühendkuningriigi ja Läti praktikale, samuti piiriülese televisiooni Euroopa konventsioonile jääb aga üldsõnaliseks, see ei ava teiste riikide regulatsioonide eripära ega vasta küsimusele, millist probleemi me tegelikult lahendame.
TTJA-lt tahaks kuulda sellekohast selgitust, samuti hinnangut sellele, mis Eestis ajakirjanduse sõltumatust ja pluralistlikku meediaturgu kõige enam kammitseb. Praegu pakutakse lahendust pigem olematule probleemile.


JuhtusPuud olid teedelEsmaspäeval tuli päästjatel Tartumaal ja Jõgevamaal teha ligi kümme väljasõitu, et eemaldada äikesetormi ajal teedele ja elektriliinidele langenud puid.Purjus mees lebas kõrbeva toidu kõrvalEsmaspäeval kella 23 paiku teatati, et Tartus Õnne tänaval on ühes kortermajas tunda suitsulõhna ja ühes korteris on pikali inimene.Ohuolukorra avastas turvafirma esindaja, kes oli reageerinud Nublu vingu- ja suitsuanduri häire peale.Päästjad avasid jõuga ukse ning tuvastasid, et tuleoht lähtus pliidile kõrbema unustatud toidust. Oht kõrvaldati. Maas lebanud mehel olid tugevad joobetunnused, kuid tema elu ohus polnud.Arvelt kadus raha3. juulil pöördus abi saamiseks politseisse 24-aastane naine, kelle sõnul küsiti temalt internetipangas ülekandeid tehes Smart-ID PIN-koode.Enda väitel ta koode kuhugi ei sisestanud, ent ometi kadus tema kontolt varsti 796 eurot. Juhtumi asjaolud peab politsei välja selgitama kriminaalmenetluses.Vargad said kaupa ja ratta3. juulil teatati politseisse, et Tartus Sõbra tänaval asuvast kauplusest on varastatud 715 euro eest kaupa.Samal päeval laekus ka teade Kuperjanovi tänavalt, kus rattaparklast oli ära võetud valge lukustatud White jalgratas. Viimase vargusega tekitatud kahju on ligi 400 eurot.


Ligi kolmandik luksusautodest on registreeritud töösõidukitena   Ligi kolmandik transpordiameti sõidukiregistris olevatest luksusautomarkide Bentley, Bugatti, Ferrari, Maserati ja Lamborghini sõiduautodest on registreeritud seal töösõidukitena. Maksu- ja tolliameti (MTA) hinnangul ei pruugi see siiski tähendada, et neid kasutatakse ka erasõitudeks.   Transpordiameti esitatud andmete kohaselt on suurim töösõidukite osakaal registreeritud Lamborghinide hulgas, madalaim töösõidukite osakaal on Maseratidel. Kokku oli juuni lõpu seisuga eelnimetatud viie automargi sõidukeid registris 580, millest väidetavalt töösõite tehakse 174 autoga (30 protsenti). Juuni lõpu seisuga on registris 113 Lamborghinit, millest töösõitude märkega autosid oli 46 (40,7 protsenti). Sama seisuga oli registris 188 Bentley't, millest töösõite tehakse 63 autoga (33,5 protsenti). Ferrarisid oli registris 124, neist töösõitudeks kasutatakse 34 (27,4 protsenti) autot. Maseratisid oli 30. juuni seisuga registris 155, neist töösõite tehakse 31-ga (20 protsenti). Suve keskpaigas ei olnud Eesti autoregistris ühtegi Bugattit. Kui arvestada ka peatatud kandega sõidukeid, siis on iga nimetatud luksusautomargi sõidukite arv registris umbes kümnendiku võrra suurem. Transpordiameti andmeil registreeriti 2021. aastal esmaselt 288 sõiduautot, mille mootori võimsus on üle 400 kW, neist uusi autosid oli 140. Eelmisel aastal registreeriti sama võimsaid sõidukeid 405 (neist uusi 204) ning tänavu kuue kuuga on registreeritud 215 nii võimast autot, neist on uusi 128.  Maksuamet: luksusautosid saab ka tööks kasutada  Maksu- ja tolliameti (MTA) maksuauditi osakonna juhtiv maksuaudiitor Madis Laas ütles ERR-ile, et ainuüksi soetatud sõiduki mark ei pruugi tähendada seda, et sõidukit ei kasutata 100-protsendiliselt töösõitudeks. "Näitena võiks tuua äriühingud, mille tegevusalaks on sõiduautode rent. Sellised äriühingud tegelevadki sõidukite, sealhulgas kallite sõidukite rentimisega ning nende puhul tavaliselt ei teki ohtu, et ettevõtte nimel olevaid sõidukeid kasutatakse erasõitudeks. Teisisõnu, luksusautode soetamine ja töösõitudeks märkimine ei ole alati tehtud maksudest kõrvale hoidumise eesmärgil, vaid ärilistel põhjustel," selgitas Laas. "Kuivõrd üheski seaduses ei ole ette kirjutatud, kui kalli sõiduki äriühing oma ettevõttele võib osta, siis ainuüksi sõiduki margist tulenevalt kalleid sõidukeid soetanud äriühingud MTA-l eraldi fookuses ei ole," lisas Laas. Küll aga tuleb mistahes äriühingu sõiduauto kasutamisel ka erasõitudeks tasuda erisoodustusmaksud ning sõiduki ja selle tarbeks kaupade-teenuste soetamisel on tasutud käibemaksu mahaarvamine lubatud vaid osaliselt, rõhutas MTA esindaja. "Nendele asjaoludele MTA maksukontrollide käigus kindlasti ka tähelepanu pöörab ning kui tuvastatakse 100-protsendiliselt töösõitudeks registreeritud sõiduauto kasutus ka erasõitudeks, on täiendavate maksukohustuste määramine kontrolli käigus tavapärane," ütles ameti juhtiv maksuaudiitor.  Erasõitudeks kasutatava auto maksumäär sõltub selle võimsusest  Maksuameti kodulehel avaldatud teabe kohaselt tekib erisoodustus tööandja sõiduauto erasõitudeks kasutamise võimaldamisel. See tähendab, et ei ole oluline tööandja sõiduauto kasutamine erasõitudeks, vaid sõiduauto kasutamise võimaldamine. Samuti ei ole oluline tööandja sõiduauto kasutamisel erasõitude hüvitamine, sest see ei muuda erisoodustuse maksustamist. Erisoodustus on oma olemuselt saaja ehk töötaja tulu, kuid erisoodustustelt tulu- ja sotsiaalmaksu tasumine on erisoodustuste tegija ehk tööandja kohustus. Erisoodustused ehk tööandja poolt töötajale antud hüved maksustatakse tulumaksuga määras 20/80 ning sotsiaalmaksuga määras 33 protsenti. Erisoodustuse maksukohustus arvutatakse sõiduauto võimsuse järgi, mis uuel sõiduautol on 1,96 eurot kW kohta ja vanema kui viieaastasel sõiduautol 1,47 eurot kW kohta. Näiteks uue 400 kW võimsusega sõiduauto puhul on erisoodustuse hind 1,96 × 400 = 784 eurot ning sellelt arvutatakse tulumaks vastavalt 784 × 20/80 = 196 eurot ja sotsiaalmaks (784 + 196) × 33% = 326,67 eurot, maksukohustus kokku on seega 196 + 326,67 = 522,67 eurot kuus.


Idee meedia reguleerimisest pahandas pressiliitusidEesti ajakirjanduse riiklik järelevalveasutus ehk tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet (TTJA) tegi kultuuriministrile ettepaneku lisada meediateenuste seaduse eelnõusse järgmine kohustus: uudistesaated peavad tagama faktide ja sündmuste tõese, erapooletu ja tasakaalustatud esitamise.Viimastel aastatel on eriti selgelt ilmnenud desinformatsiooni negatiivne mõju inimeste tervisele ja elule, demokraatlikele protsessidele ja nende legitiimsusele, avalikule korrale ja riigi julgeolekule, teavitas TTJA. «Desinformatsiooni kujutatav oht on ilmnenud nii Covid-19 pandeemia kui Venemaa täiemahulise agressiooni käigus Ukraina vastu,» loetles TTJA ministrile ning lisas, et seetõttu ongi oluline, et riik võtaks kasutusele kõikvõimalikud meetmed, et kaitsta eetilist vaba ajakirjandust, rahva tervist ja põhiseaduslikku korda.Enesedistsipliini teadvustusTTJA infoühiskonna talituse juhataja Helen Rohtla täpsustas intervjuus Eesti Rahvusringhäälingule (ERR), et mõte tuleb tegelikult Euroopa Liidus juba kehtivast piiriülese televisiooni Euroopa konventsioonist, millesarnane regulatsioon kehtib juba ka Ühendkuningriikides ja Lätis.«Selle sätte mõte on teadvustada nii-öelda enesedistsipliini igale meediateenuse osutajale, et see info, mis uudistesaadetes antakse, peab tõesti olema tasakaalustatud ja erapooletu,» rääkis Rohtla.Ehkki TTJA ettepanek eelnõus hõlmas eeskätt n-ö klassikalisi uudistesaateid, siis meediaseaduse puhul puudutaks see ajakirjandust laiemalt, sh veebisaateid.Mõjuulatus on Rohtla sõnul veel aga arutelukoht. «See põhimõte kajastub tegelikult ajakirjanduse eetikakoodeksis ehk siis igal juhul peab see tegevus olema erapooletu ja tasakaalustatud.»Eelnõu väljatöötamiskavatsuses on ka välja toodud, et TTJA võiks telekanalitele lubade väljastamisel konsulteerida rahapesu andmekaitsebüroo ja kaitsepolitseiga, et tutvuda näiteks kanali omaniku taustaga.Eesti Ajakirjanike Liit (EAL) on ameti idee suhtes halastamatult kriitiline.«Eesti on Piirideta Reporterite pressivabaduse indeksis praegu 8. kohal. See on fakt. Aga kas tõde on see, et Eestis on kõik pressivabadusega hästi või et mujal on lihtsalt asjad palju halvemini?» arutles liidu esimees Helle Tiikmaa (pildil), kelle sõnul ei peaks ametnike ja seaduste abil tõe kehtestamine kuuluma ajakirjanduse iseseisvust hindavasse Eestisse.Usaldamatuse väljendusAjakirjanike liidu hinnangul väljendab seadusega tõe ja tasakaalustatuse kohustuse kehtestamine usaldamatust Eesti ajakirjanduse vastu. Samuti soodustab see liidu silmis ajakirjanike enesetsensuuri ning uudiste proforma tasakaalustamise püüdeid.Samas ei mõju see tõenäoliselt meediaväljal tegutsevaile ajakirjanduslaadsetele kanalitele.«Eesti ajakirjandusvabaduse peamine tugi on usaldusväärne eneseregulatsioon, milles sisu hindavad ajakirjanikud ja eksperdid, mitte ametnikud ega poliitikud,» lisas liidu juht Helle Tiikmaa.«Meedialiit on täielikult ja absoluutselt vastu väljatöötamiskavatsuses välja toodud seisukohale, nagu saaks täitevvõim (tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet (TTJA)) olla terve meediaturu mõttes sõltumatu meediaregulaator,» kommenteeris ka meediaettevõtete liidu juht Merle Viirmaa-Treifeldt (pildil).Lähiaastail jõustub Euroopa meediavabadusakt (EMFA), mis peaks nii avalik-õiguslikku kui ka erameediat reguleerima ja kaitsma.TTJA ettepanekut arvesse võttes tegutseks Eesti liidu meelest selle akti eesmärgile vastassuunas.Meedialiit viitas Euroopa Liidu seadustele«Meedialiit on täielikult ja absoluutselt vastu väljatöötamiskavatsuses välja toodud seisukohale, nagu saaks täitevvõim (tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet (TTJA) olla terve meediaturu mõttes sõltumatu meediaregulaator,» kommenteeris ajakirjanike liit TTJA mõtet meediat sisuliselt reguleerima hakata.Lähiaastail jõustub Euroopa meediavabadusakt (EMFA), mis peaks nii avalikõiguslikku kui ka erameediat reguleerima ja kaitsma. TTJA ettepanekut arvesse võttes tegutseks Eesti liidu meelest selle akti eesmärgile vastassuunas: «Ajakirjandus saab olla sõltumatu üksnes siis, kui ta ei ole ei otseselt ega kaudselt allutatud täitevvõimu kontrollile.» Samuti vajab meedialiidu sõnul arutelu see, keda nimetada EMFA nõukogu Eesti esindajaks. «Meedialiit nõustub, et tänase meediateenuse seaduse üle järelevalveks võib TTJA olla kohane asutus, kuid EMFA nõukotta kuulumiseks peaks Eesti esindaja olema ajakirjandusekspert, mitte tehnilise järelevalve ekspert.»Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti välja käidud mõte pani ajakirjanikud ja ametnikud kihama: laias laastus nähakse idees vabale ajakirjandusele päitsete pähe panemist.Loe ka JUHTKIRJA LK 10BRITA-MARIA ALAS, ajakirjanik


Juhtkiri: Tõe monopolTarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet (TTJA) tuli lagedale ettepanekuga lisada meediateenuste seaduse eelnõusse kohustus «tagada faktide ja sündmuste tõene, erapooletu ja tasakaalustatud esitamine uudistesaadetes». Peaks olema mõistetav, et iga laiemale auditooriumile pretendeeriv uudistekanal püüabki neid eesmärke järgida.Ahvatlev on mõelda, et kui ajakirjanduslik ideaal seaduses kohustuseks muuta, siis tulevad meil veel paremad uudised, mis sisaldavad endas tõde ja ainult puhast tõde.Siiski peaks järelevalveasutus enne täiendava regulatsiooni esitamist püüdma vastata mõnele olulisele küsimusele.Esiteks, kas Eesti meedia tervikuna - eeskätt võimalikule regulatsioonile allutatav rahvusringhääling, eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide saated ning suuremate ajalehtede veebisaated - kannatab mingi suurema pahe all või edastab süstemaatiliselt desinformatsiooni?Kui see nii peaks olema, siis tuleb esitada vastavad väited ja näited. Meile teadaolevalt paistab Eesti silma eeskätt kõrge meediavabaduse indeksiga, millega on vastavuses edastatava teabe kõrge usaldusväärsus. Ülereguleerimine hea eneseregulatsiooniga meediamaastikku paremaks ei muuda, pigem ikka vastupidi.TTJA märgib õigesti, et «desinformatsiooni kujutatav oht on ilmnenud nii Covid-19 pandeemia kui Venemaa täiemahulise agressiooni käigus Ukraina vastu». Paraku jätab ta märkimata Eesti ajakirjanduse rolli selle ohu minimeerimisel.Teiseks tuleb küsida, kes ja kuidas hakkab uudistesaateid hindama. Kas tuleb mõni «tõekomisjon», mis tagab «faktide ja sündmuste tõese esitamise»? Klassikud nagu George Orwell on nimetanud seda ka «tõeministeeriumiks» ning see on omane totalitaarsele ühiskonnakorrale.Meie meediaregulatsioon seevastu on üles ehitatud ajakirjanduseetikale ning vajadusel vastulausete ja õienduste esitamisele. Kahtlaste väidete puhul tuleb kasutada faktikontrolli. Küsimus on selles, kas jääda vana hea põhimõtte juurde, et «usalda, aga kontrolli», või võtta omaks paranoiline «kontrolli ja ära usalda».Eestile vaenulike kanalite vältimiseks on TTJA koostöö kaitsepolitseiameti või rahapesu andmebürooga igati põhjendatud, kuid selleks pole vaja sellist seadusemuudatuseMeenutame, et oht meediateenuste seadus üle reguleerida oli esil juba eelmise riigikogu koosseisu ajal. Nüüd on sündimas uus katse, mida toidab algatajate puudulik arusaam meediavabadusest.Tõsiselt tuleb võtta meedialiidu osutust, mille järgi TTJA ehk täitevvõimu kontroll meedia üle läheb vastuollu Euroopa meediavabadusaktiga, mille eesmärk on tagada meediaturu sõltumatus ja pluralism.Osutus Ühendkuningriigi ja Läti praktikale, samuti piiriülese televisiooni Euroopa konventsioonile jääb aga üldsõnaliseks, see ei ava teiste riikide regulatsioonide eripära ega vasta küsimusele, millist probleemi me tegelikult lahendame.TTJA-lt tahaks kuulda sellekohast selgitust, samuti hinnangut sellele, mis Eestis ajakirjanduse sõltumatust ja pluralistlikku meediaturgu kõige enam kammitseb. Praegu pakutakse lahendust pigem olematule probleemile."Meie hästi toimiv meediaregulatsioon on üles ehitatud ajakirjanduseetikale ning vajadusel vastulausete ja õienduste esitamisele."


Endine Manchester City mängija tegi abikaasaga seksivideo ja langes väljapressimise ohvriksRootsi koondise kauaaegne mängija John Guidetti ja tema abikaasa Sanna Guidetti langesid väljapressimise ohvriteks.
Sanna Guidetti paljastas rootsi meediale, et tema ja ta abikaasa olid aastaid tagasi kaamera ees vahekorras. Hotellitoas filmitud video tehti jalgpalluri telefoniga. Kuna rootslase käsutuses oli kaks nudiseadet, siis ei teinud ta ühe kaotamisest väljagi. Hiljem maksis see karmilt kätte.
Pärast kahenädalast perioodi Rootsi koondise juures hakkasid jalgpallurile laekuma ähvardava sisuga sõnumid. Guidetti telefon oli leitud ning selle uus omanik oli seksivideo tutvust teinud. Talt nõuti suurt summat raha, muidu oleks video jõudnud internetti.
Jalgpallur ei andnud väljapressijale järele, kuna kartis, et isegi raha tasumise korral ei jäeta teda rahule. Ta leidis probleemile siiski lahenduse.
„John ei rääkinud mulle väljapressimisest, sest ta teab, et oleksin sattunud paanikasse. Ta rääkis sellest oma tuttavatele, kes kellegagi rääkisid. See viis selleni, et üks meie tuttavatest sai väljapressijaga kokku ja võib-olla ähvardas teda. Igatahes saime telefoni tagasi,“ rääkis Sanna Guidetti.
Samas tunnistas Sanna, et oleks olnud nõus maksma väljapressijatele vajaliku summa.
Mõlemad Guidettid elavad nüüd Rootsis. John mängib kohalikus kõrgliigas Stockholmi AIK ridades, kuhu ta siirdus aasta tagasi Hispaania kõrgliigaklubist Alaves. Käimasoleval hooajal on 31-aastane kesktormaja löönud üheksa mänguga ühe värava.


EPL: Võrklaev rikkus vallavanemana toimingupiirangut   Praegune rahandusminister Mart Võrklaev (Reformierakond) rikkus Rae vallavanemana töötades toimingupiirangut, kui üüris vallale omaenda autot lubatust suurema summa eest, kirjutas Eesti Päevaleht riigikontrolli 2016. aasta auditile viidates.   "Vallavanem ja abivallavanem sõlmisid vastastikku autode üürilepingud, millega vallavanem rikkus korruptsioonivastase seadusega ettenähtud toimingupiirangut. Kokkuleppe järgi tuli kummalegi maksta üüri, mis oli oluliselt suurem kui volikogu vallajuhtide ametisõitudega seotud hüvitiste piirmäär 450 eurot kuus," vahendas EPL riigikontrolli auditit. Kuigi Rae vald oli otsustanud, et vallavanem ja abivallavanem saavad katta oma isikliku sõiduauto kasutamisega seotud kulusid kas 450 euro eest või kütusekulu 400 liitri eest kuus, siis Võrklaev ja abivallavanem Priit Põldmäe kasutasid mõlemat, kusjuures autode kasutamise eest said nad volikogu otsusega määratud hüvitisest suurema üürisumma ja tegelikuks üüriks kujunes 450 euro asemel 569,62 eurot. "Seega maksis Rae vald isikliku sõiduauto üürilepingute alusel 2013. aasta novembrist 2014. aasta juunini koos tulumaksuga välja 7190 eurot, sealhulgas vallavanemale 956,96 eurot ja abivallavanemale 578,24 eurot rohkem, kui volikogu vallajuhtide hüvedeks ette oli näinud," tõdes EPL. "Vallavolikogu ei ole vallavanema ja abivallavanema isikliku sõiduauto üürimist Rae vallale heaks kiitnud ka tagantjärele. Riigikontrolli arvates on selline üürileping, mille sõlmimisel puudus abivallavanemal valla esindusõigus ja kus vallavanem rikkus korruptsioonivastases seaduses ettenähtud toimingupiirangut, tühine," vahendas EPL riigikontrolli hinnangut. Riigikontroll tõi esile, et vallavanem Võrklaevaga sõlmitud sõiduki üürilepingu allkirjastas Rae vallavalitsuse nimel abivallavanem ja ka lõpetas selle ilma volikogu sellest teavitamata, mis Võrklaeva selgituse kohaselt toimus nii, kuna ta ei saanud korraga kahe isiku, see tähendab nii enda kui ka valla eest lepingule alla kirjutada ega iseendaga tehingut teha. Riigikontrolli võrreldud kuludest selgus ka, et kui kaks abivallavanemat kasutasid ametisõitudeks valla autosid, siis Võrklaeva ja Põldmäe otsus kasutada tasu eest isiklikke autosid, läks vallale auditeeritud perioodil (2013-2014) vähemalt 11 109 eurot kallimaks. Aastatel 2012-2019 Rae vallavanema töötanud Võrklaev ütles lehele, et pole seadusi rikkunud: "Minu kõik tegevused on toimunud seaduse alusel ja volikogu otsuste kohaselt."    					Toimetaja:  Mait Ots


Eesti maasikate puhul on nüüdsest võimalik kinnitada päritoluEesti maasikate puhul on nüüdsest võimalik kinnitada päritolu

Toiduainete autentsus on oluline küsimus nii tarbijatele kui ka kogu
toiduainetööstusele tootmisest ja töötlemisest kuni turustamise ja
reguleerimiseni välja. 2020. aastal sai Maaeluministeeriumi toel ellu
kutsutud kolmeaastane uurimisprojekt "Eesti päritolu maasikate
referentsandmekogu loomine".

"Projekti tulemustega oleme rahul, oleme andmebaasi loonud," kinnitab
Maaelu Teadmuskeskuse (METK) teravilja ja söötade labori juhataja Liina
Kruus. "Oleme leidnud seosed, mis võimaldavad eristada Eesti maasikaid
Poola, Hispaania või Kreeka maasikatest. On ootus, et lisaelementide toel
suudame hakata eristama ka Läti, Leedu ja Soome maasikaid."

Päritolumaad saab laboratoorselt määrata juba paljude toodete puhul,
näiteks liha, oliiviõli ja vein. Selleks kasutatavad meetodid ei sobi aga
hästi marjade ja marjapõhiste toodete päritolu tuvastamiseks.

Projekti käigus jõuti koostööni Saksamaa laboriga AGROISOLAB GmbH,
kellel on maasikate päritolumaa määramise metoodika juba välja
töötatud ja kes omab tänu sellele asjakohaseid andmebaase mitme riigi
andmetega. Laborist on võimalik tellida maasika pärituolumaa
määramiseks vajalikke analüüse ka edaspidi.

"Puu- ja köögiviljade päritolu võltsimine on aktuaalne teema," räägib
Svetlana Jankovenko Põllumajandus- ja Toiduametist. "On väga hea meel, et
on olemas uus laboratoorne meetod, mis sobib pettuste avastamiseks ning et
seda uuritakse ja täiustatakse. Seda on võimalik kasutada täiendava
tööriistana tõendamaks, et tuvastatud nõuete rikkumise puhul oli tegu
pettusega."

"Peame olema valmis järgmisteks väljakutseteks," rõhutab
maasikakasvatajate esindajana Helen Kaskema OÜst Kindel Käsi. "See
projekt annab selleks hea võimaluse ja loodame, et projekti tulemused
juurutatakse peatselt ka praktikasse."
Iga toidupettuse kahtluse korral tuleb esmalt teavitada Põllumajandus ja
Toiduametit, kes võtab saadud info uurimisele.

Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomise uurimisprojekti
käigus võeti maasikaproove igast Eesti maakonnast, kokku 21
maasikakasvataja põllult. Baltimaade võrdlusandmete tarbeks võeti
maasikaproovid ka 11 Läti ja seitsme Leedu tootja põllult. 2022. aastal
kaasati projekti ka Põllumajandus- ja Toiduameti ametnike võetud viis
maasikaproovi Eesti eri piirkondade jaemüügist.

Rohkem infot projekti kohta: https://metk.agri.ee/2020-2022-projekt-eesti-
paritolu-maasikad

Teate edastas:

Krista Kõiv
511 2562 | krista.koiv@metk.agri.ee<mailto:krista.koiv@metk.agri.ee>
turundus- ja kommunikatsioonijuht
Maaelu Teadmuskeskus (METK)
Teaduse 4, 77501, Saku, Harjumaa
metk.ee<https://metk.agri.ee/>

01.01.2023 alustas tööd Maaelu Teadmuskeskus (METK). Uus asutus täidab
kõiki Eesti Taimekasvatuse Instituudi ja Põllumajandusuuringute Keskuse
seniseid ülesandeid. Kõik senised kontaktandmed jäävad mõneks ajaks
kehtima, paralleelselt töötavad ka uued aadressid kujul
eesnimi.perekonnanimi@metk.agri.ee. Maaelu Teadmuskeskuse koduleht on
metk.agri.ee, kuid esialgu toimivad ka etki.ee ja pmk.agri.ee veebilehed.

The Centre of Estonian Rural Research and Knowledge (METK) has started
operating on the 1st of January 2023. The new institution will fulfill all
the tasks of the Estonian Crop Research Institute and the Agricultural
Research Centre. All previous contact details will remain valid for some
time, simultaneously with new addresses in the form
firstname.lastname@metk.agri.ee. The homepage of the Centre of Estonian
Rural Research and Knowledge is metk.agri.ee, but for the time being, the
etki.ee and pmk.agri.ee websites will also remain working.


Uurime järele: kas Facebooki turuplatsi petturid saavad üldse karistada?PPA vastab, kas Facebooki turuplatsi kelmid saavad ka karistada.Foto: Shutterstock
Geeniuse tellijale
Viimasel ajal on üha rohkem internetikelme, kes panevad Facebooki turuplatsile midagi ahvatleva hinnaga müügile, siis lasevad mitmel inimesel oma pangakontole ülekande teha ning pärast seda kustutavad konto või hakkavad lihtsalt ignoreerima. Uurisime politsei- ja piirivalveameti Ida-Harju jaoskonna menetlustalitluse juhilt Inna Toaterilt, kuidas pettureid karistatakse.
Kui keeruline on sääraste kelmide karistamine?
Interneti kaudu ostmine on muutunud populaarseks ja kahtlemata on see ka mugav, kuid sellel on ka negatiivne pool. Ostja jaoks ongi kõige ebameeldivamad olukorrad need, kui rahast jäädakse ilma ja soetatud asja ei saada.
Facebook Marketplace’is on nii-öelda kohalikke kelme, aga ka neid, kes tegutsevad välismaalt. Politsei saab võtta vastutusele need Eesti elanikud, kes panevad teadlikult midagi müüki ja lasevad raha üle kanda, aga kaupa ostjale ei anna. Kui keegi jääb oma rahast ilma ja ei saa ka soetatud asja kätte, tasub kindlasti pöörduda politsei poole.
Karistus tuleneb seadusest ja arvestatakse ka toimepanija tausta. Kelmuse puhul võidakse määrata kuni nelja aasta pikkune vangistus või rahaline karistus. Varguse eest võib saada rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistuse.
Milliseid trende te olete märganud selliste kelmuste puhul?
Politsei ei saa võtta Eestis vastutusele neid kelme, kes tegutsevad välismaalt. Viimasel ajal levib skeem, kus millegi ostjaks osutub kelm, kes pakub müüjale, et kuller tuleb isiklikult kohale ja müüja ei pea muud tegema, kui ainult andma oma telefoninumbri ja e-posti aadressi ning sisestama ühele veebilehele oma pangakaardi andmed.
Tegelik eesmärk ei ole eseme ost, vaid kelmid küsivad neid andmeid järgmiste pettuste läbiviimiseks ja raha varastamiseks.
Mida saavad inimesed teha, et selliseid olukordi vältida?
Soovitan asju osta ettevõtete veebilehtede kaudu, aga ka sel juhul eelnevalt guugeldada tausta. Eraisikute käest ostmisel on suurem risk saada petta, mistõttu tuleks samuti alati enne ostu sooritamist uurida müüja tausta.
Kui aga inimene otsustab soetada eraisiku käest või müüb ise esemeid, siis ei tohi vajutada vestluses saadud lingile ega sisestada avaneval veebilehel oma andmeid. Nendel juhtudel on tegu kelmusega.
Mis on teie seisukoht erinevate võlgnike ja petturite Facebooki gruppide teemal, kuhu pannakse selliste petturite pilte ja nimesid üles?
Politsei üksi turvalisemat keskkonda ei loo ja on igati tervitatav, kui inimesed teisi hoiatavad, näiteks panevad pildi esemest, mida püütakse pettuse teel müüa. Küll aga tuleb arvestada, et isikuandmeid avalikult jagada ei tohi.
See lugu ilmus ajakirjas Digi nr 219, juuni 2023
Kõik selle ajakirja lood


Eesti maasikaid saab eristada Poola, Hispaania või Kreeka maasikatestTALLINN, 5. juuli, BNS – Maaelu Teadmuskeskuse (METK) teatel saab nüüdsest Eesti maasikaid eristada Poola, Hispaania või Kreeka maasikatest ning on ootus, et lisaelementide toel saab varsti hakata eristama ka Läti, Leedu ja Soome maasikaid.
Toiduainete autentsus on oluline küsimus nii tarbijatele kui ka kogu toiduainetööstusele tootmisest ja töötlemisest kuni turustamise ja reguleerimiseni välja, teatas METK-i pressiesindaja kolmapäeval. 2020. aastal sai maaeluministeeriumi toel ellu kutsutud kolmeaastane uurimisprojekt “Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomine”.
“Projekti tulemustega oleme rahul, oleme andmebaasi loonud,” sõnas METK-i teravilja ja söötade labori juhataja Liina Kruus. "Oleme leidnud seosed, mis võimaldavad eristada Eesti maasikaid Poola, Hispaania või Kreeka maasikatest. On ootus, et lisaelementide toel suudame hakata eristama ka Läti, Leedu ja Soome maasikaid.”
Päritolumaad saab laboratoorselt määrata juba paljude toodete puhul, näiteks liha, oliiviõli ja vein. Selleks kasutatavad meetodid ei sobi aga hästi marjade ja marjapõhiste toodete päritolu tuvastamiseks.
Projekti käigus jõuti koostööni Saksamaa laboriga Agroisolab GmbH, kellel on maasikate päritolumaa määramise metoodika juba välja töötatud ja kes omab tänu sellele asjakohaseid andmebaase mitme riigi andmetega. Laborist on võimalik tellida maasika pärituolumaa määramiseks vajalikke analüüse ka edaspidi.
“Puu- ja köögiviljade päritolu võltsimine on aktuaalne teema,” rääkis Svetlana Jankovenko põllumajandus- ja toiduametist (PTA). “On väga hea meel, et on olemas uus laboratoorne meetod, mis sobib pettuste avastamiseks ning et seda uuritakse ja täiustatakse. Seda on võimalik kasutada täiendava tööriistana tõendamaks, et tuvastatud nõuete rikkumise puhul oli tegu pettusega.”
“Peame olema valmis järgmisteks väljakutseteks,” rõhutas maasikakasvatajate esindajana Helen Kaskema OÜst Kindel Käsi. “See projekt annab selleks hea võimaluse ja loodame, et projekti tulemused juurutatakse peatselt ka praktikasse.”
Iga toidupettuse kahtluse korral tuleb esmalt teavitada PTA-d, kes võtab saadud info uurimisele.
Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomise uurimisprojekti käigus võeti maasikaproove igast Eesti maakonnast, kokku 21 maasikakasvataja põllult. Baltimaade võrdlusandmete tarbeks võeti maasikaproovid ka 11 Läti ja seitsme Leedu tootja põllult. 2022. aastal kaasati projekti ka PTA ametnike võetud viis maasikaproovi Eesti eri piirkondade jaemüügist.
Rohkem teavet projekti kohta leiab https://metk.agri.ee/2020-2022-projekt-eesti-paritolu-maasikad .
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Petturite elu läheb kibedamaks? Laborianalüüs võimaldab kinnitada, kas tegu on Eesti maasikagaKolm aastat tagasi ellu kutsutud projekti toel on loodud andmebaas, mis võimaldavad eristada Eesti maasikaid Poola, Hispaania või Kreeka maasikatest.Toiduainete autentsus on oluline küsimus nii tarbijatele kui ka kogu toiduainetööstusele tootmisest ja töötlemisest kuni turustamise ja reguleerimiseni välja. 2020. aastal sai Maaeluministeeriumi toel ellu kutsutud kolmeaastane uurimisprojekt “Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomine”.
“Projekti tulemustega oleme rahul, oleme andmebaasi loonud,” kinnitab Maaelu Teadmuskeskuse (METK) teravilja ja söötade labori juhataja Liina Kruus. „Oleme leidnud seosed, mis võimaldavad eristada Eesti maasikaid Poola, Hispaania või Kreeka maasikatest. On ootus, et lisaelementide toel suudame hakata eristama ka Läti, Leedu ja Soome maasikaid.”
Päritolumaad saab laboratoorselt määrata juba paljude toodete puhul, näiteks liha, oliiviõli ja vein. Selleks kasutatavad meetodid ei sobi aga hästi marjade ja marjapõhiste toodete päritolu tuvastamiseks.
Projekti käigus jõuti koostööni Saksamaa laboriga AGROISOLAB GmbH, kellel on maasikate päritolumaa määramise metoodika juba välja töötatud ja kes omab tänu sellele asjakohaseid andmebaase mitme riigi andmetega. Laborist on võimalik tellida maasika pärituolumaa määramiseks vajalikke analüüse ka edaspidi.
On väga hea meel, et on olemas uus laboratoorne meetod, mis sobib pettuste avastamiseks ning et seda uuritakse ja täiustatakse.
“Puu- ja köögiviljade päritolu võltsimine on aktuaalne teema,” räägib Svetlana Jankovenko Põllumajandus- ja Toiduametist. “On väga hea meel, et on olemas uus laboratoorne meetod, mis sobib pettuste avastamiseks ning et seda uuritakse ja täiustatakse. Seda on võimalik kasutada täiendava tööriistana tõendamaks, et tuvastatud nõuete rikkumise puhul oli tegu pettusega.”
“Peame olema valmis järgmisteks väljakutseteks,” rõhutab maasikakasvatajate esindajana Helen Kaskema OÜst Kindel Käsi. “See projekt annab selleks hea võimaluse ja loodame, et projekti tulemused juurutatakse peatselt ka praktikasse.”
Iga toidupettuse kahtluse korral tuleb esmalt teavitada Põllumajandus ja Toiduametit, kes võtab saadud info uurimisele.
Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomise uurimisprojekti käigus võeti maasikaproove igast Eesti maakonnast, kokku 21 maasikakasvataja põllult.
Baltimaade võrdlusandmete tarbeks võeti maasikaproovid ka 11 Läti ja seitsme Leedu tootja põllult.
2022. aastal kaasati projekti ka Põllumajandus- ja Toiduameti ametnike võetud viis maasikaproovi Eesti eri piirkondade jaemüügist.


Maasikad Eestist, Kreekast või Poolast? Laboris tehakse asjad selgeksMaaelu teadmuskeskuse (METK) teatel saab nüüdsest Eesti maasikaid eristada Poola, Hispaania või Kreeka maasikatest ning on ootus, et lisaelementide toel saab varsti hakata eristama ka Läti, Leedu ja Soome maasikaid.Toiduainete autentsus on oluline küsimus nii tarbijatele kui ka kogu toiduainetööstusele tootmisest ja töötlemisest kuni turustamise ja reguleerimiseni välja, teatas METK-i pressiesindaja kolmapäeval. 2020. aastal sai maaeluministeeriumi toel ellu kutsutud kolmeaastane uurimisprojekt “Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomine”.
“Projekti tulemustega oleme rahul, oleme andmebaasi loonud,” sõnas METK-i teravilja ja söötade labori juhataja Liina Kruus. "Oleme leidnud seosed, mis võimaldavad eristada Eesti maasikaid Poola, Hispaania või Kreeka maasikatest. On ootus, et lisaelementide toel suudame hakata eristama ka Läti, Leedu ja Soome maasikaid.”
Päritolumaad saab laboratoorselt määrata juba paljude toodete puhul, näiteks liha, oliiviõli ja vein. Selleks kasutatavad meetodid ei sobi aga hästi marjade ja marjapõhiste toodete päritolu tuvastamiseks.
Projekti käigus jõuti koostööni Saksamaa laboriga Agroisolab GmbH, kellel on maasikate päritolumaa määramise metoodika juba välja töötatud ja kes omab tänu sellele asjakohaseid andmebaase mitme riigi andmetega. Laborist on võimalik tellida maasika pärituolumaa määramiseks vajalikke analüüse ka edaspidi.
“Puu- ja köögiviljade päritolu võltsimine on aktuaalne teema,” rääkis Svetlana Jankovenko põllumajandus- ja toiduametist (PTA). “On väga hea meel, et on olemas uus laboratoorne meetod, mis sobib pettuste avastamiseks ning et seda uuritakse ja täiustatakse. Seda on võimalik kasutada täiendava tööriistana tõendamaks, et tuvastatud nõuete rikkumise puhul oli tegu pettusega.”
“Peame olema valmis järgmisteks väljakutseteks,” rõhutas maasikakasvatajate esindajana Helen Kaskema OÜst Kindel Käsi. “See projekt annab selleks hea võimaluse ja loodame, et projekti tulemused juurutatakse peatselt ka praktikasse.”
Iga toidupettuse kahtluse korral tuleb esmalt teavitada PTA-d, kes võtab saadud info uurimisele.

Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomise uurimisprojekti käigus võeti maasikaproove igast Eesti maakonnast, kokku 21 maasikakasvataja põllult. Baltimaade võrdlusandmete tarbeks võeti maasikaproovid ka 11 Läti ja seitsme Leedu tootja põllult. 2022. aastal kaasati projekti ka PTA ametnike võetud viis maasikaproovi Eesti eri piirkondade jaemüügist.


Eesti maasikate puhul on nüüdsest võimalik kinnitada päritoluToiduainete autentsus on oluline küsimus nii tarbijatele kui ka kogu toiduainetööstusele tootmisest ja töötlemisest kuni turustamise ja reguleerimiseni välja. 2020. aastal sai Maaeluministeeriumi toel ellu kutsutud kolmeaastane uurimisprojekt „Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomine”.
„Projekti tulemustega oleme rahul, oleme andmebaasi loonud,” kinnitab Maaelu Teadmuskeskuse (METK) teravilja ja söötade labori juhataja Liina Kruus. „Oleme leidnud seosed, mis võimaldavad eristada Eesti maasikaid Poola, Hispaania või Kreeka maasikatest. On ootus, et lisaelementide toel suudame hakata eristama ka Läti, Leedu ja Soome maasikaid.”
Päritolumaad saab laboratoorselt määrata juba paljude toodete puhul, näiteks liha, oliiviõli ja vein. Selleks kasutatavad meetodid ei sobi aga hästi marjade ja marjapõhiste toodete päritolu tuvastamiseks.
Projekti käigus jõuti koostööni Saksamaa laboriga AGROISOLAB GmbH, kellel on maasikate päritolumaa määramise metoodika juba välja töötatud ja kes omab tänu sellele asjakohaseid andmebaase mitme riigi andmetega. Laborist on võimalik tellida maasika pärituolumaa määramiseks vajalikke analüüse ka edaspidi.
„Puu- ja köögiviljade päritolu võltsimine on aktuaalne teema,” räägib Svetlana Jankovenko Põllumajandus- ja Toiduametist. „On väga hea meel, et on olemas uus laboratoorne meetod, mis sobib pettuste avastamiseks ning et seda uuritakse ja täiustatakse. Seda on võimalik kasutada täiendava tööriistana tõendamaks, et tuvastatud nõuete rikkumise puhul oli tegu pettusega.”
„Peame olema valmis järgmisteks väljakutseteks,” rõhutab maasikakasvatajate esindajana Helen Kaskema OÜst Kindel Käsi. „See projekt annab selleks hea võimaluse ja loodame, et projekti tulemused juurutatakse peatselt ka praktikasse.”
Iga toidupettuse kahtluse korral tuleb esmalt teavitada Põllumajandus ja Toiduametit, kes võtab saadud info uurimisele.
Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomise uurimisprojekti käigus võeti maasikaproove igast Eesti maakonnast, kokku 21 maasikakasvataja põllult. Baltimaade võrdlusandmete tarbeks võeti maasikaproovid ka 11 Läti ja seitsme Leedu tootja põllult. 2022. aastal kaasati projekti ka Põllumajandus- ja Toiduameti ametnike võetud viis maasikaproovi Eesti eri piirkondade jaemüügist.
Rohkem infot projekti kohta: https://metk.agri.ee/2020-2022-projekt-eesti-paritolu-maasikad


Eesti maasikate puhul on nüüdsest võimalik kinnitada päritoluToiduainete autentsus on oluline küsimus nii tarbijatele kui ka kogu toiduainetööstusele tootmisest ja töötlemisest kuni turustamise ja reguleerimiseni välja. 2020. aastal sai Maaeluministeeriumi toel ellu kutsutud kolmeaastane uurimisprojekt “Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomine”.
“Projekti tulemustega oleme rahul, oleme andmebaasi loonud,” kinnitab Maaelu Teadmuskeskuse (METK) teravilja ja söötade labori juhataja Liina Kruus. „Oleme leidnud seosed, mis võimaldavad eristada Eesti maasikaid Poola, Hispaania või Kreeka maasikatest. On ootus, et lisaelementide toel suudame hakata eristama ka Läti, Leedu ja Soome maasikaid.”
Päritolumaad saab laboratoorselt määrata juba paljude toodete puhul, näiteks liha, oliiviõli ja vein. Selleks kasutatavad meetodid ei sobi aga hästi marjade ja marjapõhiste toodete päritolu tuvastamiseks.
Projekti käigus jõuti koostööni Saksamaa laboriga AGROISOLAB GmbH, kellel on maasikate päritolumaa määramise metoodika juba välja töötatud ja kes omab tänu sellele asjakohaseid andmebaase mitme riigi andmetega. Laborist on võimalik tellida maasika pärituolumaa määramiseks vajalikke analüüse ka edaspidi.
“Puu- ja köögiviljade päritolu võltsimine on aktuaalne teema,” räägib Svetlana Jankovenko Põllumajandus- ja Toiduametist. “On väga hea meel, et on olemas uus laboratoorne meetod, mis sobib pettuste avastamiseks ning et seda uuritakse ja täiustatakse. Seda on võimalik kasutada täiendava tööriistana tõendamaks, et tuvastatud nõuete rikkumise puhul oli tegu pettusega.”
“Peame olema valmis järgmisteks väljakutseteks,” rõhutab maasikakasvatajate esindajana Helen Kaskema OÜst Kindel Käsi. “See projekt annab selleks hea võimaluse ja loodame, et projekti tulemused juurutatakse peatselt ka praktikasse.”
Iga toidupettuse kahtluse korral tuleb esmalt teavitada Põllumajandus ja Toiduametit, kes võtab saadud info uurimisele.
Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomise uurimisprojekti käigus võeti maasikaproove igast Eesti maakonnast, kokku 21 maasikakasvataja põllult. Baltimaade võrdlusandmete tarbeks võeti maasikaproovid ka 11 Läti ja seitsme Leedu tootja põllult. 2022. aastal kaasati projekti ka Põllumajandus- ja Toiduameti ametnike võetud viis maasikaproovi Eesti eri piirkondade jaemüügist.
]]>