Ülestunnistus: miks ma kotin Reformierakonda?Ettevõtja Tõnis Paltsilt on küsitud, miks ma kogu aeg kritiseerin Reformierakonda. Tõnis Palts küsib vastu, et keda ta siis peaks kritiseerima?EKREt ei ole ju mõtet kritiseerida, sest nendest ei sõltu riigis täna mitte midagi. Ja pealegi ei tea ma, et EKRE oleks Eestile nii fataalselt, nagu siin allpool nähtub, kahju tekitanud nagu Reformierakond.
Ah, et vaata, mida kaabud räägivad ja kui nad veel võimu juurde lasta, mida nad siis võivad korda saata? Igal juhul oleks nad ettearvatavad, aga Reformierakond lihtsalt ei tee seda, mida räägib. Ainuüksi sellise valelikkuse pärast on nad kottimist väärt. Pealegi on Kaja Kallas palunud, et temasse tuleb suhtuda samamoodi kui EKRE juhtidesse.
Reformierakond oli eelmisel kümnendil üks minu lemmikerakondi. Tänu Siim Kallasele ei ole meil ettevõtte tulumaksu. Mina arvan, et just tänu selle maksu puudumisele on meie riigieelarve seis nii hea. Kuskilt pidi ju teiste riikidega võrreldes selline erilisus eelarves tulema ja üks väga eriline asi ongi ettevõtte tulumaksu puudumine. Erinevalt teistest riikidest me ei karista ettevõtluse efektiivsust, mille üheks näitajaks on kasum. Kasumi maksustamine oleks ju siis efektiivuse maksustamine. Kui teised teevad lollusi, siis me ei peaks seda tegema.
Mõistlikuks teoks pean emapalga sisseseadmist koos Res Publicaga. Siis said Reformierakonna juhid veel aru Eesti põhiseaduse preambula mõttest.
Samuti ei saa ma jätta märkimata Reformierakonna jõulist osalemist Mart Laari poolt algatatud erastamise läbi viimisel, millel oli ka kindlasti suur mõju meie ettevõtluse ja riigi toimimise efektiivsusele. Tõsi, siin nad tegid imeliku jõnksaku hiljem tagasi raudtee taasriigistamisel selleks, et saaks Savisaarega ühte heita. Täiesti sotsialismi langesid nad praamiliikluse riigistamisega. See aga näitab nende tegelikku olemust – nad on võimu nimel valmis hülgama kõik põhimõtted.
Kolmandaks tolleaegseks mõistlikuks teoks pean ma koos Res Publicaga emapalga sisseseadmist. Siis said Reformierakonna juhid veel aru Eesti põhiseaduse preambula mõttest.
Neljandaks tooks ära riigieelarve karmistamise euro kasutuselevõtu tingimuste täitmiseks 2008-2010. See aitas meile tagada euro tuleku.
Kõik need sammud toimusid üle-eelmises dekaadis. Sellega ka Reformierakonna Eestile kasulikud teod lõppesid. Edasi on tulnud selge kahjurlus.
Mõned olulised näited:
1. Investeeringute lõpetamise Eesti suurima probleemi, madala sündimuse lahendamiseks. Kuidas on võimatu mitte näha, et kõik ülejäänud riiklikud investeeringud muutuvad mõttetuks, kui me Rein Taagepera sõnade järgi lendame alla demograafilisest vetsupotist?
2. Eesti haridusse ja teadusesse investeeringute piiramine iga hinna eest. Nad ei võtnud Isamaad koalitsiooni seepärast, et Isamaa oleks tulnud õpetajate ja õppejõudude palkade tõusu «välja pressima». Kui õpetajate palka tõsta nii kõrgeks, et õpetajate ja õppejõudude amet muutub kõige prestiižsemaks ametiks, siis see oleks kõige parem investeering Eestis, sest põlvkonna pärast kandub hariduse kvaliteet ettevõtlusesse konkurentsivõimelisuseks ja sealt läbi tuleksid rahad tagasi ka eelarvesse ning meie tulevaste põlvkondade eluolu parendamisse.
Õpetajate väärtustamine ei ole mitte ainult püsikulu, see on püsikulu ja investeering samaaegselt, sest eelarve tulevikutulud suurenevad kulust rohkem.
3. Oma dogmaatilise eelarvetasakaalu poliitikaga näitab Reformierakond seda, et ei saa aru, mis ühtses euro rahatsoonis toimub. Selle tulemusel oleme jätnud tegemata kümnete miljardite jagu investeeringuid Eesti arengusse. Samuti ei saa nad aru, et ühtses rahatsoonis tähendab põmmpäine eelarve tasakaalu poliitika sisuliselt selliste suure laenukoormusega riikide nagu Itaalia, Prantsusmaa, Hispaania ja teiste toetamist meie maksumaksja arvelt.
Oma dogmaatilise eelarvetasakaalu poliitikaga näitab Reformierakond seda, et ei saa aru, mis ühtses euro rahatsoonis toimub.
4. Korvamatut kahju on tekitatud infrastruktuuride väljaehitamise pidurdamisega. Tallinn-Tartu ja Tallinn-Pärnu neljarealiste teede rajamine ei ole mitte ainult liiklusohutuse teema, vaid see oleks sisendkulude vähendamine kümnetele tuhandetele ettevõtetele. See aga oleks omakorda aga meie ettevõtete suurema konkurentsivõime tagamine. Seega oleks nende rajamine olnud meie kõigi suuremate sissetulekute huvides.
5. Reformierakond viivitas ligi viisteist aastat kunstlikult haldusreformiga ning tegi seega korvamatut kahju kogu riigi toimimise efektiivsusele. Juba Mart Laari valitsuse juures käis koos Heldur Meeritsa juhtimisel grupp haldusreformi põhimõtete välja töötamiseks. Aga Reformierakonnal õnnestus reformi pidurdada (muide päris hea paradoks sõnades) ligi 15 aastat seepärast, et see muudatus ei oleks olnud neile kasulik toiduahelate kontrollimiseks KOV tasandil.
Kui lõpuks võimu read said neil korda seatud, siis viidi reform läbi Reformierakonna juhtimisel - kuid ebaõnnestunult. Ja ebaõnnestumise põhjuseks oli just erakondlike huvide kaitsmine.
6. Lõpuks mainin ära happy looser'i hoidmise valitsusjuhi kohal. Happy loser on pääsenud finaali tänu õnnelike asjaolude kokkusattumisele. Nendeks on tema perekonnanimi ja sõja puhkemine Ukrainas. Küll aga on tema tegelikud võimed välja tulnud finaalis. Nüüd ta võtab kogu aeg meditsiinilisi vaheaegu seletades meedias ei tea mida ja nii kui platsile saab teeb ühe vea teise otsa. Viimaseks topeltveaks oli pankadega «läbirääkimised», mille tulemusel said pangad rohelise tule vähendada kriisi investeeringuid Eesti majandusse ja inimestesse miljardeid eurosid vähem kui võiks. Aga Kaja Kallase juhiomadustest on juba palju kirjutatud ja ei hakka siin ajalehe ruumi rohkem raiskama.
Loodan väga, et aeg pöördub paarkümmend aastat tagasi ja Reformierakonnast saab taas reformierakond.


Mis juhtus?Politsei poole pöördus Võrumaal elav naine, kes leidis suvel Facebookist reklaamilingi, milles lubati kerget ja kiiret rahateenimise võimalust. Naine hakkas suhtlema vene keelt kõneleva mehega, kelle suuniste alusel kandis naine mitme kuu vältel üle erinevaid summasid. Lõpuks paigaldas ta mehe juhendamisel oma arvutisse programmi AnyDesk, andis talle oma paroolid ja kandis juhendamise teel korduvalt üle erinevaid summasid. Ühtäkki avastas naine, et tema nimele on sõlmitud laenuleping ning et tema pangakontole laekunud raha on kadunud. Kokku kannatas naine kahju 17 000 eurot. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.20. septembril kell 9.34 teatati, et Võrus Vee tänaval asuva hotelli ruumidesse on eksinud nahkhiir. Päästjad püüdsid nahkhiire kahva abil koridorist kinni ja lasid pargis vabaks.Kell 11.12 käisid päästjad Rõuge vallas Tsooru-Krabi maantee 9. kilomeetril teelt murdunud puud eemaldamas.Politsei alustas kriminaalmenetlust, sest 18. septembril esitas mees ametnikule tahtlikult koostatud valeandmetega dokumendi.


Valitsus toetas maksumenetluse tõhustamistFoto: Shutterstock
Valitsus kiitis 21. septembri istungil heaks maamaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise eelnõu, mille kohaselt muudetakse dokumentide elektroonilise kättetoimetamise reegleid, mis tõhustab maksumenetlust.
Eelnõu kohaselt loetakse juriidiliste isikute puhul dokumendid edaspidi kättetoimetatuks viie tööpäeva möödumisel alates nende üleslaadimisest e-maksuametisse või siis alates dokumendi edastamisest meilile. Täna eeldab dokumentide kättetoimetamiseks lugemine seda, et juriidiline isik kas avab dokumendi e-maksuametis või siis kinnitab nende kättesaamist meilil, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Maksu- ja tolliamet (MTA) suhtleb edaspidi juriidiliste isikutega ainult elektrooniliselt, st enam ei pea MTA üldreeglina edastama juriidilistele isikutele ühtegi dokumenti paberkandjal. Täna peab MTA juriidilistele isikutele edastama dokumendid nende soovi korral ka paberkandjal.
Ka füüsiliste isikute lõikes piiratakse õigust saada dokumente paberkandjal – kui füüsiline isik on dokumendi kätte saanud juba elektrooniliselt (avanud selle e-maksuametis või kinnitanud selle kättesaamist elektronposti aadressil), siis pole tal enam õigust nõuda sama dokumenti paberkandjal. Muus osas eelnõu füüsilisi isikuid ei puuduta.
Seadus on plaanitud jõustuma 1. jaanuaril 2024.


Laupäevase Järva Teataja tutvustusLaupäevane Järva Teataja kirjutab:* Kuu keskel avas Koerus uues kuues uksed Konesko söökla, mida keel ei paindu sööklaks nimetamagi. Pigem kohvikut või restorani meenutavat interjööri ei hoia ettevõte aga kiivalt endale, vaid uuendusena on keskpäevast alates lõunapausile oodatud kõik, kes kehakinnitust vajavad. Söökla omanik Tiina Võsur ütles, et selline söögikoht on olnud tema ammune unistus. «See näeb ilus ja nüüdisaegne välja, köögis on kõik vajaminev tehnika olemas ning inimesed teevad tööd südamega,» lausus ta. «Seda kõike võimaldas meile Konesko juht Mart Hirtentreu, kes peab oluliseks nii oma töötajate heaolu kui ka Koeru kogukonda. See viimane on kohalikele oluline, sest pärast pubi Janune Kägu sulgemist pole Koerus enam ainsatki avalikku söögikohta.»* Paide linnavolikogu kinnitas neljapäevasel istungil tänavuseks linna aukodanikuks sihtasutuse Ajakeskus Wittenstein juhatuse liikme Ants Hiiemaa. Vapimärgi pälvisid Paide Hammerbecki põhikooli õppealajuhataja Kersti Kertsmik ja Paide linnavalitsuse keskkonna peaspetsialist Tiina Kivila. Nimetatud autasud on linna kõrgeimad ja need antakse välja igal aastal linna sünnipäeval.* Pole tähtis, kas on tegemist investeerimis- või armukelmuste või hoopis millegi kolmandaga, kindel on üks: inimestelt meelitatakse raha välja kõikvõimalikul moel. Petetakse lihtlabaste ja keerulisemate skeemidega suuri ja väga suuri summasid. Ükskõik, milline pettustelaine parasjagu hoogu kogub, võite olla rohkem kui kindlad, et Järvamaa inimesed ei jää sellest kõigest puutumata. Tagajärg on läinud säästud, masendus ja hullemal juhul ka pöördumatult lõhutud elud ja suhted. Tagajärg on ka uurijate ja prokuröride töölaudadel kõrguvad toimikukuhilad. Osa puhul saab hiljem lahendusest ette kanda, aga tihtilugu tuleb leppida pelgalt tõdemusega, et teha pole enam midagi.* Vana naise lapselaps Priidu on veendunud, et tema 78aastane vanaema jäi Paide pansionaadis abita, mis võinuks ta elu päästa. «Isegi pärast vanaema põrandalt leidmist ei aidatud teda, kuni kiirabi saabus, ja siis ei suudetud kiirabi temani juhatada,» ütles ta.* Õppuse «Ussisõnad 2023» aktiivsem tegevus oli Järvamaal täies hoos teisipäevast neljapäevani. Reservväelased võtsid maakonna võtmeobjektid kaitse alla ja maanteedel võis märgata kontrollläbilaskepunkte. Vihmane, väga vihmane on see ilm kesknädalal Tallinna–Tartu maanteel Mäeküla ristis. Kaitseväe terminoloogias võiks selle kohta öelda jalaväelase ilm, kuid see, kuidas kolmapäev maantee ääres konutajat vastu võtab, on palju hullem. Ja otsatud autokolonnid Eesti tuiksoonel, eluliinil Tallinnast Tartussse. Rekad, bussid, kaubikud, universaalid ja mahtuniversaalid. Paar mootorratastki sekka. Ainsad, kes tee ääres ei konuta, on õppusest «Ussisõnad» osa võtvad reservväelased. Ei, grammike maad Mäeküla ristist Tartu poole! Mehed on valmis pahalasi kinni pidama ja omasid kontrollläbilaskepunktist kiiresti läbi laskma.


Petturitele suure summa kaotanud naine leidis appi pättjuristiPole tähtis, kas on tegemist investeerimis- või armukelmuste või hoopis millegi kolmandaga, kindel on üks: inimestelt meelitatakse raha välja kõikvõimalikul moel. Petetakse lihtlabaste ja keerulisemate skeemidega suuri ja väga suuri summasid.Ükskõik, milline pettustelaine parasjagu hoogu kogub, võite olla rohkem kui kindlad, et Järvamaa inimesed ei jää sellest kõigest puutumata. Tagajärg on läinud säästud, masendus ja hullemal juhul ka pöördumatult lõhutud elud ja suhted.
Tagajärg on ka uurijate ja prokuröride töölaudadel kõrguvad toimikukuhilad. Osa puhul saab hiljem lahendusest ette kanda, aga tihtilugu tuleb leppida pelgalt tõdemusega, et teha pole enam midagi.
Pettuse ohvriks langesid õed
Praegune Lääne ringkonnaprokuratuuri Paide abiprokurör ja endine kauaaegne politseiuurija Jan Aasma sõnas, et kuna Järvamaal on vene keele kõnelejaid vähem kui mõnes teises maakonnas, siis osa pettusi, näiteks välismaalt alguse saanud telefonipettused, pole siin nii laiaulatuslikud kui mujal. Muus osas pole vahet, millisest Eesti piirkonnast rääkida, sest pettused on epideemia olnud juba pikalt ning iga päev lisandub üha uutesse skeemidesse uusi ohvreid. «Eks samasuguseid skeeme proovitakse nii üle Euroopa kui ka üle maailma ning Eestigi saab selle kõigega paratamatult pihta,» ütles Aasma.
Oma tööst tõi Aasma järgmise näite. Inimesele helistas väidetav investeerimisnõustaja. Rääkis naisterahva nõusse ja too lasi oma arvutisse paigaldada kaugligipääsu. Ikka selleks, et investeerimine ladusamalt läheks ja raha kiiremini suureneks. Et kurjategijatel oli naise arvuti üle kontroll, siis võtsid nad tema nimel ka laene.

Kelmused kolisid elektroonilistesse kanalitesse
Justiitsministeeriumi tehtud kuritegevuse poolaastaülevaatest selgub, et juuni lõpuks registreeriti kuritegusid 11 protsenti rohkem eelmise aasta samal ajal. Poole aastaga registreeriti 13 621 kuritegu.
Kelmusi ja arvutikelmusi registreeriti kokku 1462, mida on 18 protsenti rohkem kui eelmise aasta samal ajal. Valdav osa kelmustest pannakse toime e-kanalite kaudu. Tõsiste arvutikuritegude ehk arvutiandmete ja -süsteemi vastaste kuritegude arv vähenes eelmise suve statistikaga võrreldes 27 protsenti.
Oled pettuste eest oled kaitstud, kui
* sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 kood, teisega ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel;
* viid end kurssi investeerimisriskidega ja alustad sellega usaldusväärses kohas, näiteks oma kodupangas;
* oled tähelepanelik linkide suhtes, mida saad tundmatutelt saajatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas, aga ka tekstsõnumiga.

Sellega lugu veel ei lõpe. Naisterahvas, saanud aru raha kaotamisest, ei pöördunud esmalt politsei poole, vaid hakkas abi otsima internetist. Sealt leidis ta «juristi», kes lubas talle raha tagasi saada. «Jurist» väitis, et leidis kadunud raha üles, aga seda pole turvaline naise pangakontole tagasi kanda.
Selleks sai «jurist» kontrolli naise õe pangakonto üle. Ka õe nimel võeti kiirlaene ja ikka tuhandeid eurosid.
Järgmisel hetkel olid kadunud nii investeerijad kui ka juristid jäädavalt, samuti raha, sest helistajad olid ilmselt välismaalt ja jäljed kadusid kui vits vette. Kas samad kelmid kehastusid ka juristideks või oli need täiesti teised kelmid, jääb paraku selgusetuks.
«Kelmid, kes inimestele helistavad, esindavad justkui omaette tööstusharu,» lausus Jan Aasma. «Ilmselgelt on nad andekad manipulaatorid, sest suudavad kannatanuid mõjutada ja luua usaldusliku suhte. Miks muidu kasutavad inimesed oma raha «investeerimiseks» võõrastelt telefonikõnedelt tulevaid pakkumisi, mitte finantsasutuste teenuseid.»
Kõned tuleb katkestada
Aasma soovitas mitte lasta sellistel kõnedel kaugele areneda, pigem lõpetada telefonivestlus kiiresti. Kindlasti ei tohi jagada isikuandmeid ega anda arvutile või pangakontodele ligipääsu.
«Mitte ükski pank ega uurimisasutus ei küsi inimeselt telefonitsi kunagi PIN-koode,» lausus ta. «Elu näitab, et rahaasjad tuleb korras hoida ka perekonnas, sest oma vanemate teadmatust võivad kõige lähedasemad, pojad ja tütredki ära kasutada.»
Aasma kordas üle, et kui inimene ise kinnitab kahtlase tehingu oma ID-kaardi PIN2-koodiga, siis on see sama nagu tundmatule paberile allkirja andmine. «Selleks pole päriselus paljud meist valmis, ometi virtuaalmaailmas seda tihti tehakse,» sõnas ta.
Aasma lisas, et pettuste ohvriks võivad kahjuks langeda kõik, olenemata haridusest ja tööst, vanusest, elukohast maal või linnas.

Arvutikelmused 2022. aastal
Arvutikelmuste arv – 1346
Keskmine kelmuse ohver – 36aastane naine
57% arvutikuritegudest olid sotsiaalmeedia ja meilikonto hõivamised
71% petukõnede ohvritest olid venekeelsed
56% petusõnumite ohvritest olid eestikeelsed
Petukõnega tehtud kahju oli keskmiselt 4500 eurot
Veebikelmusega tehtud kahju oli keskmiselt 2000 eurot
Petusõnumiga tehtud kahju oli keskmiselt 867 eurot
Investeerimis- ja pangapettuste kahjusumma oli aastas ligi viis miljonit eurot
Allikas: justiitsministeerium

Kui telefonipettused on tulnud selleks, et jääda, siis tänavu tõstavad uue lainena pead kuller- ja postifirmapettused, kus inimestele saadetakse sõnum, et talle on tulnud mingi pakk. Saadetud lingile klõpsates võib olla enam kui kindel, et paki andmise asemel jahitakse hoopis teie raha.
Ja raha petturid saavad, kümneid, sadu ja tuhandeid eurosid. Selliseid juhtumeid on menetluses üle Eesti, ka Järvamaa uurijatel. «Näiteks proovis inimene tasuda paki kättesaamiseks 1,50 eurot, aga kogukahju oli lõpuks 860 eurot,» sõnas Aasma.
Oma töös on Aasmal olnud juhtumeid, kus inimesed võtavad sotsiaalmeediast laenu. Maksavad kuid, kui mitte aastaid intresse, kuid laenuraha pole kunagi oma silmaga näinud. «Ka on meil praegu menetluses lugu, kus inimene proovis välismaalt osta traktorit, kuid kahjuks pole praegu tal ei traktorit ega saadetud raha. Kahju on 3000 eurot,» lausus ta.
Pettuste loetelu jätkub. Aasma sõnas, et aeg-ajalt on aktuaalsed ka armukelmused. Koroonaajal olid inimesed kurvad ja üksikud ning leidsid, et tore oleks kellegagi tutvuda. Tegelikult maskeeruvad sarmikateks USA sõduriteks või hurmurist maailmarändureiks hoopis kelmid, kes varem või hiljem kannatanu üksindusele või muule emotsioonile rõhudes temalt raha välja petavad.
Siit saab pettuste keerukuselt minna ka mitu sammu edasi. Aasma teab juhtumit, kus rahvusvahelise äriga tegeleva ettevõtte postkasti murdsid häkkerid sisse ja koostööpartnerina esinedes saadeti välja võltsitud arveid. Kahju oli kümneid tuhandeid eurosid.
Uurimise käigus pettureid kohtu ette tuua ei õnnestunud ja rahagi on siiani kadunud.
Abiprokurör Jan Aasma ütles, et suures plaanis uuritakse selliseid kuritegusid mitte üksikjuhtumite, vaid kogumina. «Teisalt on üksikjuhtumid just need, mis aitavad meil näha suurt pilti. Kui oleme uute skeemide ja nende tegijate käekirjaga kursis, siis seda suurem on tõenäosus, et asjad leiavad positiivse lahenduse,» selgitas ta. «Seega hoolimata sellest, kui väike on petturile või kelmile kaotatud summa, tuleks sellest kindlasti politseile teada anda. Just see võib olla viimane tükk puslest, mis on meil mõne juhtumi lahendamisel veel puudu.»
Uurimised võtavad suuri mõõtmeid
See on mõneti moodsa aja suundumus, et kelmusjuhtumid on liikunud pärismaailmast virtuaalmaailma. Ohver ja kurikael teineteist tavaliselt ei tunne ega saagi tõenäoliselt tundma. Samuti ei tule kunagi lubatud kaupa, olgu selleks mõni soodne tehnikavigur või pakikene, ega panda ka kellegi raha niisama kasvama.
«Et pettused on suhteliselt kerge rahateenimisviis, siis sel põhjusel ei kao need ka kunagi ära,» arutles Aasma. «Võime ju naerda nii-öelda pärandikirjade üle, kus kellelegi lubatakse rikkalt tundmatult suurt varandust, aga kahjuks saadetakse neid välja ikkagi põhjusega, ju need kellegi puhul ikka töötavad. Jällegi on minu soovitus: olge ettevaatlikud ja teadke, et tasuta lõunaid ei ole olemas.»
Jan Aasma meenutas, et on temagi saanud välismaalt telefonikõne, milles teatati, et kodust kaugel olles on ta liiklusreegleid rikkunud. Helistaja pakkus välja, et probleemi saab lahendada nüüd ja kohe ning kindlasti soodsamalt kui ametlikku asjaajamist mööda. Olgu öeldud, et Aasma oligi tulnud just välismaalt. Tõsi, liiklusreegleid ta seal ei rikkunud, seega tundmatu algatatud telefonivestlusest asja ei saanud.

Poole aastaga on kelmidele kaotatud üle 3,1 miljoni euro
Selle aasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel ja petukõnede kaudu.
Politsei andmetel on viimase poole aasta jooksul petturid kasutanud mitmesuguseid skeeme inimeste eksitamiseks ja nendelt raha väljapetmiseks.
Kuue kuuga on kelmidele kaotanud raha 520 inimest, nendest 130 kaotas raha investeerimisel kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Petukõnede ohvriks on langenud 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles, et kelmide eest saab kaitsta end eelkõige tähelepanelikkusega. «Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest väljapetetud raha liigub kiirelt pankade ja kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja,» selgitas ta.
Milenin soovitab inimestel hoida end levivate pettustega kursis ja olla valvas isiklike andmete jagamisel.
Eelmise aasta esimeses pooles oli 89 investeerimispettuste ohvrit, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljoni euroni. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 000 eurot suurem.
Peamiselt sattusid inimesed investeerima internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele nad vajutasid ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jätsid. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid.
«Kui alustate investeerimist, siis peate olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad kohe rahalise vabaduse, kuid tegelikult on tegemist pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid, enne kui hakkate raha investeerima, ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimisnõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega,» selgitas Milenin.
Levinum pangapettus on petukõne, kus inimesed on väidavad olevat usaldusväärsest ametiasutusest või ettevõttest. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja ka telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid.
Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk saada inimestelt kätte PIN-koode, millega pääseda kõne vastuvõtja pangakontole. Märgatav pangapettuste tõus on olnud ka postipakikelmuste puhul, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele 81 000 eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid 79 kogukahjuga 53 000 eurot.
«Juhtumeid on olnud erinevaid, kuid peamiselt saadeti inimestele mõne kullerfirma nimel sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on tekkinud probleeme. Sõnumisse oli lisatud link, millele vajutades avanes veebileht, kuhu sõnumi saajal tuli sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegelikult oli see võltsitud veebileht ja sõnumi saatja oli kelm,» tõi Milenin näite.
Milenin lisas, et sagenenud on ka pettused ostu-müügiplatvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid.


Jaak Sepp: ühiselt saame kodukoha kõigile paremaks muutaRandvere külavanema valimistel on oma kandidatuuri üles seadnud Jaak Sepp (54). Esitasime talle sellel puhul mõned küsimused.
Miks kandideerid Randvere külavanemaks?
Randvere elanikuna näen võimalust külavanemana isiklikult rohkem panustada ning loodan suuremat kogukonna kaasamist külaellu. Ühiselt saame kodukoha kõigile paremaks muuta.
Mida oled Randveres senini teinud?
Randveres olen üksikisikuna panustanud võitlusele meie kodumetsa ning looduse säilimise eest, samuti liikluskorralduse ohutumaks muutmisele. Pean tähtsaks kogukonna sõna ja ühise tegutsemise jõudu.
Oled valla eelarvekomisjoni liige, kirjelda oma tegevusi seal?
Eelarvekomisjonis pean oluliseks maksumaksja raha suunamist ainult õigetele asjadele. Vallarahvas ei pea maksma kinni korrumpeerunud poliitikute ning niiditõmbajate isiklikke hüvesid. Enda tegevusega olen säästnud olulisi summasid maksumaksja raha.
Maksuraha tuleb kasutada ainult ja üheselt maksumaksja huvides, täna see nii ei ole.
Väärotsuseid on tehtud ja neid saab vältida ainult süsteemi muutes ning toiduahelat lõhkudes. On ju iga tavainimene nõus, et sajad tuhanded tuuldelastud eurod peaksid olema pigem õpetajatele lisa- või tulemustasudena välja makstud, kui mõne omavalitsusega seotud tegelinski isiklikul pangaarvel. Näiteid jätkub.
Samuti on tähtis maksutaseme õiglane summeerimine. Ei tohi näha ega planeerida mingite isiklike ja populistlike eesmärkide nimel kogukonna liigmaksustamist. Maamaks, treeningute, lasteaedade, huviringide maksutõus ei pea katma poliitilisi lubadusi, vaid justnimelt jätkusuutlikkust läbi õpetajate ning huvijuhtide palgatõusu, üldise keskkonna parendmise.
Mis tööd Sa igapäevaselt teed?
Igapäevast leiba teenin tehnosüsteemide insenerina suures energeetikaettevõttes. Vastutan üksuste tegevuse eest, mille haldusalasse kuuluvad erinevad süsteemid klientidele sooja toa tagamiseks.
Kus kandis Randveres elad?
Randveres elan mere ääres metsa sees. Parim koht elamiseks.
Kuidas Su pere sellesse suhtub, et soovid võtta omale lisaülesandeid?
Ilma pereta ma seda ei teeks, nemad on nr 1. Vähemalt julgen ma kodus enda lastele ning naisele otsa vaadata, et olen meie kodukoha nimel endast parima andnud.
Tunnuspilt: erakogu.
Loe samal teemal:
“Jaak Sepp: Randvere kooli juurdeehitusest”
 “Jaak Sepp: repliigi korras – kas vee hind alaneb?”
 “Jaak Sepp: tulevikuvaade veevarustusele ning sellega seotud muredele”
Kui lugu meeldis, siis palun toeta sõltumatut kogukonnaportaali ning ANNETA.
Viimsi Uudised


Polnudki biokütus! Tanklaketti kahtlustatakse valeandmete esitamisesRingkonnaprokurör Gerd Raudsepp kinnitab, et AS Olerexile ja selle juhatuse liikmele esitati kahtlustus valeandmete esitamises.Kahtlustuse kohaselt andis ettevõtte juht Andres Linnas ASi Olerex töötajatele korralduse äriühingu huvides esitada keskkonnaametile valeandmeid mullu 30. detsembril Eestisse saabunud tankeris oleva kütuse kohta. Kahtlustuse esitamise aluseks on keskkonnaametile esitatud dokumendid, justkui oleks tankeris Eestisse toodud 9000 tonni taastuval toorainel põhinevat diislikütust. Tegelikkuses oli tankeris fossiilse päritoluga diislikütus.„Kontrollime saadud teavet ning seejärel analüüsime, milliseid toiminguid on vaja teha selleks, et kohtueelne uurimine lõpule viia,“ märkis ringkonnaprokurör Gerd Raudsepp.Kohus võib süüditunnistamisel äriühingule mõista rahalise karistuse ja juhatuse liikmele rahalise karistuse või kuni kaheaastase vangistuse.„Olerex ei ole väidetud kuritegu toime pannud. Kogu senine menetlus ilmestab, et tegu on õiguslikult mitmetahulise ja komplitseeritud õigusraamistikuga ka ametnike jaoks. Meie uksed on protsessiga jätkamiseks avatud. Kui vaja, siis kaitseb Olerex oma õiguseid kohtus,“ kommenteerib kahtlustust Olerexi tegevjuht Piret Miller.Kütusefirma Terminal Oil teatab avalikuks tulnud uudise peale, et kahtlustuse esitamine annab teistele, seaduskuulekatele kütuseturu osalistele lootust, et „aus konkurents kütuseturul hakkab taastuma“. „Kahtlustus on selge märk sellest, et taolisi pettuseid võetakse Eestis tõsiselt, ja loodetavasti jätkub see ka menetluse järgmistes faasides, sest turuosalised ja tarbijad vajavad konkreetset lahendust,“ teatab kütusefirma juhatuse esimees Raido Raudsepp.Esimene uudis, et Olerex on sattunud politsei huviorbiiti, tuli suve hakul. Õhtuleht kirjutas 7. juunil, et keskkriminaalpolitsei ja keskkonnaameti ametnikud teevad menetlustoiminguid, et selgitada välja, kas AS Olerex on teadlikult esitanud maksu- ja tolliametile valeandmeid, et vabaneda vedelkütuse seadusest tulenevast biokütuse nõude täitmisest. Tollal ei olnud arvatava kuritöö kohta palju infot ja keegi polnud kahtlustust saanud.Mari Aleksandra Kalluste SUUR JAMA: Olerex sai kahtlustuse valeandmete esitamises. Tegevjuht Piret Miller kinnitab, et ettevõte ei ole seda teinud.KRISTJAN VÄLI


Erik Kalda: Eesti on ühe vene noorte põlvkonna maha maganud   Ida-Viru maakonnalehe Põhjarannik tegevtoimetaja Erik Kalda ütles Vikerraadio "Reedeses intervjuus", et Eesti riik jättis ripakile noored, kes õppisid Vene koolides üheksakümnendatel ja 2000-ndate aastate algul. See oli tähelepanuväärne hulk noori, kes hiljem tulid pronksiööl tänavatele märatsema ja "Rossija" karjuma.    Narva sai riigilt korralduse vahetada välja viie punaarmeelase nimega tänavasildid. Muudatus pidi 1. septembrist jõustuma, aga augustis hääletas Narva volikogu punaarmeelaste tänavanimede muutmise vastu. Sellele vaatamata alustas linnavalitsus siltide vahetust ja tulemuseks võttis Narva volikogu linnapea Katri Raigi umbusaldusega ametipostilt maha.   Mis on nendest tänavasiltidest saanud? Kas vanad sildid on tagasi pandud või minnakse uutega edasi?  Ma arvan, et neid vanu enam tagasi ei panda. See augustine aktsioon oli suunatud eelkõige oma valijatele, näitamaks, et me ikkagi teeme midagi – me püüame hakata vastu riigile, kes püüab kangelaste nimesid tänavatelt ära võtta. Mina ei näe mingit varianti, et see seltskond volikogus, kes tänavanimede muutmise vastu hääletas, hakkab mingisuguseid aktsioone tegema, et midagi tagasi pöörata – see ei ole ka seadusest tulenevalt võimalik.  Milline on meelsus Narvas? Paljud narvakad, nii eestlased kui ka venelased tulid tänavale Katri Raigile toetust avaldama. Kumb leer on ülekaalus?  Seda on raske öelda. Vaadake, tegelikult on Narva inimesed väga erineva meelsusega. Inimestel Narvast lääne pool on lihtne mõelda, et ahah, seal on mingid narvakad, kes on enamuses putinistid, venemeelsed või mis iganes. Arvatakse, et umbes 30 protsenti on venemeelsed, 30 protsenti eestimeelsed ja 30 protsenti on sellised, kellel ei ole nendes küsimustes kindlat seisukohta, mis pärast Ukraina sõja algust veelgi teravamalt esile kerkisid. Või tahavad nad teadlikult eemale hoida või näidata, et neid poliitika ei huvita. Me ei tea tegelikult, mis toimub nende inimeste peades, kes ei ütle midagi.  Aga kas volikogu ei esinda seda läbilõiget? Kas seal on need putinistid ülekaalus? Tahtsid nad ju võimupöörde käigus isegi oma fraktsiooni Ühtseks Narvaks nimetada, mis on ilmne allusioon Ühtse Venemaaga. Ja volikogu enamus ju koosneb keskerakondlastest.  Ma oleksin ettevaatlik terminitega, kes on putinist ja kes vene- või eestimeelne. Inimesed tõlgendavad asju erinevalt ja mõistavad omamoodi. Näiteks võib inimene mitte toetada Putinit, aga mitte toetada ka tanki äraviimist, kuid samal ajal toetada eestikeelset haridust. Millise sildi me talle siis paneme? Mis puudutab Narva volikogu, siis läinud valimised 2021. aastal näitasid, et Narvas on muutused võimalikud. Katri Raik saavutas Narva kohta väga võimsa mandaadi, kogudes neli ja pool tuhat häält, mis oli Narva oludes erakordne läbimurre. Mis Katri Raigil ja tema meeskonnal nõrgaks kohaks jäi, oli see, et ta ei suutnud meeskonda koos hoida – tekkisid ülejooksmised ja ületõmbamised ja nii edasi. Jõudude vahekorrad kõikusid kogu aeg. See, et Raik suutis nii kaua võimul püsida – pärast valimisi kaks aastat –, nagu ta isegi ütleb, on see saavutus, arvestades, kuidas ta pidi kogu aeg laveerima. See oli nagu köielkõnd, aga see oli hea saavutus esimese katse kohta.  Katri Raik on tunnistanud, et tajus, kuidas ta hakkas laveerima sinnapoole, kuhu ta varem eetiliselt ei pidanud võimalikuks ehk keskkond kujundab inimest.  Kas nüüd keskkond kujundab, aga Narva poliitiline kultuur on isesugune. Ja mitte ainult Narva, ka Kohtla-Järve poliitiline kultuur oli pikka aega teistsugune. Ma ei oska seda võrrelda näiteks Tallinnaga, kus on ka Keskerakond pikka aega võimul. Laveerimine tähendab ju seda, et paljudel inimestel, kes võimu juurde saavad, on teistsugune arusaam võimu teostamise eesmärkidest. Olen tähele pannud, et see on arusaam, et kui mind on välja valitud, siis ma olengi äravalitu ja mul on õigus saada mingisuguseid hüvesid ja privileege.  Jagada ja valitseda?  Jah, ja siis hakkavad need väljavalitud juhi juurde tulema ja ütlema, et kuule, mina tahan saada seda selle eest, et ma sind toetan. Ja niimoodi tulevad paljud ning siis peab juht nad kuidagi maha rahustama, teades, kui õhkõrn on tasakaal volikogus. On väga lihtne kaotada võimu ja olla homme mingisuguse tühja asja pärast opositsioonis. Tulebki teha valikuid.  Toetus ei ole mitte ideoloogilistel alustel, vaid pigem hästi pragmaatiline – vorst vorsti vastu.  Inimesed võivad rääkida, et nad on suurtest aadetest läinud volikokku, aga ikkagi on arusaama, et kui ma olen lõpuks võimu juurde saanud, siis ma olen teistest parem – mul on rohkem õigusi ja privileege, pean saama rohkem hüvesid, sest toetan võimu oma häälega volikogus.  Kas narvakad hakkasid Katri Raiki armastama?  Mina ei oska seda öelda, aga vaadates, kuidas nad talle Raekoja platsil punaseid roose kinkisid, siis võib-olla võib seda ka armastuseks nimetada. Aga jällegi ma ei üldistaks narvakaid – seal on nii vihkamist kui ka armastust, nii ükskõiksust kui ka selja keeramist, emotsiooni kui ka pragmaatikat. Ehk kõike inimlikku, mis meid igapäevaelus saadab. Ma ei oska selle armastuse kohta öelda. Ma loodan, et nad väga ei armasta, sest kui rahvas hakkab juhti armastama, on see natuke ohtlik.  Muutub pimedaks?  Jah. Me teame oma kurvast ajaloost, kus räägiti rahva andunud armastusest oma juhtide vastu, aga tegelikult ei olnud need kõige paremad ajad.  Nüüd räägitakse üha kindlamas kõneviisis võimalusest, et Katri Raigi asemel tõuseb Narva linnapeaks Jaan Toots. Kas temal on omadused, mida narvakad ootavad ja mis omadused need võiksid olla?  Ega mina Jaan Tootsi omadusi eriti tea. Ma tean, et ta on kunagi Ida-Virumaal kandideerinud riigikogusse, veel Rahvaliidu nimekirjas, aga see on juba rohkem kui kümme aastat tagasi. Minu meelest ta siis edukas ei olnud. Võib-olla on Jaan Tootsi pluss see, et keegi ei tunne teda Narvas. Võib-olla on see miinus. Ma ei oska öelda, aga ma ei ole kindel, et ka tema Narvat väga tunneb. Ta on juba öelnud, et Narva on keeruline linn ja et ta on küll natukene kursis selle linnaga, aga mitte väga.  Aga mida peaks linnapeaks saav inimene tegema, et narvakate usaldust võita?  Ma arvan, et tal peaks olema selge arusaam, kuhu linn peaks liikuma ja ta peaks seda ka selgelt inimestele ütlema – mida me peame tegema, et meie elu paremaks läheks, kuhu me peame liikuma, millised on sellega kaasnevad tagasilöögid või negatiivsed mõjud? Oli väga raske aru saada, kuhu Keskerakonna võim tahab linna viia. Kogu aeg oli pidev vastandumine riigiga, keskvalitsusega, kogu aeg oli sõnum, et näete, Tallinna valitsus tahab teile halba, raha siia ei anna, tahab suruda peale eesti keelt ja nii edasi. Aga meie kaitseme teid ja kui teie meid ei vali, siis ei ole kedagi, kes teid tulevikus kaitseks. Ma arvan, et sellise retoorika aeg peaks läbi olema, kuigi nüüd on jälle räägitud, et oht selleks on, kuna jõud, kes on aastakümneid Narva linna valitsenud, on tagasi võimul. Miks peaks arvama, et nende valitsemismuster üleöö muutub...  Kui tank maha võeti, siis nõudsid narvakad, et midagi tuleb selle eest vastu saada. Kas see tolm, mis tanki mahavõtmisega üles keerutati, on nüüd maha langenud?  Mulle tundub, et see on juba nagu eilne päev, unustatud asi. Kui sa matad lähedase inimese, ega sa aasta hiljem ei mõtle sellele iga päev, sul on vaja oma eluga edasi minna, oma pere asju ajada, igapäevaelu elada ja tulevikku vaadata. Ma usun, et paljud narvakad saavad aru, et kogu aeg minevikku vaatamine ei tee elu paremaks. On see tank seal või ei ole, ei mõjuta ju inimeste toimetulekut ega igapäevast elu.Reedene intervjuu: Erik Kalda Autor/allikas: Priit Mürk/ERR Kui palju võib narvakate seas olla minevikuihalejaid, neid, kes leiavad, et Nõukogude Liidu aeg oli hea ja nõukogude sümbolid võiksid rahus olla ning nende poole peaks jätkuvalt kummardama?  Kindlasti on neid märkimisväärne hulk, aga ma ei julge protsenti öelda. Olen mõelnud, mida Eesti riik oleks võinud teistpidi teha – mulle tundub, et Eesti on maha maganud ühe vene noorte põlvkonna. Need, kes õppisid koolides pärast taasiseseisvumisaega, üheksakümnendatel ja 2000-ndate aastate algupoolel. Need noored jäid ripakile. Riigikord muutus, aga haridussüsteem ei muutunud väga järsku – venekeelsed koolid eksisteerisid kuidagi omas mahlas, olid omavalitsuste haldusalas ja keegi väga ei kontrollinud, mis nendes koolides toimub. Aeg-ajalt tuli uudiseid, et Venemaalt tuuakse sinna õpikuid ja õpitakse nende järgi.  Riik oli Narva maha kandnud?  Kas maha kandnud või oli noorel, iseseisvuse taastanud riigil lihtsalt nii palju tegemist, et igale poole lihtsalt ei jõutud. Probleeme oli palju ja me ei adu tagantjärele, kui raske oli üheksakümnendatel seda riiki üles ehitada nii, et tulemus oleks selline, nagu ta täna on. Aga nendele noortele oleks ikkagi pidanud tunduvalt varem tähelepanu pöörama. Kui me meenutame 2007. aasta pronksiöö sündmusi Tallinnas, Narvas või Jõhvis, siis oli tähelepanuväärne hulk noori inimesi, isegi kooliõpilasi, kes tulid tänavatele märatsema ja karjusid: "Rossija, Rossija". Miks nad seda tegid, nad olid ju Eestis õppinud, paljud neist Eestis sündinud...  Kas me julgeme prognoosida, palju tuldaks täna sellises olukorras tänavale "Rossija" karjuma?  Ma tahaks väga loota, et täna me sellist asja Eestimaa pinnal enam näha ei saa. Noored on muutunud, inimesed on muutunud, ka need, kes karjusid "Rossija, Rossija" on muutunud. Paljud neist ütlevad, et nad on muutnud oma seisukohti ja et arvasid toona teistmoodi. Et Venemaa oli nende jaoks midagi suurt ja võimast ja neil ei olnud võimalik Eestis end mingi idee külge siduda, millegagi samastuda. Eestlastel oli keel ja kultuur, miks me iseseisvuse taastasime, aga venelastele oli see palju raskem, sest see on identiteedi küsimus. Üheksakümnendatel aastatel ja hiljemgi oli identiteedi küsimus venekeelsetele inimestele suur probleem – kogu aeg oli olnud suur riik, mille osana inimesed ennast tundsid ning siis ühel hetkel seda enam ei olnud. Nad olid välismaalased võõras riigis, kus neil kästi austada kohalikku keelt ja kultuuri. Seda (identiteedi probleemi- toim) on ka sotsioloogid tunnistanud.  Aga need inimesed, kes käisid tanki kaitsmas, kas nemad olid pigem ideoloogilised Ühtse Venemaa idee toetajad või oli neil tõesti lihtsalt mure oma esivanemate austuse pärast?  Seal oli erinevaid inimesi, ja eks inimeste hinges oli ka segadus. Osa käis seal pidutsemas, samal ajal öeldi, et käiakse mälestamas. Tavainimese mõistus ütleb, et kui sa mälestad, siis sa ei tee seal mingisuguseid rituaale või toiminguid, mis viitavad lõbutsemisele ja pidutsemisele. Ja osal inimestest on selle kohaga seotud muud rituaalid, näiteks käisid noorpaarid seal pildistamas ja sinna lilli viimas. Võib-olla osa neist kahetses seda toimingut, sest neil olid tankiga noorpõlvemälestused.  Rahvuslikud kultuurikaanonid on erinevad – eestlastel ei ole kunagi olnud sellist tootemit, kuhu minna näiteks abiellumise puhul. Tallinnas Lasnamäel minnakse Russalka ette, käiakse Keila-Joal lukukesi silla külge panemas – venelastel on vajadus seostada rituaale mingisuguse kindla kohaga.  Võimalik, aga ma ei lahterdaks inimesi keelekuuluvuse järgi. On venelasi, kes peavad ennast venelasteks, kes räägivad suurepärast eesti keelt ja suhtlevad eestlastega. On venekeelseid inimesi, kes ütlevad, et nad on venekeelsed eestlased. On maru lihtne lahterdada inimesi, et ühed arvavad niimoodi, teised naamoodi. Aga nagu ma ütlesin, on Ida-Virumaa väga erinev, Narva on väga erinev. Ida-Virumaa rahvuslik koosseis on väga kirju, ka rahvuslike kogukondade sisene koosseis on kirju. Tahaks küll lahterdada, eks, sest siis oleks lihtsam elada, aga ma kardan, et niimoodi ei saa.  Mainisid, et riik magas ühe põlvkonna Ida-Virumaal maha, jättis nad unarusse. Ka nüüd on riik midagi maha maganud – kevadel selgus kõigile, ka kaitsepolitseile ootamatult, et poliitiliselt äärmuslikult meelestatud inimestel – Aivo Petersonil ja Mihhail Stalnuhhinil – läks valimistel väga hästi. Kui riigikogu valimistel said osaleda vaid Eesti kodanikud, siis mida näitab see meie kodanike meelsuse kohta, sest nende inimeste häältesaak oli ikkagi muljetavaldav?  Aga vaadake, mida Aivo Peterson ja tema seltskond rääkis. Ega nad ei öelnud, et Eesti Vabariik on halb, nad ei öelnud, et eestlased on vale riigi üles ehitanud. Nad ütlesid, et sõda on halb, nad ütlesid, et meie tahame, et oleks rahu, ütlesid, et meie ei ole ei Venemaa ega Ukraina poolt. See oli nende retoorika, mida nad kogu aeg rääkisid. Nad ütlesid, et Eesti valitsus käitub valesti.  Nendega oli lihtne samastuda?  Ja kui venekeelne inimene, kelle hinges on sõja pärast segadus ja kes kogu aeg uskus, et Venemaa on tõesti rahutuvi, kes tahab oma naabritele ja kõigile ainult head ning võitleb kurjusega, kuuleb, et nüüd tulid mehed, kes räägivad õiget juttu – konfliktil on alati kaks osapoolt, matame sõjakirve maha – ja nemad hakkavad õiget asja ajama. Et nende mõte on õige ning nad justkui ei vali pooli.  Kuidas narvakad sellele reageerisid, et Aivo Peterson riigireetmise kahtlusega kinni peeti?  Ma arvan, et ka seal oli palju segadust. Jälgisin sotsiaalmeedias reageeringuid – oli väga palju pettunuid, sest tunti, et neid on petetud selle poliitilise ühenduse poolt. Et nad ei saanud aru, mis hoovused neid jõude tagant tõukavad.  Tekkisid ilmselt ka küsimused enda kohta?  Inimestel oli kahju, et nad hääletasid nende poolt. Nad olid pettunud, sest nad ei hääletanud ju nende poolt seetõttu, et olid Eesti riigi vastu. Paljud olid kindlasti Eesti riigile lojaalsed. Nad hääletasid sõnumite poolt, et rahu on vaja ja et valitsus käitub valesti.Reedene intervjuu: Erik Kalda Autor/allikas: Priit Mürk/ERR Nüüd on üleval idee, et Vene kodanikelt tuleks kohalike omavalitsuste valimistel hääleõigus ära võtta. See tähendaks eeskätt Narvas ja Sillamäel, aga veel mõnes piirkonnas väga suure hulga elanike valimistelt kõrvale jätmist. On see õige mõte?  Selline olukord on ju Eestis olnud, minu meelest oli see kuni 1996. aasta valimisteni, kui halli passi omanikud ja võõrriigi kodanikud ei saanud hääletada. Siis olid võimul hoopis teised inimesed ja kui see 1996. aasta valimistega muutus, siis muutus kardinaalselt ka võim Kohtla-Järvel, Narvas, Sillamäel ehk suuremates linnades. Ja võim muutus seal niimoodi, et ta jäi sinna kivistunult 30 aastaks. Kas nüüd peaks seda tegema (hääleõiguse ära võtta - toim.)? Juristid on juba rääkinud, et seda on juba sellepärast raske teha, et põhiseadus vist ei luba – põhiseaduse järgi on kohalikel valimistel tagatud hääleõigus kõigile siin alaliselt seaduslikul alusel elavatele inimestele. Kas ta midagi paremuse poole muudab, seda ma ei tea, ma ei oska öelda. Praeguses olukorras on pinged tahes-tahtmata üleval, nii sõja kui ka kõige sellega kaasneva pärast.  Kui palju Narvas Vene numbrimärkidega autosid liigub?  Praegu ei lasta neid enam Eestisse.  Ei ole mõni jäänud siia?  Neid oli veel näha ja ma imestasin, mis asju nad siin ajavad ja kuidas nad siia saavad. Ma tean, et piirivalve erandpuhkudel, mingitel humanitaarsetel kaalutlustel lubab Vene kodanikke sisse, nüüd küll ilma autodeta.  Kas võib olla, et Narva istub piltlikult öeldes püssirohutünni otsas – kui tuleb liiga palju selliseid sõnumeid, et me hakkame konfiskeerima Vene numbrimärkidega autosid või võtame teilt hääletamisõiguse, siis on see tikk, mis paneb ühel hetkel tünni põlema?  Ma arvan, et Vene numbrimärkidega autode keeld narvakaid eriti ei morjenda, narvakate autodel on ikkagi Eesti numbrimärgid ja Euroopa Liidu tähelipud.  Ometi pidas Andrei Korobeinik vajalikuks vabandada Eesti rahva nimel Venemaa kodanike ees.  Jah, see oli imelik, nägin ka seda saadet. Tegelikult oli huvitav jälgida, kuidas vene ajakirjanduse liberaalne kogukond sellesse nii kriitiliselt ja valuliselt suhtus. Umbes, et me oleme ju teie liitlased ja paljud meist sõidavad Venemaa numbritega, et miks te meid pitsitate.  On seal praegu mingit plahvatusohtlikku olukorda?  Mina ei näe seal mingit plahvatust ega püssirohutünni. Pigem on muret ja võib-olla ebakindlust. Paljud inimesed, kellel olid selged maailmavaated seoses Venemaaga, on siiamaani segaduses ja ärevuses. Paljud on oma vaateid muutnud, aga on mured seoses eesootavate muudatustega, näiteks hariduses. Võib ju panna õpetajad eesti keeles õpetama, leida neid piisavalt. Aga mida see eestikeelne õpetaja seal klassi ees teeb, kui keegi temast sõnagi aru ei saa? Eesti riik peab rohkem selgitama – kuidas hakkab haridusreform samm-sammult minema, kuidas see plaanitud on. Ei ole ju nii, et täna õpivad teie lapsed vene keeles ja homme hommikul hakkavad kõik eesti keeles õppima. Tuleb selgitada, rääkida ja seletada, aga selleks peab ka Narva linn valmis olema. Olema näoga Eesti poole, nagu on juba klišeeks saanud. Mitte et Eesti valitsus, Eesti riik ja ühiskond peavad mõistma Narvat, vaid ka Narva peab mõistma Eestit, seda, mida Eesti temalt ootab. Vastastikune mõistmine saavutataksegi siis, kui kumbki pool püüab teisest aru saada. Tanki puhul jäi see arusaamine kuskile olematusesse.  Katri Raik ei suutnud saavutada seda, et narvakad vaataksid Eesti poole?  Mulle tundub, et ikkagi suutis. Ma ei tea, kui palju pidada tema teeneks seda kõike, mis Narvas viimastel aastatel toimunud on, aga kahtlemata on tal olnud oluline roll selles nii-öelda vahendustegevuses – tuua Eesti riiki rohkem Narva ja viia Narvat rohkem Eestisse. Kaks aastat on ju ilmselgelt lühike aeg, et midagi väga kardinaalselt muuta olukorras, kus 30 aastat on olnud kapseldumist ja vastandumist riigile ning negatiivset vastuseisu.  Praegu tehakse ilmselt kogu taasiseseisvumise aja kõige tõsisemad katsed eestikeelsele haridusele üleminekuks. Kuni Keskerakond oli valitsuses, oli teema sisuliselt pausil, Keskerakond pidurdas üleminekut.   Kas see võis olla nende katse oma venekeelset valijat teadlikult hoida keelelises ja kultuurilises isolatsioonis, et hääled ikkagi nende taga püsiksid?  Kohalikul tasandil on Keskerakond käitunud küll niimoodi, mis lubaks arvata, et see on nende teadlik tegevus – mitte lasta eesti keelt koolidesse, mitte näidata üles aktiivsust eestikeelse õppe arendamisel. See annab ju võimaluse kogukonnaga paremini manipuleerida – kui inimesed ei saa aru, ei oska eesti keelt, ei ole võimelised lugema ega liiklema eestikeelses infoväljas, on neile lihtsam esitada mingisuguseid pooltõdesid või väärtõlgendusi. Ja mis omakorda lubavad jätkata vastasseisu riigiga – et vaadake, seal on vaenlased, teie valige meid, meie kaitseme teid. Ja niimoodi on olnud aastaid. Vahepeal olid nii Narvas kui ka Kohtla-Järvel valimisloosungid, et meie, keskerakondlased, kaitseme venekeelset haridust.  See on ju karuteene oma valijatele – nad hoiavad kunstlikult barjääri, et inimesed ei saaks paremat haridust ega paremaid töökohti.  Aga kui sinu eesmärk on ainult võim, siis taanduvad muud asjad teise- või kolmandajärguliseks.  Eelmisel nädalal tegid noored arstid suu lahti, ütlesid, et nad ei taha minna perearstiks – nad on õppinud kümmekond aastat peensusteni inimese organismi tundma ja siis ei saa pooled patsiendid isegi sõnast valu aru ja eeldavad, et neid teenindatakse vene keeles. Ometi on nende seas inimesi, kes on terve elu elanud Eestis.  Jaa, see on probleem. Ida-Virumaal ongi mitteametlik teema see, et sa ei saa arsti või politseinikuna töötada, kui ei oska vene keelt. Mismoodi sa inimest teenindad, mismoodi sa pakud talle kas või hädaabiteenust, näiteks kiirabi? Ma tean, et politseis on olukordi, kus kahene patrull pannakse niimoodi kokku, et oleks üks inimene, kes oskab vene keelt. Arstidega on nagunii Ida-Virumaal probleem, aga leida veel kakskeelseid arste on veel keerulisem. Ma ei tea, kuidas seda olukorda lahendada, vahepeal oli praktika tuua arste Ukrainast, Moldovast ja ka Venemaalt. Eesti keelt nad ei vallanud, aga neile pandi kohustus keel teatud ajaks ära õppida. Tean näiteid, kus Ukraina arstid on päris kiiresti eesti keele ära õppinud, sest motivatsioon on nii kõrge.  Kahju, et seda motivatsiooni ei ole nendel tekkinud, kes siin riigis elavad. Miks neil pole motivatsiooni?  Kindlasti on üks asi see, et kui sa elad venekeelses keskkonnas, saad oma igapäevased asjad aetud, siis sul ei olegi eesti keelt vaja. Nad ütlevadki, et kus ma seda keelt üldse vajan, kus ma praktiseerin, sest keelekeskkonda ei ole. Teine asi, kas riik on teinud piisavalt, et selgitada, kuidas see mõjutab nende inimeste laste tulevikku, millised on näiteks nende šansid Eesti ülikoolides õppida. Väga paljud noored läksid omal ajal Venemaa kõrgkoolidesse, kuna nad ei saanud Eesti kõrgkoolidesse sisse.  Miks panevad vene pered jätkuvalt oma lapsi vene koolidesse?  Mina ütleks, et Ida-Virumaal on tendents küll pigem aasta-aastalt selline, et vene pered tahavad lapsi panna just eesti koolidesse, eesti keelekeskkonda. Pigem on see olnud natuke ärritav tegur Eesti vanematele, kuna nad kardavad, et nende Eesti koolis käiv laps satub olukorda, kus ümberringi on rohkem vene kui eesti keelt ning seda Eesti vanemad ei taha.  No Narvas on eesti keel vähemuskeel.  On vähemuskeel jah.  Ka Tallinnas on siiski jätkuvalt vanemaid, kes valdavad eesti keelt, aga eelistavad oma lapsi panna Vene kooli esimesse klaasi.  Ma ei oska sellist tendentsi näha, inimesed on väga erinevad. Mina olen näinud vanemat, kes sõitis Georgi lindiga, aga tõi oma lapse Eesti lasteaeda. Ka selliseid on. See, et vanemad on aru saanud, et tegelikult on nende lastele eesti keel vaja, on minu meelest täiesti üheselt arusaadav ja igal pool näha, Ida-Virumaal küll.  Kas Narva riigigümnaasiumid on juba komplekteeritud pädevate õpetajatega?  Jaa, ma usun küll. Kui mitte sada protsenti, siis enamjaolt kindlasti. Selle nimel on tööd tehtud.  Kas Narvast on võimalik taas Eesti linn teha?  Aga Narva on Eesti linn.  Aga läbinisti eestikeelne, et poes saaks eesti keelega hakkama ja noortel oleks motivatsiooni omavahel eesti keeles suhelda?  Muide, kui ma hakkan mõtlema, siis ma olen saanud Narvas poes eesti keelega viimastel aastatel väga hästi hakkama. Ja tead, mis on huvitav. Mind hämmastas – ühes Narva suures toidukaupluses edastati ühele saalitöötajale läbi valjuhääldi sõnum, et ta pidi kusagile minema, midagi tegema, ja seda tehti eesti keeles, kusjuures kõik töötajad on vene emakeelega.  Nii et tasapisi tuleb.  Ma arvan, et see muutus ei ole võimalik ühe või kolme päevaga, arvestades olukorda, mis oli 30 aastat tagasi, kus Narvas oli vaat et enamuses inimesed, kes polnud kunagi eesti keelt kuulnudki. Praegu on hoopis teine olukord, ka inimeste meelsus ja arusaamad on hoopis teised.  Kui Narva on üha enam Eesti poole liikumas, nagu sa just rääkisid, siis Keskerakonnal on uus esimees Mihhail Kõlvart – kas Keskerakond on jälle rohkem venelaste poole astumas?  Eks nad katsetavad, nad tahavad olla laiapõhjaline rahvaerakond, kes püüab nii eestlastele kui ka venelastele meeldida. Aga me mäletame Edgar Savisaare aegset Keskerakonda, kus eestlastele räägiti ühtesid sõnumeid ja venelastele teisi ning tihtipeale paljuski tänu sellisele tegevusele saavutati see, et mõlemast keelekogukonnast saadi toetajaid. Ei tea, kas see hakkab jälle niimoodi olema, saame näha.  Ega eestlased ole ju väga tugevalt Keskerakonna taga niikuinii olnud, kui vaadata valijaprofiile.  Nojah, ega see toetusprotsent väga kõrge ei ole ja ma ei tea, kuidas Mihhail Kõlvarti valimine seda mõjutanud on. Oleme avalikest allikatest näinud, et keegi pärast kongressi aeg-ajalt lahkub, aga ma ei tea, kas nende eesmärk on muutuda puhtalt nii-öelda vene parteiks või mitte.  Yana Toom on juba juhatusse valitud – tee justkui tundub olevat pigem venelaste südamesse.  Nad kaotasid vahepeal kõvasti venelaste toetust, ka Ida-Virumaal kukkusid numbrid drastiliselt, kui Jüri Ratas tuli ja hakkas rääkima korruptsioonist ja sellega võitlemisest ning kuidas Ida-Virumaal tuleks sellesse väga resoluutselt suhtuda.  Ja kontekst on see, millest me saate algul rääkisime, et kui Ida-Virumaal on inimene valitud volikokku, siis ta eeldab, et tal on teatud privileegid.  See ei ole igal pool nii ja see ei ole kõigi puhul nii, aga sellist arusaama ja suhtumist on tunda.  Aga on see pigem hea uudis, et Mihhail Kõlvart sai Keskerakonna etteotsa, võib-olla see marginaliseerib neid kooslasi (liikumine Koos - toim.) ja Ühendatud Vasakparteid, mis üritab jalgu alla saada. Et pigem tõmbab Keskerakond mingisuguse profiiliga valijad enda külge ja radikaalsematele poliitjõududele jääb vähem valijaid?  Minu meelest on hea uudis, et Eesti kõige suurema erakonna etteotsa on saanud vene emakeelega inimene. See näitab, et Eestis on demokraatiaga kõik korras. Enamus toetas teda – palun, võid asuda parteid juhtima, sul on võimalus ka peaministriks tõusta, kõik võimalused on olemas. Ma ei julge praegu öelda, kas Kõlvart on rohkem venelaste või eestlaste poole kaldu, kindlasti ta tahaks mõlemaid ühendada.  Astus juba Kaitseliitugi.  Jah, vähemalt tundub väline pilt selline, et ta teeb pingutusi, et vähemalt näida n-ö rahvusteülese erakonnajuhina. Aga saame näha, kas ta suudab mõjutada seda, et näiteks Ida-Virumaa suurtes linnades ei taastuks bütsantslik juhtimisstiil, nagu ta seal 30 aastat oli – kas ta saab aru, et see on vale ja mida ta ette võtab, et see muutuks?  Miks meeldivad vene valijatele nii väga vasakpoolsed erakonnad ja poliitikud? Miks nad ei lase lahti ideest, mis tegelikult ajaloos tööle ei hakanud?  Aga paljudele on ju ka EKRE hinge pugenud. Küsimus on sõnumites – selged, lihtsad ja arusaadavad sõnumid. Meie jaoks on need võib-olla natuke üle pingutatud, aga kui me vaatame, mis toimub vene keeleruumis teisel pool piiri, mida ka paljud venekeelsed inimesed jälgivad, siis kuidas seal lokkab homofoobia, kuidas kiusatakse taga teisitimõtlejaid, kuidas lääne väärtusi vaenatakse. Eks see mõjub inimeste maailmavaatele ja arusaamadele. Tänapäeva noored inimesed võib-olla ei ole nii väga mõjutatavad, eriti, kui nad eesti keelt oskavad, liiklevad eri infoväljades – venekeelses, eestikeelses, ingliskeelsel  – ja saavad terviklikuma pildi ning oskavad tõde paremini välja sõeluda.  Kui paljud Ida-Viru venekeelsed elanikud Põhjaranniku venekeelset versiooni loevad, ETV+i jälgivad, Raadio 4 kuulavad? Kui paljudel tuleb meediapilt Eestist ja kui paljudel jätkuvalt läbi keelatud kanalite Venemaalt?  Kindlasti tuleb suurel osal läbi Venemaa kanalite, aga ma pole kindel, et nad vaatavad Venemaa kanaleid puhtalt sel eesmärgil, et iga päev Putinit vaadata. Küllap on suur osa neid, kes vaatavad mingeid seriaale ja meelelahutussaateid.  Need propagandakanalid on ju nii osavalt ja meisterlikult kokku pandud – pole mitte lauspropaganda, vaid seda tilgutatakse aeg-ajalt, seejärel pannakse jälle mingit meelelahutust. Ehk lahjendatakse lahjema joogiga ja siis pannakse jälle teravat juurde – nii need inimesed teleri ette meelitatakse.  Kui palju on teil lugejaid Ida-Viru venelaste seas?  Meil on kaks venekeelset väljaannet, meil on päevaleht, mis ilmub kolm korda nädalas. Muide, venekeelseid päevalehti rohkem Eestis ei ole. Ja meil on ka tasuta väljaanne, mis ilmub praegu kaks korda kuus ja mis läheb postkastidesse. Et me suudame olulise osa kohalikust infoväljast katta.  Nad jälgivad, loevad, võtavad vastu infot, mida te pakendate?  Loodan küll, sest lugejanumbrid näitavad päris korralikku lugejaskonda. Iseasi on, kui palju nad seda vastu võtavad, sel end mõjutada lasevad, aga vähemalt mingit infot nad saavad. Ega me ju ei tee mingisugust propagandat, me laseme inimestele endil otsustada, anname neile infot, et nii- ja naasugused asjad toimuvad.  Mida peaks tegema, et Narva üldine elujärg paraneks? Et pangad annaksid sinna kinnisvara ostuks laenu, et sinna saaks üldse kinnisvara arendada? Sest nagu ütles Katri Raik, on Narva probleem see, et ta asub Narvas ehk pankade jaoks ei ole see isegi koht, kuhu inimene saaks korteri ostuks laenu, mistõttu elamufond on aegunud. Et Kreenholm saaks uue hingamise ja et rohepööre pigem tooks töökohti, mitte ei viiks.  Kui ma oskaks sellele praegu vastata, siis ma oleks ilmselt Eesti peaminister varsti. Aga ma arvan, et Narvat tuleks rohkem võtta kui Eesti suuruselt kolmandat linna, mitte kohelda teda kui vanemateta vaeslast, kellel silitatakse aeg-ajalt haletsedes pead ja siis, kui ta pahandust teeb, öeldakse, et ah, mis sealt ikka tahta, ta ju ongi vanemateta ja selline õnnetu. Tegelikult on Narva normaalne ja päris põnev linn. Seal toimub palju põnevaid asju, eriti viimastel aastatel. Seal on tekkinud oma aktiivne kogukond, kes on edumeelne, patriootlik ja kes tahab näha linna arenemas. Selle kinnituseks on ka need 4500 häält, mille Katri Raik viimastel valimistel sai. "Reedene intervjuu" on Vikerraadios reedeti kell 14.05.Reedene intervjuu: Erik Kalda Autor/allikas: Priit Mürk/ERR									   					Toimetaja:  Laura Raudnagel


Gaboni uus peaminister ÜRO-s: riigipööre hoidis ära verevalamiseÜRO, 23. september, AFP-BNS – Gaboni sõjaliste juhtide määratud peaminister Raymond Ndong Sima kaitses reedel ÜRO peaassambleel esinedes riigipööret kui "väiksemat halba", öeldes, et sõjaväe sekkumine hoidis ära verevalamise.
Sõjavägi kukutas 30. augustil president Ali Bongo Ondimba, kelle perekond oli valitsenud seda naftarikast Kesk-Aafrika riiki rohkem kui pool sajandit. Riigipööre korraldati kohe pärast seda, kui ta kuulutas end valimiste võitjaks, et olla ametis veel ühe võimuperioodi.
Sõjavägi määras ajutiseks valitsusjuhiks Ndong Sima, kes kandideeris viimastel valimistel Bongo vastu.
Ndong Sima lubas ÜRO-s esinedes, et ta teeb järgmisel nädalal teatavaks sammud uute valimiste korraldamiseks.
Ta kutsus rahvusvahelist kogukonda vaatama laiemat pilti ja olukorda Gabonis, kus Bongo perekonda on süüdistatud ulatuslikus korruptsioonis.
Ndong Sima sõnul oleks riigipöörde hukkamõistmine võrdväärne ütlemisega, et las parem puhkevad kokkupõrked ja siis võib üle lugeda ohvrid.
"Julgeolekujõududel oli valik, kas valmistuda protestide mahasurumisks, seistes silmitsi ohuga olla praegu või hiljem rahvusvaheliste kohtute ees vastutusele võetud, või otsustada peatada see petturlik ja ohtlik protsess rahvusliku ühtsuse huvides," ütles ta.
"Nad valisid täieliku vastutustundega teise tee, vältimaks tulekahju ohtu, mis oleks võinud raputada Gaboni ühiskonna alustalasid ning poleks säästnud arvukat välismaalaste kogukonda, kes elab Gabonis," lisas peaminister.
"See sekkumine ilma vere või kahjuta oli väiksem halb," rõhutas Ndong Sima.
AFP – Baltic News Service


Pooled eestlased tajuvad finantspettuste kasvuLuminori tellimusel hiljuti läbi viidud uuringu kohaselt tajub 79 protsenti Eesti inimestest, et viimase aasta jooksul on finantspettuste arv suurenenud. Kõige enam on aasta jooksul finantspettuste arvu kasvu tajunud 30–39-aastaste vanusegrupp.«Kui mõningane pettuste arvu kasv on mõistetav, siis uuringu tulemuste järgi tajuvad ligi pooled Eesti inimesed finantspettuste arvu tuntavat suurenemist. See on mõtlemapanev statistika, mis näitab, et petturid on oma haaret kiiresti laiendamas ning nende negatiivsest mõjust ei jää puutumata keegi,» ütleb Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik.
Finantspettuste arvu tuntavat suurenemist on tajunud 50 protsenti naistest ning 43 protsenti mehed.
Võrreldes Läti ja Leeduga tuntakse Eestis kõige enam pettustega seonduva ohu suurenemist. Kui Eestis on finantspettuste arvu suurenemist aasta jooksul tajunud 79 protsenti, siis Lätis 61 protsenti ning Leedus 64 protsenti vastanutest.
«Muutumatuks hindas pettuste sagedust Eestis 18 protsenti inimestest, Lätis ja Leedus üle veerandi vastanutest. Ei saa väita ning pole ka põhjust uskuda, et pettuseid lähiajal vähemaks võiks jääda,» lisas Kiik.
Uuringu viis Luminori tellimusel tänavu augustis ja septembris Eestis, Lätis ja Leedus läbi uuringufirma Norstat. Küsitleti 1000 inimest vanuses 18–74 aastat igas Balti riigis.


Uuring: kümnest eestlasest kaheksa tajub finantspettuste arvu kasvuTALLINN, 23. september, BNS – Luminori tellimusel hiljuti läbi viidud uuringu kohaselt tajub 79 protsenti Eesti inimestest, et viimase aasta jooksul on finantspettuste arv suurenenud. Kõige enam on aasta jooksul finantspettuste arvu kasvu tajunud 30–39-aastaste vanusegrupp.
"Kui mõningane pettuste arvu kasv on mõistetav, siis uuringu tulemuste järgi tajuvad ligi pooled Eesti inimesed finantspettuste arvu tuntavat suurenemist. See on mõtlemapanev statistika, mis näitab, et petturid on oma haaret kiiresti laiendamas ning nende negatiivsest mõjust ei jää puutumata keegi," ütles Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik pressiteates.
Finantspettuste arvu tuntavat suurenemist on tajunud veidi enam naised kui mehed. Jätkuvalt on näha, et palju pettusekatseid toimub vene või inglise keeles – pettuste arvu suuremat kasvu tajuvad keskmisest enam just vene rahvusest inimesed.
Võrreldes Läti ja Leeduga tuntakse Eestis kõige enam pettustega seonduva ohu suurenemist. Kui Eestis on finantspettuste arvu suurenemist aasta jooksul tajunud 79 protsenti, siis Lätis 61 protsenti ning Leedus 64 protsenti vastanutest. "Muutumatuks hindas pettuste sagedust Eestis 18 protsenti inimestest, Lätis ja Leedus üle veerandi vastanutest. Ei saa väita ning pole ka põhjust uskuda, et pettuseid lähiajal vähemaks võiks jääda," lisas Kiik.
Uuringu viis Luminori tellimusel tänavu augustis ja septembris Eestis, Lätis ja Leedus läbi uuringufirma Norstat. Küsitleti 1000 inimest vanuses 18–74 aastat igas Balti riigis.
Tallinna toimetus, +372 533 38403, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Kümnest eestlasest kaheksa tajub finantspettuste arvu kasvuLuminori tellimusel hiljuti läbi viidud uuringu kohaselt tajub 79 protsenti Eesti inimestest, et viimase aasta jooksul on finantspettuste arv suurenenud. Kõige enam on aasta jooksul finantspettuste arvu kasvu tajunud 30–39-aastaste vanusegrupp.
“Kui mõningane pettuste arvu kasv on mõistetav, siis uuringu tulemuste järgi tajuvad ligi pooled Eesti inimesed finantspettuste arvu tuntavat suurenemist. See on mõtlemapanev statistika, mis näitab, et petturid on oma haaret kiiresti laiendamas ning nende negatiivsest mõjust ei jää puutumata keegi,” ütles Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik pressiteates.
Finantspettuste arvu tuntavat suurenemist on tajunud veidi enam naised kui mehed. Jätkuvalt on näha, et palju pettusekatseid toimub vene või inglise keeles – pettuste arvu suuremat kasvu tajuvad keskmisest enam just vene rahvusest inimesed.
Võrreldes Läti ja Leeduga tuntakse Eestis kõige enam pettustega seonduva ohu suurenemist. Kui Eestis on finantspettuste arvu suurenemist aasta jooksul tajunud 79 protsenti, siis Lätis 61 protsenti ning Leedus 64 protsenti vastanutest. “Muutumatuks hindas pettuste sagedust Eestis 18 protsenti inimestest, Lätis ja Leedus üle veerandi vastanutest. Ei saa väita ning pole ka põhjust uskuda, et pettuseid lähiajal vähemaks võiks jääda,” lisas Kiik.
Uuringu viis Luminori tellimusel tänavu augustis ja septembris Eestis, Lätis ja Leedus läbi uuringufirma Norstat. Küsitleti 1000 inimest vanuses 18–74 aastat igas Balti riigis.
]]>


Keila KK tegevjuht Tarmo Hein: Toetusrahad ei oleks tohtinud liikuda peatreeneri kontrolli all olevasse MTÜsseAvaldame Tarmo Heina (Keila KK Facebooki leheküljel ilmunud) avalduse täispikkuses:
Hea Keila korvpallikogukonna liige!
Eile meedias toimunu, seoses peatreener Peep Pahvi töölepingu ülesütlemisega, on mõjunud emotsionaalselt kõigile osapooltele, kuid kinnitan teile, et tegemist ei ole emotsioonide põhjal tehtud otsusega. Keila Korvpallikool on ametlik spordikool, millele kehtivad kõik nii riiklikult kui ka kohalikul tasemel kehtestatud regulatsioonid ja millel on kohustused ja vastutus nii seaduse, sponsorite kui kogukonna ees.
Eilsetes uudistes suurt kõlapinda leidnud peatreeneri töölepingu lõpetamises kaasa rääkinud osapoolte hinnangutes kõlas mitmeid emotsioone, kuid meil tuleb organisatsioonina tugineda faktidele. Väited, et lepingu lõpetamise taga võis olla soov saada endale peatreeneri toetajad, tegemist on kadedusega või et korvpallikooli enda rahaasjad pole korras, on fookuse kõrvalejuhtimine oluliselt rikkumiselt. Meedias toimuv ei ole meile üllatuseks – tegemist on elupõlise meediatöötajaga, kes teab, millistele nuppudele vajutada. Samuti on meedias ringlemas anonüümne toetuskiri peatreenerile, kuid sarnaseid “usume”-kampaaniad on spordis varemgi olnud.
Kuid esitatud väidete ja toetuskirja puhul on tegemist fookuse kõrvalejuhtimisega olukorra tõsiduselt ja toime pandud rikkumiselt.
Peatreeneri töölepingu lõpetamise aluseks on usalduse kaotus seoses sponsorrahade suunamisega MTÜsse, mille kasusaaja on peatreener ise.
Nii eetiliselt kui ka juriidiliselt on vale, isegi kuritahtlik esitada arveid Keila Basket kaudu sponsorettevõtetele, kes saavad reklaamiväljundi esindusmeeskonna, ehk Korvpallikooli kaudu. Keila Basketil puudub igasugune volitus reklaami vahendamiseks.
Toetusrahad ei oleks tohtinud liikuda peatreeneri kontrolli all olevasse MTÜsse. Ühelgi spordimeeskonnal ei ole praktikat, et esmalt võtab treener toetajate rahad enda kätte – keegi ei tea, kas ja kui palju sealt meeskonnale edasi tuleb. Kui treener toob meeskonnale toetajaid, siis saab seda teha läbi korvpallikooli, esindusmeeskonna jaoks eraldi loodud arvelduskonto kaudu. Nii kaitseme toetajate huve. Kui on soov oma panust eraldi välja tuua, siis selleks saab ka Excelis tabelit pidada.
Eilne uudis ei ole peatreenerile kindlasti ootamatu, oleme vale käitumist välja toonud korduvalt kirjavahetuses ning töölepingu ülesütlemine oli Peep Pahviga jutuks juba selle nädala kolmapäeval. Lisaks on Pahv ka ise meedias välja toonud, et eriarvamused said alguse juba varem. Paraku jätab ta märkimata kevadiste eriarvamuste tegelikud põhjused.
Otsustasime kevadel Keila Basketiga koostöölepingut mitte pikendada, sest meie jaoks on oluline, et Keila tippkorvpall tugineks professionaalsel ja jätkusuutlikul alusel ning selle üks oluline osa on peatreeneri ametikoha lahti sidumine meeskonnajuhi ametikohast. Peep Pahvi soov esindusmeeskonna majandamist jätkata Keila Basketi all kannab ärilist eesmärki, kuna see oleks loonud olukorra, kus peatreener istub nö kolmel toolil: peatreener, meeskonna juht ja peamine kasusaaja – kasutades selleks Keila Korvpallikooli brändi ja vahendeid. See loob olukorra, kus peatreener ise on enda tööandja ja välistab võimaluse sportlike eesmärkide saavutamiseks peatreenerit vahetada. Lisaks sooviti Keila Basketi alt tegeleda tegevustega, mis ei ole seotud esindusmeeskonnaga. See on korruptiivse varjundiga tegevus, mis ei lähe kokku 13 aasta jooksul ehitatud Keila Korvpallikooli väärtustega.
Toon välja olulised punktid, mis on korvpallikooli poolt olnud lepingu lõpetamise aluseks:
– Selline tegevus ei ole läbipaistev ega eetiline, et esindusmeeskonna peatreener taotleb toetusrahad MTÜ-sse, mille kasusaaja on peatreener ise.
– Puudub ülevaade toetajatest, toetussummadest ning kindlus rahade laekumise osas meeskonna eelarvesse, kuna selleks pole mingit kokkulepet.
– Selline tegevus on sponsorite eksitamine: sponsorite pretensioonide korral, näiteks reklaami osas, ei ole Keila Basketil ei kohustust, vastutust ega võimalusi valedel alustel antud lubaduste täitmiseks.
– Sellist praktikat ei ole Eesti klubides. Peatreenerite kaudu tulevad ja on alati tulnud sponsorid, kuid arved väljastab alati meeskonna majandustegevuse eest vastutav organisatsioon.
– Peatreeneril oli tööleping korvpallikooliga, mis andis võimalused ka toetajate leidmiseks. Esindusmeeskonna majandamiseks on loodud ka eraldi arvelduskonto, et hoida lahus noortetöö ja esindusmeeskonna vahendid – kõik võimalused korrektseks asjaajamiseks olid olemas.
– Keila Basket ei saa esindada Keila Korvpallikooli esindusmeeskonda toetajatega suhtlemisel või reklaamivahendusteenuse pakkumisel – selleks puudub nii suusõnaline kui ka kirjalik kokkulepe.
– Keila Basket reklaamib ennast, kui korvpalliklubi – meistriliiga naiskond, kuid toetuseid küsib väidetavalt korvpallikooli esindusmeeskonnale.
– Keila Basket on kasutanud korvpallikooli brändingut, kogukonda ja esindusmeeskonda toetajate leidmisel ning atraktiivsuse tõstmisel, kuigi Keila Basketil puudub selleks igasugune volitus.
Korvpallikooli jaoks on alati olnud oluline ehitada ühtset süsteemi, kus olulisel kohal on kõik korvpallikooli tublid treenerid ja meeskonnaliikmed, kes on andnud oma panuse tugeva noortesüsteemi loomisel kuni meistriliigani välja.
Kõrgel tasemel sporti ei saa teha ilma heade toetajateta ja on ülioluline, et toetajate rahade liikumine ja kasutamine oleks selgelt arusaadav ning korrektselt dokumenteeritud. Meie poole on pöördunud sponsorid, kes on toetusrahad kandnud Keila Basketi kontole ja on avaldanud soovi ning toetust jätkata Keila esindusmeeskonna sponsoreerimist korvpallikooli kaudu. Olen tänulik sellel keerulisel hetkel sponsoritele toetuse ning mõistva suhtumise eest, et asjaajamine spordis peab olema läbipaistev.
Praegu avalikuks tulnud tegevus garanteerib avalikkuse huvi tõttu vähemalt toetajatele makstud summade tagastamise.
Samuti tänan siiralt kõiki kogukonnaliikmeid, kes on korvpallikoolile oma toetusavaldused saatnud.
Kinnitan, et kõik hooajaks tehtud plaanid kehtivad, läheme plaanipäraselt edasi kõikide treeningute ja mängudega. Räägime läbi olemasolevate toetajatega ja leiame lahendused täiendavate eelarvevahendite leidmiseks.
Kogukonna ja heade sponsorite toel on tippkorvpall Keilasse tulnud selleks, et jääda!
Lugupidamisega
Tarmo Hein
Keila Korvpallikool
Tegevjuht


TREENERISKANDAAL | Keila korvpallikooli juht: fookust üritatakse kõrvale juhtida oluliselt rikkumiselt. Peep Pahv: minu rolli meeskonna juhtimise juures üritati pisendadaKeila korvpallikool lõpetas eile „usalduse kaotuse tõttu“ esindusmeeskonna peatreeneri Peep Pahvi töölepingu. Kooli tegevjuht Tarmo Hein tegi täna sotsiaalmeedias postituse, kus selgitas veel kord üle Pahvi vallandamise põhjused.
Delfi avaldab Keila korvpallikool tegevjuhi avalduse täies mahus ning selle all ka Peep Pahvi vastulause.
Hea Keila korvpallikogukonna liige!
Eile meedias toimunu, seoses peatreener Peep Pahvi töölepingu ülesütlemisega, on mõjunud emotsionaalselt kõigile osapooltele, kuid kinnitan teile, et tegemist ei ole emotsioonide põhjal tehtud otsusega. Keila Korvpallikool on ametlik spordikool, millele kehtivad kõik nii riiklikult kui ka kohalikul tasemel kehtestatud regulatsioonid ja millel on kohustused ja vastutus nii seaduse, sponsorite kui kogukonna ees.
Eilsetes uudistes suurt kõlapinda leidnud peatreeneri töölepingu lõpetamises kaasa rääkinud osapoolte hinnangutes kõlas mitmeid emotsioone, kuid meil tuleb organisatsioonina tugineda faktidele. Väited, et lepingu lõpetamise taga võis olla soov saada endale peatreeneri toetajad, tegemist on kadedusega või et korvpallikooli enda rahaasjad pole korras, on fookuse kõrvalejuhtimine oluliselt rikkumiselt. Meedias toimuv ei ole meile üllatuseks – tegemist on elupõlise meediatöötajaga, kes teab, millistele nuppudele vajutada. Samuti on meedias ringlemas anonüümne toetuskiri peatreenerile, kuid sarnaseid „usume“-kampaaniad on spordis varemgi olnud.
Kuid esitatud väidete ja toetuskirja puhul on tegemist fookuse kõrvalejuhtimisega olukorra tõsiduselt ja toime pandud rikkumiselt.
Peatreeneri töölepingu lõpetamise aluseks on usalduse kaotus seoses sponsorrahade suunamisega MTÜsse, mille kasusaaja on peatreener ise.
Nii eetiliselt kui ka juriidiliselt on vale, isegi kuritahtlik esitada arveid Keila Basket kaudu sponsorettevõtetele, kes saavad reklaamiväljundi esindusmeeskonna, ehk Korvpallikooli kaudu. Keila Basketil puudub igasugune volitus reklaami vahendamiseks.
Toetusrahad ei oleks tohtinud liikuda peatreeneri kontrolli all olevasse MTÜsse. Ühelgi spordimeeskonnal ei ole praktikat, et esmalt võtab treener toetajate rahad enda kätte – keegi ei tea, kas ja kui palju sealt meeskonnale edasi tuleb. Kui treener toob meeskonnale toetajaid, siis saab seda teha läbi korvpallikooli, esindusmeeskonna jaoks eraldi loodud arvelduskonto kaudu. Nii kaitseme toetajate huve. Kui on soov oma panust eraldi välja tuua, siis selleks saab ka Excelis tabelit pidada.
Eilne uudis ei ole peatreenerile kindlasti ootamatu, oleme vale käitumist välja toonud korduvalt kirjavahetuses ning töölepingu ülesütlemine oli Peep Pahviga jutuks juba selle nädala kolmapäeval. Lisaks on Pahv ka ise meedias välja toonud, et eriarvamused said alguse juba varem. Paraku jätab ta märkimata kevadiste eriarvamuste tegelikud põhjused.
Otsustasime kevadel Keila Basketiga koostöölepingut mitte pikendada, sest meie jaoks on oluline, et Keila tippkorvpall tugineks professionaalsel ja jätkusuutlikul alusel ning selle üks oluline osa on peatreeneri ametikoha lahti sidumine meeskonnajuhi ametikohast. Peep Pahvi soov esindusmeeskonna majandamist jätkata Keila Basketi all kannab ärilist eesmärki, kuna see oleks loonud olukorra, kus peatreener istub nö kolmel toolil: peatreener, meeskonna juht ja peamine kasusaaja – kasutades selleks Keila Korvpallikooli brändi ja vahendeid. See loob olukorra, kus peatreener ise on enda tööandja ja välistab võimaluse sportlike eesmärkide saavutamiseks peatreenerit vahetada. Lisaks sooviti Keila Basketi alt tegeleda tegevustega, mis ei ole seotud esindusmeeskonnaga. See on korruptiivse varjundiga tegevus, mis ei lähe kokku 13 aasta jooksul ehitatud Keila Korvpallikooli väärtustega.
Toon välja olulised punktid, mis on korvpallikooli poolt olnud lepingu lõpetamise aluseks:
- Selline tegevus ei ole läbipaistev ega eetiline, et esindusmeeskonna peatreener taotleb toetusrahad MTÜ-sse, mille kasusaaja on peatreener ise.
- Puudub ülevaade toetajatest, toetussummadest ning kindlus rahade laekumise osas meeskonna eelarvesse, kuna selleks pole mingit kokkulepet.
- Selline tegevus on sponsorite eksitamine: sponsorite pretensioonide korral, näiteks reklaami osas, ei ole Keila Basketil ei kohustust, vastutust ega võimalusi valedel alustel antud lubaduste täitmiseks.
- Sellist praktikat ei ole Eesti klubides. Peatreenerite kaudu tulevad ja on alati tulnud sponsorid, kuid arved väljastab alati meeskonna majandustegevuse eest vastutav organisatsioon.
- Peatreeneril oli tööleping korvpallikooliga, mis andis võimalused ka toetajate leidmiseks. Esindusmeeskonna majandamiseks on loodud ka eraldi arvelduskonto, et hoida lahus noortetöö ja esindusmeeskonna vahendid – kõik võimalused korrektseks asjaajamiseks olid olemas.
- Keila Basket ei saa esindada Keila Korvpallikooli esindusmeeskonda toetajatega suhtlemisel või reklaamivahendusteenuse pakkumisel – selleks puudub nii suusõnaline kui ka kirjalik kokkulepe.
- Keila Basket reklaamib ennast, kui korvpalliklubi – meistriliiga naiskond, kuid toetuseid küsib väidetavalt korvpallikooli esindusmeeskonnale.
- Keila Basket on kasutanud korvpallikooli brändingut, kogukonda ja esindusmeeskonda toetajate leidmisel ning atraktiivsuse tõstmisel, kuigi Keila Basketil puudub selleks igasugune volitus.
Korvpallikooli jaoks on alati olnud oluline ehitada ühtset süsteemi, kus olulisel kohal on kõik korvpallikooli tublid treenerid ja meeskonnaliikmed, kes on andnud oma panuse tugeva noortesüsteemi loomisel kuni meistriliigani välja.
Kõrgel tasemel sporti ei saa teha ilma heade toetajateta ja on ülioluline, et toetajate rahade liikumine ja kasutamine oleks selgelt arusaadav ning korrektselt dokumenteeritud. Meie poole on pöördunud sponsorid, kes on toetusrahad kandnud Keila Basketi kontole ja on avaldanud soovi ning toetust jätkata Keila esindusmeeskonna sponsoreerimist korvpallikooli kaudu. Olen tänulik sellel keerulisel hetkel sponsoritele toetuse ning mõistva suhtumise eest, et asjaajamine spordis peab olema läbipaistev.
Praegu avalikuks tulnud tegevus garanteerib avalikkuse huvi tõttu vähemalt toetajatele makstud summade tagastamise.
Samuti tänan siiralt kõiki kogukonnaliikmeid, kes on korvpallikoolile oma toetusavaldused saatnud.
Kinnitan, et kõik hooajaks tehtud plaanid kehtivad, läheme plaanipäraselt edasi kõikide treeningute ja mängudega. Räägime läbi olemasolevate toetajatega ja leiame lahendused täiendavate eelarvevahendite leidmiseks.
Kogukonna ja heade sponsorite toel on tippkorvpall Keilasse tulnud selleks, et jääda!
Lugupidamisega, Tarmo Hein, Keila Korvpallikool tegevjuht.
......
Peep Pahvi vastulause:
Paratamatult pean seda postitust kommenteerima.
Miks oli meeskonna rahastamine üles ehitatud just sellisel moel?
Elu on näidanud, et ühel hetkel kipuvad noorte- ja tippkorvpall teineteist ära sööma. Kindlam on hoida asjad lahus, et misiganes probleemide korral ei tõmbaks üks pool teist kaasa.
Eelmisel hooajal olid mõlema poole arusaamad selged. Meistriliiga meeskonda majandas MTÜ Keila Basket. Kutsusin selle juhatuse liikmeks Korvpallikooli tegevjuhi, kuid ta otsustas loobuda.
Oma näo ja nime abil kogusin sponsoritelt kokku meistriliigaga liitumiseks vajaliku summa. Oma väga suure panusega toetas ka Keila linn. Panuse andis ka Korvpallikool, mille kaudu tuli meistriliigale kolme toetaja 17 500 eurot (Prysmian, Ensto ja Keila Haldus). Nende toetajate raha liikus esmalt Korvpallikooli arvele ja sealt kanti need vastavalt esitatud arvele Keila Basketile.
Ehk siis kasutati sarnast rahade liikumisteed, nagu tänavu vastupidises suunas.
Kevadel tekkis olukord, kus Tartuga veerandfinaalils valmistumise ajal tuli Korvpallikooli tegevjuht minu juurde jutuga, et kõik tuleb viia tagasi Korvpallikooli alla. Mõistagi segas selline ajastus ka hooaja otsustavateks mängudeks valmistumist.
Pidasime pikki läbirääkimisi, istusime korduvalt koos ka Keila linnaga. Lõpuks andsin järgi ja leppisime kokku, et meeskonna majandustegevus liigub tagasi Korvpallikooli alla, kuid eelarve pannakse kokku erinevate osapoolte poolt. Iga osapool - kaasaarvatud linn - pidid tooma summa X. Selle põhjal sai koostatud ka kulueelarve.
Jagasime ära, kes milliste toetajatega tegeleb. Minule jäid eelmise aasta toetajad ning lisaks pidin otsima ka uusi toetajaid.
Kokkulepped, mis mul õnnestus tänaseks saavutada, oli rohkem, kui kohustusin. Selleks, et oleks selgus, kelle poolt tulnud rahaga on tegemist, korjasin raha samale arvele, millega majadasime meeskonda eelmisel hooajal.
Pealegi oli toetajaid, kes teadsid kevadisest ülevõtmise tülist, kas ma ikka kontrollin kogu tegevust? Vastasel korral poleks toetust tulnud.
Peab aru saama, et spordi toetused on paljuski seotud isiklike suhete ja tutvustega. Niisama kellegi uksele koputades on toetuse saamine vähetõenäoline.
Kuna esimesed laekumised olid tulnud, palusin meeskonna mänedžeril koostada arve. Näitasin ära ka selle, kelle käest ja mis summad on. Paraku keelas Korvpalikooli tegevjuht arve esitamise ja tuli välja süüdistusega, et pole teada, kas toetused ja minu poolt edasi kantavad summad kattuvad. Sellise kahtluse paikapidamist on aga panga väljavõtete abil väga lihtne kontrollida.
Vaidlus viiski lõpuks praeguse olukorrani.
Ükski inimene ei suuda tegeleda meistriliiga meeskonna vedamisega üksinda. Meeskonnal oli mänedžer ka eelmisel hooajal, kes tegeles kogu korraldusliku poolega. Plaan oli tänavu meeskonda suurendada.
Korvpallikooli poole peamine mure seisnes aga selles, et kas ja kuidas saaks peatreenerit kehvade tulemuste tõttu vallandada? Selleks tuli minu rolli meeskonna juhtimise juures pisendada.
Selle asemel, et tegeleda hooaja eel peamise tegevuse, ehk raha leidmisega, keskenduti just sellistele detailidele.
Paraku väljendus see ka toetajate leidmise tulemustes.
Peep Pahv


Petukõne röövis eaka kontolt mitu tuhat eurotViljandi veebipolitseinik andis sotsiaalmeedias teada, et nädalavahetusel langes petturite ohvriks eakas proua.
Nädalavahetusel langes telefoni teel petturite ohvriks 80-aastane Viljandimaa proua, kes andis kelmidele ligipääsu oma pangakontole. Kahju on 2040 eurot.
Veebipolitseinik Eleri Tetsmann palub lugejail teavitada oma eakaid lähedasi võimalikest petuskeemidest.
Kui helistab keegi võõras ja hakkab huvi tundma pangaarve ja seal toimuvate tehingute vastu, on kindlasti tegemist petturiga ning kõik sellised kõned tuleb kohe lõpetada.
Internetikelmuse kahtluse korral võib julgelt teavitada ka veebipolitseinikku ning küsida, millega on tegu ja kuidas toimida.


Alaealistest tüdrukutest tehisintellektiga loodud alasti pildid šokeerivad Hispaania väikelinnaLõuna-Hispaania väikelinn on šokis pärast seda, kui selgus, et kohalikest alaealistest tüdrukutest on tehisintellekti abil genereeritud alasti pilte, mida nende teadmata sotsiaalmeedias levitati.Pildid olid loodud riietatud tüdrukute fotode abil, millest paljud olid võetud nende sotsiaalmeediakontodelt. Seejärel töötles neid rakendus, mis genereeris kujuteldava pildi isikust ilma riieteta.
Seni on rakenduse kasutamise ohvriks osutunud langenud enam kui 20 tüdrukut vanuses 11-17 aastat, kes elavad Almendralejo linnas ja selle lähistel.
«Ühel päeval tuli mu tütar koolist välja ja ütles: «Ema, minust on liikvel palja ülakehaga fotod,»» ütles María Blanco Rayo, 14-aastase lapse ema.
«Ma küsisin temalt, kas ta on teinud endast mingeid alasti fotosid, ja ta ütles: Ei, ema, need on võltsfotosid tüdrukutest, mida praegu palju tehakse ja minu klassis on ka teisi tüdrukuid, kellega see on juhtunud.»,»lisas Rayo.
Politsei uurib alasti tüdrukute piltide genereerimist ja väidetavalt on nad tuvastatud vähemalt 11 kohalikku poissi, kes on seotud kas piltide loomisega või nende levitamisega WhatsAppi ja Telegrami rakenduste kaudu.
Uurijad uurivad ka väidet, et ühelt tüdrukult üritati võltsitud pildi abil raha välja pressida.
Fátima Gomez, üks ohvrite emadest, ütles Hispaania telekanalile Canal Extremadura Televisión, et üks poiss üritas tema tütrelt võltsitud pildi abil raha välja pressida. Ema sõnul näitas tema tütar talle vestlust poisiga, milles too palus talle raha saata ning kui tütar keeldus, saatis poiss talle temast tehisintellekti abil tehtud alasti pildi.
Juhtum tuli avalikkuse ette, kui üks tüdrukute emadest Miriam Al Adib sotsiaalmeedias selle kohta postituse tegi.
La hija de Miriam Al Adib, entre las afectadas: su foto desnuda creada por una IA circula por Almendralejo

La ginecóloga destapó a través de un vídeo de Instagram el caso que afecta a una veintena de menores. Los autores serían conocidos de las víctimas pic.twitter.com/UYy45uWGA8
— EL ESPAÑOL (@elespanolcom) September 19, 2023

«Kui te olete kuriteo ohver, kui teid näiteks röövitakse, siis te esitate kaebuse ja te ei peida end, sest teine inimene on teile kahju tekitanud. Kuid seksuaalse iseloomuga kuritegude puhul tunneb ohver sageli häbi, varjab end ning tunneb end vastutavana. Nii et ma tahtsin edastada teile selle sõnumi: see ei ole sinu süü,» ütles naine videos.
«Naised maailma eri paigust on mulle kirjutanud ja selgitanud, et sama on ka nendega juhtunud ja nad ei tea, mida teha,» ütles Miriam Al Adib pärast video postitamist BBC-le.
Hispaania seadused ei hõlma konkreetselt seksuaalse iseloomuga piltide loomist tehisintellekti abil, kuid sellise materjali loomist alaealiste kohta võib pidada lapspornoks. Teine võimalik süüdistus oleks eraelu puutumatust käsitlevate seaduste rikkumine. Hispaanias võib alaealistele esitada kriminaalsüüdistuse alles alates 14. eluaastast.


Uus pettus: kübervargad suunavad hotelli külalised võltsitud booking.com veebilehele kaardiandmete varastamiseksKüberturvalisuse uurijad avastasid mitmeastmelise andmevarguse kampaania, mille käigus häkkerid tungivad hotellide, broneerimissaitide ja reisibüroode süsteemidesse ning kasutavad seejärel oma juurdepääsu klientide finantsandmete hankimiseks.
Uurijad täheldasid infovarguse kampaaniaid, mis olid suunatud külalislahkuse sektorile (nt hotellid, reisibürood). See algab lihtsa päringuga broneeringu tegemiseks või viitab olemasolevale broneeringule, väidavad küberturvalisuse Perception Point'i teadlased selle kuu alguses avaldatud aruandes.
Pärast hotelliga suhtluse loomist kutsuvad kurjategijad URL-i kaudu oluliste dokumentide saatmiseks esile mingi põhjuse, näiteks meditsiinilise seisundi või ühe reisija erisoovi. URL viib infovarguse pahavara juurde ja kogub tundlikke andmeid, näiteks finantsinfot.
„Pärast seda, kui infovargus on algsel sihtmärgil teostatud, pääseb ründaja ligi sõnumite edastamisele legitiimsete klientidega,“ ütles internetifirma Akamai infoturbe vanemjuht Shiran Guez.
Kui kurjategijad on saanud otsese ja usaldusväärse sidekanali lõpliku ohvriga, saavad küberkurjategijad saata oma andmepüügisõnumi, mis on maskeeritud nüüdseks kompromiteeritud hotelli, broneerimisteenuse või reisibüroo seaduslikuks taotluseks.
Sõnum palub täiendavat krediitkaardi kinnitust ja tugineb andmepüügi tekstide tavalistele koostisosadele: nõuab kohest tegutsemist ja kasutab selle selgitamiseks mõjuvaid põhjendusi.
Guez märkis, et sõnum on kirjutatud professionaalselt ja modelleeritud hotellide ehtsa suhtluse järgi oma külalistega, mis välistab igasuguse kahtluse, et tegemist on pettusega. Kuna teade tuleb broneerimissaidilt ametliku kanali kaudu, ei ole sihtmärgil põhjust kahelda selle legitiimsuses.
Guez ütleb, et ohver saab broneeringu säilitamiseks väidetava kaardikontrolli lingi. Link käivitab ohvri masinas käivitatava käivitatava faili, mis on kodeeritud keerulises JavaScript base64 skriptis.
Ründaja lisas ka mitu turvavalideerimis- ja analüüsivastast tehnikat, et tagada, et ainult potentsiaalsed ohvrid jõuavad petuskeemi järgmisesse etappi - võltsitud Booking.com-i makselehele.
Küberturvalisuse ekspertide sõnul peaksid kasutajad vältima soovimatutele linkidele klõpsamist, isegi kui need näevad välja legitiimsed, kahtlema sõnumites, milles nõutakse kohest tegutsemist, ning kontrollima URL-aadressi.
Selleks, et mitte langeda keerulisemate andmepüügikampaaniate ohvriks, soovitatakse võtta otse ühendust ettevõttega ametlikul e-posti aadressil või telefoninumbril ning küsida sõnumi kohta selgitusi.


Ahne turvatöötaja pistis Filipiinidel turisti raha põskeTurvakontrolli läbimine on paljudele kõige stressirohkem etapp kogu lennureisist. Pagas pannakse usaldavalt turvalindile ning paraku kasutatakse seda vahel ka inetult ära. Kurikuulsas Manila lennujaama turvakontrollis üritas turvatöötaja hiinlaselt turistilt varastada raha umbes 300 euro väärtuses.Kurioosselt jäi moraalitu turvatöötaja aga vahele tänu turvakaamerale. Videosalvestusest (mida võib vaadata näiteks siit) on näha, kuidas turisti raha ära näpanud turvanaine selle justkui möödaminnes endale suhu pistab ja rahatähti alla kugistab. Ajakirjanduse teateil püüdis turvatöötaja hiljem väita, et sõi lihtsalt veidike šokolaadi.
Videost on ilmne, et niiöelda šokolaad ei taha kuidagi kurgust alla minna, seda on vaja näpuga kohendada ning ka vett peale lonksata.
Filipiinide pealinn Manila Ninoy Aquino International lennuväljal on olnud kehv kuulsus juba pikemat aega. Aastatel 2015. ja 2016. poetasid turvatöötajad seal pahaaimamatute reisijate pagasisse püssikuule ja  üritasid siis keelatud esemetega reisimise eest neilt raha välja pressida. Mitmed ohvrid (kelle hulka kuulus nii välismaalasi kui ka filipiinlasi) veetsid politsei türmis mitmeid päevi.
Singapuri ajaleht Straits Times andmetel on rahasöödikust turvatöötaja ja tema kolm kolleegi nüüd uurimise all.
Varastavad turvatöötajad ei ole samas midagi ainuomast Filipiinidele. Ka Ameerika Ühendriikides esitati hiljuti süüdistus varastavatele turvatöötajatele, kes jäid samuti vahele tänu turvakaamerale. Ajaleht USA Today andmeil keeldus Miami lennujaama pressiesindaja juhtumit kommenteerimast.
Need pikanäpumehed olid end sisse seadnud Miami lennujaama turvakontrollis, kus ühe käega varastati ja teise käega justkui lennuohutuse eest hoolt kanti.


Eesti mesi on puhas, kuid Euroopa turg on üle ujutatud võltsmeest   Eesti mesi on puhas, kuid Euroopa turg on üle ujutatud importmeest, mille hulgas on võltskaupa. Isegi laboris on võltsmett keeruline tuvastada, sest sellesse on lisatud õietolmu. Tallinnas Lauluväljakul toimus esimene mee ja mesinduse mess, et tutvustada mesinikke ja nende tooteid.   Mesinike hulk Eestis kõigub, hindab Meemessi üks korraldajatest, Tarmo Mäesalu. Hobimesinikke tekib juurde ja siis nad lõpetavad. Mee hind ja töö raskus panevad inimesi loobuma. Ka nõuded mee kvaliteedile on Eestis rangemad kui mujal Euroopas, ütleb Mäesalu. Meie loodus on aga vähem saastunud kui mõnes tööstusriigis ja Eesti mesi on puhas. "Põhilised on igasugused saasteained, mis sinna sisse võivad sattuda. On nad siis pestitsiidide või herbitsiidide kaudu. On nad siis tööstuse – raskemetallid, mis sinna sisse võivad sattuda. Aga me oleme oma mett kontrollinud – Eesti on igatpidi puhas," rääkis Tallinna Mesinike Seltsi juhatuse liige Tarmo Mäesalu. See peaks meeldima tarbijale – kui ta ei lase end haneks võtta. Võltsmett tuuakse Euroopasse, ka Eestisse sealhulgas palju. "Kuidas võltsmee valmistamine käib – sellega on nüüd niimoodi, et reeglina Euroopast väljaspool tehakse maisisiirupist. On kuulda, et Hiinas tegelikult ja ka mujal on head tehased, kus isegi pannakse kohalikku õietolmu sisse. Isegi analüüsidega on väga raske selgitada, mis ta on," ütles Mäesalu. Võimalik on välja selgitada näiteks invertaasi ehk mees sisalduva ensüümi olemasolu. See lagundab liitsuhkrud, mida me omandame raskesti, lihtsuhkruteks, mida omandame kergelt. Nii on võimalik piltlikult öeldes leida meest mesilase näpujälge. "Kui seda ensüümi ei ole mees, siis on see meelaadne toode," ütles Eesti keskkonnauuringute keskuse meespetsialist Anna Aunap. See võib Aunapi sõnul olla tehtud millest iganes, näiteks siirupist või pumatist. "Eesti mesinikud on tublid. Nemad müüvad ikkagi mett." Aunap soovitab pettuse vältimiseks mitte osta poest kõige odavamat toodet või parem veel – leida kohalik mesinik, kellelt oma varud osta. Esimene meemess seadiski eesmärgiks tutvustada mesinikke, erinevaid mesindustooteid ja õpetada aktiivsemaid ise mesilasvahaga mäkerdama.    					Toimetaja:  Barbara Oja


Guterres: ÜRO uutmine päästab maailma rebenemisestÜhinenud Rahvaste organisatsiooni peasekretär António Guterres väitis maailmaorganisatsiooni tänavusel tippkohtumisel, et valida on ainult "reformide ja rebenemise" vahel ning mitmepoolsus tuleb 21. sajandi jaoks uuesti valmis teha.
Endine Sotsialistliku internatsionaali esimees Guterres kiitles 19. septembril kokkutulnud riigijuhtide ees, kuidas ÜRO on saanud edukalt hakkama keskkonnakatastroofi ennetamisega Punasel merel, mis näitab organisatsiooni otsustavust ja tõhusust, vahendab ÜRO uudisteportaal.
Ta rõhutas, et vaatamata ohtratele väljakutsetele, juhib samasugune ÜRO otsustavuse vaim, mille abil pumbati tühjaks Jeemeni lagunev naftatanker, maailma edasi. Guterres kutsus riigijuhte pühenduma ühtsusele, rahule, inimõigustele ja kõigi inimeste säästvale arengule.
Sotsialistist maailmaorganisatsiooni juht rõhutas vajadust mitmepoolsuse (multilateralistliku) süsteemi uuendamise järele, sest ilma selleta ei saa tänapäeva probleeme ära lahendada.
Guterrese sõnul on maailm arenenud, kuid rahvusvahelised organisatsioonid pole arengutega sammu pidanud ja nii on neist saanud rohkem probleemi osa kui lahendus.
Mille tõttu ta järeldas, et maailmal pole muud võimalust kui "reformida [ÜROd] või rebeneda", millega ÜRO peasekretär seadis ena juhitud organisatsiooni kõigi Maa ees seisvate probleemide lahendamise keskmesse.
Ta rõhutas, et maailm on vaja vabastada sõdade needusest ja Ukraina sõjal on väga laiaulatuslikud mõjud.
Samuti kasvavad üle maailma kannatused, kuid nende kannatuste leevendamiseks annavad rikkad riigid vähem raha ja ÜRO korrumpeerunud ning maailma kõige vaesemate riikide korruptsiooni võimendavaid humanitaarabi projekte on tulnud kokku tõmmata. Mille peale Guterres nõudis rohkem raha.
Samuti rõhutas ta Agenda 2030 täideviimise olulisust ning vajadust pidada sõda "kliimakaosega", kuna see on "võitlus meie ellujäämise eest".
Toimetas Karol Kallas