Protseduurikunn Urmas Reinsalu ajas riigikogu ummiÜle kahekümne aasta poliitikas olnud Urmas Reinsalu on õppinud jurist. Tema mõtles välja Eesti poliitikas uudse nipi, mis riigikogu töö nädalaks halvas - kuni koalitsioon sellest üle sõitis."Mis dramatism põhiseaduse kriisiga?" küsib Reinsalu kolmapäeva, 10. mai varahommikul kolleegidelt riigikogus reipal toonil. Selleks ajaks on parlamendis juba kolm päeva olnud patiseis. Valitsus ei saa eelnõusid sisse anda.Sellist obstruktsiooni pole varem nähtud. Valitsuspoliitikud räägivadki, et põhiseaduse mõttega selline asi ikka kokku ei lähe. Sellega muidugi ei nõustu Reinsalu, kes uudse käigu peale tuligi.See pole üllatav. Ta on tuntud protseduurikunn - teab hästi parlamenditöö vigureid ja knihve.Mõned nimetavadki uudset võtet „ummimiseks" või „ummistamiseks". „Urmase" ja sealt edasi hellitava „Ummi" järgi, mitte niisama.Vastused oma tegevuse põhjendamiseks on Reinsalul alati olemas. Ka nüüd. „Ma olen siin kuu aega parlamendis istunud obstruktsiooni all, kui Keskerakond tahtis langetada elektriaktsiisi!" meenutab Reinsalu. „Teise kuu olen ma siin parlamendis veetnud, kui sotsiaaldemokraadid tahtsid oma sotsiaalpoliitika samme ellu viia." Rääkimata eelmise aasta lõpu kahenädalasest lahingust lastetoetuste üle.Tema arvates on uudne venitamistaktika sisulisem. Ei ole lihtsalt sisutu vaheaegade võtmine. „Nüüd me oleme esitanud teemasse puutuvaid ettepanekuid," nendib ta.Viimane „äraostmatu"Kui Reinsalu 1993. aastal ülikooli läks, polnud ta ära otsustanud, mis erialale minna. Proovis ka ajalukku, usuteaduskonda ja majandusse. Lõpuks jäi juura - poliitikaga lähedalt seotud ala. Poliitikahuvi oli suur, juba keskkooliajal kuulus ta Res Publicasse. Toona oli see noorte liberaalide mõtteklubi.Juristina leidis kiiresti ka tööd. 1996. aastal asus Reinsalu justiitsministeeriumisse tegelema avaliku õigusega. Ta oli ka valitsuse põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjoni ekspert. 1998. aastal läks ta juhtima president Lennart Meri kantseleid, sinna jäi neljaks aastaks.Edasi tuli poliitika ja erakond Res Publica. Reinsalu oli üks neljast „äraostmatust", kes lubasid poliitikast korruptsiooni välja juurida ja platsi puhtaks lüüa. 20 aastat tagasi pääses Reinsalu esimest korda riigikokku - Res Publica võitis veenvalt valimised.Ekspress on nentinud, et 2003. aasta valimisvõidu järel oleks võinud Reinsalust saada uus riigikogu esimees. Oma noorust häbenevad äraostmatud ei julgenud aga teda sinna panna ja lükkasid pukki poliitikas kogenematu akadeemiku Ene Ergma.Valituks saades oli Reinsalu 27 aastat vana. Sellest ajast saati ongi ta olnud kas saadik või minister ning alati poliitika tipus. Res Publica vana „poistebändi" tippudest polegi kedagi teist poliitikasse jäänud.„Ta võib asja väga sügavale sisse minna. Tark inimene," nendib üks poliitiline konkurent. „Või ajada täielikku jura. Kunagi ei tea."Reinsalule meeldib asju teada saada, vaielda, arutada. „Oma hääle kõla meeldib - ja ta võib päris intensiivne olla," tõdeb kolleeg. Aga enamasti on jube huvitav rääkida.Mõnikord tekivad tal kinnisideed, millest ta naljalt lahti ei lase. Näiteks eelmise kümnendi keskel oli tema südameasjaks Nõukogude okupatsiooni kahjude väljanõudmine Venemaalt. Kutsus kokku komisjoni, lasi teha õigusliku uuringu. 2018. aastal justiitsministrina korraldas ta soolo ning tegi ühes Läti kolleegiga avalduse, milles öeldi, et kahjude hüvitamise nõude võimalusi tuleb uurida.Peaminister Jüri Ratas ütles seepeale, et see on „kahe ministri algatus, millel puudub Eesti valitsuse mandaat". Teema jäi katki, Reinsalu üksi. Ainult EKRE oleks ehk olnud nõus uljalt kaasa tulema.Mõnikord läheb ta üle piiri. Kui 2016. aastal lahvatas skandaal, sest NO99 direktor Tiit Ojasoo vägivallatses naisnäitlejaga, võttis Reinsalu sotsiaalmeedias tuliselt sõna ning käskis lõpetada „kanakarja kambaka" Ojasoo vastu. Hiljem tuli tal vabandust paluda.Kui Reinsalu välisministri ametit pidas, sai ajakirjanike seas aga väikestviisi mänguks see, keda Reinsalu järgmisena „hukka mõistab" ning kas ta teeb seda „teravalt" või „karmilt". Selle üle on korralikult nalja saanud visata huumoriportaal Lugejakiri.Alati sobiv selgitusEnnekõike on Reinsalu aga kaval ja kogenud poliitik, kes teab, kuidas võimu saada ja kasutada. Olgu koalitsioonis või opositsioonis. Näiteks protseduurika abil.„Katsed parlamendi käest võimu ära võtta, ükskõik kas obstruktsiooniga, parlamendi blokeerimisega või muul moel, võivad olla võib-olla lühiajaliselt kasumlikud, aga kindlasti ei muuda nad tugevamaks Eesti Vabariiki kui õigusriiki," ütles Reinsalu riigikogule 2009. aastal.„Ainus periood, kus siin saalis obstruktsiooni ei tehtud, oli ülemnõukogu periood. Obstruktsioon on demokraatia element, sõbrad," kõlab Reinsalult aastal 2023.Sel esmaspäeval murdis koalitsioon obstruktsiooni. Spiiker Lauri Hussar pani hääletusele ettepaneku, et enam päevakorra kohta protseduurilisi küsimusi esitada ei saa. Opositsiooni protestidest hoolimata läks see läbi. Päevakord sai kinnitatud.Rahust on asi aga kaugel. Opositsioonierakonnad on öelnud, et kavatsevad ka edaspidi arupärimisi esitada ning riigikogu tööd ummistada, kuni kompromissidele jõutakse.URMAS REINSALU KOLM ESIMESTEsimesed valimised: 1993. aasta kohalikud valimised. Reinsalu oli äsja lõpetanud keskkooli ning sai rahvusliku koonderakonna Isamaa nimekirjas Tallinna volikogu valimistel 83 häält. Ta ei osutunud valituks.Esimene erialane töö: 1996-1997 justiitsministeeriumi spetsialist avaliku õiguse valdkonnas. 2015. aastal naasis ta justiitsministeeriumisse, siis juba ministrina.Esimene portfell: kaitseministri koht 2012. aastal, üheksa aastat pärast seda, kui ta esimest korda riigikokku valiti. Enne oli kaitseministri ametis olnud Mart Laar, kes tervise tõttu taandus.MÄRT BELKIN


Ukraina on rünnakul ja Eesti valitsus kaitselOtsesaates «Julgeolek täna» arutavad julgeolekueksperdid Meelis Oidsalu ja Erkki Koort aktuaalsete Eesti julgeolekut mõjutavate tegurite üle.Ukraina on alustanud vasturünnakuid ning surunud järjest rohkem Venemaad kaitsesse. Kuigi Venemaa üksused liiguvad mõnes kohas veel edasi, käib rinnete kompimine, nõrgemate kohtade otsimiseks. Rasked lahingud on koondunud sõjas ikooniliseks muutunud Bahmuti linna varemetele, kuid on selge, et rünnakut ei plaanita ainult seal.
Samal ajal, kui rindel käivad rasked lahingud, on Ukraina jätkuvalt võitlemas korruptsiooniga. Vahistamised ülemkohtus näitavad probleemi ulatust, kuid ka seda, et Kiiev tegeleb võitlusega isegi sõja ajal. Väljakutse suurust näitab seegi, et Ukrainaga seotud korruptsiooni siirded on jõudnud kahtlustena Riigikogu liikmeni.
Teise teemana on saates üleval Eesti ühiskonna ees seisvad väljakutsed. Parlamendis toimub koalitsiooni- ja opositsioonipoliitikute jõukatsumine, kus teineteist süüdistatakse tahtmatuses debatti pidada. Me ei jõudnud sellesse vastasseisu ühe päevaga, vaid järjestikuste valearvestuste reaga. Soov suruda ühiskonda suures mahus puudutavaid asju läbi kiirustades ja kaasmata on kindlasti oht demokraatiale. See käitumine muutub uueks normaaluseks. Mõnede päevade andmine mahukate eelnõude kooskõlastamiseks loob mulje ülesõitmisest ja hoolimatusest. Seejuures ei ole õige kasutada kiirustamise põhjendusena julgeoleku argumenti, sest selle tarvitamine taandab debati teise osapoole justkui riigivastaseks.
Saade on omalaadne julgeolekubriifing avalikkusele, sest tavaliselt analüüsitakse teemasid sellel tasemel vaid suletud uste taga. Meie huvi on pakkuda avalikkusele kõrgetasemelist teavet julgeolekut mõjutavate tegurite, taustainfo ja seoste kohta.
Üle nädala eetris olev «Julgeolek täna» pakub parimat julgeolekuohtude süstemaatilist käsitlemist.
Erkki Koort on endine siseministeeriumi sisejulgeoleku asekantsler ning Meelis Oidsalu on töötanud kaitseministeeriumi erinevate valdkondade asekantslerina.
Varasemad saated «Julgeolek täna» on järelvaadatavad Postimees TVst.


Loodi Eesti Autoomanike Liit: kellele ja milleks?Uus mittetulundusühing Eesti Autoomanike Liit soovib ühendada mootorsõidukite omanikke ja kaitsta nende huvisid õigusloomet puudutavas diskussioonis. Uue liidu juhatuse liige Priit Tammeraid soostus pikemalt rääkima ühingu tulevikuperspektiivist.
MTÜ Eesti Autoomanike Liit on kuni kolmapäevase juhatuse koosolekuni seitsmeliikmeline. Asutajaliikmed on vanuses 29-48, nende hulgas üks naine ja kuus meest.
Juhatusse valiti lisaks Priit Tammeraidile Simmo Saar ja Andres Rand. Neli ülejäänud asutajaliiget olid Asser Jaanimets, Kristo Metsik, Pille Bušin ja Tanel Meiel.
Organisatsioonil on praegu kaks prioriteeti: kasvatada liikmeskonda ja osaleda automaksu diskussioonis. Priit Tammeraid sõnab, et täna on automaksu suurim argument riigieelarve puudujääk, põhjendused aga, miks see summa tuleks autoomanike taskust võtta, on kesised:
“Meie soov on diskussiooni tuua sisse mõistuse hääl: kas me ikka päris täpselt saame aru, miks ja mida me maksustada tahame? Oleme seisukohal, et seisev auto süsihappegaasi ei tekita ning omandi maksustamine ei tee maailma küll oluliselt rohelisemaks,” selgitab juhatuse liige Tammeraid liidu seisukohti.
Autoomanikke koondavat liitu on vaja
Priit Tammeraid räägib, et Eestis on sadu tuhandeid autoomanikke: “Täna saame öelda, et autoomanike liidu olemasolu vajalikkuses on kindlasti veendunud selle asutajaliikmed, liikmeskonna kasvu prognoosi praegusel hetkel teha on keeruline. Siiani ei ole kohanud küll ühtegi tuttavat ega töökaaslast, kes mõtet heaks ei oleks kiitnud.”
Eesti jautostub jätkuvalt kõige kiiremini Euroopas ja kaugel pole enam see aeg kui registris on arvel üks miljon sõidukit. Sestap võiks autoomanikke pidada vaat` et kõige mõjuvõimsamaks grupiks siinmail. Iseasi, kes neist on valmis astuma n-ö ametiliitu.
Asutajad loodavad, et MTÜ liikmeskond kasvab tuhandepealiseks: “Esimese kahe tunniga tuli juba üle kümne liitumissoovi, päeva jooksul lisandus neid rohkem. Juhatuse koosolek on kolmapäeval, kus saab teha esimese kokkuvõtte,” on Priit Tammeraid optimistlikult meelestatud.
Autoomanike liidu rahastamise skeem pole asutajatel veel läbi mõeldud, liikmemaksu kohta ei leia põhikirjast sõnagi:
“Põhikirjas liikmemaksu suurust kirjas pole. Teema oli asutamiskoosolekul ning juhatuse koosolekul arutusel, info leiab ka meie kodulehelt. Füüsilisest isikust tegev- või toetajaliikmele on aastamaks 20 eurot, juriidilisele toetajaliikmele 1000 eurot,” selgitab Tammeraid ning lisab, et nagu kodanikuühenduste puhul ikka, on lisaks rahalistele vahenditele panustatud suur hulk entusiasmi.
Liitumisel saab valida, kas tulevane staatus saab olema tegevliige või toetajaliige, mõlema liikmemaks aastas on 20 eurot, tegevliige saab õiguse osaleda EAOL üldkogul. “Seda võin kinnitada, et hoovi peale autosid me  lugema ei tule. Liitumisankeet on meie kodulehel olemas, sinna märgib inimene ka selle, kas tal on sõiduk ja juhiluba olemas. Toetajaliikmeks võib olla ka 12-aastane sõidukihuviline, kellel ei saa loomulikult kumbagi veel olla.”
(Tasub meeles pidada, et seaduse järgi on alaealisel MTÜ tegevuses osalemine võimalik vaid eestkostja loal – tõsi, see luba võib olla ka suusõnaline, aga peab olema tõestatav.)
“Autoomanike liit hakkab olema oma liikme nägu – need mured, millega hakkame tegelema, tulevad meie lauale läbi liikmete. Automaks on täna kindlasti kuumim teema, kuid ega autoomaniku mured siin ju ei lõpe,” avab Tammeraid tulevikuperspektiive. Ta loodab, et tulevikus tekib liikmetel tugev õlatunne ning tekivad ka töögrupid, mille kaudu teemasid asjalikult edasi arutada ja nügida avalikku (sh poliitilist) arvamust.
1940-l loodud organisatsiooni järglane
MTÜ Eesti Autoomanike Liit loeb end 1940. aasta märtsis asutatud samanimelise organisatsiooni järeltulijaks. Toona moodustasid liidu 7 autoomanike ühendust.
Miks valiti eelkäijaks just see, ja mitte näiteks 1934-l aastal loodud Eestimaa Autoomanike Ühing? Mõlemad koondasid toona ennekõike taksojuhte ja mitte era-sõidukiomanikke ning võitlesid varuosade nappuse vastu ja odavama bensiinihinna eest.
Priit Tammeraid vastab, et asutamismõtet vaagides vaadati millegi sarnase järele ringi: “Ainus, mille leidsime, oli viide 1940. aastal asutatud samanimelisele organisatsioonile. Kuna nimi oli meil juba valmis mõeldud ning teatud määral ajaloolisi paralleele leidus (7 asutajat, esimese koosoleku teemana automaksu tasumine), siis sai ajalooline side loodud.”
Tammeraid kinnitab, et arhiivides otsimist on plaanis jätkata – praegu tundub, et 1940ndal loodud liit kadus radarilt koos iseseisvusega.
Eesti Autoomanike Liidu lühendiks saab EAOL, sest EAL-e on juba ämbritäis olemas ja see tekitaks segadust – niisiis EAOL.
Kaanepilt: Unsplash


Kas võlakiri on riskivaba tootlus või tootlusevaba risk? Rahandusekspert Valeria Kiisk vastabVõlakirjadesse investeerides tee endale enne selgeks, millised need täpselt on.Foto: Shutterstock.
Tihti jääb tunne, et kõik meie ümber tegelevad investeerimisega. Kes teab kõike aktsiatest, kes väärtustab hoopis võlakirjadesse raha paigutamist. Võlakirjadesse investeerimise minisarja neljandas osas vastab Redgate Capitali partner Valeria Kiisk võlakirjaga seotud küsimusele.
Kui investor mõtleb oma portfelli mitmekesistamisele, tasub tal alati vaadata ka võlakirjade poole. Ühest küljest on võlakirjadesse tehtud investeeringu tootlust võimalik täpsemalt prognoosida, teisest küljest on selle varaklassi maailm oluliselt mitmekesisem: võlakirjad erinevad investeerimisperioodi, intressimäära, tagatiste ja paljude teiste omaduste poolest. Valeria Kiisk on juba varasemalt rääkinud sellest, kas võlakiri on riskivaba tootlus või tootlusevaba risk. Küsisime selle temalt nüüd uuesti üle.
“Sõltub, mis majandustsüklis see küsimust esitada. Kui turg on ebakindel või on karuturg, siis aktsiad võivad kukkuda 20–30 protsenti ja veelgi rohkem,” sõnab Kiisk. Võlakirjad säilitavad oma väärtuse üldiselt palju paremini. “30-protsendiline kukkumine tähendaks ikka default-olukorrale lähenemist, mitte lihtsat turbulentsi turgudel või investorite meelestatuse muutust.”
Hea näide on siin tema sõnul Swedbanki aktsia ja võlakiri: rahapesu skandaali puhkemisel 2019. aastal kukkus aktsia hind kohe ca 30 protsenti, ent võlakirja hind ei liikunud üldse.
“Siin on muidugi ka varjukülg, ehk kui kehval ajal aitab võlakirjadesse paigutatud portfelli osa väärtust säilitada, tasakaalustades aktsiate võimalikku kukkumist, siis headel aegadel, kui aktsiad rallivad, on võlakirjade väärtus stabiilne. Loomulikult võib see ka natuke kasvada, aga me räägime mõnest protsendist, mitte kordadest, mis on aktsiate puhul igati võimalik.”


Prantsuse kohus jättis Sarkozy kolmeaastase vanglakaristuse jõussePARIIS, 17. mai, AFP-BNS – Prantsuse apellatsioonikohus jättis kolmapäeval jõusse endisele presidendile Nicolas Sarkozyle korruptsiooni ja mõjuvõimuga kauplemise eest määratud kolmeaastase vanglakaristuse.
Praegu 68-aastane Sarkozy oli Prantsuse president aastail 2007–2012. Pariisi kohus mõistis Sarkozy 2021. aasta märtsis süüdi korruptsioonis ja määras talle kolmeaastase vangistuse, sellest kaks aastat tingimisi.
Kohus keelas tal ka kolm aastat avalikus ametis töötada, kuna ta püüdis saada kohtunikult salajase telefoni teel juurdluse kohta infot.
Sarkozy ja tema endine advokaat Thierry Herzog sõlmisid kohtuniku Gilbert Azibertiga "korruptsioonikokkuleppe", et saada ja jagada teavet uurimise kohta, mis puudutas 2007. aasta valimiskampaania ajal saadud ebaseaduslikke annetusi kadunud L'Oréal i pärijannalt Liliane Bettencourt'ilt.
Sarkozy salatelefonilt tehtud vestlusi Herzogiga mängiti kolmapäeval esimest korda kohtus ette ja ilmselt olid need otsuse langetamisel kesksel kohal.
Sarkozyd on süüdistatud ka miljonite eurode saamises valimiskampaaniaks Liibüa eksdiktaatorilt Muammar Gaddafilt.
AFP – Baltic News Service


Prantsuse kohus jättis Sarkozy kolmeaastase vanglakaristuse jõusse (Täiendatud!)PARIIS, 17. mai, AFP-BNS – Prantsuse apellatsioonikohus jättis kolmapäeval jõusse endisele presidendile Nicolas Sarkozyle korruptsiooni ja mõjuvõimuga kauplemise eest määratud kolmeaastase vanglakaristuse.
Kohus ei muutnud otsust, mille kohaselt peab Sarkozy veetma aasta kodus vangituses elektroonilise käevõruga.
Ekspresident lahkus kohtust kommentaarideta, kuid tema advokaat ütles, et nad kaebavad otsuse edasi kassatsioonikohtusse, mis on Prantsusmaa kõrgeim apellatsioonikohus.
Praegu 68-aastane Sarkozy oli Prantsuse president aastail 2007–2012 ja õigusprobleemid tekkisid tal kohe ametiaja lõppedes.
Pariisi kohus mõistis Sarkozy 2021. aasta märtsis esimese sõjajärgse presidendina süüdi korruptsioonis ja määras talle kolmeaastase vangistuse, sellest kaks aastat tingimisi.
Kohus keelas tal ka kolm aastat avalikus ametis töötada.
Sarkozy ja tema endine advokaat Thierry Herzog sõlmisid kohtuniku Gilbert Azibertiga "korruptsioonikokkuleppe", et saada ja jagada teavet uurimise kohta, mis puudutas 2007. aasta valimiskampaania ajal saadud ebaseaduslikke annetusi kadunud L'Oréal i pärijannalt Liliane Bettencourt'ilt, seisis varasemas kohtuotsuses.
Uurijad kuulasid pealt kahte Sarkozy ametlikku telefoniliini ja avastasid, et tal on ka kolmas, mitteametlik liin, mille ta sai 2014. aastal "Paul Bismuthi" nime all ja mida ta kasutas Herzogiga rääkimiseks.
Eelmise aasta detsembris esimesel apellatsiooniistungil eitas Sarkozy kindlalt korruptsiooni.
Kolmapäeval mängiti tema salatelefonilt tehtud vestlusi Herzogiga esimest korda kohtus ette ja ilmselt olid need otsuse langetamisel kesksel kohal.
Nõndanimetatud Bismuthi kaasus on vaid üks Sarkozyd kimbutavatest kohtuasjadest. Muu hulgas süüdistatakse teda ka Liibüa eksdiktaatorilt Muammar Gaddafilt valimiskampaaniaks miljonite eurode saamises.
AFP – Baltic News Service


Riigikogu pole mitte hull, vaid lihtsalt teismelineEesti parlament on väga noor ja mitte kōik selle tööd korraldava seaduse lihased pole raskust tunda saanud. Sestap ei tasu langeda paanikasse, riigikogu areneb. Küll aga teeb murelikuks püüd koalitsiooni ja opositsiooni piirid ära hägustada – see pole päris turvaline tee, kirjutab Postimehe venekeelesete väljaannete peatoimetaja Sergei Metlev.Kolmkümmend kaks aastat on inimesele hea vanus, parlamentarismile tähendab see poisikese staatust, kel apaatia vaheldub tormakusega.
Opositsioon esitles istungi rakendamisega seotud tööseisakut korraldades väga huvitava küsimuste pundart riigikogu eneseregulatsioonist, ning enamuse ja vähemuse suhetest.
Praegune obstruktsioon on uudne põhjusel, et valitsuse eelnõude menetlemist kui sellist üritatakse blokeerida – lõputute küsimustega takistati eelnõude üleandmist ja ummistati komisjonid kümnete mõttetute eelnõudega. Esimene võte on tänaseks koalitsiooni poolt ületatud.
Liberaalses demokraatias on levinud põhimõte, et seaduse abil reguleerimisega ei minda liiale, sest ühiskonnas peab säilima teatud usalduse ja koostöövalmiduse määr ning elu keerukust ületatakse kohtu abil. Nii on see ka riigikogu kodu- ja töökorra seaduse mõnede sätetega, mida opositsioon kasutab valitsuse vastu.
Protseduuriliste küsimuste arvu piiramine on istungi juhataja kaalutlusotsus ja vaidlustamise korral suur saal hääletab (paragrahv 72), protesti istungi läbiviimise kohta lahendab juhataja ise ja viivitamata (paragrahv 74), eelnõude ja arupärimiste üleandmise ajaline piiramine istungil pole seadusega sätestatud ehk langeb eneseregulatsiooni alla.
Praegune vaidlus puudutab varem läbiproovimata valemeid ning opositsioon ei varja, et on valmis oma soove maksma panema riigikogu töövõime vähemalt ajutise ärakaotamise hinnaga. Asi on poliitika sisus ja poliitilises kommunikatsioonis.
See keskmise valija jaoks peen vaidlus protseduurika teemal taandub lõpuks järgmisele: kas enamus ehk koalitsioon saab teha oma poliitikat, kui kavatsus on põhiseaduse ja seadustega kooskõlas, või saab põhimõtteliselt olla nii, et parlamentaarsed väljapressimisvahendid panevadki enamust opositsiooniga kokkuleppeid otsima, kui ei taheta riiki seisma panna. See tähendab valitsuse poliitika pidevat sisulist korrigeerimist ja teatud asjadest loobumist.
Kui vastus on jah, siis tuleb arvestada, et kogu riik muutub paratamatult aeglasemaks, poliitika tegemine oluliselt keerukamaks ning valimistulemus hägusamaks – arvesse tuleb võtta sel juhul igakordselt väga vastandlikke huve ning tundeid. Kusjuures kokkulepete sõlmimist ei garanteeri miski, sest opositsiooni eesmärk on alati võimu takistada.
Seni kehtis meil lihtne ja toimiv mudel: koalitsiooni otsused lähevad parlamendis ikkagi läbi ehk need otsused võetakse valitsuse tahte olemasolul (mida ühiskond mõjutab rohkem kui opositsioon) vastu ja korrektsioon võib saabuda presidendi, õiguskantsleri ja riigikohtu tasemel, kui otsus on konfliktis põhiseadusega. Või siis seoses erakorraliste asjaolude või järsult muutunud poliitilise reaalsusega. Seejuures opositsiooni õiguste pakett jääb ja seda kaitseb põhiseadus ehk rahva tahe väga selgelt. Iseasi, kas nende hulka kuulub just igavene obstruktsioon.
Praegune vaidlus puudutab varem läbiproovimata valemeid ning opositsioon ei varja, et on valmis oma soove maksma panema riigikogu töövõime vähemalt ajutise ärakaotamise hinnaga. Asi on poliitika sisus ja poliitilises kommunikatsioonis. Seejuures olen ma peaaegu veendunud, et praegu opositsioonis istuvad Kesk, EKRE ja Isamaa oleks lahendanud võimul olles sellist tööseisakut sarnaselt tänase koalitsiooniga.
Nüüd on siis ees võib olla õigusvaidlused, veel mõned magamata ööd, kõrged emotsioonid ja uued survemeetodid riigikogus. Riigikohtu kaasamist ma väga tervitaks.
Eesti parlament on noor ja ajaloolisi pretsedente ja vaidlusi on veel liiga vähe. Kogemust ja läbiseeditud konflikte on vaja juurde. Ka karjed ja trampimine suures saalis on tegelikult okei, kui see pole just igapäevane. Parlament on ka selleks, et inimlikke ürginstinkte tsiviliseerida.
Arvan, et koalitsiooni ja opositsiooni piiride ja olemuste ärakaotamine võib mõjuda meie parlamentarismile tervikuna hävitavalt. Riigikogu täielik halvamine ja enamuse põhimõtte hülgamine avab tee rahva väsimusele parlamentaarsest demokraatiast ja võib pikemas vaates sünnitada autoritaarseid trende.
Enamus peab saama valitseda kooskõlas põhiseaduse ja seadustega, olles piiratud sisemiste jõuvahekordadega, nõudliku meedia ja kultuuritavade poolt. Ja loomulikult tubli opositsiooni tööga. Ehk leitakse tänase vaidluse tulemusel uus tasakaal.


Rahanduskomisjoni liikmed andsid IMF-i delegatsioonile ülevaate Eesti finantsolukorrastRiigikogu pressiteade
17. mai 2023
Rahanduskomisjoni liikmed andsid IMF-i delegatsioonile ülevaate Eesti
finantsolukorrast
Riigikogu rahanduskomisjoni liikmed kohtusid täna Rahvusvahelise
Valuutafondi (IMF) delegatsiooniga ja andsid ülevaate Eesti
finantsolukorrast.
IMF delegatsiooni arutas mõttevahetuse käigus riigi- ja erasektori
esindajatega Eesti majanduse olukorda ning tehtud ja kavandatavaid
majanduspoliitilisi samme. Visiit toimub IMFi iga-aastaste
majanduspoliitiliste konsultatsioonide raames.
Rahanduskomisjoni esimees Annely Akkermann, liikmed Aivar Sõerd ja Hendrik
Johannes Terras andsid IMF-i delegatsioonile ülevaate riigieelarve
struktuursesse tasakaalu viimisest, ootustest järgmise aasta
riigieelarvele, kavandatavatest maksualastest muudatustest ja inflatsiooni
mõjust.
„Rahanduspoliitika suund on leevendada riigieelarve struktuurset
puudujääki, viia see kõigepealt alla 3% protsendi piiri ja seda
seejärel samm-sammu haaval vähendada. Menetluses olevad maksuseaduste
eelnõud aitavad selle eesmärgi saavutamisele kaasa. See ei too kaasa
üldist maksukoormuse tõusu,“ selgitas Akkermann.
Aivar Sõerd selgitas, et eelarvepoliitika osas on Eestil vaja rakendada
meetmeid, et vältida valitsussektori võla kiiret paisumist, vaja on
piirata eelarvekulude kiiret kasvu ning parandada tulude-kulude tasakaalu.
„Riigieelarve kulude ja tulude tasakaal on paigast nihkunud, selle lõhe
süvenemisel on hiljem olukorrast palju keerulisem välja tulla.
Riigieelarve jooksvaid kulusid ei tohiks katta laenurahaga,“  Ta märkis,
et loomulikult teeb muret ka üks paisuv kuluartikkel riigieelarves,
milleks on kiiresti kasvav intressikulu. Energiatootmise mitmekesistamiseks
on Eestil võimalik lähiaastatel kasutada Euroopa Liidu taastefondi raha.
IMFi delegatsioon saab visiidi käigus üldpildi nii finantssektori
olukorrast ja väljavaadetest kui ka muudatustest rahapesu tõkestamise
poliitikas ja korralduses Eestis. Nagu ka varasematel aastatel, on teemaks
Eesti finantsjärelevalveasutuste valmisolek astuda täiendavaid samme
finantsstabiilsuse tagamiseks, kui see peaks vajalikuks osutuma.
IMFi delegatsioon kohtub valitsuse ja Riigikogu liikmetega ning Eesti
Panga, ministeeriumite, ametiasutuste ja finantsinspektsiooni juhtide ja
analüütikutega. Samuti on plaanis kohtumised kommertspankade,
erialaliitude ja eraettevõtete esindajatega.
Visiidist teeb kokkuvõtte IMFi delegatsiooni juht Vincenzo Guzzo
teisipäeval, 23. mail kell 11–12 Eesti Pangas toimuval
pressikonverentsil, kus osalevad ka keskpanga president Madis Müller ja
rahandusminister Mart Võrklaev.
Valuutafond arutab kord aastas kõikide liikmesriikidega olulisi
majanduspoliitilisi teemasid. Konsultatsiooni järel valmib raport, mis
kajastab IMFi ekspertide hinnangut Eesti majanduspoliitikale.

Riigikogu pressiteenistus

Gunnar Paal, 631 6351, 5190 2837

gunnar.paal@riigikogu.ee<mailto:gunnar.paal@riigikogu.ee>

päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Rahanduskomisjoni liikmed andsid IMF-ile ülevaate finantsolukorrastTALLINN, 17. mai, BNS – Riigikogu rahanduskomisjoni liikmed kohtusid kolmapäeval Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) delegatsiooniga ja andsid ülevaate Eesti finantsolukorrast.
IMF-i delegatsiooni arutas mõttevahetuse käigus riigi- ja erasektori esindajatega Eesti majanduse olukorda ning tehtud ja kavandatavaid majanduspoliitilisi samme. Visiit toimub IMF-i iga-aastaste majanduspoliitiliste konsultatsioonide raames, teatas riigikogu pressiteenistus.
Rahanduskomisjoni esimees Annely Akkermann, liikmed Aivar Sõerd ja Hendrik Johannes Terras andsid IMF-i delegatsioonile ülevaate riigieelarve struktuursesse tasakaalu viimisest, ootustest järgmise aasta riigieelarvele, kavandatavatest maksualastest muudatustest ja inflatsiooni mõjust.
"Rahanduspoliitika suund on leevendada riigieelarve struktuurset puudujääki, viia see kõigepealt alla 3 protsendi piiri ja seda seejärel samm-sammu haaval vähendada. Menetluses olevad maksuseaduste eelnõud aitavad selle eesmärgi saavutamisele kaasa. See ei too kaasa üldist maksukoormuse tõusu," selgitas Akkermann.
Aivar Sõerd selgitas, et eelarvepoliitika osas on Eestil vaja rakendada meetmeid, et vältida valitsussektori võla kiiret paisumist, vaja on piirata eelarvekulude kiiret kasvu ning parandada tulude-kulude tasakaalu. "Riigieelarve kulude ja tulude tasakaal on paigast nihkunud, selle lõhe süvenemisel on hiljem olukorrast palju keerulisem välja tulla. Riigieelarve jooksvaid kulusid ei tohiks katta laenurahaga," toonitas ta.
Sõerd märkis, et loomulikult teeb muret ka üks paisuv kuluartikkel riigieelarves, milleks on kiiresti kasvav intressikulu. Energiatootmise mitmekesistamiseks on Eestil võimalik lähiaastatel kasutada Euroopa Liidu taastefondi raha.
IMF-i delegatsioon saab visiidi käigus üldpildi nii finantssektori olukorrast ja väljavaadetest kui ka muudatustest rahapesu tõkestamise poliitikas ja korralduses Eestis. Nagu ka varasematel aastatel, on teemaks Eesti finantsjärelevalveasutuste valmisolek astuda täiendavaid samme finantsstabiilsuse tagamiseks, kui see peaks vajalikuks osutuma. Delegatsioon kohtub valitsuse ja riigikogu liikmetega ning Eesti Panga, ministeeriumite, ametiasutuste ja finantsinspektsiooni juhtide ja analüütikutega. Samuti on plaanis kohtumised kommertspankade, erialaliitude ja eraettevõtete esindajatega.
Valuutafond arutab kord aastas kõikide liikmesriikidega olulisi majanduspoliitilisi teemasid. Konsultatsiooni järel valmib raport, mis kajastab IMF-i ekspertide hinnangut Eesti majanduspoliitikale.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Ukraina ülemkohus avaldas oma esimehele umbusaldustKIIEV, 17. mai, Interfax-BNS – Ukraina ülemkohtu kohtunikud avaldasid teisipäeval seoses tuvastatud korruptsiooni tõsiasjadega täiskogul oma esimehele Vsevolod Knjazevile umbusaldust ja lõpetasid ennetähtaegselt tema esimehevolitused.
Täiskogu istungil osalenud 142 ülemkohtu kohtunikust hääletas selle otsuse poolt 140 kohtunikku. Ülemkohtu esimehe volituste ennetähtaegse lõpetamine umbusalduse tõttu otsustati salajasel hääletamisel.
Ülemkohtu täiskogu kinnitas hääletustulemused vastavasisulise otsusega.
Täiskogu istung kanti üle ülemkohtu YouTube'i kontol.
Interfax – Baltic News Service


Vargad võtsid raha ja esemeidTeisipäeval laekus Tartumaal politseile kaks kaebust varguse ning üks avaldus kelmuse kohta. Esiteks tuli info Elvast Pikalt tänavalt, kus oli hoonest varastatud mitmesuguseid esemeid ja seeläbi tekitatud 4474 euro suurune kahju.
Teiseks varastati Nõo vallas bussis rahakott koos sularahaga. Rahakott küll leiti hiljem üles, aga selles olnud raha oli kadunud.
Samuti pöördus korrakaitsjate poole 27-aastane naine, kes andis teada, et tema pangakontolt on kantud ära raha. Kelmusega tekitatud kahju on 1400 eurot.


Euroopa Komisjon esitas ettepanekud EL-i tolliliidu reformimiseksTALLINN, 17. mai, BNS – Komisjon esitas kolmapäeval ettepanekud Euroopa Liidu (EL) tolliliidu kõige põhjalikuma reformi kohta alates selle loomisest 1968. aastal.
Komisjoni hinnangul lihtsustab reform tolliprotsesse eelkõige ettevõtjate jaoks, sest vähendatakse tolliprotseduure ja asendatakse impordijärelevalves kasutatavad deklaratsioonid andmepõhise lahendusega. Tolliasutused saavad vajalikud vahendid ja ressursid EL-i, tema elanikke ja majandust reaalselt ohustava impordi hindamiseks ja peatamiseks.
Samuti on kavas luua EL-i tolliamet, mis hakkab tegema järelevalvet uue veebipõhise tolliandmekeskuse üle. Aja jooksul asendab andmekeskus EL-i liikmesriikide praeguse tolli IT-taristu, mis säästab komisjoni hinnangul neile tegevuskuludelt kuni 2 miljardit eurot aastas. Uus amet aitaks komisjoni vaates ka parandada EL-i lähenemisviisi riskijuhtimisele ja tollikontrollidele.
Reformitud tolliliidus saavad ettevõtjad, kes soovivad kaupu EL-i tuua, logida kogu oma tooteid ja tarneahelaid käsitleva teabe uude tolliandmekeskusse, mis koondab ettevõtjate esitatud andmed ning annab masinõppe, tehisintellekti ja inimsekkumise teel tolliasutustele täieliku ülevaate tarneahelatest ja kaupade liikumisest.
Samal ajal on ettevõtjatel vaja tolliteabe esitamisel suhelda ainult ühe portaaliga ja nad peavad esitama andmeid ainult üks kord mitme järjestikuse saadetise kohta. Mõnel juhul, kui äriprotsessid ja tarneahelad on täiesti läbipaistvad, saavad kõige usaldusväärsemad kauplejad lasta oma kauba EL-i turule ilma aktiivse tollisekkumiseta.
Ettepanekute kohaselt avatakse andmekeskus 2028. aastal e-kaubanduse saadetistele ja teised importijad hakkavad seda kasutama 2032. aastal.
Tänase reformiettepanekud panevad veebiplatvormidele vastutuse selle eest, et internetis EL-i müüdavad kaubad vastavad kõigile tollikohustustele. See on oluline erinevus praegusest tollisüsteemist, kus vastutus lasub üksiktarbijal ja vedajatel. Platvormid peavad tagama, et tollimaksud ja käibemaks tasutakse ostmisel, nii et postipakkide saabumisel ei teki tarbijatele enam varjatud tasusid ega ootamatut paberitööd. Kui ametliku importija rolli täidavad veebiplatvormid, saavad tarbijad olla kindlad, et kõik tollimaksud on tasutud ja et nad võivad teha oste kooskõlas EL-i keskkonna-, ohutus- ja eetikastandarditega.
Samal ajal kaotatakse reformiga praegune mööndus, mille kohaselt on alla 150-eurose väärtusega kaup tollimaksust vabastatud. Seda reeglit kasutavad petturid laialdaselt ära: kuni 65 protsendi EL-i saabuvate pakkide puhul näidatakse nende väärtust tegelikust väiksemana, et vältida imporditollimakse.
Reformiga lihtsustatakse ka väljastpoolt EL-i ostetud kõige levinumate väikese väärtusega kaupade tollimaksu arvutamist ja vähendatakse tuhandete võimalike tollimaksukategooriate hulka ainult neljani. See lihtsustab oluliselt tollimaksude arvutamist väikeste postipakkide puhul ja aitab nii platvormidel kui ka tolliasutustel paremini hallata EL-i saabuvaid e-kaubanduse oste ning vähendab pettuseohtu. Uus spetsiaalne e-kaubanduse kord peaks tooma täiendavat tollitulu üks miljard eurot aastas.
Ettepanekud saadetakse nüüd nõusoleku saamiseks Euroopa Parlamendile ja Euroopa Liidu Nõukogule ning konsulteerimiseks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Naine kaotas kelmidele 85 000 eurotTALLINN, 17. mai, BNS – Politsei uurib juhtumit, kus naine kaotas kelmidele 85 000 eurot.
Politseisse pöördus Rakveres elav 49-aastane naine, kellele helistasid kelmid välismaa numbrilt ja tutvustasid ennast Nelson Financial Solutions töötajatena.
Naine tegi kelmide palvel antud firma lehele konto, peale mida naine kandis loodud konto käivitamiseks 100 eurot. Seejärel kanti 25 eurot naisele usalduse tekitamiseks tagasi.
Naine tegi antud leheküljel ülekandeid kokku summas 85 000 eurot.
Politseisse pöördus ka Narvas elav 56-aastane naine, kellele helistas väidetavalt  Google ning seejärel Swedbanga töötaja. Google väidetav töötaja väitis, et naise Google konto on kaaperdatud ning naise isikuandmed on varastatud.
Kelm palus naisel alla laadida väidetava kelmuse vältimiseks RusDesk programmi, mida naine ka tegi. Kelm väitis, et naise nimel proovitakse laenu võtta ning seejärel helistas naisele väidetav Swedbanga töötaja, kes väitis, et naise nimele on laenusid võetud.
Naisel paluti sisestada Smart-ID PIN1 ja PIN2, mida naine ka tegi. Kelmusega tekitatud kahju on 18 400 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kuidas valida ilusat .ee domeeni?Kui soovid oma veebisaidi jaoks luua professionaalse ja kvaliteetse internetiaadressi, on .ee domeen ideaalne valik. Eesti rahvuslik domeenilaiend .ee annab veebilehele kohaliku ja usaldusväärse identiteedi. Kuid kuidas valida endale ilusat .ee domeeni?
Anname näpunäiteid, mida valikul silmas pidada.
Mis on .ee domeen?
Domeenilaiend .ee on riiklik ning tähistab Eestit. See on üks populaarsemaid domeenilaiendeid Eestis, mida kasutavad nii ettevõtted kui ka eraisikud.
Domeen .ee loob tugeva seose Eesti turuga ja aitab kinnitada veebi usaldusväärset kohalolekut. Domeeni .ee saab registreerida veebilehel https://host.ee.
Miks valida domeen .ee?
Valides .ee domeeni, annad oma veebilehele usaldusväärsuse ja seose Eestiga. See on eriti oluline, kui soovid jõuda Eesti turuni või luua sidemeid kohalike klientidega.
Domeen .ee mõjub usaldusväärselt ja annab võimaluse eristuda teistest domeenilaienditest.
Kuidas valida ilusat .ee domeeni?
Mida tuleks .ee domeeni valides silmas pidada?
Otsi sobivaid märksõnu! Enne .ee domeeni valimist mõtle, millised märksõnad kirjeldavad kõige paremini sinu ettevõtet või veebilehte. Kui soovid luua ilusat .ee domeeni, on esimene samm leida sobivad märksõnad, mis kirjeldavad sinu ettevõtet või veebilehte. Need märksõnad võivad sisaldada sinu ettevõtte nime, tooteid või teenuseid, mida pakud.
Mõtle läbi, millised sõnad võiksid olla seotud sinu brändi või tegevusalaga, ning kasuta neid domeeni valimisel.
Otsi näiteks veebilehelt https://dn.ee märksõna, mida soovid kasutada oma domeenis. Selleks mine veebilehele dn.ee, sisesta näiteks märksõna “raha.ee” ja dn.ee näitab, et sõna “raha.ee” kasutab 74 domeeni.
Kasuta lihtsat ja meeldejäävat nime! Hea .ee domeeni valikul on oluline kasutada lihtsat ja meeldejäävat nime. Liiga pikka või keerulist domeeninime võib olla raske meelde jätta ja kirjutada. Vali lühike ja selge nimi, mis kõlab hästi ja jääb meelde. Hea oleks, kui see koosneb 5–6 tähest.
Kui soovid domeeni reklaamida raadios või muudes suulistes kanalites, vali lihtne, selge ja meeldejääv domeen, mis on kergesti mõistetav ning ei vaja ülekordamist või täpsustamist.
Arvesta brändi ja ettevõtte nimega! Kui sul on juba olemas bränd või ettevõtte nimi, siis proovi seda kasutada .ee domeenis. See loob sideme sinu brändi ja veebiaadressi vahel ning aitab luua ühtset ja äratuntavat kuvandit.
Kui sinu ettevõtte nimi ei ole .ee domeenis saadaval, proovi leida võimalikult sarnane nimi.
Väldi numbrite ja kriipsude kasutamist! Et luua ilusat .ee domeeni, on soovitatav vältida numbrite ja kriipsude kasutamist. Need võivad tekitada segadust ja muuta domeeni raskemini loetavaks. Lihtne ja selge domeeninimi on alati parem valik.
Väldi IDN domeenide kasutamist! IDN-domeenid (Internationalized Domain Names) võimaldavad kasutada domeeninimes täpitähti, erinevaid tähestikke ja muid, mitte ladina tähti. See annab võimaluse registreerida domeene, mis on kohalikule keelele või kultuurile sobivamad.
Kuigi IDN-domeenid pakuvad eeliseid, kaasnevad nendega teatud piirangud ja väljakutsed, mida tasub silmas pidada.
Peamised põhjused, miks võidakse otsustada mitte kasutada IDN-domeene, on järgmised.
Tehnilised probleemid. IDN-domeenide kasutuselevõtt tõi kaasa tehnilisi probleeme. Vanemad veebibrauserid ja tarkvarasüsteemid ei pruugi korralikult toetada IDN-domeene või võivad neid valesti tõlgendada. See võib tekitada probleeme domeeninime õige kuvamisega ja võib mõjutada veebilehe toimimist.
Turvalisusküsimused. IDN-domeenid võivad põhjustada turvalisusega seotud probleeme, eriti phishing’u või kelmusega seotud rünnakute korral. Kuna IDN-domeenid võimaldavad kasutada erinevaid tähestikke ja tähti, on võimalik luua domeene, mis visuaalselt sarnanevad tuntud brändide või populaarsete veebisaitidega. See võib petta kasutajaid klõpsama kahjulikel linkidel või sisestama oma isiklikke andmeid võltsitud veebilehtedel.
Ühilduvuspuudused. Vanemad e-posti süsteemid ja DNS-serverid (DNS kohta saate täpsemalt lugeda veebiaadressilt https://dns.ee) ei toeta tihtipeale täielikult IDN-domeene. See võib põhjustada probleeme e-kirjade saatmisel või domeeninime serveritele korrektselt juhtimisel. Lisaks võib osa veebiteenuseid, näiteks WHOIS andmebaasid, tõrjuda või kuvada valesti IDN-domeene.
Piiratud tugi registripidajatelt. IDN-domeenide toetamine võib erineda registripidajate vahel. Mõni registripidaja ei pruugi pakkuda laia valikut IDN-tähestiku variante või võivad rakendada lisakulusid IDN-domeenide registreerimisel või haldamisel. See võib piirata valikuvõimalusi ja suurendada registreerimisega seotud kulusid.
Kontrolli domeeni saadavust! Enne lõpliku otsuse tegemist kontrolli kindlasti, kas sinu soovitud .ee domeen on ikka saadaval. Selleks võid külastada domeeni registreerimise teenusepakkujaid, nagu Host.ee, kus saad teha otsingu ja vaadata, kas soovitud domeen on saadaval. Kui soovitud domeen on juba registreeritud, proovi leida alternatiivne nimi või mõni teine laiend.
Kontrolli .ee domeeni saadavust:
Kiire ja lihtne registreerimisprotsess
Host.ee registreerimisprotsess on kiire ja lihtne. Soovitud .ee domeeni nime saad sisestada otsingusse ja kui see on saadaval, on võimalik jätkata registreerimisega.
Host.ee juhendab sind vajalike sammude tegemisel ning pakub selget teavet registreerimistasude ja perioodide kohta. Host.ee pakub mõistlikke hindu .ee domeeni registreerimiseks.
Domeeni haldamine ja lisateenused
Host.ee võimaldab sul hõlpsalt hallata oma .ee domeeni. Saad muuta DNS-seadeid, suunata domeeni teisele veebiserverile või luua alamdomeene. Lisaks pakutakse tehnilist tuge, et aidata sind domeeni seadistamisel või muudes tehnilistes küsimustes.
Kui soovid valida ilusat .ee domeeni, on oluline läbi mõelda märksõnad, kasutada lihtsat ja meeldejäävat nime ning arvestada brändi ja ettevõtte nimega. Väldi numbrite ja kriipsude kasutamist ning kontrolli domeeni saadavust enne registreerimist.
Host.ee on usaldusväärne registraator, mis pakub kiiret ja lihtsat .ee domeeni registreerimise teenust, mõistlikke hindu ning võimalust hõlpsalt hallata oma domeeni.


Rakvere naine kaotas netikelmidele 85 000 eurotPolitseisse pöördus Rakveres elav 49-aastane naine, kelle helistasid kelmid välismaa numbrilt, tutvustades ennast Nelson Financial Solutions töötajatena.
Naine tegi kelmide palvel antud firma lehele konto, peale mida naine kandis loodud konto käivitamiseks 100 eurot. Naisele kanti 25 eurot usalduse tekitamiseks tagasi. Naine tegi antud leheküljel ülekandeid kokku summas 85 000 eurot.
Ajakirjandus on internetis toimuvatest kelmustest kirjutanud pikalt ja pidevalt. Ühe ajakirjandusliku eksperimendi, kus ajakirjanik tutvus netipättide tegutsemisega, leiab näiteks SIIT.


Paide Linnavolikogu 20.04.2023 istungi kokkuvõte1. Mittetulundusühingu Säästva Renoveerimise Infokeskuse Paide Ühendus (Paide SRIK) juhatuse liige Rainer Eidemiller andis ülevaate ühingu tegevuse kohta. Paide Linnavalitsus on üks 2006. aastal asutatud mittetulundusühingu asutajaliikmetest.
2. Anti luba Innu kinnisasja omandamiseks osaühingu Paide Päike poolt. 3. Võeti vastu Paide Linnavolikogu otsuse eelnõu „Paide linna asustusjaotuse muutmise algatamine."
4. Võeti vastu Paide Linnavolikogu otsuse eelnõu „Pärnu tänav 2 kinnisasja omandamine."
5. Võeti vastu Paide Linnavolikogu otsuse eelnõu „Otsuse ja toimingu tegemiseks isiku nimetamine linnapea toimingupiirangu kohaldumisel."
6. Võeti vastu Paide Linnavolikogu määruse eelnõu „Korruptsiooni ennetamine Paide linna töökorralduses."
7. Tunnistati kehtetuks Paide Linnavolikogu 21. detsembri 2017 otsuse nr 76 "Huvide deklaratsioonide esitama kohustatud isikute ringi määramine ja deklaratsioonide kontrollimise komisjoni moodustamine."
8. Võeti vastu Paide Linnavolikogu määruse eelnõu „Paide Linnavolikogu 18. jaanuari 2018 määruse nr 1 "Paide Linnavalitsuse hallatavate asutuste töötajate töötasustamise alused ja kuu töötasu alammäärad" muutmine”.
9. Võeti vastu Paide Linnavolikogu määruse eelnõu „Paide Linnavolikogu 18. jaanuari 2018 määruse nr 1 "Paide Linnavalitsuse hallatavate asutuste töötajate töötasustamise alused ja kuu töötasu alammäärad" muutmine”.
10. Võeti vastu Paide Linnavolikogu määruse eelnõu „Paide Linnavolikogu 15. veebruari 2018 määruse nr 10 „Järvamaa Keskraamatukogu põhimäärus" muutmine."
11. Võeti vastu Paide Linnavolikogu otsuse eelnõu „Järva maakonna kohaliku omavalitsuse üksustega koostöö tegemiseks kohustuste võtmine."
12. Kuulati Paide Linnavalitsuse ettekannet Järvamaa Omavalitsuste Liidu likvideerimise sisu ja kava kohta.
13. Kuulati Paide Linnavalitsuse ettekannet teenistusliku järelevalve tulemuste kohta talitee osas.

Lisaks andis Paide linnapea Kulno Klein teada linnavalitsuse palvest eemaldada päevakorrast linnavolikogu liikme Alo Aasma poolt esitatud päevakorrapunkt number 10, „Paide linna sihtasutuste põhikirjade muutmine“. Tuginedes Paide linna põhimääruse § 57 lõikele 6 tegi K. Klein protseduurilise ettepaneku eelnõu lugemine lõpetada. K. Klein palus ettepaneku põhjuste täpsemalt välja toomiseks anda sõna linna juristile. Istungi juhataja Tarmo Alt andis sõna jurist Oliver Raalile, kes tegi sissejuhatava ettekande sihtasutuste õiguslikust raamistikust ning selgitas, et tänasel päeval Paide linn juriidiliselt sihtasutuste asutaja enam ei ole. Seega ei ole Paide Linnavolikogul õigust otsustada linna sihtasutuste põhikirjade muutmise üle.

Paide Linnavolikogu istungid on otseülekandena vaadatavad Paide linna kodulehel paide.ee → Kontaktid ja juhtimine → Linnavolikogu → Istungite veebiülekanne;


Tagandamist pelgav Ecuadori president saatis parlamendi laialiQUITO, 17. mai, AFP-BNS – Ecuadori president Guillermo Lasso, keda korruptsioonis süüdistatavana ähvardas kongressi tagandamismenetlus, saatis kolmapäeval parlamendi laiali.
Presidendikantselei määruses öeldakse, et Lasso saadab tõsise poliitilise kriisi tõttu rahvusassamblee laiali.
See tähendab, et korraldada tuleb ennetähtaegsed valimised.
AFP – Baltic News Service


Riigikogu eelinfo neljapäevaks, 18. maiksRiigikogu eelinfo neljapäevaks, 18. maiks
Kell 10 – täiskogu istung
Eesti Panga 2022. aasta aruanne. Ettekande teeb Eesti Panga president Madis
Müller.
Komisjonide istungid
riigikaitsekomisjonis – kell 13.05: relvaseaduse muutmise ja sellega
seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (144
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/29a01bca-
9a94-4276-a910-d487e2131356/relvaseaduse-muutmise-ja-sellega-seonduvalt-
teiste-seaduste-muutmise-seaduse-eelnou-144-se>), kutsutud
Kaitseministeeriumi esindaja; julgeolekuolukorra arengutest, kutsutud
Kaitseministeeriumi valitsemisala esindajad;
väliskomisjonis – kell 13: Eesti seisukohad 25. mail toimuval Euroopa
Liidu välisasjade nõukogu kaubandusministrite kohtumisel, Eesti
väliskaubanduspoliitika prioriteedid, kutsutud majandus- ja
infotehnoloogiaminister Tiit Riisalo; Eesti seisukohad 23. mail toimuval
Euroopa Liidu välisasjade nõukogu kaitseministrite kohtumisel, kutsutud
kaitseminister Hanno Pevkur;
korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil – kell 13.30:
pöördumine peaministrile ja siseministrile MTÜ Slava Ukraini! Ukraina
partneri lokulööja osas (ruum L332).
Sündmused
Kell 12 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas kohtub Viimsi Kooli 9. klassi
õpilastega.
Kell 12 – väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson kohtub Svjatlana
Tsihhanovskaja kabineti esindajatega.
Kell 13 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas kohtub Tallinna
Tehnikagümnaasiumi 11. klassi õpilastega.
Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
tel 631 6592, 510 6179
e-post merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Pensionimaksed jätkuvad: kohtu otsusel saab Heldna väljateenitud aastate pensioni edasiKuigi Eerik Heldnale ning Elmar Vaherile kuriteokahtlustuse kaasa toonud asjaolud ei olnud Tallinna ringkonnakohtu hinnangul mustvalged, siis Heldnale eripensioni maksmise peatamise vajadust ei ole – nii läks tühistamisele Harju maakohtu määrus, millega arestiti Heldna edasised pensionimaksed.Riigiprokuratuur esitas 22. märtsil Harju maakohtule taotluse arestida Eerik Heldnale määratud väljateenitud aastate pensioni nõudeõigus ning peatada tema pensionimaksed.
Heldnale oli väljateenitud aastate pensioni määratud 481,72 eurot kuus. Arestimistaotluse esitamise ajaks oli talle makstud pensioni kokku 5293,22 eurot, kuid juba välja makstud summat prokuratuuri taotlus ei puudutanud – selle all mõeldi tulevikumakseid.
21. aprillil rahuldas maakohus prokuratuuri taotluse põhjendusega, et Heldna kinnitas nii PPA kui ka MTA ametnikele, et talle on oluline politseistaaži jätkumine ja ta soovib enda rotatsiooni korras üleviimist. Näiteks 27. jaanuaril 2020 saatis ta kirja PPA ametnikule, milles palus end rotatsiooni korras üle viia maksu- ja tolliametisse tähtajaga kaheksa aastat. Heldna märkis: «Siis on mu pensionistaaž täis (vanus) ja siis saab vaadata, kas ja kuidas edasi.»

Maakohus nägi kelmust

Maakohtu jaoks vääris tähelepanu ka asjaolu, et kuigi Heldna vormistati 2019. aasta kevadel keskkriminaalpolitseisse tööle tunnistajakaitse talituse ametikohale, on nii Heldna kui ka teised kaaskahtlustatavad kinnitanud, et ta ei olnud sellele ametikohale sobiv. Tegu oli palgaga katmata ametikohaga.
Mängu tuli veel asjaolu, et PPAga töösuhte loomine ning sealt kohe kaitseväe luurekeskusesse roteerumine leidsid aset enne eripensionide korda muutva seaduse vastuvõtmist 1. jaanuaril 2020. Pensioniõiguse saamiseks pidi Heldna olema tolle hetke seisuga PPA hingekirjas, ja nii leidiski maakohus, et tõenäoliselt olid Heldna käitumises kelmuse tunnused.
Seetõttu otsustas maakohus, et pensionimaksed Heldnale tuleb peatada, sest see võib olla kuriteoga teenitud vara. «Kohus leidis, et arestimine on vajalik, kuna vastasel juhul võib Heldna kriminaalmenetluse jooksul vara ära tarvitada, peita või muundada. See võib hiljem raskendada kohtuotsuse täitmist,» leidis maakohus.

Elmar Vaheri ja Eerik Heldna kaitsja Margus Kurm
Madis Veltman

Heldna kaebas maakohtu otsuse edasi. Tema kaitsja Margus Kurmi hinnangul ei ole alust hinnangul, nagu ei suudaks Heldna tulevikus konfiskeerimisotsust täita.
«Heldna on 26 aastat töötanud vastutusrikastel ametikohtadel, tal on kinnis- ja vallasvara, ta kavatseb jätkata töötamist. Ühtlasi on ta reservohvitser, patrullinud juhiametite kõrval abipolitseinikuna linnatänavatel. Tema õiguskuulekuses pole alust kahelda,» tõi Kurm põhjenduseks.

Heldna leeri argumendid

Kaebuses tõi Heldna kaitsja Kurm välja, et kahtlustuses kirjeldatud viisil roteerimine oli õiguspärane, lubatav, vajalik ja põhjendatud ning seega kuriteokoosseisu ei esinenud.

	Kahtlustuses kirjeldatud viisil roteerimine oli Elmar Vaheri kaalutlusotsustus. Arestimismääruses jäi aga kaalutlusotsus käsitlemata.
	Tõendid näitavad kaitsja hinnangul Heldna siiraid kavatsusi roteerumisel, sealhulgas kavatsust tulevikus PPAsse naasta. Sel kevadel pidanuks Heldna tööle asuma Euroopa Liidu tsiviilmissioonile Ukrainas, kuhu kandideerimine käis PPA kaudu.
	Kurmi sõnul pole Heldna varjanud, et PPAsse tagasimineku üheks motiiviks oli eripensioniks vajaliku staaži säilitamine. Samuti toob kaitsja näiteid riigiasutuste tavast, kus roteeritud ametikohal ei ole palgafondi katet. Kaitsja hinnangul lükkab see ümber väited, nagu oleks Heldna teenistussuhe olnud näiline.
	Kaebaja viitab kaebuses, et riigiasutuste juristid on olnud eri meelt Heldna tegevusele õigusliku hinnangu andmisel.
	Kurm ei nõustu ka prokuratuuri hinnanguga, nagu oleks kahtlustatav oma CVs varjanud PPA teenistuskäiku ja roteerimist. Kaitsja hinnangul puuduvad tõendid, et Heldna ja Vaher oleks teinud salakokkuleppe või et tal polnud PPAsse tagasi tulemise plaani.
	Kaitsja heidab ette, et menetleja on liialt pealiskaudselt käsitlenud roteerimise üksikasju. Kaitsja vaidlustab menetleja tõenditele antud hinnanguid selles, kas Heldnal võis olla PPAsse naasmise soov, missugune on riigiasutuste tava roteerimisel ehk lühidalt: Heldna roteerimine ei kujuta endast erandit.
	Kurm heidab ka ette, et prokuratuur ei esitanud arestimistaotluse lahendamisel Heldna kaitsjate toodud tõendeid, sealhulgas e-kirju, mis kinnitavad Heldna soovi PPAsse naasta.

Ringkonnakohus kuulas kaitsja argumente

Ringkonnakohus eesotsas Julia Katškovskajaga tühistas Kurmi kaebuse peale maakohtu määruse, kuigi jättis võtmata seisukoha, kas Heldna-Vaheri diil sisaldas kuriteokoosseisu või mitte.
Määruskaebuse väidetest ilmneb, et Heldna roteerimisega seonduv ei ole üheselt hinnatav mustvalge olukord, hindas kohtunik. Põhjalikuma süvenemise vajadusest annab tema sõnul tunnistust määruskaebuse maht, milles kaitsja on ligi 16 leheküljel vaadelnud Heldna roteerimise küsimust.
«Nii on kaebuses analüüsitud riigiasutuste personaliotsustusi puudutavaid õigusakte ja riigiasutuste praktikat sarnastel juhtumitel, Vaheri kaalutlusõiguse teostamise piire argumenteerimaks, et pettuslik tegu puudub,» selgitas ringkonnakohus.
Ka ringkonnakohus nõustus kaitsja kinnitusega, et pole alust arvata, et Heldna ei suuda vajadusel konfiskeerimisotsust täita.
Tegu ei ole mahuka kriminaalasjaga, seetõttu on tõenäoline, et lõpplahendini jõutakse 2–3 aasta jooksul. See tähendab, et süüdimõistmise korral võidakse Heldnalt konfiskeerida maksimaalselt 17 000 eurot. Arvestades kahtlustatava tausta, ei ole kriminaalkolleegiumil põhjust eeldada, et selle summa konfiskeerimise vältimiseks võiks ta muuta end varatuks või vara peita.
Kohus leidis, et kahtlustatav on selles suurusjärgus summa tasumiseks majanduslikult piisavalt kindlustatud. «Kahtlustatava isikut arvestades on vähetõenäoline, et ta asuks tulusid varjama, nt tegema juhutöid ja teenima ümbrikupalka,» lisati selgituses.
Arestimisotsus võib ringkonnakohtu hinnangul minna riigile ka kulukaks, sest ei saa välistada võimalust, et Heldna mõistetakse õigeks. Sellisel juhul tuleks kogunenud pensionisumma talle välja maksta, ning koos sellega ka intressid.

Mis käivitas Heldna ja Vaheri kriminaaluurimise?

Maksu- ja tolliameti tolliosakonna juht Eerik Heldna, politsei- ja piirivalveameti endine peadirektor Elmar Vaher ning veel mitmed tipp-politseiametnikud said märtsis kahtlustuse kriminaalkuriteos.
Heldnat kahtlustatakse kelmuses, teisi aga kelmusele kaasa aitamises, kui võimaldasid Heldnal 2019. aasta kevadel sõlmida PPAga fiktiivse töölepingu, et Heldna muutuks nõnda kõlblikuks politsei eripensionile.
Kohe peale seda, kui Heldna 2019. aasta aprillis PPAga lepingu sõlmis, roteeriti ta tagasi oma senisesse töökohta kaitseväe luurekeskusesse. Viimased kolm aastat oli ta lähetusel maksu- ja tolliametis. Tema leping MTAga saanuks läbi aprillis.


PolitseiVARAS LÕHKUS AUTOKLAASI13. mail teatati politseile, et Kohtla-Järvele Tuuslari tänavale pargitud autol oli lõhutud klaas ja varastatud tööriistu.EMALÖÖJA VIIDI POLITSEISSE16. mail sai politsei teate, et Kohtla-Järvel Järveküla teel asuvas korteris lõi 34aastane mees oma ema. Politsei pidas lööja kinni.NARVAS PUSSITATI MEEST16. mail teatati politseile, et Narvas Joala tänaval löödi terava esemega 43aastast meest. Kiirabi toimetas mehe haiglasse. Jõhvi Keskväljakul rünnati inimest 16. mail teatati politseile, et Jõhvis Keskväljakul löödi 24aastast meest. Politsei pidas lööja kinni. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.LÕI EMA JA TA SÕPRA16. mail sai politsei teate, et Jõhvis Narva maanteel asuvas korteris lõi 26aastane mees oma ema ja ema sõpra. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.KELMID SAID NARVALANNALT SUURE SUMMAPolitseisse pöördus Narvas elav 56aastane naine, kellele oli helistanud väidetav Google'i ning seejärel Swedbanki töötaja. Google'i töötaja oli väitnud, et naise Google'i konto on kaaperdatud ning tema isikuandmed varastatud. Kelm palus naisel alla laadida väidetava kelmuse vältimiseks programm RusDesk, mida naine ka tegi. Kelm väitis, et naise nimel proovitakse laenu võtta, ning seejärel helistas naisele väidetav Swedbanki töötaja, kes ütles, et naise nimele on laenusid võetud. Naisel paluti sisestada Smart-ID PIN1 ja PIN2, mida naine ka tegi, mille järel kadus tema kontolt raha. Kelmusega tekitatud kahju on 18 400 eurot.


Aastaid inimestele tühje lubadusi andnud kauplejat kahtlustatakse kelmusesFacebooki müügilehtedel erinevat kaupa müünud Ave-Ly Karro tegevuse kohta on politseisse pöördunud ning tema kohta avalduse teinud juba 120 inimest.
Kõik sai alguse sellest, et Karro käest kaupa tellinud inimestest pole keegi oma kaupa kätte saanud ning samuti pole Karro ka inimestele raha tagasi maksnud. Kui tellijad on hakanud tema käest kauba või raha tagasimaksmise kohta küsima, kõlavad vastuseks ainult erinevad lubadused või hoopis täielik vaikus.
Loe ka: Sajad pettunud kliendid: 5 Eesti veebipoodi, mis on tarbijatele ohtralt peavalu põhjustanud
Facebooki on loodud ka eraldi kinnine grupp, mis kannab nime Ave-Ly Karro, pettur!, mille liikmeteks on tema pettunud kliendid. Grupis jagatakse peamiselt oma kokkupuuteid Karroga ning tuuakse näiteid selle kohta, kuidas keegi on tema käest petta saanud.
Karro tegevuse kohta on inimesed teinud ka politseisse avaldusi ning nüüdseks on jõudnud asjad nii kaugele, et asja on asunud uurima ka prokuratuur.
Lubadused ja veel kord lubadused
Karro ohvriks langenud ning ka Ave-Ly Karro, pettur! Facebooki grupi liige Marilin rääkis, et tema lugu sai alguse sellest, kui ta tellis endale Karro ühest Facebooki grupist nimega Tellimisega 2021. aasta detsembri lõpus neli karvast vaipa, mis läksid kokku maksma 211 eurot. Kuna Marilinil polnud toodete kättesaamisega kiire ei hakanud ta kohe ka muretsema sellepärast, miks toodete kohaletulek nii kaua aega võtab.
Ühel hetkel hakkas ta aga uurima, kus siis kaup on, mille peale hakkas Karro talle erinevaid vabandusi ütlema. Küll oli kaup kusagil Leedus kinni, siis oli kohale tulnud ainult osa kaupa ja mitte tema tellitud tooted jne. Karro saatis Marilinile kuvatõmmise ka väidetava tarnija meilist, kus öeldakse, et kaup jääb hiljaks ja loodetavasti jõuab see järgmisel nädalal kohale.
Marilinil sai aga lõputust ootamisest kõrini ning ta otsustas hoopis oma raha tagasi küsida. Karro küsiski tema käest pangakontonumbrit, kuhu ülekanne teha ja Marilin jäi tagasimakset ootama. Tagasimakset aga ei tulnud ja sellepeale hakkas Marilin uurima, milles asi. Taaskord palus Karro viivituse eest vabandust ning lubas kohe ülekande ära teha, tuues ettekäändeks selle, et ilmselt välismaa pangast makset tehes läheb pikemalt aega.
Kuna lubatud summat endiselt ei laekunud, siis lubas pakkus Marilin Karrole välja ka sellise variandi, et läheb rahale ise tema koju järgi, kuna Karro aadressiks oli äriregistri andmetel märgitud Abja, mis asub Viljandis ja kus elab ka Marilin ise. Selle peale Karrolt mingit vastust ei tulnud ja edasi tekkiski täielik vaikus.
Vahepeal on kätte jõudnud aasta 2023, kuid Marilini tellitud vaibad pole endiselt kohale jõudnud. Lõpuks otsustas ta Karro kohta ka politseisse avalduse teha.
Ohvrite lood on sarnased
Ka Karro teise ohvri Ulrika lugu algab sarnaselt Marilini omale. Nimelt märkas Ulrika tema tehtud postitust Facebooki grupis OSTAN/MÜÜN REEGLITEVABA, kus müüdi Nike’i tosse. Ta kirjutaski postituse alla, et soovib osta ja Karro võttiski temaga messengeris ühendust. Lõpuks tellis Ulrika kaks paari Nike’i tosse, mille maksumus jäi 50-60 euro kanti. Karro saatis talle peale kauba tasumist ka arve ning ütles, et tarne on kaks nädalat. “Mul läks vahepeal isegi meelest ära, et olin talt kauba tellinud, aga umbes kolme nädala möödudes tuli see meelde,” rääkis ta.
Selle peale kirjutas Ulrika koheselt Karrole ja uuris, millal kaup jõuab, kuid Karro saatis talle vastu vaid kuvatõmmise tarnija kirjast, et varsti on kaup siin. Sarnast kirja on ta saatnud Ulrika sõnul ka teistele ohvritele.
“Minule ei jõudnudki rohkem vabandusi tulla, sest nägin postitust, kus oli märgitud, et tegu on petturiga. Temaga selle avastuse peale uuesti ühendust võttes ja uurides, kus kaup on, ma rohkem vastuseid ei saanud,” ütles ta. Ulrika tegi samuti avalduse ka politseisse, kus lubati asjaga tegelema hakata.
Karroga ühendust võtta proovides ja talle helistades kõlas vastuseks vaid see, et valitud number on ajutiselt suletud.
Tegutseb ka FIE-na
Ave-Ly Karro on ennast äriregistri andmetel registreerinud ka FIEna nime all Ave-Ly Karro AddReda Outlet ning tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti (TTJA) sõnul on ta seega tarbijakaitseseaduse kohaselt käsitletav kauplejana.
TTJA tarbijavaidluste komisjoni sekretariaadi juhataja Veiko Kopamehe sõnul on tema kohta eelmisel aastal esitatud tarbijavaidluste komisjonile neli kaebust. Karro on lisatud ka musta nimekirja, kuna on jätnud komisjoni otsused täitmata. Sellel aastal tarbijate kaebusi komisjonile esitatud pole.
Ka nende kaebuste sisuks oli, et tarbija on tellinud Karro Facebooki müügilehelt endale toote, kuid pole tellimust kätte saanud. Oma seisukohti Karro komisjonile ei selgitanud ning temaga ei õnnestunud saada kontakti. 2021. aasta 15. detsembri seisuga on Ave-Ly Karro AddReda Outletil tekkinud ka üle 3000-eurone maksuvõlg.
Kopamees soovis lisaks selgitada, et TTJA pädevuses on lahendada ainult kaupleja ja tarbija vahel tekkinud vaidlusi. Samuti tasub meeles pidada, et tarbijavaidluste komisjoni otsused pole sundtäidetavad, mistõttu tarbijate menetlus komisjonis ei ole käesoleval juhul perspektiivikas.
Politsei tuvastas enam kui 120 kannatanut
Viljandi politseijaoskonna juhtivuurija Meelis Lill ütles, et politsei alustas eelmise aasta mais võimaliku kelmuse väljaselgitamiseks uurimist, mis on nüüd ka lõpetatud ning edastatud prokuratuuri, kus pärast kogutud tõenditega tutvumist otsustatakse kriminaalasja edasine käik.
“Oma uurimise käigus tuvastasime enam kui 120 kannatanut. Kannatanute suur hulk ongi peamine põhjus, miks tõendite kogumine võttis ligi aasta,” selgitas Lill.
Politsei soovib panna kõigile südamele, et enne võõrale inimesele ülekande tegemist tasuks hoolikalt läbi kaaluda kõik riskid ning võimalusel eraisikult midagi ostes eelistada käest kätte tehingut.
“Tänaval võõrale inimesele ilusate lubaduste eest ilmselt raha ei annaks ning sarnaselt peaks ka talitama internetis – üheksa korda mõõda ja üks kord lõika,” ütles Lill. Samuti on mõistlik alati enne ostuotsuse tegemist müüja tausta uurida, sest kahjuks on inimeste seas ka neid, kelle kavatsused ei ole ausad. “Politsei annab oma parima, et internetis tegutsevaid kelme tabada, kuid iga ära hoitud kuritegu on alati parem kui kiiresti ja hästi menetletud kuritegu,” rõhutas Lill.
Prokuratuur uurib asja
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokurör Maiken Mardim ütles, et politsei on esitanud 23-aastasele naisele kahtlustuse kelmuses. “Antud asjas on politsei tuvastanud üle saja kannatanu, mis näitab, et tegemist pole juhuse või kokkusattumusega, vaid läbimõeldult ja süsteemselt toime pandud kuriteoga. Kui inimestel on infot, et kahtlustatav tegutseb edasi või on keegi langenud uue kuriteo ohvriks, siis palume sellest kindlasti politseile märku anda,” rääkis Mardim.
Ka Mardim paneb inimestele südamele, et parim viis ennast kurjategijate eest kaitsta on kuriteo ohvriks langemist ära hoida. Seetõttu soovitab ta alati võõralt inimeselt ostes teha lihtne kontroll näiteks internetiotsinguga, sest sageli on selliste kelmide eest hoiatav info juba üleval.
“Ka antud juhul on kannatanud sotsiaalmeedias kahtlustatava tegutsemise kohta anonüümselt infot jaganud. Mida suurema summaga on tegemist, seda kindlam on teha ostu-müügi tehing inimesega, kellega olete päriselt kohtunud,” ütles ta.


Rakverlane kaotas telefonikelmile 85 000 eurotVärske politsei ööpäevainfost nähtub, et telefonikelmidele Eestis ohvreid endiselt jagub.Ida prefektuuri teatel pöördus politseisse Rakveres elav 49-aastane naine, kelle helistasid kelmid välismaa numbrilt, tutvustades ennast Nelson Financial Solutionsi töötajatena. Naine tegi kelmide palvel antud firma lehele konto, peale mida naine kandis loodud konto käivitamiseks 100 eurot. Naisele kanti 25 eurot usalduse tekitamiseks tagasi. Naine tegi antud leheküljel ülekandeid kokku summas 85 000 eurot.Loe ka: „Kõne pangast“ on eestimaalastelt röövinud sel aastal üle 1,5 miljoni euro. Levib ka uus agendiskeemNarvalanna kaotas pea 20 000 eurotNarvas pöördus politseisse 56-aastane naine, kellele helistas väidetav Google’i ning seejärel Swedbanki töötaja. Google’i töötaja väitis, et naise Google’i konto on kaaperdatud ning naise isikuandmed on varastatud. Kelm palus naisel alla laadida väidetava kelmuse vältimiseks RusDesk programmi, mida naine ka tegi. Kelm väitis, et naise nimel proovitakse laenu võtta, ning seejärel helistas naisele väidetav Swedbanki töötaja, kes väitis, et naise nimele on võetud laenusid. Naisel paluti sisestada Smart-ID PIN1 ja PIN2, mida naine ka tegi. Kelmusega tekitatud kahju on 18 400 eurot.Vargaid veelgiJõgevamaal aga pöördus politseisse 27-aastane naine, kes andis teada, et tema pangakontolt on kantud ära 1400 eurot.Elvas teatati politseile, et Pikal tänaval asuvast hoonest on varastatud erinevaid esemeid. Vargusega tekitatud kahju on 4474 eurot.Politsei sai teate ka Nõo vallast, kus varastati bussist väljudes rahakott koos sularahaga. Rahakott leiti hiljem üles, aga selles olnud sularaha oli kadunud.16. mail teatati politseile, et Võru linnast Laane discgolfi pargist on varastatud punast värvi harjutuskorv. Vargusega tekitatud kahju on 300 eurot.


Ringkonnakohtu otsusel saab Erik Heldna pensioni edasiTALLINN, 17. mai, BNS – Tallinna ringkonnakohus tühistas Harju maakohtu määruse, millega arestiti kuriteokahtlustusega maksu- ja tolliameti endise osakonnajuhataja Erik Heldna edasised pensionimaksed, kirjutab Postimees.
Ringkonnakohus ei pea tõenäoliseks, et Heldna asuks tulusid varjama.
Riigiprokuratuur esitas 22. märtsil Harju maakohtule taotluse arestida Eerik Heldnale määratud väljateenitud aastate pensioni nõudeõigus ning peatada tema pensionimaksed.
Heldnale oli väljateenitud aastate pensioni määratud 481,72 eurot kuus. Arestimistaotluse esitamise ajaks oli talle makstud pensioni kokku 5293,22 eurot, kuid juba välja makstud summat prokuratuuri taotlus ei puudutanud – selle all mõeldi tulevikumakseid.
21. aprillil rahuldas maakohus prokuratuuri taotluse põhjendusega, et Heldna kinnitas nii politsei- ja piirivalveameti (PPA) kui ka maksu- ja tolliameti ametnikele, et talle on oluline politseistaaži jätkumine ja ta soovib enda rotatsiooni korras üleviimist. Näiteks 27. jaanuaril 2020 saatis ta kirja PPA ametnikule, milles palus end rotatsiooni korras üle viia maksu- ja tolliametisse tähtajaga kaheksa aastat.
Maakohtu jaoks vääris tähelepanu ka asjaolu, et kuigi Heldna vormistati 2019. aasta kevadel keskkriminaalpolitseisse tööle tunnistajakaitse talituse ametikohale, on nii Heldna kui ka teised kaaskahtlustatavad kinnitanud, et ta ei olnud sellele ametikohale sobiv. Tegu oli palgaga katmata ametikohaga.
Mängu tuli veel asjaolu, et PPA-ga töösuhte loomine ning sealt kohe kaitseväe luurekeskusesse roteerumine leidsid aset enne eripensionide korda muutva seaduse vastuvõtmist 1. jaanuaril 2020. Pensioniõiguse saamiseks pidi Heldna olema tolle hetke seisuga PPA hingekirjas, ja nii leidiski maakohus, et tõenäoliselt olid Heldna käitumises kelmuse tunnused.
Seetõttu otsustas maakohus, et pensionimaksed Heldnale tuleb peatada, sest see võib olla kuriteoga teenitud vara. "Kohus leidis, et arestimine on vajalik, kuna vastasel juhul võib Heldna kriminaalmenetluse jooksul vara ära tarvitada, peita või muundada. See võib hiljem raskendada kohtuotsuse täitmist," märkis Harju maakohus.
Heldna kaebas maakohtu otsuse edasi. Tema kaitsja Margus Kurmi hinnangul ei ole alust hinnangul, nagu ei suudaks Heldna tulevikus konfiskeerimisotsust täita.
"Heldna on 26 aastat töötanud vastutusrikastel ametikohtadel, tal on kinnis- ja vallasvara, ta kavatseb jätkata töötamist. Ühtlasi on ta reservohvitser, patrullinud juhiametite kõrval abipolitseinikuna linnatänavatel. Tema õiguskuulekuses pole alust kahelda," tõi Kurm põhjenduseks.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


[Pressiteated] Piiririikide kohtumisel Helsingis keskenduti ELi sanktsioonidest kõrvalehoidmise küsimuselePiiririikide kohtumisel Helsingis keskenduti ELi sanktsioonidest
kõrvalehoidmise küsimusele
ELi liikmesriikide ühine ülesanne on võidelda ELi sanktsioonidest
kõrvalehoidmisega, eriti neil riikidel, kes on sanktsioonide jõustamise
esirinnas piiril Venemaaga. Koostöö hõlbustamiseks kohtusid Helsingis
15.–17. maini piiririigid Soome, Eesti, Läti, Leedu, Poola ja EFTA liige
Norra.
Pärast 2022. aasta veebruarit on Euroopa Liit reageerinud kindlameelselt
ja ühtselt Venemaa provotseerimata agressioonisõjale Ukraina vastu.
Sanktsioonide valdkonnas on EL langetanud enneolematus ulatuses olulisi
otsuseid ja on viimase 15 kuuga suurendanud aegamisi survet Venemaale,
kehtestades uusi piiravaid meetmeid. Tõhusate sanktsioonide peale on
Venemaa leidnud aga mitmeid mooduseid nendest kõrvale hoidmiseks.
Suuremat osa ELi kaubandusest, kaasa arvatud EList väljuvad kaubad,
millele on kehtestatud sanktsioonid, transporditakse piiririikide ja
Venemaa kaudu kolmandatesse riikidesse, mis on nende lõppsihtpunkt. Seega
on EFTA välispiiril asuvatel piiririikidel ühine koormus ning keskne roll
ELi sanktsioonide rakendamisel ja ELi liikmesriikidesse sisenevate ja neist
väljuvate kaupade kontrollimisel, ning see hõlmab ka teistest ELi
riikidest piirile saabuvaid kaupu. Arvestades piiririikide ainulaadset ja
keerukat olukorda, on ülimalt tähtis teha pidevat ja põhjalikku
koostööd piiririikide ametivõimude vahel ning ühtseid jõupingutusi, et
võidelda kõrvalehoidmisega. Märkimist väärib, et sanktsioonide tõhusa
ja nõuetekohase toimimise tagamiseks on hädavajalik nende range ja
ühtlane rakendamine.
Kolm päeva kestnud arutelud hõlmasid sanktsioonide rakendamise eest
vastutavaid pädevaid asutusi, lubade andmist (näiteks ekspordiload,
finantssanktsioonide load) ja piiririikide tolliametnikke. Kohtumisel
osales ka Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Rootsi ja Euroopa Komisjon
(OLAF). Esindajad arutasid, kuidas karmistada meetmeid, millega
võideldakse Venemaale ja Valgevenele kehtestatud ELi sanktsioonidest
kõrvalehoidmisega.
Osalejad leppisid kokku, et süvendavad koostööd sanktsioonide
rakendamisel, tõhustavad tollikontrolli ühtlast kohaldamist, teevad
tööd lubade andmise ühtlustamise nimel ning suurendavad teabe ja
parimate tavade vahetust. Selle tulemusena leppisid osapooled kokku, et
koostavad ettevõtjatele ühtsed suunised sanktsioonidest kõrvalehoidmise
avastamise kohta.
Kohtumine lõppes aruteluga ekspordikontrollile pühendatud küsimuste
üle, kus osalesid ka Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi
allasutuse eksperdid.
Helsingis, 17. mail 2023
Soome
Eesti
Läti
Leedu
Poola
Norra
Rootsi
Pressiteate originaali on leiate siit: https://vm.ee/en/news/eu-sanctions-
evasion-and-circumvention-heart-border-states-meeting-helsinki
Lisainfo:
avalike suhete osakond
press@mfa.ee<mailto:press@mfa.ee>


Mariupoli taastamisel lokkab maksupettusVene valitsuse maksusoodustused sõjas hävitatud okupeeritud alade ülesehitamisel on toonud kaasa laialdased maksupettused.Kümned Mariupolis tegutsevad Vene firmad on väidetavalt seotud käibemaksu vältimise skeemiga, ütles Vene maksuametile lähedane allikas väljaandele The Moscow Times.
Väljaandega rääkinud allika sõnul on ehitusfirmade suhtes algatatud mitu petturlust käsitlevat juurdlust ja asjaga seotud ettevõtete esindajate osas käivad Moskvas ülekuulamised.
Eelmise aasta 30. septembril kuulutas Venemaa president Vladimir Putin välja nelja osaliselt okupeeritud Ukraina oblasti annekteerimise.
Enne seda asus Ukraina Donetski oblasti linn Mariupol Vene rahandusministeeriumi silmis välismaal, mistõttu Vene firmad võisid seal tegutseda käibemaksu tasumata.
Näiteks ehitusfirmade transporditeenuseid Venemaalt Mariupolisse käsitleti «rahvusvaheliste transporditeenustena», selgub Vene maksuameti kirjast. Käibemaksust oli vabastatud ka ehitusmaterjalide ostmine.
Kremli annekteerimisotsuse järel aga ei lugenud maksuamet enam kaupade tarnimist okupeeritud territooriumile ekspordiks, samuti muutus linnas ehitustööde teostamise ametlik staatus.
Mariupoli ülesehitamise ja ehitusmaterjalide soetamisega seotud ettevõtted aga hoidusid endiselt käibemaksu maksmisest.
Vene maksuamet ühes siseministeeriumi uurijatega on alustanud «Mariupoli skeemiga» seoses mitut juurdlust.
Aasovi mere kaldal asuvas Mariupolis elas enne sõja algust umbes 400 000 inimest. Venemaa jõhkrad rünnakud on linna pea täielikult hävitanud.
Pärast Mariupoli lõplikku vallutamist eelmisel aastal on Moskva kelkinud oma tegevusega linna taastamisel.


JUHTKIRI | Metsaäri lood on muutunud lausa horror-meelelahutuseksMets on roheline kuld ja seda on meil rikkalikult, metsaga on kaetud üle poole Eesti pinnast. Paraku on sellega nii nagu iga teisegi väärtuslikuma varaga – see tõmbab magnetina ligi tegelasi ka elu tumedamalt poolelt. Metsaäri läks moodi juba taastatud vabariigi alguses, kohe pärast vanametallibuumi.
Uuemal ajal on metsaärikate lood muutunud lausa horror-meelelahutuseks, lõkketule paistel räägitakse lugusid, kuidas kelleltki rohelist kulda haledalt välja peteti. Õhtuleht on näidanud, et nendele lugudele võib veel paar vinti pealegi tekkida.
Oma loo räägib tänases lehes naine, kes müüs metsa maha tingimusel, et selle raiumisel arvestatakse lindude pesitsusrahuga. Paraku aga lükati harvester käima juba enne seda, kui raha tehingust naise kontolegi jõudis. Loomulikult mainitud rahuperioodi ajal.
Selgus, et vahepeal oli mets juba edasi müüdud ja uus omanik ei olnud enam seotud mingite kokkulepetega. Siinkohal tänud keskkonnaametnikele, kes korra sõitsid objektile suisa politsei julgestuse saatel. Nii karmiks on siinmail siis läinud metsateemade arutamine!
„Asju tasub ikkagi ajada läbi spetsialistide,“ võtab loo kangelanna oma kogemuse kokku. Tema soovitab enne metsamüüki rääkida metsaliitude ja -ühistutega ning kuulata tuttavate kogemusi. Ja tõdeb samas – metsaomanik on justkui eraldi töökoht ja eeldab enese teadlikuks tegemist. Kui paljudel metsaomanikel on aga sellised teadmised, mis tegelikult eeldaksid eriharidust? Paljudel neist, kes on saanud oma metsa näiteks pärimise teel?
Just neid aga metsaärikad otsivadki, et teadmatust ära kasutades leppida kokku tingimusi, mis hiljem panevad südame verd tilkuma ja seda mitte ainult loodushoiu, vaid ka rahakoti pärast - pole harvad ka juhud, kus metsa tegelik hind on märksa suurem kui senisele omanikule makstu.
Hädalise päästmine on aga paraku tema enda asi. Rohkem teadlikkust, mitmest kohast küsimist! Konsulteerida tasuks kasvõi omavalitsuse vastava ala spetsialistiga.


Venemaa külmutas Soome esinduste pangakontod ja väidab, et Soomet hoiatatiVene välisministeeriumi pressiesindaja Maria Zahharova kinnitas täna kolmapäeval, 17. mail Moskvas toimunud pressikonverentsil, et Venemaa on külmutanud Soome Moskva saatkonna ja Peterburi peakonsulaadi pangakontod.
Zahharova ütles, et see on kättemaks. Zahharova sõnul saavad Venemaa esindused Soomes kasutada kontot vaid ühes Soome pangas. Oma sissejuhatuses ei täpsustanud Zahharova seda asja ega seda, millise pangaga on tegemist, vahendab Helsingin Sanomat.
„Oleme seda teemat korduvalt tõstatanud ja palunud Soomel piirangud tühistada. Samuti oleme korduvalt hoiatanud, et kui olukord ei lahene, peame kasutusele võtma vastumeetmed. Soome võimud pole aga asja lahendamiseks midagi ette võtnud.”
Oma avalduses viitas Zahharova diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile. Ta ütles, et Soome lähenemine Venemaa esindusi puudutavale küsimusele ei ole olnud konstruktiivne.
„See on vastuolus vastuvõtva riigi kohustusega tagada välisesinduse normaalne toimimine,” ütles ta Viini konventsioonile viidates.
Soome on oma kontode külmutamist Venemaa suunal kommenteerides viidanud samuti Viini konventsioonile. Soome välisministeerium teatas Venemaa esinduste kontode külmutamisest täna kolmapäeval, kuigi need olid külmutatud juba aprilli lõpus.
„Hämmastav, et kui Soome hakkas seda olukorda kommenteerima, siis nad unustasid täielikult enda tegevuse Venemaa diplomaatiliste esinduste suhtes. Kui lühike on mälu.”
Venemaa saatkond Soomes avaldas oma veebilehel pressiteate. Pressiteates selgitab saatkond oma vastuse põhjuseid täpsemalt.
„Meil on lubatud kasutada ainult ühte panka, Nordeat, ning kõikide ülekannete tegemine saatkonna kontole nõuab pikka kooskõlastusprotsessi, millele lisandub „keelamise” tasu 5000 eurot, sõltumata ülekande summast.”
Saatkonna teatel on Soome Moskva saatkonnale antud võimalus kasutada Venemaa VTB panka vastavalt vastastikkuse põhimõttele.
„Nüüd, nagu öeldakse, on pall Soome käes,” seisab teates.
Soome välisministeeriumist öeldi, et kolmapäeva õhtul asja ei kommenteerita. Välisministeerium aga ütleb, et Zahharova ja saatkonna väiteid uuritakse.
Soome on saatnud Venemaale teate kontode külmutamise kohta. Venemaa aga andis Soomele noodi aprillis, kui Soome külmutas Helsingis asuva Vene teadus- ja kultuurikeskuse kinnistu ja hooned.
Soome täiteamet oli juba kevadel külmutanud teadus- ja kultuurikeskuse rahalised vahendid. Keskus on samuti Nordea klient.
Täiteamet tühistas ootamatult Venemaa teadus- ja kultuurikeskuse varade külmutamise pärast Venemaa märkust 19. aprillil. Tühistamise põhjuseks oli asjaolu, et Venemaa riik ei ole sanktsioonide nimekirjas.
Soome sai info oma Venemaa esinduste kontode külmutamisest 27. aprillil.
Soome Moskva saatkonna töö on vähemalt väliselt jätkunud tavapäraselt, kuigi esinduse kontod on aprilli lõpus Venemaal külmutatud.
Kolmapäeval tundus saatkond Kropotkinski Pereuloki tänaval väljast vaadatuna rahulik nagu tavaliselt. Üks töötaja tuli keskpäeva paiku väravast välja. Tavapäraselt patrullib saatkonna ees Vene politsei. Midagi ebatavalist polnud märgata.
Ka Soome diplomaadid pole maikuus peetud kohtumistel Soome meediaga kontode külmutamist maininud.
Helsingin Sanomat küsis kolmapäeval infot olukorra kohta paarilt esinduse soomlasest töötajalt, kuid nad kõik keeldusid viisakalt kommenteerimast.
Soome Moskva saatkonna kultuuriametnik Jussi Palmén, kes on kursis kontode külmutamisega seotud infoga, ütles Helsingin Sanomatele, et saatkond igapäevaseid praktilisi asju ega töö sisu täpsemalt ei kommenteeri.
„Me ei saa praegu kasutada oma Venemaa pangakontosid. Peame asja tõsiseks ja oleme Venemaa võimudega ühenduses olnud.”
Palmén on informeerinud Venemaa meediat samamoodi nagu Soome välisministeerium Helsingis on teavitanud Soome meediat.
Venemaal on asjast muu hulgas teatanud väljaanded Kommersant, RBK, Moskovski Komsomolets ja uudisteagentuur RIA Novosti.
Soome saatkondade töö Venemaal jätkub hoolimata kontode külmutamisest.


Jõhvi Keskväljakul rünnati inimest16. mail teatati politseile, et Jõhvis Keskväljakul löödi 24aastast meest. Politsei pidas lööja kinni. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.Narvas löödi naist
14. mail sai politsei teate, et Narvas Linda tänaval löödi 27aastast naist. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Varas lõhkus autoklaasi
13. mail teatati politseile, et Kohtla-Järvele Tuuslari tänavale pargitud autol oli lõhutud klaas ja varastatud tööriistu.
Emalööja viidi politseisse
16. mail sai politsei teate, et Kohtla-Järvel Järveküla teel asuvas korteris lõi 34aastane mees oma ema. Politsei pidas lööja kinni.
Narvas pussitati meest
16. mail teatati politseile, et Narvas Joala tänaval löödi terava esemega 43aastast meest. Kiirabi toimetas mehe haiglasse.
Lõi ema ja ta sõpra
16. mail sai politsei teate, et Jõhvis Narva maanteel asuvas korteris lõi 26aastane mees oma ema ja ema sõpra. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Kelmid said narvalannalt suure summa
Politseisse pöördus Narvas elav 56aastane naine, kellele oli helistanud väidetav Google'i ning seejärel Swedbanki töötaja. Google'i töötaja oli väitnud, et naise Google'i konto on kaaperdatud ning tema isikuandmed varastatud. Kelm palus naisel alla laadida väidetava kelmuse vältimiseks programm RusDesk, mida naine ka tegi. Kelm väitis, et naise nimel proovitakse laenu võtta, ning seejärel helistas naisele väidetav Swedbanki töötaja, kes ütles, et naise nimele on laenusid võetud. Naisel paluti sisestada Smart-ID PIN1 ja PIN2, mida naine ka tegi, mille järel kadus tema kontolt raha. Kelmusega tekitatud kahju on 18 400 eurot.


Ajateenistust vältida aidanud Andrei Vesterinen kuriteokahtlustusest: kõik tegevused on täiesti seaduslikud«Meie poolt ei toimunud ainsatki Eesti Vabariigi seadusandluse rikkumist ja kõik tegevused on täiesti seaduslikud,» väidab ArmyLaw OÜ esindaja Andrei Vesterinen, kellele esitati esialgsetel andmetel ajateenistusest vabastamise teenuse pakkumise tõttu valeandmete ja võltsitud dokumentide eest kuriteokahtlustus.Keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ametnikud esitasid kolmapäeval kahtlustuse kuriteos ArmyLaw OÜ-le ja kahele sellega seotud inimesele, kes pakkusid ajateenistusest vabastamise teenust. Esialgsetel andmetel esitati selleks valeandmeid ja võltsiti dokumente.
ArmyLaw OÜ pakub inimestele juriidilist nõustamist ajateenistusest vabanemiseks, jättes klientidele mulje, et tegevus on seaduslik. Kahtlustuse kohaselt suunati kliente esitama valeandmeid oma elukoha või keeleoskuse kohta. Näiteks lasti klientidel oma elukoht registreerida välismaale, et jääda kättesaamatuks Kaitseressursside ametile, kes lähtub rahvastikuregistri andmetest. ArmyLaw esindajad tegid kliendi nimel esitatud valeandmetega toiminguid, et neid selliselt kaitseväeteenistusest vabastada.
Kahtlustus hõlmab ArmyLaw poolt tehtud toiminguid kümne kliendi osas. Kahtlustus esitati ArmyLaw OÜ-le ja selle esindajatele 38-aastasele Andreile ja 26-aastasele Janikale ning nende teenuseid kasutanud noortele.
«Meie poolt ei toimunud ainsatki Eesti Vabariigi seadusandluse rikkumist!»
Meedial ei õnnestunud päeval ArmyLaw OÜ esindajat Andrei Vesterinenilt kommentaari saada, kuid kolmapäeva hilisõhtul saatis mees välja pressiteate. «Käimasolev uurimine kriminaalmenetluse raames meie ettevõtte ArmyLaw OÜ suhtes ei tulnud mulle üllatusena. Pealegi on mul väga hea meel, et riik on lõpuks tähelepanu pööranud ajateenistusse kutsumise pakilisele probleemile,» alustab ta.
Vesterinen väidab, et on alates 2017. aastast püüdnud aktiivselt suhelda Kaitseressursside osakonnaga ning on väidetavalt töötanud eranditult õigusvaldkonnas. «Meie poolt ei toimunud ainsatki Eesti Vabariigi seadusandluse rikkumist ja kõik tegevused on täiesti seaduslikud. Olen kindel, et Keskkriminaalpolitsei käimasolev uurimine kinnitab seda, mille tulemusena kõik süüdistused tühistatakse.»
«Oma töös lähtume veendumusest, et ajateenistus ei sobi kõigile noortele. Mõne jaoks on takistuseks religioossed ning moraalsed ja eetilised tõekspidamised, teised aga lihtsalt ei ole füüsiliselt ja psühholoogiliselt valmis relva haarama. Samas peaks igal noorel olema valikuvõimalus. See on demokraatia alus ja täpselt nii on kirjas ka Eesti Vabariigi Põhiseaduses,» selgitab ta oma firma tegevust.
Vesterinen on veendunud, et sõjaväes peaksid teenima ainult motiveeritud inimesed. «Ja ainult nii on võimalik saavutada meie riigi kõrge kaitsevõime tase. Tõeline patriotism ei sünni sunniviisiliselt! Üks eriväljaõppe saanud kaadrikaitseväelane töötab paremini kui kümme ajateenijat. See viitab sellele, et sõjaväelaseks olemine on kutsumus ja elukutse, mida ei saa sundida vabasse demokraatlikku ühiskonda,» sõnab ta lõpetuseks.
Mida täpsemalt kahtlustatakse?
Korruptsioonikuritegude büroo juht Ats Kübarsepa sõnul saab praeguseks kogutud andmete pinnalt järeldada, et kliendid üritasid kaitseväeteenistusest vabaneda valeandmete esitamise teel. «Kuna täna oleme avalike uurimistoimingutega algusjärgus, siis hetkel ei ole võimalik kahtlustust täpsemalt avada. Küll aga tuleb rõhutada, et selline käitumine on igal juhul ebaeetiline. Oleme Eestis kokku leppinud, et kaitseväeteenistus on kohustuslik ja on küüniline, et eriti praeguses julgeolekuolukorras teenib üks ettevõte tulu sellelt, et aitab sellest kohustusest viilida,» ütles Kübarsepp.
Põhja Ringkonnaprokuratuuri prokurör Janno Reinkorti sõnul on teadlikult dokumendi võltsimine ja selle kasutamine eraldiseisvad kuriteod, mille eest võib eraisikut karistada kuni kolmeaastase vangistusega. «Valeandmeid sisaldava dokumendi esitamise eesmärgiks oli omandada sisult tõele mittevastav elukoha registrikanne ning seejärel läbi registrikande vabaneda kaitseväeteenistuskohustusest,» ütles Reinkort.
Firma on juba aastaid kaitseväele pinnuks silmas olnud
Afganistanis missioonil käies jala kaotanud Vesterineni ettevõte on juba aastaid kaitseväele ja kaitseressursside ametile pinnuks silmas olnud, vahendab Postimees.
Kaitseressursside amet nõudis juba 2017 aastal, et tarbijakaitse võtaks midagi ette kutsealuseid ajateenistusest päästa lubava firmaga ArmyLaw. Ettevõtte reklaami järgi osutab firma vastavat teenust vähemalt 25-aastastele kutsealustele, kellel on oma äri ja pere ning kes on saanud kaitseressursside ametilt kutse arstlikku komisjoni või otsuse ajateenistusse asumiseks.
Kaitseressursside amet leidis toona, et OÜ ArmyLaw rikub reklaamiseadust, kuna pakub oma abi ajateenistusest kõrvalehoidmiseks, kuid see on vastuolus reklaamiseadusega. Reklaamiseadus sätestab, et reklaam ei tohi kutsuda üles käituma õigusvastaselt või rikkuma üldisi moraalinorme, õigustada õigusrikkumist ega alavääristada õiguskuulekat käitumist.
Vesterinen ise kinnitas toona, et tegutseb rangelt seaduse raamides. Tema ettevõte ongi saanud kõik need aastad vabalt tegutseda.
Politsei kahtlustas Vesterineni arsti ründamises
Koroonapandeemia ajal kogus Vesterinen tuntust maskikandmise ja koroonapiirangute vastase aktivistina. Vesterinen lindistas pandeemia ajal oma telefonikõne teadusnõukoja juhi Irja Lutsariga ja pani selle avalikult internetti. Vesterinen põhjendas oma tegu sellega, et teadusnõukogul pole tegelikult mingeid tõenduspõhiseid andmeid ning selle liikmete seisukohad muutuvad pidevalt, kirjutab Postimees.
Kui Toomas Wilson ründas 4. veebruaril 2021 Põhja-Eesti regionaalhaigla (PERH) ülemarsti Peep Talvingut, kahtlustas politsei esialgu selles Andrei Vesterineni ja pidas ta rünnakupäeval kinni. Tõendite puudumisel mees siiski vabastati.


Kohtu otsusel saab Heldna väljateenitud aastate pensioni edasiKuigi Eerik Heldnale (pildil) ja Elmar Vaheriie kuriteokahtlustuse kaasa toonud asjaolud ei olnud Tallinna ringkonnakohtu hinnangul mustvalged, ei ole vajadust Heldnale eripensioni maksmist peatada - nii tühistati Harju maakohtu määrus, millega oli Heldna edasised pensionimaksed arestitud.Riigiprokuratuur esitas 22. märtsil Harju maakohtule taotluse arestida Eerik Heldnale määratud väljateenitud aastate pensioni nõudeõigus ning peatada tema pensionimaksed.Heldnale oli väljateenitud aastate pensionina määratud 481,72 eurot kuus. Arestimistaotluse esitamise ajaks oli talle makstud pensioni kokku 5293,22 eurot, kuid juba välja makstud summat taotlus ei puudutanud - selle all peeti silmas tulevikumakseid.21. aprillil rahuldas maakohus prokuratuuri taotluse põhjendusega, et Heldna kinnitas nii PPA kui ka MTA ametnikele, et ta soovib enda rotatsiooni korras üleviimist. Mängu tuli veel asjaolu, et PPA-ga töösuhte loomine ning sealt kohe kaitseväe luurekeskusesse roteerumine leidsid aset enne eripensionide korda muutva seaduse vastuvõtmist 1. jaanuaril 2020. Pensioniõiguse saamiseks pidi Heldna olema tolle hetke seisuga PPA hingekirjas, ja nii leidiski maakohus, et tõenäoliselt olid Heldna käitumises kelmuse tunnused.Seetõttu otsustas maakohus, et pensionimaksed Heldnale tuleb peatada, sest see võib olla kuriteoga teenitud vara. «Kohus leidis, et arestimine on vajalik, kuna vastasel juhul võib Heldna kriminaalmenetluse jooksul vara ära tarvitada, peita või muundada,» leidis maakohus.Heldna kaebas maakohtu otsuse edasi. Tema kaitsja Margus Kurmi hinnangul ei ole alust hinnangul, nagu ei suudaks Heldna tulevikus konfiskeerimisotsust täita.Ringkonnakohus eesotsas Julia Katškovskajaga tühistas Kurmi kaebuse peale maakohtu määruse.Määruskaebuse väidetest ilmneb, et Heldna roteerimisega seonduv ei ole üheselt hinnatav olukord, leidis kohtunik. Põhjalikuma süvenemise vajadusest annab tema sõnul tunnistust määruskaebuse maht.Ka ringkonnakohus nõustus kaitsja kinnitusega, et pole alust arvata, nagu ei suudaks Heldna vajadusel konfiskeerimisotsust täita.Kohus leidis ühtlasi, et kahtlustatav on sellises suurusjärgus summa tasumiseks majanduslikult piisavalt kindlustatud.PIKEMALT LOE POSTIMEES.EEMEINHARD PULK


Juhtkiri: Laastude lendamine metsaärisJUHTKIRIMets on roheline kuld ja seda on meil rikkalikult, metsaga on kaetud üle poole Eesti pinnast. Paraku on sellega nii nagu iga teisegi väärtuslikuma varaga - see tõmbab magnetina ligi tegelasi ka elu tumedamalt poolelt. Metsaäri läks moodi juba taastatud vabariigi alguses, kohe pärast vanametallibuumi.Uuemal ajal on metsaärikate lood muutunud lausa horror-meelelahutuseks; lõkketule paistel räägitakse lugusid, kuidas kelleltki rohelist kulda haledalt välja peteti. Õhtuleht on näidanud, et nendele lugudele võib veel paar vinti pealegi tekkida.Oma loo räägib tänases lehes naine, kes müüs metsa maha tingimusel, et selle raiumisel arvestatakse lindude pesitsusrahuga. Paraku aga lükati harvester käima juba enne seda, kui raha tehingu eest naise kontolegi jõudis. Loomulikult mainitud rahuperioodi ajal.Selgus, et vahepeal oli mets juba edasi müüdud ja uus omanik ei olnud enam seotud mingite kokkulepetega. Siinkohal tänud keskkonnaametnikele, kes korra sõitsid objektile suisa politsei julgestuse saatel. Nii karmiks on siinmail siis läinud metsateemade arutamine!„Asju tasub ikkagi ajada läbi spetsialistide,“ võtab loo kangelanna oma kogemuse kokku. Tema soovitab enne metsamüüki rääkida metsaliitude ja -ühistutega ning kuulata tuttavate kogemusi. Ja tõdeb samas - metsaomanik on justkui eraldi töökoht ja eeldab enese teadlikuks tegemist. Kui paljudel metsaomanikel on aga sellised teadmised, mis tegelikult eeldaksid eriharidust? Kui paljudel neist, kes on saanud oma metsa näiteks pärimise teel?Just neid aga metsaärikad otsivadki, et teadmatust ära kasutades leppida kokku tingimusi, mis hiljem panevad südame verd tilkuma ja seda mitte ainult loodushoiu, vaid ka rahakoti pärast - pole harvad ka juhud, kus metsa tegelik hind on märksa suurem kui senisele omanikule makstu.Hädalise päästmine on aga paraku tema enda asi. Rohkem teadlikkust, mitmest kohast küsimist! Konsulteerida tasuks kasvõi omavalitsuse vastava ala spetsialistiga."Uuemal ajal on metsaärikate lood muutunud lausa horrormeelelahutuseks; lõkketule paistel räägitakse lugusid, kuidas kelleltki rohelist kulda haledalt välja peteti."


Riigikantselei tuli Varbolasse metsa istutamaVarbola lähedal raielangil kogunes ligi 50 inimest, et anda oma panus metsa uuendamisse. Metsaistutajaid ühendab sügisel toimuv rahvusvaheline tippkohtumine pealinnas. Käisime uurimas, kuidas need kaks ettevõtmist omavahel seotud on.
Kevadiselt kenal päeval, 17. mail istutas seltskond maha 2600 väikest kuuske. Istutajate seas oli nii Riigikantselei töötajaid kui ka vabaühenduste esindajaid. Neid kõiki ühendab sügisel toimuv tippkohtumine, kus arutatakse avatud valitsemise põhimõtete üle.


Kahtlustuse saanud ettevõtja: kriminaalmenetlus ei tulnud mulle üllatusenaAndrei Vesterinen.Kuvatõmmis, "Esse"
PRO tellijale
Valeandmete esitamises ja dokumentide võltsimises kahtlustuse saanud ettevõtte ArmyLaw OÜ omanik ning juht Andrei Vesterinen kommenteeris, et talle ei tulnud kriminaalmenetlus üllatusena.
Loe ka: Ajateenistusest viilimise äri õitseb? Kõmulise juristi ettevõtte käive kasvab hoogsalt
Eile teatas politsei- ja piirivalveamet (PPA), et keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ametnikud esitasid kahtlustuse kuriteos ArmyLaw OÜ-le ja kahele sellega seotud inimesele, kes pakkusid ajateenistusest vabastamise teenust. Esialgsetel andmetel esitati selleks valeandmeid ja võltsiti dokumente.
Vesterineni väitel pole ArmyLaw OÜ rikkunud ühtegi Eesti seadust. „Olen kindel, et keskkriminaalpolitsei käimasolev uurimine kinnitab seda, mille tulemusena kõik süüdistused tühistatakse,“ lausus ta.
Vesterineni sõnul on tal hea meel, et riik on lõpuks tähelepanu pööranud ajateenistusse kutsumise pakilisele probleemile. Ta jätkas, et noortel peaks olema valikuvõimalus ajateenistuse osas.
„Ma teenisin kaitseväes üle viie aasta ja see oli minu vastutusrikas valik. Talituses saadud raske haava tagajärjel elasin üle parema jala amputatsiooni. Kahjuks juhtub selliseid juhtumeid regulaarselt. Ja seda kohutavam, kui invaliidistunud noormees polnud teenistuseks valmis ega tahtnud sõjaväkke minna,“ kirjeldas ta.
Kahtlustuse sisu
PPA tõi eile oma pressiteates välja, et ArmyLaw OÜ pakub inimestele juriidilist nõustamist ajateenistusest vabanemiseks, jättes klientidele mulje, nagu oleks tegevus seaduslik. Kahtlustuse kohaselt suunati kliente esitama valeandmeid oma elukoha või keeleoskuse kohta.
Näiteks lasti klientidel oma elukoht registreerida välismaale, et jääda kättesaamatuks kaitseressursside ametile, kes lähtub rahvastikuregistri andmetest. ArmyLaw esindajad tegid kliendi nimel esitatud valeandmetega toiminguid, et neid selliselt kaitseväeteenistusest vabastada.
Kahtlustus hõlmab ArmyLaw poolt tehtud toiminguid kümne kliendi osas. Kahtlustus esitati ArmyLaw OÜ-le ja selle esindajatele 38-aastasele Andreile ja 26-aastasele Janikale ning nende teenuseid kasutanud noortele.
Korruptsioonikuritegude büroo juht Ats Kübarsepa sõnul saab praeguseks kogutud andmete pinnalt järeldada, et kliendid üritasid kaitseväeteenistusest vabaneda valeandmete esitamise teel.
„Kuna täna oleme avalike uurimistoimingutega algusjärgus, siis hetkel ei ole võimalik kahtlustust täpsemalt avada. Küll aga tuleb rõhutada, et selline käitumine on igal juhul ebaeetiline. Oleme Eestis kokku leppinud, et kaitseväeteenistus on kohustuslik ja on küüniline, et eriti praeguses julgeolekuolukorras teenib üks ettevõte tulu sellelt, et aitab sellest kohustusest viilida,“ ütles Kübarsepp.
Põhja Ringkonnaprokuratuuri prokurör Janno Reinkorti sõnul on teadlikult dokumendi võltsimine ja selle kasutamine eraldiseisvad kuriteod, mille eest võib eraisikut karistada kuni kolmeaastase vangistusega.
„Valeandmeid sisaldava dokumendi esitamise eesmärgiks oli omandada sisult tõele mittevastav elukoha registrikanne ning seejärel läbi registrikande vabaneda kaitseväeteenistuskohustusest,“ ütles Reinkort.