Taaramäe enne Giro d'Italiat: kui jõudu on, tuleb kõik mängu panna ehk s**t, veri ja lilled, nagu öeldakse36-aastane Rein Taaramäe alustab laupäeval oma 18. suurtuuri, Giro d'Italiat.Nädalapäevad tagasi, 36. sünnipäeval, sai Taaramäe suurepärase kingituse, kui meeskonna boss helistas ja teatas: nüüd on Itaalia velotuurile ehk Girole minek, saad kolm nädalat rassida, tõsiselt ja mõnuga.„Kena kingitus oli,“ tõdes Taaramäe ja tunnistas, et oli selle mõneti ise välja pressinud. „Hooaja eel sain paika hea kalendri, suurtuuridest oli seal kirjas sügisene Vuelta. Ent enne Kataloonia velotuuri ütlesin bossidele, et vorm on mul hea ja sooviksin Girot sõita. Seega arvestagu minuga, kui keegi jääb haigeks. Nii läkski, paar meest langesid ära ja üks koht anti Girol mulle.“Taaramäe sõnul on ta teinud kolmenädalaseks pingutuseks tõhusa ettevalmistuse. „Kolm tugevat tuuri on all. Kataloonias oleksin sõitnud kokkuvõttes esikümne piirile, kuid jäin korraks haigeks ja kaotasin ühel etapil kümme minutit, Baskimaal sain 15. koha, Romandies olin 25. kohal. Sõitude vahepeal istusin kokku neli nädalat alpitelgis... Küsimärk on selles, et olen liiga pikalt heas vormis olnud ja nüüd ei tea, kas hoog hakkab langema või tulid Romandies lihtsalt kehvad päevad sisse.“Kas etapivõit tuleb?Strateegia on Taaramäel nagu viimastel aastatel ikka sättida end vähegi mägistel etappidel jooksikute sekka ja üritada etapivõitu. „Ega seal pole palju mõelda - kui on sobiv etapp, siis tuleb stardist minema panna, ja kui peagrupist äraminek õnnestub, siis paistab. Tuleb tekitada endale vähemalt võimalus, ja kui jalga on, siis kõik mängu panna ehk s**t, veri ja lilled, nagu öeldakse. Samas peab ka õnne olema. Eelmisel aastal olin nii Girol kui ka Vueltal heas hoos, aga ei midagi, tühi loos. Satud jooksikute gruppi ja siis selgub, et seal on ka Remco Evenepoel, kes pani mullu Vuelta kinni. Sellisel tasemel meestele ma vastu paraku ei saa,“ selgitas Taaramäe. „Samas püsisin mullu Vueltal mitu päeva kokkuvõttes kolmandal kohal. Kui nüüd sama juhtub ja minekut on, siis vaatame edasi.“Naudib protsessiIntermarche-Circus-Wanty meeskonnas, kes Girole läheb, pole Taaramäe sõnul sõitjat, kes kokkuvõttes püüaks kõrget kohta. „On mõned sprinterid, kes võivad mägedes tegusid teha... Igale profiilile leidub paugutajaid, aga eks näis. Peale minu pole keegi suurtuuride etappe võitnud,“ tutvustas Taaramäe tiimi.Milline on Taaramäe eesmärk Girol, Vueltal, sel hooajal?„Loodan pikendada profikarjääri, teenida leping... Või ma ei teagi...“ jäi Taaramäe korraks mõttesse. „Lihtsalt naudin võidusõitmist. Midagi sees ei põle, aga ikka panen täiega. Töö on aastatega tehtud, nüüd hoian taset ja see pole raske. Hommikul ärkan, lähen mõnuga trenni. No kuidas sa selles seisus lõpetad ja kõik, mis on, prügikasti viskad? Mul on käsil elu kõige nauditavam periood, olen õnnelikus abielus, laene pole kaelas, rattaga meeldib sõita, kuulun World Touri meeskonda, mahun korralikel velotuuridel kokkuvõttes 20 parema sekka... Mida veel tahta! Peas siiski mõtlen, et 40-aastaselt tuleb sport ära lõpetada, muidu möödubki elu ainult rattaga sõites.“Mis Girosse puutub, siis etapivõiduta jäämist Taaramäe ei põe. „Ikka tahaks võita ja etendust anda, võimaluse korral löön hambad risti, aga see pole elu ja surma küsimus. Õigupoolest pole kunagi olnud. Protsessi nautimine on äge,“ selgitas rattur. „Esmatähtis on, et Girolt tulles on endal hea meel. Sellel, mida protokoll näitab, pole nii suurt tähtsust - kui oled jooksikute grupis õnneotsija, siis saad võidurõõmu harva maitsta.“ "Mul on käsil elu kõige nauditavam periood."Rein TaaramäeRein Taaramäe läheb Giro d'Italiale andma kõike, mis temas peitub.Jaan Martinson


Tuttav pettis raha välja28. aprillil pöördus politseisse 23-aastane mees, kelle poole pöördus Facebooki kaudu tuttav, kes soovis rahalist abi Soomest Eestisse pääsemiseks.Noormees kandiski raha Leedu ja Eesti kontodele, aga pole tuttavaga enam ühendust saanud. Kelmusega tekkis 583 eurot kahju.


Libasõnumite saajate raha kadus28. aprillil pöördusid politseisse mitmed Tartumaa inimesed, kes said justkui Eesti maksu- ja tolliametilt sõnumi, et neil on maksmata mõni trahv või tasu.Sõnumi juures oli link ja kui sõnumisaaja sellele vajutas, nõuti panka sisse logimisel autentimist. Pärast avastasid inimesed, et nende kontolt on raha kantud võõrastele kontodele. Kokku kaotati arvutikelmidele 1380 eurot.


Siseministeerium lõpetas distsiplinaarmenetluse Elmar Vaheri suhtesTALLINN, 4. mai, BNS - Siseministeerium lõpetas distsiplaarmenetluse politsei- ja piirivalveameti (PPA) endise juhi Elmar Vaheri suhtes, kuna tema teenistusaeg sai läbi.
Lõpetamisega ei anta hinnangut, kas kriminaaluurimise all olev Vaher rikkus või ei rikkunud teenistuskohustusi. Distsiplinaarmenetlust saab läbi viia üksnes teenistussuhtes oleva ametniku üle, Elmar Vaheri viimane tööpäev PPA peadirektorina oli aga 2. mail.
Valitsus nimetas Elmar Vaheri PPA peadirektori kohale 3. mail 2018. aastal viieks aastaks ehk kuni tänavu 2. maini. Kuivõrd tegemist on avaliku teenistuse seaduses ette nähtud tähtajalise teenistussuhtega, siis see lõpeb töösuhe tähtaja saabudes.
Avaliku teenistuse seaduse kohaselt on distsiplinaarsüütegu teenistuskohustuse süüline rikkumine. Avaliku teenistuse seadusest tuleneb, et distsiplinaarmenetluse saab algatada, läbi viia ja karistust määrata vaid avalik-õigusliku teenistus- ja usaldussuhte raames. Kui avaliku võimu kandja teenistussuhe ametnikuga lõpeb, ei saa ka läbi viia teenistuskohustuste rikkumisest tingitud distsiplinaarmenetlust, kuna ei ole õiguslikku suhet, milles kohustused saaksid kehtida. Seega on distsiplinaarmenetlus võimalik vaid siis, kui isik on teenistuses.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid 21. märtsil kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit.
Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile. Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.
Kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse tõttu ametist kõrvaldatud PPA peadirektor Elmar Vaheri sõnul on tal õiguslik vaidlus politsei teenistustaaži teemal kaitsepolitseiga kestnud juba aastaid ning ta kavatseb sellepärast kohtus edasi võidelda.
„Ma ei tunne endal süüd. Minu seisukoht, mille pärast on kestnud õiguslik vaidlus politsei staaži, rotatsiooni ja tööle asumise küsimuses kestnud kolm aastat, jääb samaks, mis varem. Kaitsen seda ka kriminaalmenetluses,” on Vaher öelnud.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Pankrotihaldur nõuab kohtus tagaotsitavalt ärimehelt raha tagasiViru maakohus arutab kelmuste eest vangi mõistetud ja politsei poolt tagaotsitava endise ehitusettevõtjaga Alar Sepperniga seotud asja, kus pankrotihaldur taotleb temale riigi poolt välja mõistetud summat tagasi.
Viru maakohtu pressiesindaja Kristi Ehrlichi sõnul on tegemist Alar Sepperni (pankrotis) pankrotihalduri Sirje Tael hagiga Ksenia Sepperni vastu rahalises nõudes. 4. aprillil 2019. kuulutas Viru maakohus tsiviilasjas välja füüsilise isiku Alar Sepperni pankroti ja nimetas pankrotihalduriks Sirje Taela. Alar Seppern kasuks mõistis Tartu ringkonnakohus kriminaalasjas välja menetluskulud kokku 23 613 eurot. Alar Seppern pöördus rahandusministeeriumi poole taotlusega maksta temale Tartu ringkonnakohtu otsuse alusel väljamõistetud summa 23 613 eurot abikaasa Ksenia Seppern kontole, mida rahandusministeerium tegi, selgitas Ehrlich. Pankrotihaldur taotleb kohtu kaudu pankrotivarasse kuuluvat summat tagasi. Alar Seppern on ise politsei politsei poolt tagaotsitav. Põhjaranniku teatel mõistis Viru maakohus Sepperni süüdi kelmuses ja võltsimises ning määras talle viie kuu pikkuse vangistuse.


Pankrotihaldur nõuab ärimehelt raha tagasiViru maakohus arutab kelmuste eest vangi mõistetud ja politsei poolt taga otsitava endise ehitusettevõtjaga Alar Sepperniga seotud asja, kus pankrotihaldur taotleb temale riigi poolt välja mõistetud summat tagasi.Viru maakohtu pressiesindaja Kristi Ehrlichi sõnul on tegemist Alar Sepperni (pankrotis) pankrotihalduri Sirje Tael hagiga Ksenia Sepperni vastu rahalises nõudes. 4. aprillil 2019 kuulutas Viru maakohus tsiviilasjas välja füüsilise isiku Alar Sepperni pankroti ja nimetas pankrotihalduriks Sirje Taela. Alar Seppern kasuks mõistis Tartu ringkonnakohus kriminaalasjas välja menetluskulud kokku 23 613 eurot. Alar Seppern pöördus rahandusministeeriumi poole taotlusega maksta temale Tartu ringkonnakohtu otsuse alusel välja mõistetud summa 23 613 eurot abikaasa Ksenia Seppern kontole, mida rahandusministeerium tegi, selgitas Ehrlich. Pankrotihaldur taotleb kohtu kaudu pankrotivarasse kuuluvat summat tagasi. Alar Seppern on ise politsei politsei poolt tagaotsitav. Põhjaranniku teatel mõistis Viru maakohus Sepperni süüdi kelmuses ja võltsimises ning määras talle viie kuu pikkuse vangistuse.SIIM RANDLA


Siseministeerium lõpetas distsiplinaarmenetluse Elmar Vaheri suhtesSiseministeerium lõpetas distsiplaarmenetluse politsei- ja piirivalveameti (PPA) endise juhi Elmar Vaheri suhtes, kuna tema teenistusaeg sai läbi.Lõpetamisega ei anta hinnangut, kas kriminaaluurimise all olev Vaher rikkus või ei rikkunud teenistuskohustusi. Distsiplinaarmenetlust saab läbi viia üksnes teenistussuhtes oleva ametniku üle, Elmar Vaheri viimane tööpäev PPA peadirektorina oli aga 2. mail.
Valitsus nimetas Elmar Vaheri PPA peadirektori kohale 3. mail 2018. aastal viieks aastaks ehk kuni tänavu 2. maini. Kuivõrd tegemist on avaliku teenistuse seaduses ette nähtud tähtajalise teenistussuhtega, siis see lõpeb töösuhe tähtaja saabudes.
Avaliku teenistuse seaduse kohaselt on distsiplinaarsüütegu teenistuskohustuse süüline rikkumine. Avaliku teenistuse seadusest tuleneb, et distsiplinaarmenetluse saab algatada, läbi viia ja karistust määrata vaid avalik-õigusliku teenistus- ja usaldussuhte raames. Kui avaliku võimu kandja teenistussuhe ametnikuga lõpeb, ei saa ka läbi viia teenistuskohustuste rikkumisest tingitud distsiplinaarmenetlust, kuna ei ole õiguslikku suhet, milles kohustused saaksid kehtida. Seega on distsiplinaarmenetlus võimalik vaid siis, kui isik on teenistuses.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid 21. märtsil kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit.
Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile. Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.
Kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse tõttu ametist kõrvaldatud PPA peadirektor Elmar Vaheri sõnul on tal õiguslik vaidlus politsei teenistustaaži teemal kaitsepolitseiga kestnud juba aastaid ning ta kavatseb sellepärast kohtus edasi võidelda.
«Ma ei tunne endal süüd. Minu seisukoht, mille pärast on kestnud õiguslik vaidlus politsei staaži, rotatsiooni ja tööle asumise küsimuses kestnud kolm aastat, jääb samaks, mis varem. Kaitsen seda ka kriminaalmenetluses,» on Vaher öelnud.


Siseministeerium lõpetas distsiplinaarmenetluse Elmar Vaheri suhtes   Siseministeerium on lõpetanud distsiplinaarmenetluse kelmuses kahtlustatava Politsei- ja Piirivalveameti endise peadirektori Elmar Vaheri suhtes, kuna viimase teenistustähtaeg on möödunud.   Vastava info edastab siseminister Lauri Läänemets neljapäeval valitsusele. Distsiplinaarmenetluse lõpetamisega ei anna ministeerium hinnangut, kas Vaher rikkus või ei rikkunud teenistuskohustusi. Distsiplinaarmenetlust saab läbi viia üksnes teenistussuhtes oleva ametniku suhtes, aga Elmar Vaheri viimane tööpäev PPA peadirektorina oli 2. mail, seisab valitsuse päevakorda esitatud punktis. Avaliku teenistuse seaduse kohaselt on distsiplinaarsüütegu teenistuskohustuse süüline rikkumine. Avaliku teenistuse seadusest tuleneb, et distsiplinaarmenetluse saab algatada, läbi viia ja karistust määrata vaid avalik-õigusliku teenistus- ja usaldussuhte raames. Kui avaliku võimu kandja teenistussuhe ametnikuga lõpeb, ei saa ka läbi viia teenistuskohustuste rikkumisest tingitud distsiplinaarmenetlust, kuna ei ole õiguslikku suhet, milles kohustused saaksid kehtida. Seega on distsiplinaarmenetlus võimalik vaid siis, kui isik on teenistuses. 21. märtsil esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politseiameti toonasele peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks. Siseminister Lauri Läänemets kõrvaldas seepeale Vaheri teenistusest ja allkirjastas ühtlasi käskkirja teenistusliku järelevalve algatamiseks eesmärgiga hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis (PPA) tehtud personalitoimingute õiguspärasust. Kriminaalmenetlus käib jätkuvalt. Uus politseijuht on Egert Belitšev.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Päikeseenergia tootja kirub uut seadust. “Tegemist on väljapressimisega”Päikesepaneelid.Scanpix
PRO tellijale
Uue seaduse järgi nõutakse võrguliitumise eest päikeseenergia tootjatelt krõbedaid tagatisi.
Loe ka: Röögatu liitumistasu: päikeseparki rajada soovinud ettevõtja sai halva üllatuse
Aprilli lõpus pöördus päikeseenergia tootja Arton Solar OÜ terava kirjaga majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi poole. Nimelt potsatas ettevõtte postkasti hiljuti kümnetesse tuhandetesse eurodesse ulatuv arve Elektrilevilt. Selle taga oli seadusemuudatus, millega küsitakse päikeseparkide rajajatelt suuri summasid elektriliitumise tagatiseks.
“Minu hinnangul on tegemist väljapressimisega,” pahandas Artoni omanik kirjas ministeeriumile. Ka päikeseelektri assotsiatsiooni juht kinnitas Ärigeeniusele, et kiirustades vastu võetud seadus ei lahenda probleemi. Ministeeriumi sõnul ulatub süsteemi ummistavate “fantoomliitumiste” maht aga gigavattidesse.
Hiljuti võeti riigikogus vastu seadus, mille järgi ei saa enam kui 15-kilovatise võimsusega päiksejaamad enam tasuta liitumisvõimsusi broneerida. Selle asemel tuleb maksta kilovati kohta 38 eurot tagatist. Suuremahuliste päikeseparkide rajajatele võib see tuua aga tohutud arved.
Tohutu arve postkastis
Teiste seas sai ka Arton tagasiulatuvalt broneeritud liitumiste eest Elektrilevilt ligi 19 000-eurose arve. Selle juht Siim Link heitis kirjas ministeeriumile ette, et esmase liitumispakkumise järel tuleb veel vallaga suhelda ning pole kindel, mis kujul konkreetne jaam realiseerub.
“Maksta lihtsalt 19 000 mitte millegi eest ei ole õige,” sõnas ta. “Põhimõtteliselt on sellega kogu taastuvenergia arendustele vesi peale tõmmatud.” Artoni juhi sõnul peaks ministeerium hoolega selgitustööd tegema, miks saab tasu tagasiulatuvalt määrata ning millist probleemi üritatakse lahendada.
“Praegu lihtsalt tuleb kiri postkasti, et makske kümneid tuhandeid,” märkis Link. “Ei ole just kõige parem kommunikatsiooni viis.” Ettevõtja sõnul paneb riik sel viisil taastuvenergia arengule ise piduri peale.
Seadus tuleks tühistada
Ka päikeseelektri assotsiatsiooni juht Andres Meesak kinnitas Ärigeeniusele, et uus seadus võib roheenergia levikut takistada. “Selle seaduseelnõuga on nukker lugu, et keegi mingit korralikku mõjuhinnangut ei teinud,” heitis ta ette ministeeriumile ja riigikogule. “Ministeerium kõiki neid olukordi, mis tänaseks on selgunud, ei suutnud ette näha ega tegelikku mõju adekvaatselt hinnata.”
“Fantoomliitumiste jutt on jama,” hindas ta aga juurprobleemi, mille tõttu seadus vastu võeti. Tema sõnul oli võrguettevõtete süsteem liitumistaotluste menetlemiseks nii üles ehitatud, et liitujad pidid paratamatult tegema mitmeid liitumistaotlusi selgitamaks välja, milline võimsus on saadaval ja jaama käivitamisel majanduslikult jätkusuutlikud. “Need, kel on liitumised olemas, ehitavad need ka välja.”
Lisaks olevat ka liitumise välja ehitamiseks antud aeg – üks aasta – ebarealistlikult napp. Meesaku sõnul on probleem võrguettevõtetes, mis ei ole suutnud jaotusvõrku arendada nii, et see kohanduks olukorraga, kus igas Eesti nurgas leidub hajatootmise võimsusi.
“See seadus tuleks tagasi kutsuda,” arvas Meesak. “See ei lahenda mitte ühtegi probleemi ega too võrku investeeringuid.” Tema hinnangul ei kiirenda seadus tootmisvõimsuste turule toomist vaid üritab turgu über jagada ning pärsib nii kogu sektorit.
Võrguressurss on ummistatud?
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete nõunik Kadri Laube märkis Ärigeeniusele siiski, et nende hinnangul seisab “fantoomliitumiste” taga kuni 1,5 gigavatti elektrivõrgu mahtu. Tema sõnul ehitatakse palju liitumispunkte, mille taha tootmist ei rajatagi.
“Sellised liitumised broneerivad asjatult võrguressurssi,” kirjeldas Laube. “Kasvavad järgmiste liitujate liitumistasud ammendunud võrguressursi tõttu omakorda ebamõistlikult suureks ning võrgule ei pruugi seetõttu ligi pääseda need, kellel on tegelikult kindel plaan elektritootmist alustada.” Seda peaks uus seadus ministeeriumi arvates parandama.
“Tagatist peavad maksma need, kellel ei ole liitumispunkt veel valmis,” märkis ministeeriumi kõneisik. “Raha tagastatakse liitujale, kui päikesepaneelid alustavad tootmist aasta jooksul pärast liitumispunkti valmimist. /…/ Tagatise nõuet ei rakendata juhul, kui taotleja on tasunud vähemalt 70 protsenti liitumistasust või kui tootmisseade rajatakse korterelamule.”
Laube sõnul seadus rohepööret ei taksita. “See motiveerib broneeritud võrguvõimsusi kas kiiremini kasutusele võtma või neist loobuma, mis annab võrgu kasutamise võimaluse järgmistele potentsiaalsetele tootjatele,” märkis ta.


Kuidas ma kahe päevaga kolm korda ühe ja sama petuskeemi otsa sattusin?Kui sageli arvatakse, et petuskeemide ohvriks langevad nutimaailmas mitte eriti kogenud ja veidi lihtsameelsed inimesed, siis eksite! Osav pettur suudab oma kavalasse võrku mässida ka kogenud ajakirjaniku, kes on petuskeemidest kirjutanud kümneid lugusid.Ma ei ole internetis ammu midagi müünud, kuid kui möödunud koolivaheajal Facebook Marketplace'i mõned paremad palad lasteriietest üles riputasin, rõõmustasin kohe, kui asjade vastu kiirelt huvi tekkis. Kõik, kes vähegi viitsivad riietest pilte teha, mõõta sääre ja varruka siseküljepikkust ja teha muid trikke, et mõnigi väikseks jäänud ja heas korras riideese maha müüa, teavad seda tunnet...
Esimene n-ö huviline, kes minuga Facebook Messengeris vigases eesti keeles ühendust võttis, oli pildi järgi kaunis naisterahvas nimega Mohamed Afiy Dallo. Pärast seda, kui olin talle vastanud, et müüki pandud pidulik poisteriiete komplekt on endiselt saadaval, nägi järgmine sõnum välja nõnda (NB! muutmata kujul): «Ok võtan aga tahaks homme tulla aga hetkel on tööga kiire, saadan Sulle koju GLS postiljoni, kes Sulle raha sularahas annab ja kaubale järgi Ok?»
Kuigi mul oli kohe algusest peale veidi kahtlane tunne, ilmselt ka seetõttu, et olen üsna mitmetest petuskeemidest kirjutanud, andsin ostjale siiski võimaluse. Mõtlesin, et ehk on tõepoolest tegemist mõne hiljuti Eestisse sattunud põgenikuga, kes lapsele internetist riideid soetab.
Leppisime kokku mulle sobiva kellaaja, millal saaksin kulleri vastu võtta, ning saatsin Mohamedile oma nime, aadressi, kauba maksumuse ja ka meiliaadressi, et ta saaks need kullerettevõttele edastada.
Ent edasi läks asi siiski üha kahtlasemaks. Saabus järgmine sõnum (NB! muutmata kujul): «OK, saatmiskulud on minu vastutusel, kuid ümbrikuga kaasnevad kindlustuskulud, mille peate tasuma, kuid ärge muretsege, lisan selle esialgsele summale. Ok?»

Kuvatõmmis Messengerist

Mõtlesin kohe, et mis kindlustuskulud, ja vastasin Mohamedile, et minu poolt on selle tehingu puhul siiski ainult kaup ning ühegi teenuse eest ma müüjana maksta ei soovi. Kui tema soovib kaubale kulleri järele saata, siis tasub ka kõik kulud.
Selleks hetkeks olin ma muidugi juba veendunud, et tegemist ei ole lasteriietest huvitatud noore põgenikust emaga, vaid sulaselge petturiga, kes endale raha üritab teha. Seejärel tuli veel mitmeid sõnumeid, et lugegu ma kindlustuse vajalikkuse kohta selgitust ja et see vastab mingitele üldistele kullerettevõtte nõuetele.
Rääkisin juhtunust kohe ka oma mehele ja ütlesin, et näe, mind üritati mingisse skeemi tõmmata ja raha või andmeid välja petta. Veidi piinlik on tunnistada, aga tegime seejärel inimkatse, kas pettur tuleb kaasa summa tõstmisega ja milliseks sellisel juhul minu tasuda jääv kindlustussumma kujuneb.
Nimelt pakkus mu abikaasa talle müügiks laste jalgratast 405 euro eest. Tema sõnul pidavat olema nii, et mida rohkem selle inimesega suhelda, seda vähem on tal aega teisi ohvreid püüda. Ei salga, et huvi, mis pettur meie pakkumise peale vastab, oli suur, sest summa, mille pealt tema saaks teenida, kasvas ju kordades. Kui minu müüki pandud komplekti hind oli 20 eurot, siis koos jalgrattaga oli see 425 eurot.

Kuvatõmmis Messengerist

Mohamed vastas, et ootab rattast pilti ja tehing läkski lukku. Ma isegi ei tea, kas üllatuseks või mitte, aga meiega tõenäoliselt Google Translate'i vahendusel suhelnud inimene oli lihtsalt nõus suvalise ratta ostma. Ent ilmselge oli ju see, et kaupa, mille ta näiliselt ostis, ta tegelikult ei soovinud. Milleks ta seda heameelt mulle tegi, ei saanudki ma aru, sest tema soovitud kindlustussumma hoopiski vähenes. Kui alguses oli kauba kindlustamise summa 50 eurot, siis koos jalgrattaga hoopis 30 eurot.
Kui tehing oli n-ö kinnitatud, saabus mulle e-kiri meiliaadressilt glsg6695@gmail.com, milles oli kindlustuskulude tasumiseks järgmine juhend:

Kuvatõmmis Gmailist

Pärast selle kirja saamist vastasin Mohamedile inglise keeles, et sain aru, et tegemist on petuskeemiga, mille kohta olen juba Google'ile skeemist teada andnud. Selle peale asus Mohamed mind aga ähvardama, mistõttu blokeerisin tema kontakti ning rohkem ei ole me suhelnud.

Kuvatõmmis Messengerist

Seejärel andsin Poolas asuvale kullerettevõttele GLS Group teada, et nende nimel saadetakse petukirju, mis püüavad kätte saada kas siis raha või andmeid. Kuna ühelegi lingile ma ei klikkinud, jäi selgusetuks, mida selle abil minult välja üritati meelitada.
GLS Groupist kinnitati mulle, et nemad taolist kirja välja ei ole saatnud ning tegemist on pettusega. GLS Groupi nimel levivast pettusest tuli veel eraldi meiliaadressile teada anda, mida ma ka tegin. Kuidas ettevõte sellesse suhtub, kas taolist skeemi ringleb palju ja mida on nad teinud, et seda takistada, jäi paraku vastuseta.
Ent sellega veel lugu ei lõppenud. Kuna minu müüki pandud esemed ripuvad Facebook Marketplace'is üleval, kirjutati järgmisel päeval veel kaks korda. Neil kordadel oli kirjutajaks inimene nimega Marina Romanescu, kes soovis osta lasteriiete vahele ära eksinud meeste kampsuneid.
Tavapäraselt algas vestlus ostjapoolse küsimusega, kas ese on veel saadaval. Vastusele, et on küll, laekus sama sõnum (NB! muutmata kujul): «Ok võtan aga tahaks homme tulla aga hetkel on tööga kiire, saadan Sulle koju GLS postiljoni, kes Sulle raha sularahas annab ja kaubale järgi Ok?»

Kuvatõmmis Messengerist

Kuna nüüd oli juba teada, et tegemist on petturiga, ma temaga pikemasse vestlusse ei laskunud ning vastasin kohe, et olen skeemiga juba tuttav ning ei ole tehingust huvitatud. Rohkem ta mulle ei kirjutanud. Teisele sama isiku katsele ma ei vastanud ning rohkem mind ei tülitatud.

Levinud skeem

Politsei- ja piirivalveameti politseikapten Maarja Punak kinnitas, et praegu on GLS kulleri kelmus üks levinumaid ja seda nii kaupa osta soovides kui ka midagi müües.
Punaku sõnul antakse juhtumitest, kus inimesed saavad kohe alguses aru, et tegemist on kahtlase pakkumisega, veebipolitseinikele üha rohkem teada, ning enamasti ei ole ka kahjud kuigi suured, sest kallite tehingute korral on inimesed ka ise tähelepanelikumad.
Tehingust loobumisele järgnevad sageli ähvardused, sest kelm loodab inimest ehmatada ja panna olukorda, kus ta peaks kiiresti otsustama just selle tegevuse kasuks, mida kelm soovib teda tegema panna.
«Kedagi ei saa ähvardada politsei või kohtuga, kuid mõistan, kuidas see võib inimest ehmatada, kui väidetavalt politseisse või kohtusse plaanitakse pöörduda. Esiteks on see väljaütlemine kelmide tavaline taktika ja teiseks, politsei ja kohtud lähtuvad ikkagi seadustest,» rahustab Punak ja lisab, et vajadusel saab ka veebipolitseinikelt nõu küsida.

Millele tähelepanu pöörata?

Punak soovitab, et enne kontoga suhtlemist tuleks üle vaadata, mis sellel kontol näha on. «Petuskeemidega seotud kontod on enamasti sisutud ja profiilipilte korduskasutatakse mitmetel eri nimedega kontodel,» täpsustab ta ja lisab, et kontrollimisel on heaks abiliseks Google'i pildiotsing.
«Kui olete juba vestlust alustanud ning ta teeb ettepaneku kasutada kullerteenust, millega te ei ole tuttav, siis tasub tehing katki jätta. Võite pakkuda välja ka selle, et olete valmis ise asjale järele tulema või selle kohale viima ja vahel selle peale ka suhtlus katkestatakse,» selgitab Punak.
Tehingu vormistamiseks tasub Punaku sõnul kasutada keskkondi, mis pakuvad vastavat teenust ostja ja müüja vahel, kus raha on seni broneeringus, kuni kaup on ostjani jõudnud. «Kõige parem on muidugi käest kätte see tehing teha, et kohapeal toote korrasolekus veenduda,» lisab ta.
«Kui siiski valisite kullerteenuse ja nüüd tekib väidetavalt probleem saadetisega, siis suhelge ainult otse selle kullerteenust pakkuva firmaga, mitte e-kirjadega, mida teile saadetakse, mis enamasti tulevad suvalistelt Gmaili aadressidelt, mille alla kirjutatakse selle kullerfirma nimi. Selliste libakirjadega üritatakse suurendada petuskeemist saadavat summat,» hoiatab politseikapten.

Ohtu võib sattuda ka ise ostja olles

Olles aga ise asja ostja, tasub politseikapteni sõnul jällegi kauba pilt Google'i pildiotsingusse panna. «Sageli müüakse samasuguste piltidega eset mitmes erinevas kohas, kuigi suure tõenäosusega ei ole seda asja üldse olemaski,» selgitab ta.
Suurim müüt, mis taoliste tehingutega kaasneb, seisneb Punaku sõnul selles, et väidetavalt ei ole 15-20eurosed esemed kelmide huviorbiidis. See ei vasta aga tõele, sest nii neid müües kui ostes on ikkagi võimalik kelmi otsa sattuda, sest petturile on ka 15 eurot parem kui mitte midagi.
«Julgen pakkuda, et iga 20 Marketplace'i kontakti kohta leidub üks libapakkumine, kuid tean ka olukorda, kus üht 30eurost arvutividinat soovisid esimese müügipäeva jooksul osta kolm kontot, kes kõik olid petturid. Seega valvel tasub olla alati ja anda endast parim, et petuskeemi sattumist vältida,» soovitab Punak mis tahes tehingu puhul tähelepanelik olla.


Mõtete lugemise masin sai peaaegu valmisTexase ülikooli teadlased leidsid viisi, kuidas saaks ajulaineid lugedes kätte sõnad ja laused, millest inimene parajasti mõtleb.
Lahenduses kasutatakse mitteinvasiivset aju skannimist, mis tähendab, et mõtete lugemiseks peaks panema inimese lamama kompuutertomograafi. Seega lihtsalt niisama eemalt veel mõtete lugemine ei õnnestu.
Kuid ka kompuutertomograafi signaalide tõlgendamisega ei ole kõik niisama lihtne. Vaja läheb tehisintellekti ja masinõpet, et üldse aru saaks, kuidas ajulainetest midagi mõtestatut välja lugeda.
Ajakirjas Nature Neuroscience avaldatud uuringut juhtisid arvutiteaduse doktorant Jerry Tang ning Austinis asuva Texase ülikooli neuroteaduse ja arvutiteaduse dotsent Alex Huth. Töös kasutati osaliselt ka Open AI ChatGPT ja Google’i Bardi tehisintellekti keelemudeleid.
Erinevalt teistest arendatavatest keele dekodeerimise süsteemidest ei nõua see süsteem implantaatide kirurgilist paigaldamist katsealuste ajju, samuti ei pea osalejad kasutama ainult etteantud kindlat hulka sõnu, millele mõelda. Aju aktiivsust mõõdetakse fMRI skanneriga, mille käigus masin õpib inimese ajulaineid tundma sel ajal, kui katsealune kuulab skanneris tundide kaupa taskuhäälingu saateid.
Hiljem, kui masin on piisavalt õppinud, suudab see uue loo kuulamise või ette jutustamise ajal ainuüksi ajutegevuse põhjal vastava teksti genereerida.
Tulemuseks ei ole veel päris sõna-sõnalt transkriptsioon inimese mõtetest. Selle asemel üritab tehisintellekt tabada mõeldud teksti olemust ja teemasid. Umbes poole tekstidest tuvastab masin üsna täpselt, poolega aga paneb mööda.
Näiteks kuulas katsetes osaleja kõnelejat, kes ütles: „Mul ei ole veel juhiluba“, aga masin sai sellest aru, et „Ma ei ole veel (auto)juhtimist õppima hakanud“. Kuulates aga sõnu: „Ma ei teadnud, kas karjuda, nutta või põgeneda, selle asemel ütlesin: „Jätke mind rahule!““, dekodeeriti see järgmiselt: „Ta hakkas karjuma ja nutma ja siis ta lihtsalt ütles: „Ma käskisin sul mind rahule jätta.““.
Dekodeerimine toimus ainult kokkuleppel osalejatega, kes olid katses vabatahtlikult, kuid teadlased proovisid ka masinat nii-öelda petta, lastes inimestel meelega mõelda millelegi muule. Osalejad, kes avaldasid mõtetelugejale vastupanu – näiteks mõeldes teisi mõtteid –, suutsid tulemused muuta kasutuskõlbmatuks, seega ei saa praegust lahendust kurjasti ära kasutada näiteks inimestelt tunnistuste või saladuste väljapressimiseks, kui nad oskavad mõttes „valetada“.
.


Elmar Vaher pani kohtu abiga distsiplinaarmenetlusele käe ette   Kelmusekahtlustuse saanud endine politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher pöördus kohtusse, et peatada tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetlus. Menetluse käigus Vaher ütlusi ei andnud.   Nädal pärast seda, kui kaitsepolitsei Elmar Vaheri kinni pidas, kogunes siseministeeriumis kolmeliikmeline komisjon. Teenistusest kõrvaldatud endise politseijuhi suhtes algas distsiplinaarmenetlus, mille kokkuvõte pidi siseministri kätte jõudma hiljemalt kahe kuuga ehk 30. juuniks. "Siis me küsisime Elmar Vaherilt mitmeid küsimusi ja selgitusi rotatsioonide kohta," rääkis siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo. "Ning pärast pikka mõtlemisaega Elmar Vaher otsustas ja teatas oma esindaja vahendusel, et ta ei soovi kahjuks selgitusi anda." Olgo kinnitusel andis seadus selleks võimaluse. "Kui sul on samaaegselt käimas kriminaalmenetlus, siis sa ei pea teises menetluses andma neid ütlusi, mis sa oled kriminaalmenetluses andnud," märkis Olgo. "Kui ta nii on otsustanud ja sellise kaitsetaktika valinud endale, siis on see tema valik ja meil jääb üle ainult seda aktsepteerida." Kogu loos on lisaks Vaherile teisigi asjaosalisi, lisaks saab ministeerium ligi tarvilikele dokumentidele. Seega, vaatamata Vaheri vaikimisele läinuks menetlus edasi. Kuid siis tegi Vaher järgmise käigu. "Ta pöördus kohtu poole, kus palus distsiplinaarmenetluse tunnistada õigusvastaseks," rääkis Olgo. "Ja kohus rakendas tema palvel esmast õiguskaitset, kus ta keelas siseministeeriumil võtta või anda hinnangut antud asjas. Täna oleme olukorras, kus me ei ole saanud väga palju toiminguid teha selleks, et tõde välja selgitada." Vaher märkis oma kaebuses, et distsiplinaarmenetluse alustamisel polnud täpselt välja toodud, milles ta eksis. "Eks see nüüd ongi käimasoleva kohtumenetluse objekt, et välja selgitada, kui põhjalikult tuleb see lahti kirjeldada," sõnas Olgo, kelle sõnul ongi distsiplinaarmenetluse eesmärgiks asjaolude ja süü välja selgitamine. "Ja sel hetkel, kui distsiplinaarmenetlus alustatakse, ei ole terviklikku pilti toimunust ja seetõttu ei ole võimalik ka detailis seda kirja panna."  Ka kohtuvõidust poleks enam abi  See, et kohus andis vaidluste ajaks Vaherile esialgse õiguskaitse, on Olgo sõnul üsna tavapärane "Selleks, et mitte jõuda distsiplinaarmenetluse protsessis selle kohani, kus on väga raske tagasi pöörata. Ehk kui on tehtud otsus, ehk kas leitud süü või mitte, ei ole võimalik enam tagantjärele leida, et oleks kuidagi teisiti," kirjeldas Olgo kohtult saabunud selgitusi. Tarmo Olgo sõnul saab ministeerium endiselt uurida dokumente, kuid ühtegi hinnangut nad kujundada ei tohi. "Me ei saa koostada ka distsiplinaarmenetluse kokkuvõtet ega selle eelnõud ega seda ka osalistele näidata ja selgitada nii kaua, kui esialgne õiguskaitse on kehtiv," rääkis Olgo. Kohtuvaidlus käib Olgo sõnul edasi. Aga kui halduskohus annab ka õiguse siseministeeriumile, pole sellest praktiliselt enam abi. Siseminister lõpetas äsja Vaheri suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse, sest Vaheri teenistusaeg politseis lõppes. "Tema suhtes ei ole võimalik enam teha distsiplinaarmenetluse toiminguid ja muu hulgas üks toiming on see, et sa teed kokkuvõtteid, sa tutvustad seda ja sa teed ka järeldused," tõdes Olgo.  Teenistusliku järelevalve tulemus selgub 31. mail  See, et Elmar Vaheri teenistusaeg lõppeb mai alguses, oli teada juba varem. Muu hulgas siis, kui valitsus teatas, et soovib distsiplinaarmenetluse kokkuvõtet augusti lõpuks ja siseminister teatas, et soovib sama kokkuvõtet juuni lõpuks. Olgo sõnul arvestati riskiga, et reaalselt on menetluse läbiviimiseks umbes kuu aega. "Aga me eeldasime ja ootasime, et Elmar Vaheril on soov anda kiiresti selgitust ja me saame need asjaolud ruttu välja selgitada ja tegelikult distsiplinaarmenetluse kokkuvõtted enne ära koostada. Aga kahjuks meie plaanid ei läinud nii, nagu me soovisime," sõnas Olgo. Asja uurimine siseministeeriumis siiski ei lõppe. Nimelt alustati märtsis ka teenistuslikku järelevalvet politsei- ja piirivalveameti üle. "Teenistusliku järelevalve eesmärgiks on välja selgitada kõik need asjaolud ja nende õiguspärasus, mis on seotud teenistujate tähtaegse üleviimisega ehk rotatsiooniga politsei- ja piirivalveametist," selgitas Olgo, kelle sõnul peaks teenistuslik järelevalve lõppema 31. mail. "Ja need samad asjaolud, mida me distsiplinaarmenetluse käigus plaanisime vaadata, siis me vaatame need ka teenistusliku järelevalve raames ära," ütles Olgo ning kinnitas, et kogutud info ei lähe kaduma. "Lihtsalt järelevalve objekt pole Elmar Vaher, vaid on politsei- ja piirivalveamet." Samal ajal peaks lõppema ka kaitsepolitsei suhtes algatatud teenistuslik järelevalve. "Vastavalt seadusele on teenistusliku järelevalve kokkuvõtted avalikud niivõrd, kui seal ei ole seda informatsiooni, mis on asutusesiseseks kasutamiseks," rõhutas Olgo. "Ma arvan, et olulises osas saab avalikkus sellega tutvuda."    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


27. mai meeleavalduse küsitlust Uutes Uudistes tabas küberrünnakKolmapäeval tabas Uute Uudiste lehte järjekordne küberrünnak. Õnneks oli see nii primitiivne, et kahju tegi vaid kurilastele endale.
Pahameele objektiks oli 27. mail toimuv meeleavaldus traditsioonilise perekonna kaitseks. Rünnaku fakt ise ütleb, et teatud seltskond on rahva tänavale tulemise tõttu paanikas. Vahepealsed küsitlused suudeti ju pilastamata jätta, aga meeleavaldus, see võtab jalad värisema.
Sündmuste kronoloogia:
3. mail 2023 kell 14:48 pannakse Uute uudiste kodulehele tagasihoidlik küsitlus, mis hakkab vaikselt arvamusi koguma.
Küsimuseks on “Kas kavatsete minna 27. mail Toompea lossi ette meeleavaldusele?” ning vastusevariandid:
1. Jaa, kindlasti
2. Kahjuks ei saa minna, aga olen mõtetes teiega
3. Ei lähe, sest mulle meeldib kõik, mis valitsus teeb
Kõik sujub rahulikult, kuni kell 15:28 hakkab truualamliku vastusevariandi loendur anomaalse kiirusega suurenema. Pilk küsitluse logisse kinnib – täpselt nagu e-valimiste küsitluse puhul, olid ka seekord aktiveerunud küsitluste võltsijad. Ühelt IP aadressilt tulvas samu vastuseid kiirusega 12 klikki minutis. Mõne aja jooksul oli valitsusega ülirahul olevate vastajate arv kerinud pooleteise tuhandeni.
Siis saabus aeg rünnak lõpetada ja õiglus jalule seada. 1459 ühelt IP aadressilt saadetud võltshäält sai välja filtreeritud ja tulemusest maha kustutatud. Lisaks tuli rakendada IP põhine piirang. Nurjatu rünnak muidugi jätkus, kuid tulemusteta. Logifail salvestas kogu kurbmängu.
Mida öelda kokkuvõtteks? Petised petavad ja jäävad petma. Peteti valimistega, üritati petta valimiste ausust puudutava küsitlusega. Kuna küsitlus, erinevalt e-valimistest, on kontrollitav, siis jäid petised vahele ja pettusega antud hääled tühistati. Lisaks fikseeriti ründajate IP aadressid, mis langevad kokku eelmise rünnaku põhitegijatega. Kui kellelegi meeldib seoseid otsida, siis kahtlased IP aadressid resideeruvad Toompea piirkonnas. Rünnakrühmlaste auks peab ütlema, et midagi on nad eelmisest lüüasaamisest õppinud. Nimelt ei tõstnud seekord keegi reetlikku hädakisa, et võltsimise püha üritust on takistatud.
Et sama seltskond nüri järjekindluse ja pahatahtlikkusega sama asja üritab, toob päevavalgele nende olemuse. Võimukoridorides pesitseb seltskond, kelle jaoks pettus on sama loomulik kui hingamine. Petetakse valimistega ja petetakse avaliku arvamusega. Kui kaua petiseid künka otsas talutakse, jääb juba rahva otsustada.
Karl Olaf Rääk
Viited:
Uusi Uudiseid rünnanud küberkurjategijad jäid haledalt vahele (lisatud Delfi kommentaar)
Uute Uudiste küsitlust tabas küberrünnak! Pole välistatud, et rünnaku taga on Delfi


Tarmo Linnamägi: mis sellest plokiahelast üldse sai?Aastaid kuust-seitse tagasi oli raske leida päeva, kus mõni pealkiri poleks kuulutanud, et plokiahel on peagi kõike muutmas. Täna leiab see mainimist haruharva – enamasti krüptovaluutade kontekstis – ning avalikkuse tähelepanu on haaranud järgmised edevad tehnoloogiad, peamiselt tehisintellekt. Kuigi plokiahelast täna enam tõesti eriti juttu ei tehta, siis pole see tegelikult kadunud kuskile.Plokiahel pole midagi uut, aga suure mürtsuga jõudis see laiema avalikkuse ette möödunud kümnendil. Peaasjalikult oli selle võidukäigu taga kürptovääringute maailm ja avalik debatt, kas Bitcoin ja Ethereum on järjekordne pettus või tulevikku muutvad lahendused. Kuigi toona said peamiselt tähelepanu just finantsteemad, siis rõhutasid asjatundjad juba nende debattide taustal, et plokiahela reaalne võimekus on oluliselt suurem.
Krüptovaluutad pole täna kuskile kadunud, kuid nii nagu on langenud neile pühendatud artiklite hulk, saab järjest vähem tähelepanu ka plokiahel ise. See aga ei tähenda, et see kadunud oleks või keegi sellega enam ei tegeleks.
Tegeleb küll ja suurimaid läbimurdeid leiab just neist valdkondadest, mida asjatundjad kunagise krüptobuumi ajal esile proovisid tõsta – tervishoid, pangandus, valitsemine, digitaalne identiteet ja kõik muu, kus andmete valiidsus on kriitilise tähtsusega.

Lihtne ja keeruline

Tehnoloogiliselt on plokiahel üheti meeletult lihtne, teisalt meeletult keeruline. Kõige lihtsam on seda aga mõista tehnoloogiana, mis lubab talletada informatsiooni kujul, mida pole võimalik muuta.
Kui salvestad andmed lihtsalt failina kõvakettale, saab neid muuta ja kõik jäljed sellest tegevusest likvideerida. Kui salvestad andmed plokiahelasse, talletub info sinna igaveseks. See info saab olla avalik või privaatne, jagatud või vaid enda käes hoitud.
Selle lähenemise esimene reaalselt populaarne kasutusvaldkond oligi krüptovääringute maailm ning kuigi need pole kuskile kadunud, siis on kunagi uudsena tundunud tehnoloogiline lahendus leidmas oma teed ka järjest soliidsematesse paikadesse.
Mitmed suurpangad kasutavad plokiahelat selleks, et hallata rahvusvahelisi makseid, alternatiivbörsid kasutavad seda kapitalitoimingute läbiviimiseks, kindlustused kasutavad seda kahjujuhtumite haldamiseks ning tervishoiusektoris kasutatakse seda patsiendiandmete hoiustamiseks, jagamiseks ja kaitsmiseks.
Ja see on vaid osa valdkondadest, kuhu tänaseks plokiahela kombitsad ulatuvad. Mõned aastad tagasi võisid osad ettevõtted selle kasutamise osas ettevaatlikud olla, kuna avalikkuse silmis võrdus plokiahel krüptoturuga, mis omakorda võrdus veidi arusaamatu ja pettuse lõhnaga temaatikaga. Viisakas ettevõte ei saanud tõsise näoga tehnikavõõramatele klientidele öelda, et nende andmed on plokiahelas.

Plokiahel on siin, et jääda

See pilt on nüüdseks muutunud. Krüpto ja plokiahel kuuluvad endiselt tihtilugu samasse lausesse, kuid mida päev edasi, seda universaalsemalt aktsepteeritavaks on uuematsorti tehnoloogia laiema avalikkuse ees muutunud. Stigma on kadunud ja tundub, et avalikkuse hoiakud on pöördunud. Krüptovääringuid võõristavad paljud tänaseni, samas ei pööritata enam liigselt silmi, kui kuuldakse, et pangaülekande juures mängis rolli ka plokiahel.
Plokiahel on siin, et jääda. Esimesed kasvuvalud ja üleöö rambivalgusesse sattumine on üle elatud, haavad on paranenud ja vähemalt praegu ei viita miski, et see on minemas 3D-telerite teed – ideena äge, reaalsuses kasutamatu. Kunagisest moesõnast on saanud midagi sellist, mis suudab päriselt pakkuda suurt väärtust. Suure tõenäosusega võime peagi näha, mis sellest lapsekingadest välja kasvades päriselt saab.


Investeerimishuvilised kaotasid kelmidele kümneid tuhandeid eurosidTALLINN, 4. mai, BNS - Investeerimisvõimalusi pakkunud veebikelmid tüssasid Põhja-Eestis kolme kergeusklikku, saades neilt kokku kätte üle 50 000 euro.
Aasta alguses tutvus 27-aastane mees Tinderis naisega, kes peagi viis suhtluse krüptorahaga kauplemisele peale. Naine soovitas mehel registreerida end kauplemisplatvormil royaltradingbit.org ja juhendas meest avama ka krüptorahakotti Huobi teenusepakkuja juures. Mees tegi mitmeid tehinguid, aga soovitud kasumit ning seni investeeritud raha välja võtta ei saanud. Lisaks nõutakse temalt täiendavaid sissemakseid erinevate maksude ettekäändel. Kelmusega tekitatud kahju on 9180 eurot, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
3. mail pöördus politseisse 45-aastane mees, kes nägi märtsi alguses Facebookis Tesla reklaami investeerimise kohta ning jättis veebilehele enda kontaktid. Peatselt sai ta venekeelse kõne, kus temale selgitati, et antud ettevõttesse investeerimine on tulus. Mees võimaldas helistajal kagujuurdepääsu enda nutiseadmele AnyDesk programmi vahendusel, tema nimele avati krüptorahakott Krakenis ning ta registreeriti kauplemisplatvormil munrofinancialplannersltd.com.
Seejärel õhutati meest vormistama laene kogusummas 12 500 eurot ning teostama läbi enda krüptorahakoti väidetavale platvormile sissemakseid bitcoinides tuvastamata krüptoraha aadressile kogusummas 11 512 eurot. Kui avaldaja soovis osa teenitud kasumist välja võtta, siis seda ta iseseisvalt teha ei saanud ning temalt nõuti täiendavate maksete teostamist. Kelmusega tekitatud kahju summas 11 512 eurot.
Märtsis tutvus sotsiaalmeedia vahendusel 51-aastane mees Marina nimelise naisega, kes viis suhtluse krüptorahaga kauplemisele ning soovitas enda tuttavat maaklerit. Pärast seda sai väidetav maakler kaugjuurdepääsu mehe nutiseadmele AnyDesk programmi vahendusel, registreeris mehe kauplemisplatvormil cointology.biz, avas mehe nimele konto Revolut pangas ja krüptorahakoti Binance teenusepakkuja juures.
Lisaks võeti kelm mehe nimele erinevaid laene ning kui avaldaja soovis teenitud kasumi välja võtta, siis seda ta iseseisvalt teha ei saanud ning temalt nõuti täiendavate maksete teostamist erinevate maksude ettekäändel. Kelmusega tekitatud kahju ulatub vähemalt 30 940 euroni.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Microsoft laiendab AI kättesaadavustSAN FRANCISCO, 4. mai, AFP-BNS – USA tarkvarahiid Microsoft laiendas neljapäeval oma loova tehisintellekti programmide kättesaadavust, ehkki valitseb hirm, et firmad lähevad ohtlikuks osutuda võiva tehnoloogiaga liiga kiiresti edasi.
Microsofti otsingumootori Bing ja internetibrauseri Edge tehisintellektivahendid on nüüd kõigi soovijate käsutuses, ütles asepresident Yusuf Mehdi blogipostituses.
"See tähendab, et nüüd on kõigil lihtsam uut Bingi ja Edge'i proovida lihtsalt oma Microsofti kontoga Bingi sisenedes," ütles ta.
Töötada saab nii teksti kui pildiga ja Microsoftil on kavas lisada neile ka võimalused video tarbeks, lubas ta.
Bingi "Image Creator" liideti hiljuti AI chatboti repertuaari, mis võimaldab luua nii visuaalset kui kirjalikku sisu, seletas Mehdi.
"Me laiendame Image Creatorit kõigisse Bingi keeltesse. Nii et igaüks saab luua kujutisi oma emakeeles."
AI ohtude hulgas on võimalus kasutada seda pettuseks häälekloonide, süvavõltsitud videote ja veenvate kirjalike sõnumitega.
Märtsis tegid miljardär Elon Musk ja hulk eksperte üleskutse peatada võimsate tehisintellektide (AI) arendamine kuniks suudetakse tagada, et need on ohutud.
Google ja OpenAI, mis lõi populaarse juturoboti ChatGPT, hakkasid 2022. aastal arendama süsteeme, mis kasutavad oluliselt suuremas koguses andmeid kui varasemad süsteemid.
Avalik kiri, millele andsid allkirja üle tuhande inimese, nende seas Musk ja Apple’i kaasasutaja Steve Wozniak, oli vastus OpenAI avaldatud GPT-4-le.
Äsja ütles oma töökoha Google'is üles arvutiteadlane Geoffrey Hinton, keda on nimetatud "tehisintellekti ristiisaks", et võtta sõna AI-tehnoloogia ohtlikkuse kohta.
AI-süsteemides kasutatava tehnoloogia üks loojaid Hinton ütles esmaspäeval avaldatud artiklis The New York Timesile, et selles valdkonnas tehtud edusammud kujutavad "sügavat ohtu ühiskonnale ja inimkonnale".
"Vaadake, kuidas see oli viis aastat tagasi ja kuidas see on nüüd," ütles ta. "Võtke see erinevus ja kandke see tulevikku. See on hirmutav."
Hinton ütles kolmapäeval USA maineka tehnikaülikooli MIT korraldatud foorumil, et peab AI arendamise peatamist mõttekaks, ehkki see on naiivne idee, kuna selles sektoris käib tihe rebimine nii riikide kui firmade vahel.
Ta märkis NYT artiklis, et tehnoloogiahiidude vaheline konkurents on pannud ettevõtteid avaldama rutakalt uusi AI- tehnoloogiaid, seades ohtu töökohad ja andes hagu valeinfo levikule.
Google ja OpenAI, mis lõi populaarse juturoboti ChatGPT, hakkasid 2022. aastal arendama süsteeme, mille juures kasutatakse oluliselt suuremas koguses andmeid kui varasemate süsteemide puhul.
Hinton ütles NYT-le, et analüüsitavate andmete mahu tõttu võivad need süsteemid tema arust inimintellekti mingil moel ületada.
Ehkki AI-d on kasutatud inimtöötajate abistamiseks, võib juturobotite nagu ChatGPT kiire areng seada ohtu ka töökohti, leidis ta.
Samuti hoiatas ta AI loodud valeinfo võimaliku leviku eest, märkides, et keskmine inimene ei pruugi enam "aru saada, mis on tõsi"
Mehdi sõnul on AI-tehnoloogiaga Bingi ja Edge'i käikulaskmisest möödunud kolme kuuga toimunud pool miljardit tšätti. Bingi tarkvaraga on tehtud üle 200 miljoni tehisintellekti pildi.
"Me usume, et innovatsioon ja avatud õppimine on osa vastutustundlikust lähenemisest," ütles ta.
AFP – Baltic News Service


Väidetavalt krüptorahasse investeerinud naine kaotas 20 778 eurotTALLINN, 4. mai, BNS – Krüptorahakotti investeerima meelitatud naine kaotas 20 778 eurot.
Kolmapäeval pöördus politseisse 37-aastane naine, keda meelitati investeerima krüptorahakotti Tesla X, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja neljapäeval. Kasumi kättesaamiseks pidi naine tegema korduvalt täiendavaid sissemakseid.
Maksete tegemiseks võttis ta erinevates summades kiirlaene. Investeeringust pole ta endiselt summasid tagasi saanud ja kelmusega tekitatud kahju on 20 778 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politseinikuna esinenud kurjategija varastas 9999 eurotTALLINN, 4. mai, BNS – Politseinikuna esinenud kurjategija varastas väljapetetud koodide abil naiselt 9999 eurot.
Kolmapäeval pöördus politseisse 44-aastane naine, kellele oli helistanud end politseinikuna esitlenud mees, kes väitis, et keegi proovis tema pangaarvelt raha välja võtta, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja neljapäeval.
Naise kõne suunati edasi väidetavale Eesti Panga töötajale, kellele ta ütles oma PIN1 ja PIN2 koodid. Pärast selgus, et naise kontolt oli tehtud kolm ülekannet võõrastele kontodele kokku summas 9999 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Uuring: taasterahastu kasutamise läbipaistvust tuleb EL-is parendadaTALLINN, 4. mai, BNS – Euroopa Liidu Avatud Rahakasutuse Koalitsioon koos kümne Kesk- ja Ida-Euroopa organisatsiooniga, sealhulgas MTÜ Korruptsioonivaba Eesti, viisid läbi taasterahastu kasutamise läbipaistvuse pilootuuringu, millest selgus, et 672,5 miljardi euro suuruse Euroopa Liidu (EL) taaste- ja vastupidavusrahastu (RRF) vahendite kasutamisega kaasneb endiselt märkimisväärne korruptsiooni ja väärkasutuse oht.
Taaste- ja vastupidavusrahastu esimesel kahel aastal ei suutnud Euroopa Komisjon sisse seada vahendite kasutamise läbipaistvuse standardit. Kuigi mõned riigid on ise otsustanud tagada taasterahastu kasutamise läbipaistvuse, siis uuring näitab, et rahaliste vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise tagamiseks vaid sellest ei piisa, et maksimeerida sellest saadavat kasu, teatas MTÜ Korruptsioonivaba Eesti.
EL-i kodanikud väärivad uuringu koostajate hinnangul taasterahastu läbipaistvuse tagamiseks kõrgemat latti. Võrreldes EL-i koalitsiooni soovitatud läbipaistvusstandarditega avaldavad liikmesriigid veidi alla 60 protsendi teabest rahastu kasutamise kohta. Täielikuma ja kvaliteetsema teabe avalikustamiseta ei ole ülejäänud 40 protsendi andmete täpset riskitaset võimalik aga hinnata.
Uuringu läbiviijad ei keskendunud vaid sellele, milliseid andmeid avaldatakse, vaid ka sellele, kuidas neid avaldatakse. See on koostajate hinnangul kriitilise tähtsusega, sest teave ja andmed peavad olema hõlpsasti juurdepääsetavad, täielikud, õigeaegsed, eelistatavalt kogutud ühte kohta ja võimaldama masinloetavat analüüsi. Kui see nii ei ole, ei saa kodanikud, ettevõtted, uuringute läbiviijad ja ajakirjandus teha järeldusi, kuidas vahendeid on kasutatud ja aidata tuvastada riske, mis vääriksid uurimist või võimalusi säästa vahendeid ning parandada kodanikele pakutavate kaupade ja teenuste kvaliteeti.
Uuringu järgi on kõige avatumad riigid Bulgaaria, Eesti ja Leedu, kes avaldavad kõige kvaliteetsemaid andmeid kasutajasõbralikust vaatenurgast, avaldades ligi 80 protsenti investeeringute kasutamise andmetest. Läbipaistvuse telje teisel poolel on Rumeenia ja Tšehhi Vabariik, kes avaldavad vaid umbes 30 protsenti andmetest, mis on vajalikud selleks, et kodanikud ja ettevõtted saaksid aru, millele ja kui palju vahendeid kulutatakse ning kes vahendeid saavad.
"Taaste- ja vastupidavusrahastu läbipaistev kasutamine on tihedalt seotud avalikkuse usaldusega valitsuse vastu. Erinevad läbipaistvus- ja avalikustamispraktikad liikmesriikidest ilmestavad, et seni puudub ühtne praktika. Eesti seisukohalt oleme astunud olulisi samme, kuid tuleks teha koostööd komisjoni ja teiste liikmesriikidega aruande soovituste kallal, et tugevdada ja laiendada liidrite head praktikat. Kõik saavad oma kogemusega panustada ja õppida, sealhulgas Eesti," ütles Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Steven-Hristo Evestus.
Oluliste soovitustena on muu hulgas välja toodud, et liit peaks kehtestama rahaliste vahenditega seotud regulatsioonides kõrgemad ja selgemad isikuandmete avalikustamise standardid ning liikmesriigid peaksid looma kesksed portaalid nagu Leedus või Bulgaarias, mis sisaldavad kogu olemasolevat avalikku teavet vahendite kasutamise kohta alates planeerimisprotsessist kuni lepingute täitmiseni.
EL-i taaste- ja vastupidavusrahastu raames eraldatakse liikmesriikidele 672,5 miljardit eurot, et hoogustada reforme ja investeeringuid pandeemia majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks.
Tallinna toimetus, +372 533 38403, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Tartlased toetasid internetikelme ööpäeva jooksul pea 40 000 eurogaPolitsei poole pöördus eile kokku neli Tartumaa inimest, kes olid sattunud netikelmuse ohvriks ja ilma jäänud üpris suurest rahasummast.3. mail pöördus politseisse 44-aastane naine, kellele oli helistanud end politseinikuna esitlenud mees, kes väitis, et keegi proovis tema pangaarvelt raha välja võtta. Naise kõne suunati edasi väidetavale Eesti Panga töötajale, kellele ta ütles oma PIN1 ja PIN2 koodid. Pärast selgus, et naise kontolt oli tehtud kolm ülekannet võõrastele kontodele kokku summas 9999 eurot.
Suurest summast rahast jäi ilma ka 37-aastane naine, keda meelitati investeerima krüptorahakotti Tesla X. Kasumi kättesaamiseks pidi naine tegema korduvalt täiendavaid sissemakseid.
Maksete tegemiseks võttis ta erinevates summades kiirlaene. Investeeringust pole ta endiselt summasid tagasi saanud. Kelmusega tekitatud kahju on 20 778 eurot.
Arvutikelmused
48-aastane naine andis eile samuti politseile teada kummalisest tegevusest tema kontol. Tema nimele oli LHV panka tehtud konto ja proovitud laenu võtta. Samuti oli naise nimele võetud järelmaksuga telefon iPhone summas 1292 eurot, tehtud kasutaja Teliasse ning kasutatud tasulist internetiteenust.
Viimane teadaolev 3. mai kelmuse ohver oli 56-aastane mees, kellele helistati väidetavalt Swedbankist ja öeldi, et keegi on tema pangakontole sisse häkkinud ning tema nimele soovitakse võtta laenu. Mehele öeldi, et ta peab kandma pangakontol oleva raha võõrastele kontodele ja saab järgmisel päeval raha tagasi. Kelmusega tekitatud kahju on 6400 eurot.


Lõuna-Eesti politsei sai hulgaliselt teateid teateid pettuste kohta, kus inimesed olid jäänud rahast ilma pärast seda, kui neile väidetavalt pangast helistatiLõuna prefektuur sai eile kolmapäeval, 3. mail hulgaliselt teateid selle kohta, kuidas inimesed olid saanud petta, kui neile väidetavalt pangast helistati.
3. mail pöördus politseisse 41-aastane Jõgevamaa mees, kas sai kõne end LHV panga töötajana esitlenud inimeselt. Mehele väideti, et tema pangakontot on vaja kontrollida ning ta suunati edasi väidetava politseinikuni. Mees laadis juhtnööride järgi alla rakenduse ja sisestas enda ID-kaardi PIN-koodid pangalehele. Hiljem avastas, et tema pangakontolt on kadunud 680 eurot võõrastele kontodele.
3. mail pöördus politseisse 44-aastane Tartumaa naine, kellele oli helistanud end politseinikuna esitlenud mees, kes väitis, et keegi proovis tema pangaarvelt raha välja võtta. Naise kõne suunati edasi väidetavale Eesti Panga töötajale, kellele ta ütles oma PIN1 ja PIN2 koodid. Pärast selgus, et naise kontolt oli tehtud kolm ülekannet võõrastele kontodele kokku summas 9999 eurot.
3. mail mail sai politsei teate 48-aastaselt Tartumaa naiselt, kelle nimele oli LHV panka tehtud konto ja proovitud laenu võtta. Samuti oli naise nimele võetud järelmaksuga telefon iPhone summas 1292 eurot, tehtud kasutaja Teliasse ning kasutatud tasulist internetiteenust.
3. mail pöördus politseisse 56-aastane Tartumaa mees, kellele helistati väidetavalt Swedbankist ja öeldi, et keegi on tema pangakontole sisse häkkinud ning tema nimele soovitakse võtta laenu. Mehele öeldi, et ta peab kandma pangakontol oleva raha võõrastele kontodele ja saab järgmisel päeval raha tagasi. Kelmusega tekitatud kahju on 6400 eurot.
3. mail pöördus politseisse 37-aastane Tartumaa naine, keda meelitati investeerima krüptorahakotti Tesla X. Kasumi kättesaamiseks pidi naine tegema korduvalt täiendavaid sissemakseid. Maksete tegemiseks võttis ta erinevates summades kiirlaene. Investeeringust pole ta endiselt summasid tagasi saanud. Kelmusega tekitatud kahju on 20 778 eurot.


Laanet: USA panust meie terviklikku julgeolekusse ei saa alahinnataTALLINN, 4. mai, BNS – Neljapäeval kohtusid justiitsminister Kalle Laanet ja kantsler Tõnis Saar USA suursaadiku George P. Kenti ning saatkonna poliitika- ja majandusosakonna juhi Jamie Shufflebargeriga, et tugevdada koostööd ametkondade vahel.
Justiitsministri sõnul on Ameerika Ühendriigid piiriüleses justiitskoostöös Eestile ülioluline partner. "Meie eesmärk on tugevdada koostööd kohtuekspertiisi valdkonnas, aga ka rahapesu ja küberkuritegevuse vastases võitluses. Näeme, et meie prokuratuuride viljakas koostöö on kasulik nii Eestile kui ka Ameerika Ühendriikidele," ütles Kalle Laanet.
Kui väline partnerlus ja Eesti-USA koostöö riigikaitses on kodanikele ehk selgemini nähtav, siis oluline on teadvustada ka USA panust meie justiits- ja sisekaitsevaldkonda. "Mul on ääretult hea meel, et saame oma partnerilt häid praktikaid ja teadmisi, mis aitavad Eesti terviklikku julgeolekut tagada. Rõõm oli suursaadikult kuulda peegeldust eestlastest kui mõtteliidritest, kes on küll väikesed, kuid mõtlevad suurelt ja innovaatiliselt," märkis Laanet kohtumise järel.
USA suursaadik George P. Kent on USA föderaalvalitsuse karjääripõhise avaliku teenistuse liige. Ta on edenenud USA välisministeeriumis minister-nõuniku positsioonile, töötades viimati USA välisministeeriumi Euroopa ja Euraasia büroos abiministri asetäitjana.
Tema eelmine lähetus oli Ukrainas Kiievis, kus töötas saatkonna asejuhina. Enne seda oli suursaadik Kent välisministeeriumi Euroopa büroo korruptsioonivastase võitluse juhtiv koordinaator. Samuti on ta töötanud rahvusvahelise narko- ja õiguskaitsebüroo Euroopa ja Aasia regiooni direktorina.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Mida kalmistul käies kindlasti teadma peaks?Eesti suurima hauahooldusettevõttena tunneme vastutust jagada kalmistutel kombeks olevate tavade kohta rohkem juhiseid, kui keskmine kalmistukülastaja teab. Me räägime teemadest, millest enamasti ei räägita ja millest palju ei teata, aga mille teadmine annab võimaluse lugupidavalt ja hoolikalt Eesti kalmistuid korras hoida. On ju kalmistud meie kultuuriloo osa.Oleme oma 4-aastase tegevuse käigus saanud teada, milliste kitsaskohtadega puutuvad kokku kalmistuhaldajad ning teiselt poolt hauaplatsidele maetud inimeste lähedased. Igaühel on omad rõõmud ja mured, aga kõige tähtsam on, et kalmistud on meie kõigi ühine kultuurilugu. Seega võiksime ühiselt tunda ka muret selle loo säilimise ning kalmistutraditsiooni kujundamise eest. Kui kalmistud on korras, siis on neil hea ka südamerahus jalutamas käia. Jagame mõningaid mõtted, mida on hea teada, kui ees ootamas tavapärane kevadine kalmistukülastus või mõni suurem ehitustöö hauaplatsi uuendamiseks.Sageli on üheks esimeseks küsimuseks, kuidas püsib üks hauaplats pikalt heas korras. Peamine võtmesõna on järjepidevus. Iga asi vajab hooldust - autost lillepeenra ja isikliku terviseni. Nii ei saagi loota, et kord aastas kalmistulkäimist annab oodatud pikaajalise südamerahu. Kevadeti tuleb aidata loodus elule, riisudes kas sügisest jäänud lehed või talvega kogunenud prahi, kesksuvel kasta taimi, eemaldada üksikud tõrksad umbrohud ning sügisel enne lumevaibaga kattumist riisuda viimsedki lehed. Meie kogemus on aga, et soovi korral leiab kalmistul tegevust isegi iga paari nädala tagant hooldamas käies. Hästi hooldatud on hauaplats siis, kui vähemalt rehalaiuselt on riisutud platsi piiridest väljaski asuv ala ning platsiga piirnev vahekäik. Muidu juhtub nii, et esimese tuulega on korrastamata naaberplatsidelt lahtine praht (enamasti puulehed ja okkad) äsjariisutud platsil. Paljudel kalmistutel on olemas tööriistakuurid ning heade tööriistadega lendab korrastustöö palju kiiremini. Kui tööriistasid, jõudu või oskuseid napib, saab aga teenuseid tellida. Meie klientideks ongi inimesed, kes elavad kalmistutest kaugel ning ei saa soovitud sagedusega kalmistul käia. Linnastumise tagajärjel on inimesed kolinud sünnikohast kaugele ja nii jäävadki lähedaste hauaplatsid erinevatesse Eesti otstesse. Samuti on paljudel klientidel terviseprobleemid või isegi, kui tervis lubab üldjoontes lehti riisuda, ei lase selg lilli istutada. Nii et põhjuseid on erinevaid, kuid südamevalu üks.Kui riisumine ja isegi liivavahetus on selline tegevus, millega on hea tervise korral võimalik endal hakkama saada ning ei teki küsimustki, kas tegevus on lubatud, siis igasugune suurem ehitustöö kalmistul tuleb kooskõlastada kalmistuhaldaja ehk siis kalmistuvahiga. Eriti oluline on kooskõlastus siis, kui plaan autoga kalmistule sisse sõita või hauaplatsi välimust täielikult muuta. Paljud inimesed ei tea, et esiteks on neil õigus kalmistut kui maa-ala kasutada kohaliku omavalitsuse loal ja sõlmitud kasutuslepingu alusel. Teiselt poolt on neil aga ka kohustus seda maa-ala korras hoida. Miks selline kasutajate ja tegevuse registreerimine on tähtis, selgubki sageli alles siis, kui midagi lubamatut on juhtunud - näiteks on naaberplats ehitatud lubatust suuremaks või väiksemaks, ehituse käigus on jäetud jäätmed kalmistule vedelema vmt. Mõnikord on isegi urnid niimoodi nädalavahetusel vaikselt maha maetud, et kalmistuvaht ei ole teadlik. Need on aga tegevused, mille peab läbi rääkima. Maetute kohta peetakse registrit ning andmete säilimiseks on tarvis teada, kes kuhu ja millal on maetud. Samasugune kohustus on nii heal teenuseosutajal või siis ka hauaplatsi kasutajal endal rääkida kalmistuga läbi, mida tal on plaanis sinna ehitada, millistest ehitusmaterjalidest jne. Igasugune töö kalmistutel on koostöö ja partnerlus. Seetõttu soovitame valida suuremate tööde tegemiseks partner, kelle tegevus on läbipaistev, kes kalmistul heas kirjas ega ole ühekordne hõlptulu teenija. Läbipaistvuse ja legaalsuse üheks tunnusmärgiks on äratuntavus kalmistul - sõidukid ja tööriided. Tarbijal on õigus nõuda tööde tellimisel kooskõlastusi ja arvet. Siis saab tagada, et tegemist on kõiki osapooli arvestava ning ametlikult töid tegeva ja makse maksva ettevõttega. Maksudest kõrvalehoidjad ei anna oma töödele garantiisid ning pole sageli kalmistutel oma tegevusega väga heas kirjas. Aga Eesti kalmistud vajavad läbipaistvaid teenuseid ning ausaid teenuseosutajaid. Siis ei teki hauaplatsidele looduskaugeid kunstmurusid ega muud sobimatut.Meie soovime, et korras hauaplatse oleks rohkem ning oleme valmis kaasa rääkima, mõtlema ja aitama igal Eestimaa kalmistul. Uhkusega võime öelda, et oleme suutnud nii eraklientide, avaliku sektori kui kalmistute usalduse võita igas mõttes - meile usaldatakse ainsa ettevõttena Eestis hauaplatside pikaajalisi hoolduseid mitmeteks aastateks, kalmistuvahid soovitavad meie ehitustööde kvaliteeti ning töötajate korrektset käitumist kalmistul. Nii et kui ise ei saa või oskusi napib, siis aitame alati nii nõu kui jõuga ning südamerahuks saadame tehtust fotod.


Endine PPA juht Elmar Vaher takistas kohtu abiga distsiplinaarmenetlust   Kelmusekahtlustuse saanud endine politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher pöördus kohtusse, et peatada tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetlus.   Menetluse käigus Vaher ütlusi ei andnud. Madis Hindre lugu.


Proovisõit – Dacia Sandero StepwayB-segmendi taskukohasema otsa klientidele mõeldud Sandero „maasturim” versiooni Stepwayd eristavad 40 mm võrra tõstetud kliirens, rattakoobastele paigaldatud plastikust liistud, katusereelingud ning pisut ka kergitatud hind. Odava autona võib seda ikkagi täiesti julgelt autoks nimetada, sest kõik vajalik sõitmiseks on olemas ning väiksem hind tuleb lihtsamate viimistlusmaterjalide ja vähema tehnoloogia arvelt. Võib isegi öelda, et selle hinna eest on autot Sandero Stepways palju rohkem kui enamikes teistes sarnastes sõidukites, sest kõik, mis pardale kuulub, on ka aktiivses kasutuses.
Hind määrab muidugi ka mootorite suuruse, kuid teisalt toob see kaasa madalama kütusekulu. Peamise käigukastina kasutatav kuuene manuaal aga võimaldab kõik olemasolevad hobujõud vajadusel ära kasutada.
Avar sõitjateruum sisaldab mitmeid panipaiku ning istmed võimaldavad mitu tundi järjest sõitmist.
Seega tegu on lihtsa ja praktilise autoga, mis sobib suurepäraselt linnasõiduks ja niivõrd-kuivõrd ka pikemateks teekondadeks.
Alles see ju oli, kui Dacia laiendas meil oma mudelivalikut Sanderoga ja ennäe, juba on sellest möödas pea 15 aastat ning müügil kolmanda põlvkonna esindaja. Õigemini juba ka selle esimene väike kosmeetiline kohendus, sest eelmisel aastal välja kuulutatud Dacia uus rebrändimine jõudis nüüd ka sellele mudelile. Nagu kõikide seniste Daciate puhul, rõhutakse ka Sandero Stepway puhul eeskätt hinnale. Viimane algab jätkuvalt sealt, kus tavaliselt müüakse suuremate tootjate vanu autosid, mille „parim enne” on juba või hakkab kohe-kohe läbi saama. Sandero Stepway on selle raha eest aga täiesti uus ja varustatud kogu esmavajaliku tehnoloogiaga. Kui vaadata hindu, siis võib nentida, et ega sel autol palju konkurente polegi. Essential baasversioonil algavad need 14 290-st ning tippversioonil Extreme 18 190 eurost. Nende vahele jääb Expression varustusaste. Nende erinevus seisneb peamiselt juhti abistava elektroonika rohkuses ja osaliselt mootorite võimsuses. Kahele kõrgemale versioonile pakutakse transmissioonisüsteemi lisaks manuaalile ka CVT variaatorkasti. Lisavarustuses mõned paketid navigatsiooniga multimeedia, esiistmete soojendusega kliimaseadme, elektrooniline seisupiduri, võtmeta majandamise, pimenurga ja parkimisandurite ning parkimiskaameraga.
Sandero Stepway ehitatakse Renault Clioga samale CMF-B põhjale. Autodel on palju ühist tehnikat, kaasa arvatud kolmesilindriline TCe jõuallikas. Sandero Stepway’s pakutakse seda vaid kahel kujul: üheliitrise töömahuga kolmesilindrilise otsepritse ja ülelaadimisega 90-hobujõulise bensiinimootori ja selle 100-hobujõulise bensiin/LPG versioonina. Extreme varustusastme ühe variandina pressitakse kõnealusest bensiinimootorist välja juba 110 hobujõudu.
Uue Sandero Stepway kujustuses midagi suurt ei muutunud peale uute logode nina- ja tagaotsas. Kuid üldpilt on tänu oma stiilile ja kopsakale kerele täiesti talutav. Eelmiste põlvkondade rõhutatud odavus on kadunud.
Autos tundub rohkem olevat Renault’d kui Daciat ja ei saa sugugi väita, et see oleks halb. Tehnika ja varustustase on eelmisest põlvkonnast oluliselt parem ning kvaliteetsemate plastide ja viimistlusmaterjalide laialdane kasutamine on samuti tervitatav.
Tegelikult leiab uuest Sandero Stepwayst ohtralt pisiasju, mis muudavad auto vastuvõetavamaks: uus rooliratas, pehmemad käte-jalgade toetuspunktid jms.
Kõikidel mudelitel on reguleeritava kõrgusega juhiiste ja käetugi, reguleeritav roolisammas, panipaik keskkonsoolis ja manuaalne kliimaseade. Ruumi jagub istujatele nii ees kui taga ning pagasiruumi kannatab võrrelda ka klass suuremate autodega. Lisaks veel kohandatavad katusereelingud, mida saab vajadusel pöörata risttaladeks.
Komplekti kuuluvad aktiivne hädapidurdusassistent, E-call automaatne hädaabi teavitussüsteem, parkimisandurid ees ja taga koos tagurduskaameraga, pimenurga jälgimissüsteem, nõlvalt stardiabi, kiirusepiirajaga püsikiirusehoidik ja elektriline roolivõimendi – ehk kõik esmavajalik on olemas. Nutisõltlastele veel Android Auto ja Apple CarPlay toega 8-tollise ekraaniga multimeediasüsteem.
100-hobujõulise TCe mootoriga auto ei liigu ülemäära sportlikult, õnneks aitab manuaalkast ja gaasipedaali aktiivsem menetlemine mingisuguse dünaamika sellest sõidukist siiski välja pressida. Mootorimüra on jõulisemal sõtkumisel muidugi kuulda, kuid ühtlasel liikumisel tasandub kenasti talutavaks taustamüraks. Mugavapoolsem vedrustus teeb Sandero Stepwayst aga üsnagi lõõgastava auto.
Konkreetne proovisõiduauto liikus bensiini jõul, kuid nagu ülalpool juba mainitud, müüakse ka vedelgaasi põletavat modifikatsiooni. Eelmisel suvel proovitud analoogne Duster jättis küll igati sümpaatse mulje. Eeldatavasti paigaldatakse Sandero Stewayle analoogne gaasiseade: mootor on ju sama.
Dacia Sandero Stepway on päris sõidetav auto. Jah, see on umbes kaks ja pool tuhat eurot kallim kui tavaline Sandero luukpära, kuid ka sellisena jääb see siiski ausaks, meeldivaks ja mugavaks. Nagu üks vanakooli prantsuse pereauto. Pealegi, ajakohane tehnika ning hästi kokku sobiv interjöör, mis võiks aastaid vastu pidada. Igal juhul tasuks lähemalt tutvumist.


Elmar Vaher blokeeris edukalt enda suhtes algatatud menetlusePolitsei- ja piirivalveameti (PPA) endisel peadirektoril Elmar Vaheril õnnestus kohtus edukalt blokeerida siseministeeriumis tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetlus teenistusstaažiga trikitamise uurimiseks.
Märtsi lõpus puhkes skandaal, kui selgus, et kaitsepolitsei kahtlustab PPA juhti Elmar Vaherit kelmusele kaasaaitamises, kui ta vormistas maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhi Eerik Heldna näiliselt teenistusse. Siseminister Lauri Läänemets (SDE) algatas Vaheri suhtes distsiplinaarmenetluse, et selgitada välja faktid ja Vaheri süü ning määrata talle distsiplinaarkorras karistus.
Siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo sõnul küsisid ministeeriumi ametnikud kohe distsiplinaarmenetluse alguses Vaherilt selgitusi Heldna PPAsse tööle vormistamise asjaolude ja tema osaluse kohta selles. «Vaher mõtles päris pikalt ja andis lõpuks oma esindaja vahendusel teada, et ei soovi selgitusi anda. Ühtlasi andis ta meile teada, et kavatseb tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse kohtus vaidlustada,» märkis Olgo.
Ministeerium ei kirjeldanud Vaheri süüd
Vaher vaidlustaski menetluse kohtus, leides, et see pole õiguspärane. Peamise argumendina tõi politseijuht välja, et siseministeerium ei ole distsiplinaarmenetluse alustamisel täpselt ja detailselt ära kirjeldanud, milles seisneb tema süü. Olgo sõnul ei ole võimalik distsiplinaarmenetluse alguses kellegi süüd kirjeldada, kuna menetluse eesmärk ongi selgitada välja inimese süü või selle puudumine.
Kohtu jaoks olid Vaheri argumendid siiski veenvad ja aprilli keskel määras Tallinna halduskohus distsiplinaarmenetluses esialgse õiguskaitse. «Kokkuvõtvalt ütles kohus, et siseministeerium ei tohi anda selles menetluses hinnanguid ega koostada distsiplinaarmenetluse kokkuvõtet. Piltlikult öeldes ei tohi me võtta seisukohta [...] Vaheri tegevuse õiguspärasuse kohta,» nentis Olgo.
Distsiplinaarmenetlus võinuks Vaherile kaasa tuua distsiplinaarkaristuse alates noomitusest kuni teenistussuhte lõpetamiseni.
Vaheri tähtajaline teenistussuhe Eesti riigiga sai läbi 2. mail, kui lõppes tema ametiaeg politsei- ja piirivalveameti peadirektorina. Valitsus nimetas Vaheri teiseks ametiajaks ehk veel viieks aastaks PPA peadirektori kohale 3. mail 2018.
Menetlust polnud võimalik jätkata
Distsiplinaarmenetluse reeglid näevad ette, et seda liiki menetlust saab läbi viia üksnes riigi teenistuses oleva inimese suhtes. Sellest johtuvalt tegi siseministeerium valitsusele ettepaneku lugeda distsiplinaarmenetlus lõppenuks.

Siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo nentis, et tõde PPAs toimunu kohta ei selgu mitte distsiplinaarmenetluses, vaid teiste menetluste käigus.
Mihkel Maripuu

«Nägime, et kuna distsiplinaarmenetluse eesmärki pole võimalik saavutada, on mõistlik ka ausalt ära öelda, et loeme selle lõppenuks. Tõde selgub teiste menetluste raames,» ütles Olgo.
Kaitsepolitsei uurib Vaheri tegevust karistusseadustiku kelmuse paragrahvi järgi, samuti on siseministeeriumis käimas teenistuslik järelevalve politsei- ja piirivalveameti üle. Need menetlused lähevad edasi nii nagu planeeritud. PPA suhtes algatatud teenistusliku järelevalve tähtaeg on 31. mai.
Olgo sõnul ei saa PPA suhtes käimasolev teenistuslik järelevalve Elmar Vaherile mingeid tagajärgi kaasa tuua, kuna ta ei tööta enam PPAs.
«Teenistusliku järelevalve käigus võib selguda mingisuguseid asjaolusid, mis omavad mingisugust kokkupuudet Vaheriga või millel on mõju kriminaalmenetlusele. Aga need kaks menetlust on täiesti lahus. Teenistuslikku järelevalvet läbi viies me ei tea, millised tõendid on kriminaalmenetluses ja kuhu on kaitsepolitsei ja prokuratuur jõudnud. Teistpidi ei tea ka prokuratuur, mida meie teeme ja millised tõendid on meil. Et mitte olla sõltuvuses prokuratuurist, on meie menetlus täiesti eraldiseisev ning meie menetluses tuvastatu ja need hinnangud plaanime kokku võtta ja avalikustada mai lõpus või juuni alguses,» rääkis Olgo.
Siseminister: las organid teevad oma tööd
Siseminister Läänemets ütles Vaheri suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse lõpetamist kommenteerides neljapäeval, et valitsuse jaoks on kõige olulisem PPA teenistuslik järelevalve ning käimasoleva uurimise jätaks ta prokuratuuri ja teiste õiguskaitseorganite hooleks, kuna siin valitsusel kaasarääkimise õigust ei ole. Vaheri tegevuse kohta distsiplinaarmenetluse blokeerimisel ütles Läänemets, et see on endise politseijuhi enda valik, mille üle ta ei näe põhjust pikemalt arutada.
«Vaher on öelnud, et pea seda distsiplinaarmenetlust õigeks. Need asjad käivad igal inimesel oma loogika järgi ja mina ei saa seda talle pahaks panna. Las ta teeb seda, mida ta teeb. Meie peame riigi poolt vaatama, et politsei saaks tööd teha ja et inimestel ei oleks rohkem kahtlusi ja kõhklusi politsei suhtes. Meie oleme oma tegevuses lähtunud sellest, et ühiskonnas säiliks usaldus politsei vastu,» lausus Läänemets.
Ta rõhutas, et ei siseminister ega valitsus hakka protsessi sekkuma. «Uurimise jaoks on meil õiguskaitseorganid ja las need asjad lähevad nii, nagu nad lähevad,» ütles siseminister.

  Milles kaitsepolitsei Elmar Vaherit kahtlustab
  Kaitsepolitsei ametnikud esitasid 21. märtsil kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse PPA peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse PPAs ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta mais pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit.
Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal poleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile. See on esialgne kahtlustus, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.
Kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse tõttu PPA peadirektori ametist kõrvaldatud Vaheri sõnul on tal õiguslik vaidlus politsei teenistusstaaži teemal kaitsepolitseiga kestnud juba aastaid ning ta kavatseb selle pärast kohtus edasi võidelda.
«Ma ei tunne endal süüd. Minu seisukoht, mille pärast on kestnud õiguslik vaidlus politsei staaži, rotatsiooni ja tööle asumise küsimuses kolm aastat, jääb samaks mis varem. Kaitsen seda ka kriminaalmenetluses,» on Vaher öelnud.


Taarast vabanemine läheb meilgi varsti lihtsamaks
Ajad, mil taaraautomaati sisestamiseks tuli pudel ideaalsesse kujusse vormida ja triipkood püüdlikult ülespoole sättida, on õnneks möödumas. Tänapäevast tehnoloogiat kasutavatel masinatel on skannerid ümberringi ning olemas on ka sensorid, mis tuvastavad nii pakendite kuju, kaalu kui ka näiteks värvi.
Tipptehnoloogia
Kuigi tarbija vaatenurgast ei ole taaraautomaatide tehnoloogilised muutused alati märgatavad, on taaraautomaate majandava ettevõtte RVM Systemsi tegevjuhi Tarmo Koreiniku sõnul tehnoloogia areng selles valdkonnas pidev. «Meie praegune uus lipulaev on kalla-tüüpi Mega masin,» selgitas ta.
Kalla-tüüpi taaraautomaadi teeb eriliseks see, et inimene saab pandipakendid kotist otse automaati valada ning ära jääb pudelite ühekaupa torusse toppimine.
Säärast masinat võib kohata näiteks Tallinnas ja Pärnus ning Tartusse jõuab see uuel aastal, kui Puiestee tänaval valmib uus Rimi kauplus.
Hanza Mechanics Tartu tehase juhi Rainer Kallase sõnul läheb uute tehnoloogiliste süsteemide arenduseks vaja palju ajutrusti. Lisaks nende ettevõtetes töötavatel inseneridele on süsteemide arenduses tähtsal kohal ka masinatega tegelevad tehnikud ja operaatorid.
Kalla-tüüpi taaraautomaadi teeb eriliseks see, et pandipakendid saab kotist otse automaati valada.

Tehase koosteosakond töötab praegu ühes vahetuses, kuid on mõeldud, et nõudluse tõttu oleks tarvis lisada ka teine vahetus. «Oleme eriti uhked oma töötajate üle, sest tänu neile suudame klientidele pakkuda tipptasemel tehnoloogiat,» ütles Kallas.
Koreiniku sõnul algas RVM Systemsi ja Hanza Mechanicsi koostöö hoopis ühest kelmusskeemist. Nimelt üritasid kelmid energiajoogi purke paberist järele tehes varandust kokku ajada. «Nad tootsid neid ühe õhtuga sadades,» märkis Koreinik.
Kui pettus avastati, proovisid RVM Systemsi töötajad enda toonase Saksamaal asuva tootjaga kiirelt probleemile püsivat lahendust leida, kuid suhtlus hakkas venima. Lõpuks leiti tugi hoopis Eesti inseneridelt, kes aitasid välja mõelda lahenduse, kuidas paigaldada masinatele metallituvastusmehhanismid.

Hanza Mechanicsi tehases valmivaid taaraautomaate kasutatakse nii Eestis kui ka siit kaugemal.
Kristjan Teedema

Suur tööpõld
Selline olukord panigi ettevõtte töötajad mõtlema, et kui teinekord veel on kiiresti probleemile lahendust vaja, siis oleks hea, kui abi oleks lähemal. Koreiniku sõnul oli ka temale üllatus, et Eestis osatakse toota nii kõrgel tasemel tehnikat.
Lisaks taaraautomaatidele valmistab Hansa Mechanics ka mitmesuguseid meditsiinivaldkonna ja toiduainetööstuse seadmeid. Kuna töövaldkond on lai, on 2022. aasta teises pooles valminud tehasele praegused ruumid kitsaks jäänud ning parasjagu ehitatakse uut tootmishoonet.
«Meil on plaanis järgmisel aastal avada siin 3700-ruutmeetrine laiendus,» lausus tehase juht Rainer Kallas. Lisaks sellele on varuks 9000 ruutmeetrit maad praeguste hoonete läheduses, et tulevikus ka sinna laieneda.


Taarast vabanemine läheb meilgi varsti lihtsamaks90 PROTSENTI. Eesti ringmajandusettevõtete liidu andmetel jõuab Eestis ringlusse tagasi üheksa pakendit kümnest ning sellega oleme teistele riikidele eeskujuks.Tartu külje all Vahi alevikus Hanza Mechanicsi tehastes toodetakse mitmesuguseid vajalikke seadmeid, muu hulgas ka tipptehnoloogiat kasutavaid taaraautomaate. Pudeleid ringlusse võtvaid automaate toodetakse nii meile kui ka laia maailma müümiseks.Ajad, mil taaraautomaati sisestamiseks tuli pudel ideaalsesse kujusse vormida ja triipkood püüdlikult ülespoole sättida, on õnneks möödumas. Tänapäevast tehnoloogiat kasutavatel masinatel on skannerid ümberringi ning olemas on ka sensorid, mis tuvastavad nii pakendite kuju, kaalu kui ka näiteks värvi.TipptehnoloogiaKuigi tarbija vaatenurgast ei ole taaraautomaatide tehnoloogilised muutused alati märgatavad, on taaraautomaate majandava ettevõtte RVM Systemsi tegevjuhi Tarmo Koreiniku sõnul tehnoloogia areng selles valdkonnas pidev. «Meie praegune uus lipulaev on kallatüüpi Mega masin,» selgitas ta.Kalla-tüüpi taaraautomaadi teeb eriliseks see, et inimene saab pandipakendid kotist otse automaati valada ning ära jääb pudelite ühekaupa torusse toppimine.Säärast masinat võib kohata näiteks Tallinnas ja Pärnus ning Tartusse jõuab see uuel aastal, kui Puiestee tänaval valmib uus Rimi kauplus.Hanza Mechanics Tartu tehase juhi Rainer Kallase sõnul läheb uute tehnoloogiliste süsteemide arenduseks vaja palju ajutrusti. Lisaks nende ettevõtetes töötavatel inseneridele on süsteemide arenduses tähtsal kohal ka masinatega tegelevad tehnikud ja operaatorid.Tehase koosteosakond töötab praegu ühes vahetuses, kuid on mõeldud, et nõudluse tõttu oleks tarvis lisada ka teine vahetus. «Oleme eriti uhked oma töötajate üle, sest tänu neile suudame klientidele pakkuda tipptasemel tehnoloogiat,» ütles Kallas.Koreiniku sõnul algas RVM Systemsi ja Hanza Mechanicsi koostöö hoopis ühest kelmusskeemist. Nimelt üritasid kelmid energiajoogi purke paberist järele tehes varandust kokku ajada. «Nad tootsid neid ühe õhtuga sadades,» märkis Koreinik.Kui pettus avastati, proovisid RVM Systemsi töötajad enda toonase Saksamaal asuva tootjaga kiirelt probleemile püsivat lahendust leida, kuid suhtlus hakkas venima. Lõpuks leiti tugi hoopis Eesti inseneridelt, kes aitasid välja mõelda lahenduse, kuidas paigaldada masinatele metallituvastusmehhanismid.Suur tööpõldSelline olukord panigi ettevõtte töötajad mõtlema, et kui teinekord veel on kiiresti probleemile lahendust vaja, siis oleks hea, kui abi oleks lähemal. Koreiniku sõnul oli ka temale üllatus, et Eestis osatakse toota nii kõrgel tasemel tehnikat.Lisaks taaraautomaatidele valmistab Hansa Mechanics ka mitmesuguseid meditsiinivaldkonna ja toiduainetööstuse seadmeid. Kuna töövaldkond on lai, on 2022. aasta teises pooles valminud tehasele praegused ruumid kitsaks jäänud ning parasjagu ehitatakse uut tootmishoonet.«Meil on plaanis järgmisel aastal avada siin 3700-ruutmeetrine laiendus,» lausus tehase juht Rainer Kallas. Lisaks sellele on varuks 9000 ruutmeetrit maad praeguste hoonete läheduses, et tulevikus ka sinna laieneda."Kalla-tüüpi taaraautomaadi teeb eriliseks see, et pandipakendid saab kotist otse automaati valada."RVM Systemsi tegevjuhil Tarmo Koreinikul polnud kolmapäeval tehases kalla-tüüpi masinat näidata, sest need lähevad nagu soojad saiad. Viimati valminud masin sõitis teisipäeval Norra poole. 2 X KRISTJAN TEEDEMAHanza Mechanicsi tehases valmivaid taaraautomaate kasutatakse nii Eestis kui ka siit kaugemal.EGELI RAUDMÄE;postimees.ee


Elmar Vaher blokeeris edukalt enda suhtes algatatud menetlusePolitsei-ja piirivalveameti (PPA) endisel peadirektoril Elmar Vaheril õnnestus kohtus edukalt blokeerida siseministeeriumis tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetlus teenistusstaažiga trikitamise uurimiseks.Märtsi lõpus puhkes skandaal, kui selgus, et kaitsepolitsei kahtlustab PPA juhti Elmar Vaherit kelmusele kaasaaitamises, kui ta vormistas maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhi Eerik Heldna näiliselt teenistusse. Siseminister Lauri Läänemets (SDE) algatas Vaheri suhtes distsiplinaarmenetluse, et selgitada välja faktid ja Vaheri süü ning määrata talle distsiplinaarkorras karistus.Siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo sõnul küsisid ministeeriumi ametnikud kohe distsiplinaarmenetluse alguses Vaherilt selgitusi Heldna PPAsse tööle vormistamise asjaolude ja tema osaluse kohta selles. «Vaher mõtles päris pikalt ja andis lõpuks oma esindaja vahendusel teada, et ei soovi selgitusi anda. Ühtlasi andis ta meile teada, et kavatseb tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse kohtus vaidlustada,» märkis Olgo.Ministeerium ei kirjeldanud Vaheri süüdVaher vaidlustaski menetluse kohtus, leides, et see pole õiguspärane. Peamise argumendina tõi politseijuht välja, et siseministeerium ei ole distsiplinaarmenetluse alustamisel täpselt ja detailselt ära kirjeldanud, milles seisneb tema süü. Olgo sõnul ei ole võimalik distsiplinaarmenetluse alguses kellegi süüd kirjeldada, kuna menetluse eesmärk ongi selgitada välja inimese süü või selle puudumine.Kohtu jaoks olid Vaheri argumendid siiski veenvad ja aprilli keskel määras Tallinna halduskohus distsiplinaarmenetluses esialgse õiguskaitse. «Kokkuvõtvalt ütles kohus, et siseministeerium ei tohi anda selles menetluses hinnanguid ega koostada distsiplinaarmenetluse kokkuvõtet. Piltlikult öeldes ei tohi me võtta seisukohta [...] Vaheri tegevuse õiguspärasuse kohta,» nentis Olgo.Distsiplinaarmenetlus võinuks Vaheriie kaasa tuua distsiplinaarkaristuse alates noomitusest kuni teenistussuhte lõpetamiseni.Vaheri tähtajaline teenistussuhe Eesti riigiga sai läbi 2. mail, kui lõppes tema ametiaeg politsei- ja piirivalveameti peadirektorina. Valitsus nimetas Vaheri teiseks ametiajaks ehk veel viieks aastaks PPA peadirektori kohale 3. mail 2018.Distsiplinaarmenetluse reeglid näevad ette, et seda liiki menetlust saab läbi viia üksnes riigi teenistuses oleva inimese suhtes. Sellest johtuvalt tegi siseministeerium valitsusele ettepaneku lugeda distsiplinaarmenetlus lõppenuks.«Nägime, et kuna distsiplinaarmenetluse eesmärki pole võimalik saavutada, on mõistlik ka ausalt ära öelda, et loeme selle lõppenuks. Tõde selgub teiste menetluste raames,» ütles Olgo.Kaitsepolitsei uurib Vaheri tegevust karistusseadustiku kelmuse paragrahvi järgi, samuti on siseministeeriumis käimas teenistuslik järelevalve politsei- ja piirivalveameti üle. Need menetlused lähevad edasi nii nagu planeeritud. PPA suhtes algatatud teenistusliku järelevalve tähtaeg on 31. mai.Olgo sõnul ei saa PPA suhtes käimasolev teenistuslik järelevalve Elmar Vaheriie mingeid taga järgi kaasa tuua, kuna ta ei tööta enam PPAs.«Teenistusliku järelevalve käigus võib selguda mingisuguseid  asjaolusid, mis omavad mingisugust kokkupuudet Vaheriga või millel on mõju kriminaalmenetlusele. Aga need kaks menetlust on täiesti lahus. Teenistuslikku järelevalvet läbi viies me ei tea, millised tõendid on kriminaalmenetluses ja kuhu on kaitsepolitsei ja prokuratuur jõudnud. Teistpidi ei tea ka prokuratuur, mida meie teeme ja millised tõendid on meil. Et mitte olla sõltuvuses prokuratuurist, on meie menetlus täiesti eraldiseisev ning meie menetluses tuvastatu ja need hinnangud plaanime kokku võtta ja avalikustada mai lõpus või juuni alguses,» rääkis Olgo.Siseminister: las organid teevad oma töödSiseminister Läänemets ütles Vaheri suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse lõpetamist kommenteerides neljapäeval, et valitsuse jaoks on kõige olulisem PPA teenistuslik järelevalve ning käimasoleva uurimise jätaks ta prokuratuuri ja teiste õiguskaitseorganite hooleks, kuna siin valitsusel kaasarääkimise õigust ei ole. Vaheri tegevuse kohta distsiplinaarmenetluse blokeerimisel ütles Läänemets, et see on endise politseijuhi enda valik, mille üle ta ei näe põhjust pikemalt arutada.«Vaher on öelnud, et pea seda distsiplinaarmenetlust õigeks. Need asjad käivad igal inimesel oma loogika järgi ja mina ei saa seda talle pahaks panna. Las ta teeb seda, mida ta teeb. Meie peame riigi poolt vaatama, et politsei saaks tööd teha ja et inimestel ei oleks rohkem kahtlusi ja kõhklusi politsei suhtes. Meie oleme oma tegevuses lähtunud sellest, et ühiskonnas säiliks usaldus politsei vastu,» lausus Läänemets.Ta rõhutas, et ei siseminister ega valitsus hakka protsessi sekkuma. «Uurimise jaoks on meil õiguskaitseorganid ja las need asjad lähevad nii, nagu nad lähevad,» ütles siseminister.Milles kaitsepolitsei Elmar Vaherit kahtlustabKaitsepolitsei ametnikud esitasid 21. märtsil kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale (pildil) ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse PPA peadirektorile Elmar Vaheriie.Kahtlustuse järgi vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse PPAs ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.Kahtlustuse järgi esitas Heldna 2022. aasta mais pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit.Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel.Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal poleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile. See on esialgne kahtlustus, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.Kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse tõttu PPA peadirektori ametist kõrvaldatud Vaheri sõnul on tal õiguslik vaidlus politsei teenistusstaaži teemal kaitsepolitseiga kestnud juba aastaid ning ta kavatseb selle pärast kohtus edasi võidelda.Kohtus sai Elmar Vaher esialgse õiguskaitse, kuna siseministeerium jättis distsiplinaarmenetlust alustades kirjeldamata, milles seisneb tema süü.Andres Einmann  ajakirjanik


Elmar Vaher blokeeris edukalt enda suhtes algatatud menetluseTALLINN, 5. mai, BNS - Politsei- ja piirivalveameti (PPA) endisel peadirektoril Elmar Vaheril õnnestus kohtus edukalt blokeerida siseministeeriumis tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetlus teenistusstaažiga trikitamise uurimiseks, kirjutab Postimees.
Märtsi lõpus puhkes skandaal, kui selgus, et kaitsepolitsei kahtlustab PPA juhti Elmar Vaherit kelmusele kaasaaitamises, kui ta vormistas maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhi Eerik Heldna näiliselt teenistusse. Siseminister Lauri Läänemets algatas Vaheri suhtes distsiplinaarmenetluse, et selgitada välja faktid ja Vaheri süü ning määrata talle distsiplinaarkorras karistus.
Siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo sõnul küsisid ministeeriumi ametnikud kohe distsiplinaarmenetluse alguses Vaherilt selgitusi Heldna PPA-sse tööle vormistamise asjaolude ja tema osaluse kohta selles. «Vaher mõtles päris pikalt ja andis lõpuks oma esindaja vahendusel teada, et ei soovi selgitusi anda. Ühtlasi andis ta meile teada, et kavatseb tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse kohtus vaidlustada,» märkis Olgo.
Vaher vaidlustaski menetluse kohtus, leides, et see pole õiguspärane. Peamise argumendina tõi politseijuht välja, et siseministeerium ei ole distsiplinaarmenetluse alustamisel täpselt ja detailselt ära kirjeldanud, milles seisneb tema süü. Olgo sõnul ei ole võimalik distsiplinaarmenetluse alguses kellegi süüd kirjeldada, kuna menetluse eesmärk ongi selgitada välja inimese süü või selle puudumine, kirjutab Postimees.
Kohtu jaoks olid Vaheri argumendid siiski veenvad ja aprilli keskel määras Tallinna halduskohus distsiplinaarmenetluses esialgse õiguskaitse. «Kokkuvõtvalt ütles kohus, et siseministeerium ei tohi anda selles menetluses hinnanguid ega koostada distsiplinaarmenetluse kokkuvõtet. Piltlikult öeldes ei tohi me võtta seisukohta [...] Vaheri tegevuse õiguspärasuse kohta,» nentis Olgo.
Distsiplinaarmenetlus võinuks Vaherile kaasa tuua distsiplinaarkaristuse alates noomitusest kuni teenistussuhte lõpetamiseni.
Vaheri tähtajaline teenistussuhe Eesti riigiga sai läbi 2. mail, kui lõppes tema ametiaeg politsei- ja piirivalveameti peadirektorina. Valitsus nimetas Vaheri teiseks ametiajaks ehk veel viieks aastaks PPA peadirektori kohale 3. mail 2018.
Distsiplinaarmenetluse reeglid näevad ette, et seda liiki menetlust saab läbi viia üksnes riigi teenistuses oleva inimese suhtes. Sellest johtuvalt tegi siseministeerium valitsusele ettepaneku lugeda distsiplinaarmenetlus lõppenuks.
«Nägime, et kuna distsiplinaarmenetluse eesmärki pole võimalik saavutada, on mõistlik ka ausalt ära öelda, et loeme selle lõppenuks. Tõde selgub teiste menetluste raames,» ütles Olgo.
Kaitsepolitsei uurib Vaheri tegevust karistusseadustiku kelmuse paragrahvi järgi, samuti on siseministeeriumis käimas teenistuslik järelevalve politsei- ja piirivalveameti üle. Need menetlused lähevad edasi nii nagu planeeritud. PPA suhtes algatatud teenistusliku järelevalve tähtaeg on 31. mai.
Olgo sõnul ei saa PPA suhtes käimasolev teenistuslik järelevalve Elmar Vaherile mingeid tagajärgi kaasa tuua, kuna ta ei tööta enam PPA-s.
«Teenistusliku järelevalve käigus võib selguda mingisuguseid asjaolusid, mis omavad mingisugust kokkupuudet Vaheriga või millel on mõju kriminaalmenetlusele. Aga need kaks menetlust on täiesti lahus. Teenistuslikku järelevalvet läbi viies me ei tea, millised tõendid on kriminaalmenetluses ja kuhu on kaitsepolitsei ja prokuratuur jõudnud. Teistpidi ei tea ka prokuratuur, mida meie teeme ja millised tõendid on meil. Et mitte olla sõltuvuses prokuratuurist, on meie menetlus täiesti eraldiseisev ning meie menetluses tuvastatu ja need hinnangud plaanime kokku võtta ja avalikustada mai lõpus või juuni alguses,» rääkis Olgo.
Siseminister Läänemets ütles Vaheri suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse lõpetamist kommenteerides neljapäeval, et valitsuse jaoks on kõige olulisem PPA teenistuslik järelevalve ning käimasoleva uurimise jätaks ta prokuratuuri ja teiste õiguskaitseorganite hooleks, kuna siin valitsusel kaasarääkimise õigust ei ole. Vaheri tegevuse kohta distsiplinaarmenetluse blokeerimisel ütles Läänemets, et see on endise politseijuhi enda valik, mille üle ta ei näe põhjust pikemalt arutada.
«Vaher on öelnud, et pea seda distsiplinaarmenetlust õigeks. Need asjad käivad igal inimesel oma loogika järgi ja mina ei saa seda talle pahaks panna. Las ta teeb seda, mida ta teeb. Meie peame riigi poolt vaatama, et politsei saaks tööd teha ja et inimestel ei oleks rohkem kahtlusi ja kõhklusi politsei suhtes. Meie oleme oma tegevuses lähtunud sellest, et ühiskonnas säiliks usaldus politsei vastu,» lausus Läänemets.
Ta rõhutas, et ei siseminister ega valitsus hakka protsessi sekkuma. «Uurimise jaoks on meil õiguskaitseorganid ja las need asjad lähevad nii, nagu nad lähevad,» ütles siseminister.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid 21. märtsil kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse PPA peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse PPA-s ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta mais pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit.
Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal poleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile. See on esialgne kahtlustus, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.
Kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse tõttu PPA peadirektori ametist kõrvaldatud Vaheri sõnul on tal õiguslik vaidlus politsei teenistusstaaži teemal kaitsepolitseiga kestnud juba aastaid ning ta kavatseb selle pärast kohtus edasi võidelda.
«Ma ei tunne endal süüd. Minu seisukoht, mille pärast on kestnud õiguslik vaidlus politsei staaži, rotatsiooni ja tööle asumise küsimuses kolm aastat, jääb samaks mis varem. Kaitsen seda ka kriminaalmenetluses,» on Vaher öelnud.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Uus tööstus piirilinnas: vanast leivatehasest tuleb värske äri lõhnaAastate jooksul käest kätte käinud ajaloolise Valga leivatehase viimasele ostjale ütlesid kõik, et ära seda küll tee, aga napi kolme aastaga on ärid end vanas vabrikus järjepanu sisse seadnud.
Vana leivatööstuse ellu puhunud Aleksei Bogatšov unistab, et kui kogu hoone saab korda, võiks õhtuti olla miljonivaatega katusel avatud kohvik.
Foto: Karin Jaanus
Kümmekond aastat tagasi rahapesuskandaali kistud Valga leivatehas (vt lisalugu – L. S.), mis on sest ajast tühjana seisnud, saab sisse uut elu. Valgas Võru tänaval asuvas kompleksis käib suur renoveerimine, 90 protsenti hoonest on juba rentnikudki leidnud.
Vana leivatehase eestvedaja Aleksei Bogatšov ei hakanud tõtakalt vana vabrikuga jändama. Enne küsis paljudelt nõu: kas ikka tasuks kaua tühjalt seisnud hoone ära osta? “Kõik ütlesid, et ära sa seda küll tee. Mitte ühtegi poolehoidjat ma ei saanud,” ütles Bogatšov. Ent Bogatšov ostis ikkagi 1980ndatel ehitatud hoone ära ja leiab juba praegu, et ost tasus end ära.
Loe täispikka lugu Äripäevast.


Uus tööstus piirilinnas: vanast leivatehasest tuleb värske äri lõhnaAastate jooksul käest kätte käinud ajaloolise Valga leivatehase viimasele ostjale ütlesid kõik, et ära seda küll tee, aga napi kolme aastaga on ärid end vanas vabrikus järjepanu sisse seadnud.
Kümmekond aastat tagasi rahapesuskandaali kistud Valga leivatehas (vt lisalugu – L. S.), mis on sest ajast tühjana seisnud, saab sisse uut elu. Valgas Võru tänaval asuvas kompleksis käib suur renoveerimine, 90 protsenti hoonest on juba rentnikudki leidnud.
Vana leivatehase eestvedaja Aleksei Bogatšov ei hakanud tõtakalt vana vabrikuga jändama. Enne küsis paljudelt nõu: kas ikka tasuks kaua tühjalt seisnud hoone ära osta? “Kõik ütlesid, et ära sa seda küll tee. Mitte ühtegi poolehoidjat ma ei saanud,” ütles Bogatšov. Ent Bogatšov ostis ikkagi 1980ndatel ehitatud hoone ära ja leiab juba praegu, et ost tasus end ära.