Tartu Ülikool lõpetab skandaalse küsitluse läbiviinud Raul Eametsaga töösuhteBNS vahendab, et esmaspäeval, 14. augustil otsustas Tartu Ülikooli (TÜ) rektor professor Toomas Asser lõpetada TÜ sotsiaalteaduste valdkonna dekaani ja makroökonoomika professori Raul Eametsa töösuhte Tartu Ülikooliga.
„Reedel, 11. augustil sai ülikoolile teatavaks, et sotsiaalteaduste valdkonna dekaan professor Raul Eamets on ülikooli nimel sõlminud õigusvastaselt koostöölepingu Pere Sihtkapitali SA-ga, rikkudes sellega mitmeid ülikooli sisereegleid ja ka seadust. Mõistan dekaani tegevuse ilma ühegi õigustuseta hukka ning andsin olukorra ilmnedes sellest kohe teada nii Raul Eametsale kui ka avalikkusele. Tänasel kohtumisel teavitasin Raul Eametsa, et arvestades rikkumise tõsidust on mõeldamatu ülikoolis tööd jätkata,” ütles Asser.
Rektori sõnul peab ta oluliseks põhjendada otsust ja ennetada küsimusi, kas ülikooli otsus on proportsionaalne. “Leian, et töösuhte lõpetamine on ainuvõimalik variant, sest Raul Eamets on professori ja dekaanina teinud teadlikult valikud, mille käigus on ta otsustanud rikkuda ülikooli juhtimisalaseid reegleid; mitte kinni pidada heast teadustavast ja teaduseetika nõuetest ning eirata korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangu nõudeid. Kui eksimusi olnuks üks, võinuks ülikool kaaluda hoiatust või ainult dekaaniameti ennetähtaegset lõpetamist. Praegusel juhul pole see aga mõeldav, sest järjestikuste rikkumiste toimepanek oli teadlik valik. Ka juhtunu avalikuks saamise järel ei ole Raul Eamets mõistnud oma rikkumiste täit tõsidust,” ütles Asser.
Tema sõnul peab ta  ühemõtteliselt lubamatuks, et Raul Eamets sõlmis ülikooli nimel lepingu sihtasutusega, mille nõukokku ta ise kuulub. “Rikkumise teeb veelgi jämedamaks asjaolu, et ehkki dekaan küsis lepingu sõlmimise kohta maikuus ülikooli õigusnõunikult nõu ja sai selge vastuse, et ülikool ei saa sellist lepingut sõlmida, eiras ta saadud suuniseid. Õigusnõunik märkis juba siis, et lepinguga võtaks ülikool endale vastutuse tegevuse eest, millega me tegelikult seotud ei ole ja lepingu sisu arvestades oleks tegu fabritseeritud volitusega, et sihtasutus saaks rahvastikuregistrist kätte inimeste andmed. Ehkki kevadel teatas dekaan selle õigusliku hinnangu peale, et ei sõlmi lepingut, on nüüdseks selgunud vastupidine. Seejuures jättis ta lepingu ülikooli dokumendiregistris registreerimata. Sellega on Raul Eamets eiranud selget lepingu sõlmimise keeldu, rikkunud ülikooli sisekorda, teaduseetika põhimõtteid ja korruptsioonivastast seadust,” ütles Asser.
“Kuna professori ametikohalt vallandamist esineb harva, põhjendan ka seda otsust. Professori ametikoht on juhtiv positsioon, mille täitja tegeleb nii teaduse kui ka õppetööga. Pole mõeldav, et inimene, kes on läinud ise jämedalt vastuollu teaduseetika reeglitega, õpetaks teaduseetikat üliõpilastele ja osaleks uurimisrühmade juhtimises,” märkis Asser.
Ta avaldas kahetsust, et oma tegevusega on dekaan lisaks ülikooli maine kahjustamisele teinud keeruliseks kõigi oma kolleegide töö, kes korraldavad sõltumatuid teadusuuringuid, järgides kõiki rangeid eetika- ja protseduurireegleid. “Praeguse juhtumiga on Eesti elanike usaldust kuritarvitatud ja selle tagasivõitmine on paraku jäetud kogu akadeemilise kogukonna õlgadele. Kutsun üles nii kolleege kui ka vastavaid ametkondi selleks ühiselt lahendusi leidma,” ütles Asser.
“Olen alati tervitanud ülikooli teadlaste ühiskondlikku aktiivsust. Seejuures on aga vaja teadlikult tajuda piire, et mitte sattuda rollikonflikti ega minna vastuollu eetika ja seadustega. Eriti selge peab see piir olema juhtival kohal töötades,” lisas rektor.


Tartu Ülikool lõpetab Raul Eametsaga töösuhteTäna otsustas Tartu Ülikooli (TÜ) rektor professor Toomas Asser lõpetada TÜ sotsiaalteaduste valdkonna dekaani ja makroökonoomika professori Raul Eametsa töösuhte Tartu Ülikooliga.
Raul Eamets, Tartu Ülikooli makroökonoomika professor
„Reedel, 11. augustil sai ülikoolile teatavaks, et sotsiaalteaduste valdkonna dekaan professor Raul Eamets on ülikooli nimel sõlminud õigusvastaselt koostöölepingu Pere Sihtkapitali SA-ga, rikkudes sellega mitmeid ülikooli sisereegleid ja ka seadust. Mõistan dekaani tegevuse ilma ühegi õigustuseta hukka ning andsin olukorra ilmnedes sellest kohe teada nii Raul Eametsale kui ka avalikkusele. Tänasel kohtumisel teavitasin Raul Eametsa, et arvestades rikkumise tõsidust on mõeldamatu ülikoolis tööd jätkata," ütles Asser.
Rektori sõnul peab ta oluliseks põhjendada otsust ja ennetada küsimusi, kas ülikooli otsus on proportsionaalne. "Leian, et töösuhte lõpetamine on ainuvõimalik variant, sest Raul Eamets on professori ja dekaanina teinud teadlikult valikud, mille käigus on ta otsustanud rikkuda ülikooli juhtimisalaseid reegleid; mitte kinni pidada heast teadustavast ja teaduseetika nõuetest ning eirata korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangu nõudeid. Kui eksimusi olnuks üks, võinuks ülikool kaaluda hoiatust või ainult dekaaniameti ennetähtaegset lõpetamist. Praegusel juhul pole see aga mõeldav, sest järjestikuste rikkumiste toimepanek oli teadlik valik. Ka juhtunu avalikuks saamise järel ei ole Raul Eamets mõistnud oma rikkumiste täit tõsidust," ütles Asser.
Tema sõnul peab ta  ühemõtteliselt lubamatuks, et Raul Eamets sõlmis ülikooli nimel lepingu sihtasutusega, mille nõukokku ta ise kuulub. "Rikkumise teeb veelgi jämedamaks asjaolu, et ehkki dekaan küsis lepingu sõlmimise kohta maikuus ülikooli õigusnõunikult nõu ja sai selge vastuse, et ülikool ei saa sellist lepingut sõlmida, eiras ta saadud suuniseid. Õigusnõunik märkis juba siis, et lepinguga võtaks ülikool endale vastutuse tegevuse eest, millega me tegelikult seotud ei ole ja lepingu sisu arvestades oleks tegu fabritseeritud volitusega, et sihtasutus saaks rahvastikuregistrist kätte inimeste andmed. Ehkki kevadel teatas dekaan selle õigusliku hinnangu peale, et ei sõlmi lepingut, on nüüdseks selgunud vastupidine. Seejuures jättis ta lepingu ülikooli dokumendiregistris registreerimata. Sellega on Raul Eamets eiranud selget lepingu sõlmimise keeldu, rikkunud ülikooli sisekorda, teaduseetika põhimõtteid ja korruptsioonivastast seadust," ütles Asser.
Kuna professori ametikohalt vallandamist esineb harva, põhjendan ka seda otsust. Professori ametikoht on juhtiv positsioon, mille täitja tegeleb nii teaduse kui ka õppetööga. Pole mõeldav, et inimene, kes on läinud ise jämedalt vastuollu teaduseetika reeglitega, õpetaks teaduseetikat üliõpilastele ja osaleks uurimisrühmade juhtimises,
märkis Asser.
Ta avaldas kahetsust, et oma tegevusega on dekaan lisaks ülikooli maine kahjustamisele teinud keeruliseks kõigi oma kolleegide töö, kes korraldavad sõltumatuid teadusuuringuid, järgides kõiki rangeid eetika- ja protseduurireegleid. "Praeguse juhtumiga on Eesti elanike usaldust kuritarvitatud ja selle tagasivõitmine on paraku jäetud kogu akadeemilise kogukonna õlgadele. Kutsun üles nii kolleege kui ka vastavaid ametkondi selleks ühiselt lahendusi leidma," ütles Asser.
"Olen alati tervitanud ülikooli teadlaste ühiskondlikku aktiivsust. Seejuures on aga vaja teadlikult tajuda piire, et mitte sattuda rollikonflikti ega minna vastuollu eetika ja seadustega. Eriti selge peab see piir olema juhtival kohal töötades," lisas rektor.


Võrklaev: ma olen olukorras, kus ei saa presidendi kantseleile lisaraha anda   Olukorras, kus presidendi sisenõunik Toomas Sildam on rahandusministri poole pöördunud mitmeti mõistetava sõnumiga, millest võib välja lugeda ka soovi siduda kokku seaduste väljakuulutamine ja presidendi kantselei lisarahastus, ei saa sel aastal kantselei lisarahastuse taotlust rahuldada, ütles riigikogu erikomisjoni istungil rahandusminister Mart Võrkalev (Reformierakond).   Võrklaev teatas 14. juunil kantseleile, et sel aastal president valitsuse reservfondist lisaraha ei saa. Enne seda olid toimunud Sildami vestlused Võrklaeva ja rahandusministeeriumi kantsleri Merike Saksa vahel ning presidendi kantselei oli esitanud mitteametliku taotluse lisarahastuseks. Võrklaeva sõnul panid Sildami pöördumised tema, Merike Saksa ja ka peaministri büroo juhataja Gerrit Mäesalu poole moraalse dilemma ette: taotluse heakskiitmine oleks selles olukorras tähendanud, et ta oleks rahandusministrina teinud vahetuskaupa, sest just sellise sõnumi ta vestlusest Sildamiga välja luges. "Kui ma sain rahandusministeeriumi kantslerilt kõne, kust sain kinnituse, et neid asju on seotud ka tema vestluses Sildamiga, oli ainuvõimalik saata presidendi kantseleile kiri, et me seda rahastust ei lahenda," lausus Võrklaev. Võrklaeva sõnul tähendab see otsust ka, et 2023. aastal presidendile esinduskuludeks lisaraha ei anta. "Minul on jäänud mulje, et need asjad (seaduste väljakuulutamine ja presidendi kantseleile lisaraha eraldamine – toim.) on olnud seotud ja pean ainuõigeks, et rahaeraldust ei teinud. Rahandusminister on pandud olukorda, kus mul ei ole  võimalik neid lisataotlusi rahuldada," ütles Võrklaev. Mis saab presidendi kantselei eelarvest järgmisel aastal, selgub riigieelarve koostamise käigus. Võrklaev lisas, et vestlused Sildamiga lõid talle pildi, et moraalselt polnud tal võimalik lisaraha kohta positiivset otsust teha. Samas ei nimetanud Võrklaev Sildami pöördumist väljapressimiseks ning talle jäi esialgu ka arusaamatuks, kas tegu on Sildami enese initsiatiiviga või on palutud tal asjaga tegelda presidendi kantselei poolt. Seetõttu pöördus Võrklaev asjast selguse saamiseks kantselei, mitte õiguskaitseorganite poole. "Ja nemad (kantselei – toim.) siis otsustavad, mis selle infoga peale hakkama. Kui me oleks teinud avalduse (õiguskaitseorganitele), siis oleksid olnud pealkirjad, et valitsus sunnib õiguskaitseorganite kaudu presidenti otsuseid tegema. Olen teinud moraalselt õige otsuse enda arvates," lausus Võrklaev. Samuti esmaspäeval erikomisjoni istungil osalenud Saks on juba varem ERR-ile öelnud, et ta ei pöördunud pärast vestlust Sildamiga kapo poole, sest ei näinud Sildami jutus midagi kriminaalset, pigem oli tegu piinliku vestlusega. Saksaga vestluse kohta möönis Sildam esmaspäeval, et tõenäoliselt läks ta vestluses frustreerununa liiale teravuste ja musta huumoriga, kuid mingit tehingut ta kindlasti ei pakkunud. "Olukord (kus pidi lisaraha paluma kantseleile) tundus mulle alandav. Kindlasti ei pakkunud ma mingit tehingut – kas võis tekkida möödarääkimine? Võimalik," lausus Sildam.  Vestlus toimus ka peaministri büroo juhiga  Sildami sõnul vestles ta presidendi kantselei rahavajadusest mitme inimesega, kuid ei tekitanud ühelgi korral sõltuvusseost seaduste välja kuulutamise ja lisaraha vahel ega pakkunud mingit tehingut. Erikomisjoni juht Urmas Reinsalu (Isamaa) märkis, et neil on andmed, et Sildam vestles sel teemal ka peaministri büroo juhi Gerrit Mäesaluga. Sildam möönis, et Mäesaluga sai tõesti suheldud. "Ma arvan, et ma ütlesin, et meil on mure ja me rääkisime ka sellest. Aga ei olnud mingit tehingut. Me saame aru, et presidendi nõuniku pädevuses ei ole otsustada seaduste väljakuulutamise kiiruse üle," lausus ta. Mart Võrklaeva sõnul on tema teada neid inimesi, kellega Sildam samal teemal vestles, veel, kuid ta korduvalt keeldus istungil neid nimetamast, öeldes, et seda peaks tegema Sildam. Sildami sõnul ei mäleta ta enam, kes olid kõik need inimesed, kellega sel teemal vesteldud sai.  Võrklaev: see, kuidas asju aetakse, on muutunud  Sildam nimetas oma käitumist olukorras, kus oli teada, et presidendi kantselei vajab lisaraha, loomulikuks. "Kui on teada, et on probleem, siis kui ma kohtun rahandusministeeriumi, ikka küsid – täiesti loomulik. Kui räägin Mäesaluga – ütlen, et kuule, meil on ka üks mure. See on kuidagi inimlik suhtlemine, omakasupüüdmatu suhtlemine," nentis ta. Võrklaeva sõnul aga andsid Sildami vestlused hoopis vastupidise tulemuse ja temal kui rahandusministril polnud moraalselt õige positiivset rahastusotsust teha. "Sest  minu tunne oli, et need asjad on seotud ja ma ei pea seda õigeks;" märkis ta. Võrklaev lisas kommentaariks peaminister Kaja Kallase möödunud nädalal esitatud väitele, et varem võis olla tavapärane rahaga kauplemine seaduste väljakuulutamise üle, kuid praegu see aktsepteeritav ei ole, et kui Sildami käitumine võis veel 10 kuni 15 aastat tagasi olla normiks, siis nüüd see enam nii pole. "Korrektne suhtlemine on nüüd rohkem nõutav kui varasematel aegadel," lausus Võrklaev.   Tüli valitsuse ja presidendi kantselei vahel pole, kinnitavad kõik  Kuigi üle-eelmisel nädalal, mil presidendi kantselei rahastamise skandaal päevavalgele tuli, võis meediast jääda mulje, et kantselei rahastamise tõttu on tülis valitsus ja presidendi kantselei, siis nii see pole, kinnitasid nii Sildam kui ka Võrklaev. "Tahaks kinnitada et institutsioonid ei ole tülis, eriarvamused on inimestel ja küll need ära klaaritakse," lausus Sildam. Võrkalaeva sõnul samuti tüli pole, ning see, et rahastamisskandaal jõudis avalikkuse ette päev pärast seda, kui president Alar Karis kritiseeris automaksu plaane, oli juhus. Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjon kogunes esmaspäeval, et kuulata presidendi kantselei rahastamise üle puhkenud vaidluse osapooli: komisjoni ees andsid aru presidendi sisenõunik Toomas Sildam, rahandusministeeriumi kantsler Merike Saks, kutse saanud peaministrit Kaja Kallast esindas rahandusminister Mart Võrklaev. Riigikogu erikomisjon arutas esimest korda väiteid, et presidendi sisenõunik Toomas Sildam sidus vestluses rahandusminister Mart Võrklaeva ja rahandusministeeriumi kantsleri Merike Saksaga kokku kantselei rahataotluse ja seaduste väljakuulutamise, eelmisel teisipäeval. Siis käisid kuulamisel presidendi kantselei juht Peep Jahilo ja rahandusminister Mart Võrklaev. Saks on varem öelnud, et juuni alguses temaga vesteldes sidus seaduste paketi väljakuulutamise ja presidendi kantseleile raha eraldamise Sildam, kes on ise juhtunut nimetanud arusaamatuseks. Avalikuks tegi rahandusminister Võrklaev, kellega tema väitel Sildam samal ajal samasuguse vestluse pidas, väidetava pakkumise alles augusti alguses.    					Toimetaja:  Marko Tooming


Tartu Ülikool lõpetab Raul Eametsaga töösuhte  Foto: Andres Tennus
Täna otsustas Tartu Ülikooli rektor professor Toomas Asser lõpetada TÜ sotsiaalteaduste valdkonna dekaani ja makroökonoomika professori Raul Eametsa töösuhte Tartu Ülikooliga.
 Toomas Asser:
„Reedel, 11. augustil sai ülikoolile teatavaks, et sotsiaalteaduste valdkonna dekaan professor Raul Eamets on ülikooli nimel sõlminud õigusvastaselt koostöölepingu Pere Sihtkapitali SA-ga, rikkudes sellega mitmeid ülikooli sisereegleid ja ka seadust. Mõistan dekaani tegevuse ilma ühegi õigustuseta hukka ning andsin olukorra ilmnedes sellest kohe teada nii Raul Eametsale kui ka avalikkusele. Tänasel kohtumisel teavitasin Raul Eametsa, et arvestades rikkumise tõsidust on mõeldamatu ülikoolis tööd jätkata.
 Pean oluliseks põhjendada otsust ja ennetada küsimusi, kas ülikooli otsus on proportsionaalne. Leian, et töösuhte lõpetamine on ainuvõimalik variant, sest Raul Eamets on professori ja dekaanina teinud teadlikult valikud, mille käigus on ta otsustanud 1) rikkuda ülikooli juhtimisalaseid reegleid (näilise lepingu sõlmimine ja selle varjamine); 2) mitte kinni pidada heast teadustavast ja teaduseetika nõuetest ning 3) eirata korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangu nõudeid. Kui eksimusi olnuks üks, võinuks ülikool kaaluda hoiatust või ainult dekaaniameti ennetähtaegset lõpetamist. Praegusel juhul pole see aga mõeldav, sest järjestikuste rikkumiste toimepanek oli teadlik valik. Ka juhtunu avalikuks saamise järel ei ole Raul Eamets mõistnud oma rikkumiste täit tõsidust.
 Pean seda ühemõtteliselt lubamatuks, et Raul Eamets sõlmis ülikooli nimel lepingu sihtasutusega, mille nõukokku ta ise kuulub. Rikkumise teeb veelgi jämedamaks asjaolu, et ehkki dekaan küsis lepingu sõlmimise kohta maikuus ülikooli õigusnõunikult nõu ja sai selge vastuse, et ülikool ei saa sellist lepingut sõlmida, eiras ta saadud suuniseid. Õigusnõunik märkis juba siis, et lepinguga võtaks ülikool endale vastutuse tegevuse eest, millega me tegelikult seotud ei ole ja lepingu sisu arvestades oleks tegu fabritseeritud volitusega, et sihtasutus saaks rahvastikuregistrist kätte inimeste andmed. Ehkki kevadel teatas dekaan selle õigusliku hinnangu peale, et ei sõlmi lepingut, on nüüdseks selgunud vastupidine. Seejuures jättis ta lepingu ülikooli dokumendiregistris registreerimata. Sellega on Raul Eamets eiranud selget lepingu sõlmimise keeldu, rikkunud ülikooli sisekorda, teaduseetika põhimõtteid ja korruptsioonivastast seadust.
 Kuna professori ametikohalt vallandamist esineb harva, põhjendan ka seda otsust. Professori ametikoht on juhtiv positsioon, mille täitja tegeleb nii teaduse kui ka õppetööga. Pole mõeldav, et inimene, kes on läinud ise jämedalt vastuollu teaduseetika reeglitega, õpetaks teaduseetikat üliõpilastele ja osaleks uurimisrühmade juhtimises.
Mul on väga kahju, et oma tegevusega on dekaan lisaks ülikooli maine kahjustamisele teinud keeruliseks kõigi oma kolleegide töö, kes korraldavad sõltumatuid teadusuuringuid, järgides kõiki rangeid eetika- ja protseduurireegleid. Praeguse juhtumiga on Eesti elanike usaldust kuritarvitatud ja selle tagasivõitmine on paraku jäetud kogu akadeemilise kogukonna õlgadele. Kutsun üles nii kolleege kui ka vastavaid ametkondi selleks ühiselt lahendusi leidma.
Olen alati tervitanud ülikooli teadlaste ühiskondlikku aktiivsust. Seejuures on aga vaja teadlikult tajuda piire, et mitte sattuda rollikonflikti ega minna vastuollu eetika ja seadustega. Eriti selge peab see piir olema juhtival kohal töötades.“


Turundamine, millest on raske aru saadaKolleeg Huko Aaspõllu rahvusringhäälingust luges eelmisel nädalal hoolega läbi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) ja Kredexi liitmisel tekkinud liitasutuse Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutus (EISA) mulluse majandusaasta aruande. See, mis ta leidis, tekitas imestust nii teistes ajakirjanikes kui pärast aruandest kirjutamist laiemas üldsuses.Igaüks võib ise aruandega tutvudes veenduda, et EISA teeb suures mahus kaheldava otstarbekusega kulutusi. Lisaks ei ole kahe asutuse liitmisest sündinud kulude kokkuhoidu, mida kahe aasta eest neid ühendama asudes lubati, vastupidi - kulud on hoopis kasvanud.Rõhutama peab, et kolleeg ei käinud kuskilt hankimas salajasi dokumente, ei suhelnud vilepuhujaga. Ta lihtsalt luges läbi paar aruannet ja tutvus EISA avalike teadetega.Tundub kui õhu turundamineAvalikkuses on uudisest rohkem tuntuks saanud näited, kuidas EISA aitas ühel hotellil välja ehitada justkui kahjulikku elektromagnetkiirgust vähendava spaa (aga tegelikult muidugi on see puhas uhhuu) ning koos Jarek Kasariga loodud „JAH-laul“, mis „iseloomustab kõiki EISA tegemisi tööandja väärtuspakkumises“. Sarnaseid näiteid on aga veel ja veel ning tegelikult hullemaid. Peamiselt kuuluvad need kahte suurde rühma: ettevõtete toetused ning Eesti kui investeeringute ja turismi sihtkoha turundamine.Ettevõtete toetamine maksumaksja rahast ja ametnike äranägemise järgi on üldse kahtlane asi. Õnneks ei ole teada, et Eestis oleks sellega kaasnenud suuremat sorti korruptsiooni. Palju halvem on, et alati häirib riigi toetus mõnele ettevõttele vaba turu toimimist.Ühe äri alustamiseks või laiendamiseks peab keegi sinna panema raha või laiemalt kapitali teadmiste, kinnisvara, tööjõu või muu näol. See raha saab tulla otse omanikelt, vahendatult börsi kaudu või pankadelt. Kui aga kõik need on uue äri ära põlanud, siis maksumaksja raha samasse kohta paigutamine ametnike poolt, kel enda nahk kuidagi mängus pole, on ilmselt raiskamine, halvemal juhul aga kellegi teise ettevõtmise kahjustamine.Kui ühes linnas on kaks spaahotelli, kes külastajate pärast konkureerivad, aga üks saab riigi käest toetust, siis võib kihla vedada, et esmalt kannab kahju see hotell, kes toetust ei saanud, kuid veidi hiljem saavad kliendid lihtsalt viletsamat teenust. Eriti siis, kui ka teine hotell hakkab samasugust toetust saama.Iseseisvuse taastamise esimese kümnendi jooksul oli Eesti nii vaene ja kokkuhoidlik, et mingeid ettevõtlustoetusi ei tulnud isegi pähe maksta.Minister soovitab restartiOmeti oli tegemist aastatega, mil Eesti majandus kasvas pöörase kiirusega, siia saabus miljardeid välisinvesteeringuid, Eesti eksport liikus hüpetega ülespoole, Eesti inimeste palgad, jõukus ja siin tehtud toodete hinnad kasvasid kiires tempos. Nüüd ei pea isegi EISA aruandeid lugema, et olla üllatunud, kui teistmoodi kõik arenenud liberaalse turumajandusega Eestis on.Mis puutub Eesti turundamisse, siis on see küll vajalik, aga erakordselt keeruline ülesanne, kus meie võistlejateks on kümned palju suuremad riigid. Ei ole reaalne, et näiteks Aserbaidžaanile või Indoneesiale omaseid eelarveid kasutada saaks. Samas ei ole väikese eelarvega mingit mõtet suurtel turgudel reklaamikampaaniaid teha, meediasisu osta, klantsajakirju välja anda, ajakirjanikke sõidutada - aga seda kõike EISA teeb. Ükskõik kuidas ei mõõda, kasutult.Omaette hullus on maksumaksja raha eest mentorluste ja meistriklasside korraldamine. Kuidas aru saada näiteks 30 ettevõttele pakutud „teenusedisaini“ meistriklassist, kus ettevõtted selgitasid välja ärimudeli? Kui ettevõte ise ei tea, mis on ta ärimudel, siis ei aita ükski mentorlus.EISA-s töötab ligikaudu 360 inimest ja 2022. aastal kulus asutuse tegevustele 56,6 miljonit eurot, lisaks sajad miljonid eurod edastatud toetusi. Keskmine kuupalk on 3200 eurot. Muide - enam kui 90 lehekülje pikkusest EISA aastaaruandest ei saa kogu detailsusele vaatamata ülevaatlikku pilti, kui palju, mis segmentidele, millistest fondidest on sihtasutus toetust maksnud.Majandusminister, kelle haldusalasse EISA kuulub, leidis, et asutus „vajab väikest restarti“. Mis oleks, kui esimese asjana koliks EISA Narva? Niisuguse keskmise palgaga inimesed elavdaksid kindlasti sealset majandust, aga tooksid ka eesti keelt piirilinna. Mine tea, äkki laseks Narva linnavalitsus lõpuks paari aasta eest avatud uude ujulasse ka vee sisse?"Palju halvem on, et alati häirib riigi toetus mõnele ettevõttele vaba turu toimimist"ANVAR SAMOST, kolumnist


Eetikakomitee arutab Pere Sihtkapitali uuringut järgmisel nädalal   Tartu Ülikooli inimuuringute eetikakomitee arutab poleemikat tekitanud Pere Sihtkapitali uuringut järgmisel nädalal.   Tartu Ülikooli rektor Toomas Asser lõpetab sotsiaalteaduste valdkonna dekaani ja makroökonoomika professori Raul Eametsa töösuhte ülikooliga. Asseri sõnul on edasine koostöö Eametsaga mõeldamatu, kuna sõlmides ülikooli nimel koostöölepingu Pere Sihtkapitaliga, rikkus Eamets nii ülikooli sisereegleid kui ka korruptsioonivastast seadust. "Esiteks on ta sõlminud näiliku tehingu sihtasutusega, näidates ülikooli selle uuringu algatajana, kus ta seda tegelikult ei ole. Teiseks on ta sõlminud lepingu sihtasutusega, mille nõukogu liige ta ise on. Pärast pöördumisi on jäetud ülikooli andmebaasidesse kandmata, teisiti öeldes on seda varjatud," rääkis Asser. "Mul on siiralt kahju, et oma tegevusega on Raul Eamets lisaks ülikooli maine kahjustamisele teinud tõeliselt keeruliseks ka kõigi oma kolleegide töö, kes korraldavad sõltumatuid teadusuuringuid ja kes on järginud kõiki eetika- ja protseduurireegleid. Antud juhul on tõsiselt kuritarvitatud Eesti elanike usaldust ja selle tagasi võitmine ja selgitamine on jäetud akadeemilise kogukonna õlgadele," lisas rektor. Lisaks õigusvastase lepingu sõlmimisele ei taganud Eamets, et uuringul oleks luba ülikooli inimuuringute eetikakomiteelt. Taotlus on küll komiteele esitatud, kuid seda arutatakse järgmisel esmaspäeval. "Kriteeriumid peavad olema täidetud, kuna tegemist on tõesti eriliiki delikaatsete isikuandmetega nagu ma olen aru saanud. Ma tõesti ei ole veel väga süvitsi läinud dokumentidega, aga seal peavad olema väga selgelt täidetud reeglid, mis puudutavad isikuandmete kaitset, ja teine on uuringu instrument, et kuivõrd privaatsust riivavad ja kuivõrd vaimset koormust tekitavad need küsimused siis on," rääkis Tartu Ülikooli inimuuringute eetikakomitee esimees Aime Keis. "See sõltub muidugi kontekstist. Minul isiklikult ka naisena esmane reaktsioon on see, miks neid küsimusi mu käest küsitakse ja kuidas neid eesmärke saab selliste küsimustega täita," vastas Keis ERR-i ajakirjaniku toodud küsimuste näidete kohta. Eamets ütles, et tema ei teadnud, et uuringuga alustati enne eetikakomitee luba ning ühtegi rikkumist pole ta teinud tahtlikult. "Ma eksisin. Ei eksinud teadlikult," sõnas ta. Rektori sõnul sai Eamets lepingu sõlmimise keelu juba maikuus ülikooli õigusnõunikult. "Õigusnõuniku osutamine, et sellise lepingu tekitamine ei ole lubatav, ta on eiranud seda. Ja ma arvan, et need on teadlikud otsused," ütles Asser. Eamets oma otsuseid selgitada ei soovinud. Tema sõnul on tegemist nüüd õigusliku vaidlusega, kuna kavatseb rektori otsuse vaidlustada. "Kogu see protsess, kuhu me täna jõudnud oleme on hea näide sellest, kuidas sisuliselt ideoloogiliselt inimest tühistatakse, see on selgelt poliitiliselt motiveeritud rünnak, mis meediast on üles tõmmatud. Ma leian, et kindlasti see karistus oli ebaproportsionaalne võrreldes nende eksimustega. Ja ma kavatsen selle vaidlustada vastavates instantsides. Seetõttu ma ka rohkem seda teemat ei kommenteeri, sest tegemist on õigusliku vaidlusega," rääkis Eamets. Rektor esitas Eametsale esmaspäeval avalduse töölepingu erakorraliseks ülesütlemiseks. Dekaanipositsioonist Eamets loobuda ei nõustunud, mistõttu arutab sel neljapäeval sotsiaalteaduste nõukogu tema umbusaldamist.    					Toimetaja:  Merili Nael    					Allikas:  "Aktuaalne kaamera"


Pikale vindunud tüli: presidendi kantselei ja valitsuse pingete juured on ühes alandavas kohtumisesSüütu reljeefne nali või läbimõeldud katse seaduseelnõude välja kuulutamata jätmisega ähvardades lisaraha välja pressida?Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni eilsel istungil selles, presidendi sisenõuniku Toomas Sildami ja rahandusministeeriumi-valitsuse tüli võtmeküsimuses tõele lähemale suurt ei jõutud.
Sõna sõna vastu olukord, nagu nentis ka komisjoni juht Urmas Reinsalu (Isamaa). Ning mitte ainult. «Küsimus ei ole vaid hinnangutes, vaid ka väikestes faktiväidetes, mille puhul üks osapool ütleb kardinaalselt erineva seisukoha teisele. Mis tähendab, et keegi valetab,» väitis Reinsalu istungi järel Postimehele. «Loomulikult on see äärmiselt häiriv.»
Üks näide pisidetailist, mis eriarvamusi tekitas: kui Sildam ühel maikuu reede õhtul telefoni teel rahandusminister Mart Võrklaevaga kõneles ning kõne vältel nii presidendi kantselei soovist lisaraha saada kui riigikogu menetluses olevatest seaduseelnõudest rääkis, lahknesid asjaosaliste meenutused, kas töövälisel ajal tegi kõne Sildam, kes oli eelnevalt sõnumi teel avaldanud soovi rääkida, või Võrklaev.

Alandav olukord

Teravamalt kulges Sildami vestlus rahandusministeeriumi kantsleri Merike Saksaga. Ka Sildam ise möönis, et ehk võinuks ta sobivama tooni valida, kuid väljapressimist eitas. «Selleks ajaks oli presidendi kantselei 25 päeva oodanud rahandusministri vastust. Kindlasti ma väljendasin oma frustratsiooni, tegin seda teravalt. Oli ka musta huumorit. Olukord tundus mulle kui presidendi kantselei töötajale natuke alandav, et me käime, käsi pikal, raha küsimas. Kindlasti ei pakkunud ma tehingut. Kindlasti võinuks ma olla vähem sarkastiline.»
Võrklaev tõdes, et samalaadseid vestlusi on Sildamil olnud veel mitme inimesega. Nende inimeste nimed jättis Võrklaev Sildami avaldada, kuid too teadis istungil meenutada vaid peaministri büroo juhataja Gerrit Mäesalu nime. Teisi samasuguseid vestlusi Sildamile ei meenunud.
Järgmisele erikomisjoni istungile on Reinsalul plaanis kutsuda ka Mäesalu. Eilsele istungile kutsuti ka peaminister Kaja Kallas (RE), kes riigikokku ise kohale ei tulnud, vaid saatis valitsust esindama Võrklaeva. Soov peaministri mõtteid kuulata oli ajendatud tema eelmise nädala intervjuust «Aktuaalsele kaamerale», kus Kallas väitis, et Sildami moraalselt küsitavast käitumisest on olemas otsesed tõendid.
Võrklaev tõdes istungi järel Postimehele, et Kallas pidaski silmas Sildami vestlusi tema, Saksa ja veel teiste inimestega. «Noh, tõenditeks neid nimetada on võib-olla natukene palju, ehk see oli see informatsioon, millest lähtusin mina,» ütles Võrklaev.

Prokurör: õigem oleks teavitada

Esmaspäevasel erikomisjoni istungil osales ka riigiprokurör Laura Aiaots, kes avas tausta mõjuvõimuga kauplemise ja õiguskaitseorganite poole pöördumise teemal.
«Kui tõesti on tegemist karistusseadustikus sätestatud juhtumiga, oleks põhjendatud pöörduda kas politseiasutuse või prokuratuuri poole,» lausus ta. Ta rõhutas, et kui pole tegu esimese astme kuriteoga, siis sellest mitteteatamine ei ole iseseisev kuritegu. «Aga (teatamine) oleks kindlasti õige, et asutused saaks välja selgitada, kas selline juhtum leidis aset või mitte,» lisas ta.
Miks rahandusminister Mart Võrklaev õiguskaitseorganite poole ei pöördunud? Ta põhjendas Postimehele, et tol hetkel pidas ta vajalikuks eelkõige informeerida juhtunust presidendi kantselei direktorit Peep Jahilot. «Arvan, et kui te panete konteksti selle, et üks minister või kantsler läheb presidendi kantselei osas kuriteoteadet tegema, siis see ei ole asi, mida sa langetad kergekäeliselt. Andes aru selle olukorra tõsidusest, sa informeerid esimese hooga ikka kantseleid, lootuses, et need asjad aetakse seal korda või et sa saaksid vähemalt kinnituse, et «rahandusminister, sa oled asjadest valesti aru saanud»,» rääkis Võrklaev Postimehele. Ta meenutas, et Jahilo nentis tolles kõnes Võrklaevale, et mõistab olukorra tõsidust. «Ühtegi kõnet nende kuude jooksul ei ole ka olnud, et ma oleks nendest asjadest valesti aru saanud.»

Ta leidis, et mingit üksteise valesti mõistmist – näiteks tulenevalt liialt reljeefsest mustast huumorist – ei ole olnud, kuna selliseid vestlusi oli mitu. «On natukene keeruline väita, et see on olnud mõni üksik või üks ebaõnnestunud nali,» märkis ta ja lisas: «Minu vestlused Toomas Sildamiga ei ole midagi humoorikat ega naljakat. Meil on ametialane suhtlus olnud ka varem. Meil ei ole pikka ajalugu ega sõprussuhet.»
Küll aga ollakse Reformierakonnas veendunud, et tegu oli Sildami soologa. Kantselei juhilt Peep Jahilolt sellist asja mitte keegi mitte kunagi ei ootaks. «Ta on väga rahulik, diplomaatiline inimene,» iseloomustati Postimehele.

Pinged mullu sügisest

Ühes küsimustega presidendi kantselei rahaasjadest on püünele tõusnud seik eelmise aasta riigieelarve läbirääkimistest, kus tollase riigihalduse ministri Riina Solmani (Isamaa) meenutuste järgi tõstatas Kaja Kallas küsimuse, kas kulude kokkuhoiu nimel võiks äkki üle vaadata 24. veebruari vastuvõtuga seotud kulud. Varem oli selle seiga välja toonud president Alar Karis isiklikult. Tõsi, nimesid ta ei nimetanud.
«Sõnasõnaliselt on võimatu sellele järgnenud arutelu taastada, kuid mäletan, et küsimuse, kas presidendi 24. veebruari vastuvõttu on ikka vaja, viskas õhku peaminister, viidates justkui, et selle arvelt saaks ju kulusid kokku hoida. Aasta varem oli koroonakriisi tõttu vastuvõtt ära jäänud. Kas peaminister mõtles seda naljana või mitte, on tagantjärele raske öelda, kuid niisugune teema tõepoolest jutuks oli,» selgitas Solman eelmisel nädalal ERRile.
Kallas nimetas Solmani juttu alatuks valeks ja ka näiteks siseminister Lauri Läänemets (SDE) ei suutnud meenutada, kas 24. veebruari vastuvõtu vajalikkus üldse jutuks tuli.
Kui Postimees suhtles nii sotside kui Reformierakonna poliitikutega, et järjekordses sõna sõna vastu vaidluses lahendust leida, koorus välja n-ö kuldse kesktee stsenaarium: Kallas sellise repliigi tõesti lendu lasi, kuid pigem talle omase tagamõttega pingelisi eelarvevaidlusi pisikese naljaga lõdvendada. «See, et Isamaa selle nüüd nii kontekstist välja rebis ning süüdistuseks spinnis, on lihtsalt alatu poliitiline käik,» tõdes üks reformierakondlane.

Presidendi kantselei ja valitsuse kui institutsioonide vahel tüli ei ole, rõhutavad asjaosalised. Küll aga isikute vahel.
Eero Vabamägi

Olgu mis oli, head maiku toonastest kõnelustest asjaosalistele ei jäänud. Nii ei maksagi imestada, miks pinged on üle kandunud praegusesse aega. Põhiseaduslike institutsioonide esindajad käisid toona valitsuse istungil, nad kuulati ära ja nad said ka lisaraha.
Aga nagu presidendi ja riigikogu kantseleile ning teistele krooniliselt alarahastatud asutustele kaastunnet avaldades tõdes üks toonane minister: «See kõik oli läbivalt piinlik.» Ta meenutas: «Tuleb näiteks riigikohtu esimees ja anub, et ta saaks kohtunike koolitamiseks raha. Ja siis tuleb riigikogu esindaja ja ütleb, et neil on valimised korraldada. Samal ajal kõik teavad, et riigikogu kantseleis on suur voolavus, kuna palgad on meeletult maha jäänud. Isegi seal anutakse väga piinlikult. Presidendi kantselei sealhulgas, kelle puhul pigem küll tehti nalja, aga öeldi: «Kuule, kärbi 24. veebruari vastuvõttu.»»
Värske kurbloolise näitena jättis presidendi kantselei rahapuuduse tõttu ära riigivisiidi Austraaliasse. Reinsalu kommenteeris: «See on olemuslikult riigi väärikust häiriv olukord, kui Eestis resideerivad diplomaadid loevad, et Eesti president ei saa minna Austraaliasse sellel põhjusel, et raha ei ole. Järelikult ei ole põhjust Eesti presidenti kutsuda või teistel riigi kõrgetel esindajatel taotleda küllatulekut, sest selgub, et oleme pankrotis.»
Põhiseaduslikud institutsioonid on näljapajukil olnud juba pikemat aega ja praeguse skandaali tuules on kasvanud üleskutsed, et nende rahastamine võiks minna puhtalt üle riigikogu pädevusse.
«Esimesed sammud on juba tegelikult tehtud,» kommenteeris Võrklaev ja tõi välja, et põhiseaduslikud institutsioonid kutsutakse riigikogu rahanduskomisjoni, kus nad saavad oma taotlustest ja soovidest rääkida. «Arvan, et see on positiivne, kui muudame seda läbipaistvamaks ja laiemaks. Seal on kindlasti ka omad ohud, sest ega praegu ole probleem reeglites, vaid erinevate inimeste suhtlemises ja käitumises.»


Raul Eamets tegutses teadlikult reeglite vastu ja sai rektorilt sule sappa. Kogutud andmed on endiselt Pere Sihtkapitali käesTartu ülikooli sotsiaalteaduste dekaan sõlmis oma volitusi ületades ülikooli nimel Pere Sihtkapitaliga lepingu, et koguda rahvastikuregistrist lastetute naiste andmeid.
Selle aasta märtsis allkirjastab toonane riigihalduse minister Riina Solman (Isamaa) Pere Sihtkapitaliga tegevustoetuse lepingu, mille raames plaanib sihtasutus muu hulgas teha rahvastiku-uuringuid. Sihtkapitalile eraldatakse 250 000 eurot.
Viis kuud hiljem lendab asi vastu taevast – rahvas läheb marru, kui saab ühel augustikuu reedel ERR-i artiklist teada, et rahvastikuregistris on noorte naiste isikuandmetes soritud paljude arvates illegaalselt ja saadetud neile kulmu kergitama panevaid küsimusi, et välja selgitada põhjuseid, miks nad ei ole veel lapsi saanud.
Eametsast sai mugav õlekõrs
Solman selgitas, et sihtkapital pöördus tema poole taotlusega sõlmida leping. „Sihtasutusele määrati eraldis eelmise valitsuse poolt ja oli riigikogu poolt kinnitatud riigieelarvega ette nähtud ning on eraldisena leitav 2023. aasta riigieelarve seletuskirjas,“ ütles Solman nädalavahetusel.
„Kuna Eesti riigikorralduse ja piirkondliku arengu jaoks on rahvastiku kahanemine väga suur ja tõsine probleem ja sihtkapital tegeleb selle põhjuste uurimisega, et olukorda parandada, leian, et on oluline nende tegevust toetada,“ põhjendas Solman. Tegevustoetus eraldati tema sõnul laiemalt põhikirjalise tegevuse toetamiseks, mitte konkreetsete tegevuste elluviimiseks.
Isamaa erakonna maiguline sihtasutus
Pere Sihtkapitali kutsus ellu erakond Isamaa, mis andis 2019. aastal sihtasutusele miljoni euro väärtuses nn katuseraha.
Pere Sihtkapitali nõukokku kuuluvad Allan Puur Tallinna ülikoolist, Tartu ülikooli sotsiaalteaduste dekaan Raul Eamets, endise justiitsministri Lea Danilson-Järje (Isamaa) nõunikuna töötanud Katrin Kiisk, Isamaa suurrahastaja Parvel Pruunsild, keskerakondlane Monika Haukanõmm ja teaduste akadeemia president Tarmo Soomere.
Lastetute naiste seas tehtud uuringu esimese etapi, andmekorje maksumus on Pere Sihtkapitali juhi Hillar Peterseni sõnul suurusjärgus 17 000 eurot. Teine etapp ehk andmeanalüüs läinuks esialgsete plaanide kohaselt maksma 30 000 eurot.
Ühe inimese rahvastikuregistri andmete hind on 30 senti, seega oli 12 000-pealise andmekogumi hind 3600 eurot.
Pere Sihtkapital, mille eesmärk on „aidata kindlustada Eesti rahvastiku ja rahvusriigi kestlikkus“, otsustas teha lastetute naiste seas uuringu, et selgitada välja, miks neil ikkagi järglasi pole. Selleks oli sihtkapitalil vaja ligipääsu rahvastikuregistrile, et küsida sealt lastetute naiste andmed, kuid sellist ligipääsu neil üksi tegutsedes ei ole. Oli vaja partnerit, näiteks ülikooli, millega kahasse uuringut tehes oleks võimalik andmetele ligi pääseda.
Eamets sõlmis oma volitusi ületades ülikooli nimel lepingu ja nii sai sihtkapital ligi rahvastikuregistri andmetele.
Õlekõrt ei olnud vaja kaua ega kaugelt otsida – Pere Sihtkapitali nõukogus istub Raul Eamets, kes on (nüüdseks oli – M. M.) Tartu ülikooli sotsiaalteaduste dekaan.
Eamets tuli ideega kaasa. Ta küsis maikuus ülikooli õigusnõunikult nõu lepingu sõlmimise kohta. Kuid siis ei läinud asjad nii, nagu Eamets oli ette kujutanud. Nimelt andis ülikool „selge vastuse“, nagu ütles tagantjärele Tartu ülikooli rektor Toomas Asser, et ei saa sellist lepingut sõlmida.
„Õigusnõunik märkis juba siis, et lepinguga võtaks ülikool endale vastutuse tegevuse eest, millega me tegelikult seotud ei ole, ja lepingu sisu arvestades oleks tegu fabritseeritud volitusega, et sihtasutus saaks rahvastikuregistrist kätte inimeste andmed,“ selgitas Asser.
Seepeale oli Eamets Asseri sõnul öelnud, et ta ei sõlmi ülikooli nimel Pere Sihtkapitaliga lepingut. Nüüdseks on aga selgunud, et Eamets ei jäänud oma sõnade juurde – ta sõlmis oma volitusi ületades ülikooli nimel lepingu ja nii sai sihtkapital ligi rahvastikuregistri andmetele.
Ei jõutud luba ära oodata
Siiski ei piisa uuringu tegemiseks ainult andmete kättesaamisest. Enne sihtgrupi poole pöördumist pidi Pere Sihtkapital saama loa ka Tartu ülikooli inimuuringute eetika komiteelt, mis hindab inimestele tehtavate teadusuuringute eetilisi ja andmekaitselisi aspekte.
Rikutud on nii teaduseetikat kui ka seadust. Tartu ülikoolile on see väga kahetsusväärne lugu.
Ja nii nagu ette nähtud pöörduski Pere Sihtkapital 7. augustil ehk eelmise nädala esmaspäeval eetikakomitee poole, esitades vajalikud materjalid. Kuid komitee järgmine plaaniline koosolek pidi toimuma alles 21. augustil, kui oli plaanis ka kõnealuse uuringu taotlust arutada, sõnas Päevalehele komitee aseesimees Kristi Lõuk.
Näib, et sihtkapital ei jaksanud nii kaua oodata, vaid kaasas uuringu tegemiseks uuringufirma RAIT Faktum & Ariko ja saatis küsimused juba eelmisel nädalal oma sihtgrupile laiali. Pikka eluiga sellele uuringule ei kingitud, sest reedel tõi ERR skandaalse uuringu päevavalgele. Nüüdseks on uuring lõpetatud.
„Rikutud on nii teaduseetikat kui ka seadust,“ sõnas Lõuk. „Tartu ülikoolile on see väga kahetsusväärne lugu.“
Isikuandmete kaitse seadus (IKS § 6 lg 4) ütleb selgelt, et kui teadusuuring põhineb eriliiki isikuandmetel (delikaatsetel isikuandmetel – M. M.), siis kontrollib asjaomase valdkonna eetikakomitee – siinkohal Tartu ülikooli inimuuringute eetika komitee – enne seaduses sätestatud tingimuste täitmist.
Inimuuringute põhimõte on see, et andmed peavad olema minimaalsed, aga vajalikud.
Lõuk sõnas, et tegevusjärjekord oli selle uuringu puhul äraspidine. Pere Sihtkapital oleks pidanud esmalt saama kooskõlatuse eetikakomiteelt ja alles siis oleks võinud pöörduda rahvastikuregistri poole, et sealt sihtgrupi isikuandmeid saada.
„Inimuuringute põhimõte on see, et andmed peavad olema minimaalsed, aga vajalikud,“ ütles Lõuk. See tähendab, et eriliigiliste andmete küsimine peab olema hästi põhjendatud ning ei piisa pelgast põhjendusest, et neid andmeid oleks huvitav teada või et võiks ju koguda, ehk läheb kunagi vaja. Kõik küsimused peavad olema põhjendatud,“ sõnas Lõuk.
Lõuk tõi veel esile, et Euroopa akadeemiate ühenduse (ALLEA) koodeksit uuendati alles sel aastal. Selle järgi peab ka kodanikuteadus järgima samu reegleid, mida järgivad teadusasutused. Lõuk märkis, et Eesti teaduste akadeemia on ALLEA liige, viidates tõsiasjale, et üks Pere Sihtkapitali nõukogu liikmeid on Tarmo Soomere, Eesti teaduste akadeemia president.
Delikaatsed küsimused
Uudis lõi Eesti avalikkuse kihama. Avaldatakse arvamust teaduseetika ja seaduse rikkumise, andmekaitse, uuringu teemapüstituse ning ebasobivate ja delikaatsete küsimuste üle.
„Mis on peamine põhjus, miks Te pole seni proovinud rasestuda / last saada?“
„Milline alljärgnevatest väidetest kirjeldab kõige paremini Teie seksuaalset külgetõmmet (sättumust)?“, „Kui õnnelikuks Te ennast peate?“, „Mis on peamine põhjus, miks Te pole seni proovinud rasestuda / last saada?“ – need on vaid mõned uuringus esitatud küsimustest.
Küsiti ka kõikide abi-, kooselude või püsisuhete algusaastaid ja paluti kümnepalliskaalal hinnata, kui rahul ollakse praeguse suhtega. Lisaks tuli märkida abikaasa või elukaaslase lõpetatud kõrgeim haridustase. Samuti uuriti, millise soo vastu tunneb vastaja kõige enam seksuaalset külgetõmmet, seejärel seksuaalkogemuste kohta, täpsemalt samast soost partneriga.
Peale selle uuriti veel lapsepõlve veetmise asukoha, lapsepõlvekodu ja selle õhkkonna, õdede-vendade arvu ning bioloogiliste vanemate võimaliku lahutuse kohta, ka seda, milline on läbisaamine ema ja isaga.
Uuringu päevavalgele tulemise tuules tegi riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni aseesimees Maris Lauri (Reforimierakond) ettepaneku arutada komisjoni erakorralisel istungil endise riigihalduse ministri Riina Solmani rahaeraldust Pere Sihtkapitalile. Riigikogu põhiseaduskomisjoni juht Igor Taro (Eesti 200) kutsus küsitud andmete tõttu kokku erakorralise istungi. Mõlema komisjoni istungid toimuvad kolmapäeval.
Sellega on Raul Eamets eiranud selget lepingu sõlmimise keeldu.
Dekaan tegutses teadlikult
Tartu ülikooli sotsiaalteaduste dekaan Raul Eamets pidi olema täie teadmise juures, et tegutseb reeglite vastu, kui sõlmis lepingu ülikooli keelust hoolimata – ta jättis lepingu ülikooli dokumendiregistris registreerimata. „Sellega on Raul Eamets eiranud selget lepingu sõlmimise keeldu, rikkunud ülikooli sisekorda, teaduseetika põhimõtteid ja korruptsioonivastast seadust,“ ütles Asser.
„Olen valesti käitunud ja nii on,“ tunnistas Eamets laupäeva hommikul Delfile. Tema ise aga ei pidanud vajalikuks oma ametikohalt tagasi astuda, sest mingisugust rahaliselt mõjutatavat kahju ta oma tegudega ei tekitanud.
„Tegin seda selleks, et anda [Pere Sihtkapitalile] võimalus seda uuringut läbi viia, sest täna enam sihtasutus sellisel kujul otse registrist andmeid pärida ei saa, kuna toimus seadusmuudatus – just see tegelikult ongi natukene probleem,“ põhjendas dekaan enda tegutsemist.
Tartu ülikooli rektor nimetas juba nädalavahetusel Eametsa teguviisi jämedaks eksimuseks ja mõistis selle ülikooli nimel ühemõtteliselt hukka. „Soovime, et uuringu kutse saanud inimesed oleksid teadlikud, et uuring ei ole kooskõlas hea teadustavaga, selle läbiviimisel ei ole Tartu ülikoolil mingit rolli ja uuringul puudub Tartu ülikooli inimuuringute eetika komitee luba,“ avaldas Asser ametlikus teates.
Eksimuse tunnistamise eest rektor Asser dekaan Eametsale armu ei andnud. „Mõistan dekaani tegevuse ilma ühegi õigustuseta hukka ning andsin olukorra ilmnedes sellest kohe teada nii Raul Eametsale kui ka avalikkusele. Tänasel kohtumisel teavitasin Raul Eametsa, et arvestades rikkumise tõsidust, on mõeldamatu ülikoolis tööd jätkata,“ teatas Asser esmaspäeva ennelõunal.
Kui eksimusi olnuks üks, võinuks ülikool kaaluda hoiatust või ainult dekaaniameti ennetähtaegset lõpetamist.
„Leian, et töösuhte lõpetamine on ainuvõimalik variant, sest Raul Eamets on professori ja dekaanina teinud teadlikult valikud, mille käigus on ta otsustanud 1) rikkuda ülikooli juhtimisalaseid reegleid (näilise lepingu sõlmimine ja selle varjamine), 2) mitte kinni pidada heast teadustavast ja teaduseetika nõuetest ning 3) eirata korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangu nõudeid,“ kirjutas Asser. „Kui eksimusi olnuks üks, võinuks ülikool kaaluda hoiatust või ainult dekaaniameti ennetähtaegset lõpetamist. Praegusel juhul pole see aga mõeldav, sest järjestikuste rikkumiste toimepanek oli teadlik valik. Ka juhtunu avalikuks saamise järel ei ole Raul Eamets mõistnud oma rikkumiste täit tõsidust.“
„Kuna professori ametikohalt vallandamist esineb harva, põhjendan ka seda otsust. Professori ametikoht on juhtiv positsioon, mille täitja tegeleb nii teaduse kui ka õppetööga. Pole mõeldav, et inimene, kes on läinud ise jämedalt vastuollu teaduseetika reeglitega, õpetaks teaduseetikat üliõpilastele ja osaleks uurimisrühmade juhtimises,“ lisas Asser.
Eamets ei näe endal nii suurt süüd
Rektori resoluutsed sõnad teevad Eametsale tema arvates ülekohut. Nimelt märkis ta, et kavatseb selle otsuse – ja ka osa Asseri süüdistusi – vaidlustada. „Osaliselt nõustun, aga mitte kõigi süüdistustega,“ sõnas ta Delfile. Eamets plaanib süüdistused ja töölepingu ülesütlemise vaidlustada töövaidluskomisjonis ning suisa kohtuski, kui tarvis. „Leian, et see karistus on ebaproportsionaalselt suur,“ ütles ta.
Leian, et see karistus on ebaproportsionaalselt suur.
Juhtumi kohta on alustanud menetlust andmekaitse inspektsioon, et kontrollida isikuandmete töötlemise vastavust isikuandmete kaitse üldmääruse ja seadusega. Asjaolude väljaselgitamiseks alustas andmekaitse inspektsioon järelevalvet kolme osalise üle: Tartu ülikool, Pere Sihtkapital SA ja RAIT Faktum & Ariko.
Veel tehakse järelevalvet siseministeeriumi üle. Järelevalve esimeses etapis on tehtud ettekirjutus andmete töötlemise piiramiseks ja edasise töötlemise keelamiseks. Ettekirjutus hõlmab ka teiste Pere Sihtkapitali SA tellimusel tehtud uuringute jaoks kogutud isikuandmeid.
Politsei ei ole menetlust alustanud, kuid hindab neile teadaolevat infot ja otsustab lähipäevil, kas väärteomenetluse alustamiseks on alust.
Olgugi et praeguseks on Pere Sihtkapitali lastetute naiste seas tehtud uuring peatatud, tekib küsimus, mis saab neist andmetest, mida jõuti juba koguda. „Loogiline on see, et neid andmeid ei tohi kasutada ja need tuleks hävitada,“ arvas Tartu ülikooli inimuuringute eetika komitee aseesimees Kristi Lõuk. Paraku jäävad eetikakomitee käed sellise käsu andmiseks lühikeseks.
Juhul kui lahendus on selline, et praegune andmestik tuleb kustutada, siis tuleb algusest peale alustada.
Pere Sihtkapitali juht Hillar Petersen avaldas aga lootust, et juba kogutud andmeid lubatakse edasi liigutada uuringu teise etappi. „Juhul kui lahendus on selline, et praegune andmestik tuleb kustutada, siis tuleb algusest peale alustada,“ sõnas ta. „Päris kindlalt ei oska aga öelda. Pole veel pikemalt ülikooli ega [andmekaitse] inspektsiooniga konsulteerinud.“
Petersen sõnas, et rahvastikuregistrist saadud andmed on veel Pere Sihtkapitali käes ja juba tehtud küsitluse tulemused uuringufirma RAIT Faktum & Ariko käes. Mida organisatsioonid peavad saadud andmetega peale hakkama, loodab Petersen teisipäeval andmekaitse inspektsioonilt teada saada.
Skandaal õõnestab ka kõiki teisi uuringuid
Skandaal Pere Sihtkapitali küsitluse ümber ähvardab mistahes uuringuid. Midagi võib kergesti viltu minna. Iga seotud osaline võib pihta saada.
Iga andmeküsimine ja uuringuettepanek tekitab edaspidi hirmu ja ärevust. Raskeks muutub nii elementaarne statistika kui ka erakondade populaarsuse avaldamine, personaalmeditsiinist, linnaplaneerimisest ja riigiaparaadi optimeerimisest rääkimata.
Selge puudusena ei ole meil ei keskset ametlikku eetikakomiteed ega ole isegi reguleeritud, millised komiteed eetikakomiteena pädevad või mis on nende kohustused. Keegi ei keela teha koos paari sõbraga omaenda „eetikakomiteed“, mis võtab vastu mistahes otsuseid, ning kuskilt ei paista, et sellise „komitee“ reeglid ei pruugiks pädeda.
Mis veel hullem, andmekaitse seaduse järgi on süüdi ka enamik harilikke ettevõtteid, kes lihtsalt midagi müües – küsitlemisest rääkimata – peavad paratamatult isikuandmeid töötlema, aga ei suuda mõista ega täita kõiki andmekaitse seaduse norme, ning lihtsalt loodavad, et ehk ei hakata neid seaduse täitmist kontrollides taga kiusama.
Eesti regulatiivne raamistik, mis peaks sätestama andmetega mõistlikku ümberkäimist, on praegu lihtsalt väga puudulik, muutudes tõsiseks takistuseks mitte ainult teadusuuringutele, vaid ka poliitika ja majanduse edendamisele. Ja see on asi, mida valitsuskoalitsioon peaks suutma ilma hiigelinvesteeringuteta korda ajada.


Andmeskandaali asjaolud hämmastasid eetikakomitee juhtiTartu Ülikool vallandas eile seadusrikkumisele viidates dekaan Raul Eametsa, kes pole siiani avalikkusele põhjendanud, miks ta hankis küsitluse läbiviimiseks Pere Sihtkapitali SA-le lastetute ja ka lasterikaste naiste kontaktandmeid lubamatul viisil.
«Mõistan dekaani tegevuse ilma ühegi õigustuseta hukka,» ütles Tartu Ülikooli rektor Toomas Asser eile pressiteate vahendusel. «Tänasel kohtumisel teavitasin Raul Eametsa, et arvestades rikkumise tõsidust on mõeldamatu ülikoolis tööd jätkata.»
11. augustil sai ülikoolile teatavaks, et sotsiaalteaduste valdkonna dekaan, professor Eamets oli ülikooli nimel sõlminud õigusvastaselt koostöölepingu Pere Sihtkapitali SAga.
Eamets sõlmis ülikooli nimel lepingu sihtasutusega, mille nõukokku ta ise kuulub.
Sihtasutus on erakonna Isamaa toel sündinud rahvastikupoliitika mõttekoda, mille nõukokku kuulub näiteks Isamaa suurtoetaja Parvel Pruunsild. Eamets on samas ka Pruunsilla suurosalusega Bigbanki nõukogu liige.
Rikkumise teeb Asseri hinnangul veelgi jämedamaks asjaolu, et ehkki dekaan küsis lepingu sõlmimise kohta maikuus ülikooli õigusnõunikult nõu ja sai selge vastuse, et ülikool ei saa sellist lepingut sõlmida, eiras ta saadud suuniseid.
«Õigusnõunik märkis juba siis, et lepinguga võtaks ülikool endale vastutuse tegevuse eest, millega me tegelikult seotud ei ole ja lepingu sisu arvestades oleks tegu fabritseeritud volitusega, et sihtasutus saaks rahvastikuregistrist kätte inimeste andmed,» selgitas Asser.
Eamets jättis lepingu ülikooli dokumendiregistris registreerimata. «Sellega on Eamets eiranud selget lepingu sõlmimise keeldu, rikkunud ülikooli sisekorda, teaduseetika põhimõtteid ja korruptsioonivastast seadust,» nentis Asser.
Eamets plaanib vallandamise vaidlustada
«See on rikkumist arvestades ebaproportsionaalne, kavatsen selle kindlasti vaidlustada. See on liiga karm,» kommenteeris Eamets Tartu Postimehele enda vallandamise otsust.
Pere Sihtkapitali SA oli Tartu Ülikooliga sõlmitud lepingule viidates saanud naiste andmed siseministeeriumilt kätte juba kaks kuud tagasi. SA sai enda väitel rahvastikuregistrist 12 000 kirjega väljavõtte 20–44-aastaste lasteta või siis lasterikaste (3 või enam last) naiste andmetega: isikukood, e-posti aadress ja telefoninumber.
Tartu Ülikool sai asjast teada 11. augustil. Uuringukutse said nii lastetud kui lasterikkad naised 7. augustil uuringufirmalt RAIT Faktum & Ariko. Enne 10. augustit esitas sihtasutus uuringu projekti kooskõlastamiseks Tartu Ülikooli inimuuringute eetika komiteele, mis pidi otsuse tegema 21. augustil.
Keelduvad vastused on harvad
«Mis mul hinge kriibib: miks alustati uuringut, ootamata ära eetikakomitee otsust,» avaldas imestust komitee juht Aime Keis (pildil). «Kui lähed panka laenu taotlema, siis sa enne raha kulutama ei hakka, sest sul ju seda puhtfüüsiliselt ei ole.»
Keisi hinnangul on sihtasutuse vabandused arusaamatud ja põhjendamatud: «Neile kindlasti ei antud signaali, et nad ei saa seda kooskõlastust.» Keis lükkas sellega ümber Tartu Ülikooli eetikaprofessori, Euroopa Komisjoni eetikaeksperdi, riigikogu liikmee Margit Sutropi (RE) Delfis avaldatud arvamuse, et ilmselt poleks eetikakomitee andnud poliitiliselt kallutatud mõttekojale nii ulatuslike eriliigiliste andmete töötlemiseks luba.
«Kõik, mis on esitatud koosolekule, tuleb meil läbi vaadata, küsimus on, mis vastuse me anname,» lükkas Keis ümber ka väited, nagu komitee nüüd SA taotlust ei arutakski.
Keis on enda sõnul komiteesse kuulunud 1997. aastast ning 25 aasta jooksul on vaid mõned üksikud korrad komitee andnud uuringute tegemiseks eitava vastuse.
«Jah, me anname keelduvaid vastuseid, aga täiesti keelduvat vastust, kui uuring on täiesti ebaeetiline – seda on juhtunud väga harva,» selgitas Keis. Talle meenus kümne aasta tagune juhtum, kui üks meditsiinivaldkonna uuringu meeskond polnud pädev uuringut läbi viima.
Praeguse küsitluse kohta sõnas Keis, et üks olulisemaid küsimusi arutamiseks oleks andmekaitse ja põhjendatud andmete töötlemine – kes, mis eesmärgil ja kui kaua andmeid töötleb. Tema sõnul pole valimi andmed iseenesest delikaatsed isikuandmed.
Küll võinuks eetikakomitee leida, et mõni küsimus on liiga riivav. «Mu isiklik arvamus on, et sellistele küsimustele vastamine on lastetutele naistele suur vaimne koormus,» märkis ta ja lisas, et näiteks võinuks komitee teha ettepanekuid küsimuste muutmiseks ja/või asendamiseks.
«Eetikakomitee ülesanne on välja selgitada, kas teadusuuring vastab eetilistele normidele,» selgitas Keis. «Meile esitatakse väga põhjalik teadusprojekti taotlus, kus kirjeldatakse, mis on uuringu eesmärgid, hüpoteesid, miks just selline valim, metoodika, eetiliste aspektide analüüs ja isikuandmete kaitse reeglite järgimise kirjeldus.»

Pere Sihtkapitali SA tellitud lastetuse uuring.
Eero Vabamägi

Lastetud on andmete andmise peale pahased
Pahameelt avaldasid need naised, keda häirib kombinatsioon ebaseaduslikul teel hangitud andmetest, mis on jõudnud poliitilise taustaga sihtasutuse käsutusse, ning ka väga isiklikest küsimustest.
«Tegemist on solvava uuringuga. Kas mehed osalevad ka uuringus? Tegemist on väga isiklike isikuandmetega, milliseid andmeid on minu kohta jagatud? Palun kõik minuga seotud andmed kustutada,» kirjutas üks uuringukutse saanud lasteta naine küsitlusfirmale, kes edastas selle uuringu tellinud sihtasutusele. Naine saatis Postimehele edasi ka saadud vastuse.
«Saame aru, et laste olemasolu või puudumine on tundlik teema, kuid teadusuuringu eesmärk ei ole kindlasti kedagi solvata.
Uuringu eesmärk on aru saada läbi vastaja antud hinnangute ja arvamuste, millised on peamised laste saamist mõjutavad tegurid Eesti ühiskonnas (kas on langetanud vabatahtlikult valik mitte lapsi saada või on asjaolu, et vastajal veel antud hetkel lapsi ei ole, seotud muude teguritega).
Vastuste üldistusest selgub, kas üldse ja millal lapsi oma perre soovitakse, mis põhjustel plaane edasi lükatakse, mis on olnud senise takistused jne. Uuringu info põhjal tehtud järeldused antakse üle vabariigi valitsusele, toetamaks sisukamate otsuste tegemist, mis puudutavas sündimust ja rahvastikku (alates noorte harimisest positiivsete suhete loomise teemal, toetust eluaseme hankimiseks, viljatusravi kättesaadavuse kohta, lastele suunatud toetuste kohta jne). Soov on pakkuda infot, et lapsi soovivaid naisi (ja peresid) võimalikult hästi ja laiapõhiselt toetada.»
Peterson: saime asjast valesti aru
Pere Sihtkapitali ainus juhatuse liige Hillar Peterson selgitas Postimehele, et eetikakomitee vastust ei oodatud ära seetõttu, et sihtkapital sai asjast valesti aru ja tegemist oli möödarääkimisega. Sihtkapital sai valesti aru sellest, mis hetkel ja mille jaoks eetikakomisjoni luba vaja on. «Kuna me eeldasime, et seda on vaja hiljem andmete analüüsimiseks ja tulemuste avaldamiseks, siis juba selle tõttu sai ka taotlus hiljem tehtud. Me ei arvanud, et seda selles faasis vaja on,» nentis Peterson. «Kuna meil ei olnud sellega varem kogemust olnud, siis võtame vea omaks, palume vabandust ja koos eetikakomiteega lahendame selle ära, mis iganes see lahendus on.»
Peterson selgitas, et praegu hoiustavad isikuandmeid nii nemad kui ka küsitlusfirma RAIT Faktum & Ariko, kes küsitlust läbi viis. Sihtkapitali käes on registri väljavõtted ehk teisisõnu inimeste kontaktandmed. Nendele pääseb tema kinnitusel ligi ainult juhatuse liige ehk tema ise. «Need on juhatuse liikme isikukoodile krüpteeritud ja hoitud turvalises asukohas,» selgitas ta. Delikaatsemad andmed, ehk küsitluse vastused, on aga küsitlusfirma andmebaasis.
Nii üleeile kui ka eile sai Pere Sihtkapital mitmeid pöördumisi naistelt, kes soovisid, et nende andmed kustutataks. Petersoni sõnul on selliseid pöördumisi saabunud umbes kümmekond. «Nendega tegeleme jõudumööda. Täna (esmaspäeva pärastlõuna – Ü. H..) ei ole veel jõudnud sellega tegeleda, aga esimesel võimalusel saavad need ka tehtud,» kinnitas ta ja lisas, et kustutamiseks võib pöörduda nii küsitlusfirma kui ka nende poole.

Noorest ema lapsevankriga.

Madis Veltman

Lisaks küsitlusele, mis hõlmab lasteta naisi, pani Pere Sihtkapital samaaegselt käima ka teise uuringu, mille käigus küsitleti lasterikaste perede emasid. Peterson sõnas, et viimase puhul ütles eetikakomitee algusest peale, et nende luba selle uuringu jaoks vaja ei ole. Küll aga on ka selle uuringu tulevik kahtluse all, sest probleem on sihtkapitali ja ülikooli vahel sõlmitud lepingu õiguspärasusega. Kui leping polnud õiguspärane, väljastati isikuandmed ebaseaduslikult. «Seda täna veel hinnata ei oska. Kui oleme saanud korralikult üle rääkida pädevate isikutega – eetikakomitee, ülikooli ja andmekaitseinspektsiooniga –, siis oskame seda ka lõplikult öelda,» lisas Peterson.
Küsimusele, mis andmetest edasi saab, Peterson vastata ei osanud ning sõnas, et see selgub siis, kui sihtasutus on saanud asjad läbi arutada eetikakomitee ja andmekaitseinspektsiooniga. «Võimalik on näiteks ühel või mõlemal uuringul kõikide andmete kustutamine ja uuesti alustamine. Võib-olla on seal ka mingi muu lahendus. See selgub siis, kui oleme saanud rahulikult olukorra üle vaadata,» ütles ta.
Homme arutab probleemi riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjon, mis selle esimehe Urmas Reinsalu (Isamaa) sõnul peaks selguse tooma nii rahastamise kui uuringu küsimustes.

AKI alustas menetlust
Andmekaitse Inspektsioon (AKI) teatas eile õhtupoolikul, et alustas Pere Sihtkapitali tellimusel tehtud uuringu osas menetlust.
«Hiljuti laia kõlapinda leidnud lastetuse uuringu eesmärk oli välja selgitada lastetuks jäämist mõjutavad tegurid Eesti ühiskonnas. Uuring sisaldas eriliigilisi isikuandmeid, kus uuriti nii naiste sissetulekuid, haridust, elutingimusi kui ka seksuaalharjumusi, poliitilisi vaateid, usulisi ning maailmavaatelisi veendumusi,» sõnas AKI peadirektor Pille Lehis.
Menetlust alustati, et kontrollida isikuandmete töötlemise vastavust isikuandmete kaitse üldmäärusele ja isikuandmete kaitse seadusele.
Asjaolude väljaselgitamiseks alustas Andmekaitse Inspektsioon järelevalvet kolme osapoole suhtes: Tartu Ülikool, Pere Sihtkapital SA ja RAIT Faktum & Ariko. Lisandumas on ka järelevalve siseministeeriumi osas. Järelevalve esmases etapis on tehtud ettekirjutus andmete töötlemise piiramiseks ja edasise töötlemise keelamiseks.
Ettekirjutus hõlmab ka teiste Pere Sihtkapitali SA tellimusel tehtud uuringute jaoks kogutud isikuandmeid.


Raul Eamets tegutses teadlikult reeglite vastu ja sai rektorilt sule sappaTartu ülikooli sotsiaalteaduste dekaan sõlmis oma volitusi ületades ülikooli nimel Pere Sihtkapitaliga lepingu, et koguda rahvastikuregistrist lastetute naiste andmeid.Selle aasta märtsis allkirjastab tolleaegne riigihalduse minister Riina Solman (Isamaa) Pere Sihtkapitaliga tegevustoetuse lepingu, mille raames plaanib sihtasutus muu hulgas teha rahvastiku-uuringuid. Sihtkapitalile eraldatakse 250 000 eurot.Viis kuud hiljem lendab asi vastu taevast - rahvas läheb marru, kui saab ühel augustikuu reedel ERR-i artiklist teada, et rahvastikuregistris on noorte naiste isikuandmetes soritud paljude arvates illegaalselt ja saadetud neile kulmu kergitama panevaid küsimusi, et välja selgitada põhjuseid, miks nad ei ole veel lapsi saanud.Eametsast sai mugav õlekõrsSolman selgitas, et sihtkapital pöördus tema poole taotlusega sõlmida leping. „Sihtasutusele määrati eraldis eelmise valitsuse poolt ja oli riigikogu poolt kinnitatud riigieelarvega ette nähtud ning on eraldisena leitav 2023. aasta riigieelarve seletuskirjas,“ ütles Solman nädalavahetusel.„Kuna Eesti riigikorralduse ja piirkondliku arengu jaoks on rahvastiku kahanemine väga suur ja tõsine probleem ja sihtkapital tegeleb selle põhjuste uurimisega, et olukorda parandada, leian, et on oluline nende tegevust toetada,“ põhjendas Solman. Tegevustoetus eraldati tema sõnul laiemalt põhikirjalise tegevuse toetamiseks, mitte konkreetsete tegevuste elluviimiseks.Pere Sihtkapital, mille eesmärk on „aidata kindlustada Eesti rahvastiku ja rahvusriigi kestlikkus“, otsustas teha lastetute naiste seas uuringu, et selgitada välja, miks neil järglasi pole. Selleks oli sihtkapitalil vaja ligipääsu rahvastikuregistrile, et küsida sealt lastetute naiste andmed, kuid sellist ligipääsu neil üksi tegutsedes ei ole. Oli vaja partnerit, näiteks ülikooli, millega koos uuringut tehes oleks võimalik andmetele ligi pääseda.Õlekõrt ei olnud vaja kaua ega kaugelt otsida - Pere Sihtkapitali nõukogus istub Raul Eamets, kes on (nüüdseks oli - M. M.) Tartu ülikooli sotsiaalteaduste dekaan.Eamets tuli ideega kaasa. Ta küsis maikuus ülikooli õigusnõunikult nõu lepingu sõlmimise kohta. Kuid siis ei läinud asjad nii, nagu Eamets oli ette kujutanud. Nimelt andis ülikool „selge vastuse“, nagu ütles tagantjärele Tartu ülikooli rektor Toomas Asser, et ei saa sellist lepingut sõlmida. „Õigusnõunik märkis juba siis, et lepinguga võtaks ülikool endale vastutuse tegevuse eest, millega me tegelikult seotud ei ole, ja lepingu sisu arvestades oleks tegu fabritseeritud volitusega, et sihtasutus saaks rahvastikuregistrist kätte inimeste andmed,“ selgitas Asser.Seepeale oli Eamets Asseri sõnul öelnud, et ta ei sõlmi ülikooli nimel Pere Sihtkapitaliga lepingut. Nüüdseks on aga selgunud, et Eamets ei jäänud oma sõnade juurde - ta sõlmis oma volitusi ületades ülikooli nimel lepingu ja nii sai sihtkapital ligi rahvastikuregistri andmetele.Ei jõutud luba ära oodataSiiski ei piisa uuringu tegemiseks ainult andmete kättesaamisest. Enne sihtgrupi poole pöördumist pidi Pere Sihtkapital saama loa ka Tartu ülikooli inimuuringute eetika komiteelt, mis hindab inimestele tehtavate teadusuuringute eetilisi ja andmekaitselisi aspekte.Ja nii nagu ette nähtud pöörduski Pere Sihtkapital 7. augustil ehk eelmise nädala esmaspäeval eetikakomitee poole, esitades vajalikud materjalid. Kuid komitee järgmine plaaniline koosolek pidi toimuma alles 21. augustil, kui oli plaanis ka kõnealuse uuringu taotlust arutada, sõnas Päevalehele komitee aseesimees Kristi Lõuk.Näib, et sihtkapital ei jaksanud nii kaua oodata, vaid kaasas uuringu tegemiseks uuringufirma RAIT Faktum & Ariko ja saatis küsimused juba eelmisel nädalal oma sihtgrupile laiali. Pikka eluiga sellele uuringule ei kingitud, sest reedel tõi ERR skandaalse uuringu päevavalgele. Nüüdseks on uuring lõpetatud.„Rikutud on nii teaduseetikat kui ka seadust,“ sõnas Lõuk. „Tartu ülikoolile on see väga kahetsusväärne lugu.“Isikuandmete kaitse seadus (IKS § 6 lg 4) ütleb selgelt, et kui teadusuuring põhineb eriliiki isikuandmetel (delikaatsetel isikuandmetel - M. M.), siis kontrollib asjaomase valdkonna eetikakomitee - siinkohal Tartu ülikooli inimuuringute eetika komitee - enne seaduses sätestatud tingimuste täitmist.Lõuk sõnas, et tegevusjärjekord oli selle uuringu puhul äraspidine. Pere Sihtkapital oleks pidanud esmalt saama kooskõlastuse eetikakomiteelt ja alles siis oleks võinud pöörduda rahvastikuregistri poole, et sealt sihtgrupi isikuandmeid saada. „Inimuuringute põhimõte on see, et andmed peavad olema minimaalsed, aga vajalikud,“ ütles Lõuk. See tähendab, et eriliigiliste andmete küsimine peab olema hästi põhjendatud ning ei piisa pelgast põhjendusest, et neid andmeid oleks huvitav teada või et võiks ju koguda, ehk läheb kunagi vaja. Kõik küsimused peavad olema põhjendatud,“sõnas Lõuk.Delikaatsed küsimusedUudis lõi Eesti avalikkuse kihama. Avaldatakse arvamust teaduseetika ja seaduse rikkumise, andmekaitse, uuringu teemapüstituse ning ebasobivate ja delikaatsete küsimuste üle.„Milline alljärgnevatest väidetest kirjeldab kõige paremini Teie seksuaalset külgetõmmet (sättumust)?“, „Kui õnnelikuks Te ennast peate?“, „Mis on peamine põhjus, miks Te pole seni proovinud rasestuda / last saada?“ - need on vaid mõned uuringus esitatud küsimustest.Küsiti ka kõikide abi-, kooselude või püsisuhete algusaastaid ja paluti kümnepalliskaalal hinnata, kui rahul ollakse praeguse suhtega. Lisaks tuli märkida abikaasa või elukaaslase lõpetatud kõrgeim haridustase. Samuti uuriti, millise soo vastu tunneb vastaja kõige enam seksuaalset külgetõmmet, seejärel seksuaalkogemuste kohta, täpsemalt samast soost partneriga.Peale selle uuriti veel lapsepõlve veetmise asukoha, lapsepõlvekodu ja selle õhkkonna, õdede-vendade arvu ning bioloogiliste vanemate võimaliku lahutuse kohta, ka seda, milline on läbisaamine ema ja isaga.Uuringu päevavalgele tulemise tuules tegi riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni aseesimees Maris Lauri (Reforimierakond) ettepaneku arutada komisjoni erakorralisel istungil endise riigihalduse ministri Riina Solmani rahaeraldust Pere Sihtkapitalile. Riigikogu põhiseaduskomisjoni juht Igor Taro (Eesti 200) kutsus küsitud andmete tõttu kokku erakorralise istungi. Mõlema komisjoni istungid toimuvad kolmapäeval.Dekaan tegutses teadlikultTartu ülikooli sotsiaalteaduste dekaan Raul Eamets pidi olema täie teadmise juures, et tegutseb reeglite vastu, kui sõlmis lepingu ülikooli keelust hoolimata - ta jättis lepingu ülikooli dokumendiregistris registreerimata. „Sellega on Raul Eamets eiranud selget lepingu sõlmimise keeldu, rikkunud ülikooli sisekorda, teaduseetika põhimõtteid ja korruptsioonivastast seadust,“ ütles Asser.„Olen valesti käitunud ja nii on,“ tunnistas Eamets laupäeva hommikul Delfile. Tema ise aga ei pidanud vajalikuks oma ametikohalt tagasi astuda, sest mingisugust rahaliselt mõjutatavat kahju ta oma tegudega ei tekitanud.„Tegin seda selleks, et anda [Pere Sihtkapitalile] võimalus seda uuringut läbi viia, sest täna enam sihtasutus sellisel kujul otse registrist andmeid pärida ei saa, kuna toimus seadusmuudatus - just see tegelikult ongi natukene probleem,“ põhjendas dekaan enda tegutsemist.Tartu ülikooli rektor nimetas juba nädalavahetusel Eametsa teguviisi jämedaks eksimuseks ja mõistis selle ülikooli nimel ühemõtteliselt hukka. „Soovime, et uuringu kutse saanud inimesed oleksid teadlikud, et uuring ei ole kooskõlas hea teadustavaga, selle läbiviimisel ei ole Tartu ülikoolil mingit rolli ja uuringul puudub Tartu ülikooli inimuuringute eetika komitee luba,“ avaldas Asser ametlikus teates.Eksimuse tunnistamise eest rektor Asser dekaan Eametsale armu ei andnud. „Mõistan dekaani tegevuse ilma ühegi õigustuseta hukka ning andsin olukorra ilmnedes sellest kohe teada nii Raul Eametsale kui ka avalikkusele. Tänasel kohtumisel teavitasin Raul Eametsa, et arvestades rikkumise tõsidust, on mõeldamatu ülikoolis tööd jätkata,“ teatas Asser esmaspäeva ennelõunal. „Leian, et töösuhte lõpetamine on ainuvõimalik variant, sest Raul Eamets on professori ja dekaanina teinud teadlikult valikud, mille käigus on ta otsustanud 1) rikkuda ülikooli juhtimisalaseid reegleid (näilise lepingu sõlmimine ja selle varjamine), 2) mitte kinni pidada heast teadustavast ja teaduseetika nõuetest ning 3) eirata korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangu nõudeid,“ kirjutas Asser. „Kui eksimusi olnuks üks, võinuks ülikool kaaluda hoiatust või ainult dekaaniameti ennetähtaegset lõpetamist. Praegusel juhul pole see aga mõeldav, sest järjestikuste rikkumiste toimepanek oli teadlik valik. Ka juhtunu avalikuks saamise järel ei ole Raul Eamets mõistnud oma rikkumiste täit tõsidust.“Suurt süüd ei näeRektori resoluutsed sõnad teevad Eametsale tema arvates ülekohut. Nimelt märkis ta, et kavatseb selle otsuse - ja ka osa Asseri süüdistusi - vaidlustada. „Osaliselt nõustun, aga mitte kõigi süüdistustega,“ sõnas ta Delfile. Eamets plaanib süüdistused ja töölepingu ülesütlemise vaidlustada töövaidluskomisjonis ning suisa kohtuski, kui tarvis. „Leian, et see karistus on ebaproportsionaalselt suur,“ ütles ta.Juhtumi kohta on alustanud menetlust andmekaitse inspektsioon, et kontrollida isikuandmete töötlemise vastavust isikuandmete kaitse üldmääruse ja seadusega. Asjaolude väljaselgitamiseks alustas andmekaitse inspektsioon järelevalvet kolme osalise üle: Tartu ülikool, Pere Sihtkapital SA ja RAIT Faktum & Ariko.Tekib ka küsimus, mis saab neist andmetest, mida jõuti juba koguda. „Loogiline on see, et neid andmeid ei tohi kasutada ja need tuleks hävitada,“ arvas Tartu ülikooli inimuuringute eetika komitee aseesimees Kristi Lõuk. Paraku jäävad eetikakomitee käed sellise käsu andmiseks lühikeseks.Pere Sihtkapitali juht Hillar Petersen avaldas aga lootust, et juba kogutud andmeid lubatakse edasi liigutada uuringu teise etappi. „Juhul kui lahendus on selline, et praegune andmestik tuleb kustutada, siis tuleb algusest peale alustada,“ sõnas ta.Petersen märkis, et rahvastikuregistrist saadud andmed on veel Pere Sihtkapitali käes ja juba tehtud küsitluse tulemused uuringufirma RAIT Faktum & Ariko käes. Mida organisatsioonid peavad saadud andmetega peale hakkama, loodab Petersen teisipäeval andmekaitse inspektsioonilt teada saada. Raul EametsLeian, et see karistus on ebaproportsionaalselt suur.2019. aastal andis Isamaa Pere Sihtkapitalile miljon eurot katuseraha.250 000 eurot anti Pere Sihtkapitalile tegevustoetuseks sel aastal.30 eurosenti maksab ühe inimese andmete küsimine.17 000 eurot läks Pere Sihtkapitalile maksma andmekorje.KOOSSEISIsamaa erakonna maiguline sihtasutusPere Sihtkapitali kutsus ellu erakond Isamaa, mis andis 2019. aastal sihtasutusele miljoni euro väärtuses nn katuseraha.Pere Sihtkapitali nõukokku kuuluvad Raul Eamets, Allan Puur Tallinna ülikoolist, endise justiitsministri Lea Danilson-Järje (Isamaa) nõunikuna töötanud Katrin Kiisk, Isamaa suurrahastaja Parvel Pruunsild, keskerakondlane Monika Haukanõmm ja teaduste akadeemia president Tarmo Soomere.Lastetute naiste seas tehtud uuringu esimese etapi, andmekorje maksumus on sihtkapitali juhi Hillar Peterseni sõnul suurusjärgus 17 000 eurot. Teine etapp ehk andmeanalüüs läinuks maksma 30 000 eurot.Ühe inimese rahvastikuregistri andmete hind on 30 senti, seega oli 12 000-pealise andmekogumi hind 3600 eurot.KOMMENTAARSkandaal õõnestab kõiki teisi uuringuidTanel Tammetrakendusliku tehismõistuse professorSkandaal Pere Sihtkapitali küsitluse ümber ähvardab mistahes uuringuid. Midagi võib kergesti viltu minna. Iga seotud osaline võib pihta saada.Iga andmeküsimine ja uuringuettepanek tekitab edaspidi hirmu ja ärevust. Raskeks muutub nii elementaarne statistika kui ka erakondade populaarsuse avaldamine, personaalmeditsiinist, linnaplaneerimisest ja riigiaparaadi optimeerimisest rääkimata.Selge puudusena ei ole meil ei keskset ametlikku eetikakomiteed ega ole isegi reguleeritud, millised komiteed eetikakomiteena pädevad või mis on nende kohustused. Keegi ei keela teha koos paari sõbraga omaenda „eetikakomiteed“, mis võtab vastu mistahes otsuseid, ning kuskilt ei paista, et sellise „komitee“ reeglid ei pruugiks pädeda.Mis veel hullem, andmekaitse seaduse järgi on süüdi ka enamik harilikke ettevõtteid, kes lihtsalt midagi müües - küsitlemisest rääkimata - peavad paratamatult isikuandmeid töötlema, aga ei suuda mõista ega täita kõiki andmekaitse seaduse norme.Eesti regulatiivne raamistik, mis peaks sätestama mõistlikku andmetega ümberkäimist, on praegu väga puudulik, muutudes tõsiseks takistuseks mitte ainult teadusuuringutele, vaid ka poliitika ja majanduse edendamisele. Ja see on asi, mida valitsuskoalitsioon peaks suutma ilma hiigelinvesteeringuteta korda ajada.Raul Eamets sai ülikoolilt selge vastuse jätta leping allkirjastamata, kuid tegi seda siiski.R iina Solma nToomas AsserMari Muru, Grete Põlluste


Presidendi kantselei ja valitsuse pingete juured on ühes alandavas kohtumisesSüütu reljeefne nali või läbimõeldud katse seaduseelnõude välja kuulutamata jätmisega ähvardades lisaraha välja pressida?Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni eilsel istungil selles, presidendi sisenõuniku Toomas Sildami ja rahandusministeeriumivalitsuse tüli võtmeküsimuses tõele lähemale suurt ei jõutud.Sõna sõna vastu olukord, nagu nentis ka komisjoni juht Urmas Reinsalu (Isamaa). Ning mitte ainult. «Küsimus ei ole vaid hinnangutes, vaid ka väikestes faktiväidetes, mille puhul üks osapool ütleb kardinaalselt erineva seisukoha teisele. Mis tähendab, et keegi valetab,» väitis Reinsalu istungi järel Postimehele. «Loomulikult on see äärmiselt häiriv.»Üks näide: kui Sildam ühel maikuu reedeõhtul telefoni teel rahandusminister Mart Võrklaevaga kõneles ning kõne vältel nii presidendi kantselei soovist lisaraha saada kui riigikogu menetluses olevatest seaduseelnõudest rääkis, lahknesid asjaosaliste meenutused, kas töövälisel ajal tegi kõne Sildam, kes oli eelnevalt sõnumi teel avaldanud soovi rääkida, või Võrklaev.Alandav olukordTeravamalt kulges Sildami vestlus rahandusministeeriumi kantsleri Merike Saksaga. Ka Sildam ise möönis, et ehk võinuks ta sobivama tooni valida, kuid väljapressimist eitas. «Selleks ajaks oli presidendi kantselei 25 päeva oodanud rahandusministri vastust. Kindlasti ma väljendasin oma frustratsiooni, tegin seda teravalt. Oli ka musta huumorit. Olukord tundus mulle kui presidendi kantselei töötajale natuke alandav, et me käime, käsi pikal, raha küsimas. Kindlasti ei pakkunud ma tehingut. Kindlasti võinuks ma olla vähem sarkastiline.»Eilsele istungile kutsuti ka peaminister Kaja Kallas (RE), kes riigikokku ise kohale ei tulnud, vaid saatis valitsust esindama Võrklaeva. Soov peaministri mõtteid kuulata oli ajendatud tema eelmise nädala intervjuust «Aktuaalsele kaamerale», kus Kallas väitis, et Sildami moraalselt küsitavast käitumisest on olemas otsesed tõendid.Võrklaev tõdes istungi järel Postimehele, et Kallas pidaski silmas Sildami vestlusi tema, Saksa ja veel teiste inimestega. «On natukene keeruline väita, et see on olnud mõni üksik või üks ebaõnnestunud nali,» märkis ta ja lisas: «Minu vestlused Sildamiga ei ole midagi humoorikat ega naljakat. Meil on ametialane suhtlus olnud ka varem. Meil ei ole pikka ajalugu ega sõprussuhet.»Küll aga ollakse Reformierakonnas veendunud, et tegu oli Sildami soologa. Kantselei juhilt Peep Jahilolt sellist asja mitte keegi mitte kunagi ei ootaks.Pinged mullu sügisestÜhes küsimustega presidendi kantselei rahaasjadest on püünele tõusnud seik eelmise aasta riigieelarve läbirääkimistest, kus tollase riigihalduse ministri Riina Solmani (Isamaa) meenutuste järgi tõstatas Kaja Kallas küsimuse, kas kulude kokkuhoiu nimel võiks äkki üle vaadata 24. veebruari vastuvõtuga seotud kulud. Varem oli selle seiga välja toonud president Alar Karis isiklikult.Kallas nimetas Solmani juttu alatuks valeks ja ka näiteks siseminister Lauri Läänemets (SDE) ei suutnud meenutada, kas 24. veebruari vastuvõtu vajalikkus üldse jutuks tuli.Kui Postimees suhtles nii sotside kui Reformierakonna poliitikutega, et järjekordses sõna sõna vastu vaidluses selgust leida, koorus välja n-ö kuldse kesktee stsenaarium: Kallas sellise repliigi tõesti lendu lasi, kuid pigem talle omase tagamõttega pingelisi eelarvevaidlusi pisikese naljaga lõdvendada. «See, et Isamaa selle nüüd nii kontekstist välja rebis ning süüdistuseks spinnis, on lihtsalt alatu poliitiline käik,» tõdes üks reformierakondlane.Olgu mis oli, head maiku toonastest kõnelustest asjaosalistele ei jäänud. Nii ei maksagi imestada, et pinged on üle kandunud praegusesse aega. Põhiseaduslike institutsioonide esindajad käisid toona valitsuse istungil, nad kuulati ära ja nad said ka lisaraha. Aga nagu presidendi ja riigikogu kantseleile ning teistele krooniliselt alarahastatud asutustele kaastunnet avaldades tõdes üks toonane minister: «See kõik oli läbivalt piinlik.»Ta meenutas: «Tuleb näiteks riigikohtu esimees ja anub, et ta saaks kohtunike koolitamiseks raha. Ja siis tuleb riigikogu esindaja ja ütleb, et neil on valimised korraldada. Samal ajal kõik teavad, et riigikogu kantseleis on suur voolavus, kuna palgad on meeletult maha jäänud. Isegi seal anutakse väga piinlikult. Presidendi kantselei sealhulgas, kelle puhul pigem küll tehti nalja, aga öeldi: «Kuule, kärbi 24. veebruari vastuvõttu.»»Värske kurbloolise näitena jättis presidendi kantselei rahapuuduse tõttu ära riigivisiidi Austraaliasse. Reinsalu kommenteeris: «See on olemuslikult riigi väärikust häiriv olukord, kui Eestis resideerivad diplomaadid loevad, et Eesti president ei saa minna Austraaliasse sellel põhjusel, et raha ei ole. Järelikult ei ole põhjust Eesti presidenti kutsuda või teistel riigi kõrgetel esindajatel taotleda küllatulekut, sest selgub, et oleme pankrotis.»Toomas Sildam rahaskandaalist: plekid jäävad paljudeleErikomisjoni istungilt jäi teie vastustest mulje, et eitate kõike teile süüks pandut ja väitsite, et tegemist oli pelgalt kalambuuri või naljaga, mille tõttu teid valesti mõisteti. Kas jääte lõpuni selle seisukoha juurde?Jah, ma jään lõpuni selle juurde. Kui alguses mõtlesin, et järsku ma lõpetasin telefonivestluse rahandusministriga mingi kalambuuri või «reedeõhtuse naljaga», siis mida rohkem ma sellele vestlusele mõtlen, siis ei olnud mingit nalja — oli täiesti töine vestlus. Mis saab teie seadustest, mida koalitsioon tahab vastu võtta, kas tuleb riigikogus täiendavaid istungeid, kas presidendil jääb 14 päeva — see oli see põhiküsimus. Ja siis, by the way, palun ärge seda meie kirja ära unustage. Aga mingit kokkusidumist, et juhul kui me ei saa raha, siis midagi juhtub seadustega, ei ole olnud.Neid süüdistusi teie vastu on tehtud mõnda aega. Teil oli aega sel teemal sõna võtta ja oma nimi puhtaks pesta, selle asemel et vaikida. Miks nii kaua on hämamist olnud?Kas vaikimine ja hämamine on üks ja sama?Aga miks mitte vastata ühiskonda huvitavale küsimusele?Te ütlesite enne vaikimine ja nüüd hämamine — kas vaikimine ja hämamine on üks ja seesama?Väitmine erikomisjoni istungil, et te ei mäleta või ei tea, millest räägitakse, võib olla küll hämamine.Minu käest küsiti, kellega ma olen veel rääkinud ja ma ütlesin, et tõesti ei mäleta. Ja ma ei ole päris kindel, kas neid inimesi on, aga see selleks. Siis, kui erikomisjon otsustas, et nad kutsuvad mu siia istungile, olen kõigile ajakirjanikele öelnud, et enne erikomisjoni istungit ei anna ma ühtegi intervjuud. Ja ma ei leia, et see hämamine on. Minu arust on see lugupidav suhtumine parlamendi erikomisjoni.Kas ja kuidas on praegune skandaal presidendi institutsiooni ühiskonna silmis kahjustanud?Ma arvan, et sellest jäävad plekid paljudele.Kas te ei leia, et teil oleks kohane praegu — vähemalt selle uurimise lõpuni — ametist kõrvale astuda? Olete te mõelnud selle peale?Ma olen paljude asjade peale mõelnud. Aga presidendi nõunikuga on nii, et tema kutsub tööle ja tal palub töölt lahkuda president.Ainult üks inimene.Kuidas uurimine praegu edasi läheb? Kui vastuseid ei anna minister Mart Võrklaev, kellega te olete vestelnud...Mina ei tea, keda ta mõtleb.Kas teil kui kogenud ametnikul ei tekkinud tunnet, et võib-olla pole kohane neid kaht teemat koos tõstatada?See oleks olnud kindlasti väga ebakohane, kui ma oleks need teemad omavahel kimpu pannud või siis kuidagi sõltuvusse. See oleks äärmiselt ebakohane. Seda ma pole teinud. Nele Kullerkupp«Minu vestlused Toomas Sildamiga (vasakul) ei ole midagi humoorikat ega naljakat.» Rahandusminister Mart Võrklaev on veendunud, et mingit möödarääkimist ei ole olnud, vaid kõik on olnud üheselt mõistetav.MEINHARD PULK, ajakirjanik


Andmeskandaali asjaolud hämmastasid eetikakomitee juhtiTartu Ülikool vallandas eile seadusrikkumisele viidates dekaan Raul Eametsa, kes pole siiani avalikkusele põhjendanud, miks ta hankis küsitluse läbiviimiseks Pere Sihtkapitali SA-le lastetute ja ka lasterikaste naiste kontaktandmeid lubamatul viisil.Tartu Ülikooli rektor Toomas Asser ütles eile pressiteate vahendusel, et mõistab dekaani tegevuse ilma ühegi õigustuseta hukka. «Tänasel kohtumisel teavitasin Raul Eametsa, et arvestades rikkumise tõsidust on mõeldamatu ülikoolis tööd jätkata.»11. augustil sai ülikoolile teatavaks, et sotsiaalteaduste valdkonna dekaan professor Eamets oli ülikooli nimel sõlminud õigusvastaselt koostöölepingu Pere Sihtkapitali SAga.Eamets sõlmis ülikooli nimel lepingu sihtasutusega, mille nõukokku ta ise kuulub.Sihtasutus on erakonna Isamaa toel sündinud rahvastikupoliitika mõttekoda, mille nõukokku kuulub näiteks Isamaa suurtoetaja Parvel Pruunsild. Eamets on samas ka Pruunsilla suurosalusega Bigbanki nõukogu liige.Rikkumise teeb Asseri hinnangul veelgi jämedamaks asjaolu, et ehkki dekaan küsis lepingu sõlmimise kohta maikuus ülikooli õigusnõunikult nõu ja sai selge vastuse, et ülikool ei saa sellist lepingut sõlmida, eiras ta saadud suuniseid.«Õigusnõunik märkis juba siis, et lepinguga võtaks ülikool endale vastutuse tegevuse eest, millega me tegelikult seotud ei ole ja lepingu sisu arvestades oleks tegu fabritseeritud volitusega, et sihtasutus saaks rahvastikuregistrist kätte inimeste andmed,» selgitas Asser.Eamets jättis lepingu ülikooli dokumendiregistris registreerimata. «Sellega on Eamets eiranud selget lepingu sõlmimise keeldu, rikkunud ülikooli sisekorda, teaduseetika põhimõtteid ja korruptsioonivastast seadust,» nentis Asser.Eamets plaanib vallandamise vaidlustada«See on rikkumist arvestades ebaproportsionaalne, kavatsen selle kindlasti vaidlustada. See on liiga karm,» kommenteeris Eamets Tartu Postimehele enda vallandamise otsust.Pere Sihtkapitali SA oli Tartu Ülikooliga sõlmitud lepingule viidates saanud naiste andmed siseministeeriumilt kätte juba kaks kuud tagasi. SA sai enda väitel rahvastikuregistrist 12 000 kirjega väljavõtte 20-44-aastaste lasteta või siis lasterikaste (kolm või enam last) naiste andmetega: isikukood, e-posti aadress ja telefoninumber.Tartu Ülikool sai asjast teada 11. augustil. Uuringukutse said nii lastetud kui lasterikkad naised 7. augustil uuringufirmalt RAIT Faktum & Ariko. Enne 10. augustit esitas sihtasutus uuringu projekti kooskõlastamiseks Tartu Ülikooli inimuuringute eetika komiteele, mis pidi otsuse tegema 21. augustil.Keelduvad vastused on harvad«Mis mul hinge kriibib: miks alustati uuringut, ootamata ära eetikakomitee otsust,» avaldas imestust komitee juht Aime I Keis (pildil). «Kui ' lähed panka laenu taotlema, siis sa enne raha kulutama ei hakka, sest sul ju seda puhtfüüsiliselt ei ole.»Keisi hinnangul on sihtasutuse vabandused arusaamatud ja põhjendamatud: «Neile kindlasti ei antud signaali, et nad ei saa seda kooskõlastust.» Keis lükkas sellega ümber Tartu Ülikooli eetikaprofessori, Euroopa Komisjoni eetikaeksperdi, riigikogu liikme Margit Sutropi (RE) Delfis avaldatud arvamuse, et ilmselt poleks eetikakomitee andnud poliitiliselt kallutatud mõttekojale nii ulatuslike eriliigiliste andmete töötlemiseks luba.«Kõik, mis on esitatud koosolekule, tuleb meil läbi vaadata, küsimus on, mis vastuse me anname,» lükkas Keis ümber ka väited, nagu komitee nüüd SA taotlust ei arutakski.Keis on enda sõnul komiteesse kuulunud 1997. aastast ning 25 aasta jooksul on vaid mõned üksikud korrad komitee andnud uuringute tegemiseks eitava vastuse.«Jah, me anname keelduvaid vastuseid, aga täiesti keelduvat vastust, kui uuring on täiesti ebaeetiline - seda on juhtunud väga harva,» selgitas Keis. Talle meenus kümne aasta tagune juhtum, kui üks meditsiinivaldkonna uuringu meeskond polnud pädev uuringut läbi viima.Praeguse küsitluse kohta sõnas Keis, et üks olulisemaid küsimusi arutamiseks oleks andmekaitse ja põhjendatud andmete töötlemine - kes, mis eesmärgil ja kui kaua andmeid töötleb. Tema sõnul pole valimi andmed iseenesest delikaatsed isikuandmed.Küll võinuks eetikakomitee leida, et mõni küsimus on liiga riivav. «Mu isiklik arvamus on, et sellistele küsimustele vastamine on lastetutele naistele suur vaimne koormus,» märkis ta ja lisas, et näiteks võinuks komitee teha ettepanekuid küsimuste muutmiseks ja/või asendamiseks.«Eetikakomitee ülesanne on välja selgitada, kas teadusuuring vastab eetilistele normidele,» selgitas Keis. «Meile esitatakse väga põhjalik teadusprojekti taotlus, kus kirjeldatakse, mis on uuringu eesmärgid, hüpoteesid, miks just selline valim, metoodika, eetiliste aspektide analüüs ja isikuandmete kaitse reeglite järgimise kirjeldus.»Lastetud on andmete andmise peale pahasedPahameelt avaldasid need naised, keda häirib kombinatsioon ebaseaduslikul teel hangitud andmetest, mis on jõudnud poliitilise taustaga sihtasutuse käsutusse, ning ka väga isiklikest küsimustest.«Tegemist on solvava uuringuga. Kas mehed osalevad ka uuringus? Tegemist on väga isiklike isikuandmetega, milliseid andmeid on minu kohta jagatud? Palun kõik minuga seotud andmed kustutada,» kirjutas üks uuringukutse saanud lasteta naine küsitlusfirmale, kes edastas selle uuringu tellinud sihtasutusele. Naine saatis Postimehele edasi ka saadud vastuse.«Saame aru, et laste olemasolu või puudumine on tundlik teema, kuid teadusuuringu eesmärk ei ole kindlasti kedagi solvata.Uuringu eesmärk on aru saada läbi vastaja antud hinnangute ja arvamuste, millised on peamised laste saamist mõjutavad tegurid Eesti ühiskonnas (kas on langetanud vabatahtlikult valik mitte lapsi saada või on asjaolu, et vastajal veel antud hetkel lapsi ei ole, seotud muude teguritega).Vastuste üldistusest selgub, kas üldse ja millal lapsi oma perre soovitakse, mis põhjustel plaane edasi lükatakse, mis on olnud senised takistused jne. Uuringu info põhjal tehtud järeldused antakse üle vabariigi valitsusele, toetamaks sisukamate otsuste tegemist, mis puudutavad sündimust ja rahvastikku (alates noorte harimisest positiivsete suhete loomise teemal, toetust eluaseme hankimiseks, viljatusravi kättesaadavuse kohta, lastele suunatud toetuste kohta jne). Soov on pakkuda infot, et lapsi soovivaid naisi (ja peresid) võimalikult hästi ja laiapõhiselt toetada.»Peterson: saime asjast valesti aruPere Sihtkapitali ainus juhatuse liige Hillar Peterson selgitas Postimehele, et eetikakomitee vastust ei oodatud ära seetõttu, et sihtkapital sai asjast valesti aru ja tegemist oli möödarääkimisega. Sihtkapital sai valesti aru sellest, mis hetkel ja mille jaoks eetikakomisjoni luba vaja on. «Kuna me eeldasime, et seda on vaja hiljem andmete analüüsimiseks ja tulemuste avaldamiseks, siis juba selle tõttu sai ka taotlus hiljem tehtud. Me ei arvanud, et seda selles faasis vaja on,» nentis Peterson. «Kuna meil ei olnud sellega varem kogemust olnud, siis võtame vea omaks, palume vabandust ja koos eetikakomiteega lahendame selle ära, mis iganes see lahendus on.»Peterson selgitas, et praegu hoiustavad isikuandmeid nii nemad kui ka küsitlusfirma RAIT Faktum & Ariko, kes küsitlust läbi viis. Sihtkapitali käes on registri väljavõtted ehk teisisõnu inimeste kontaktandmed. Nendele pääseb tema kinnitusel ligi ainult juhatuse liige ehk tema ise. «Need on juhatuse liikme isikukoodile krüpteeritud ja hoitud turvalises asukohas,» selgitas ta. Delikaatsemad andmed ehk küsitluse vastused, on aga küsitlusfirma andmebaasis.Nii üleeile kui ka eile sai Pere Sihtkapital mitmeid pöördumisi naistelt, kes soovisid, et nende andmed kustutataks. Petersoni sõnul on selliseid pöördumisi saabunud umbes kümmekond. «Nendega tegeleme jõudumööda. Täna (esmaspäeva pärastlõunal-Ü. H..) ei ole veel jõudnud sellega tegeleda, aga esimesel võimalusel saavad need ka tehtud,» kinnitas ta ja lisas, et kustutamiseks võib pöörduda nii küsitlusfirma kui ka nende poole.Lisaks küsitlusele, mis hõlmab lasteta naisi, pani Pere Sihtkapital samaaegselt käima ka teise uuringu, mille käigus küsitleti lasterikaste perede emasid. Peterson sõnas, et viimase puhul ütles eetikakomitee algusest peale, et nende luba selle uuringu jaoks vaja ei ole. Küll aga on ka selle uuringu tulevik kahtluse all, sest probleem on sihtkapitali ja ülikooli vahel sõlmitud lepingu õiguspärasusega. Kui leping polnud õiguspärane, väljastati isikuandmed ebaseaduslikult. «Seda täna veel hinnata ei oska. Kui oleme saanud korralikult üle rääkida pädevate isikutega - eetikakomitee, ülikooli ja andmekaitseinspektsiooniga siis oskame seda ka lõplikult öelda,» lisas Peterson.Küsimusele, mis andmetest edasi saab, Peterson vastata ei osanud ning sõnas, et see selgub siis, kui sihtasutus on saanud asjad läbi arutada eetikakomitee ja andmekaitseinspektsiooniga. «Võimalik on näiteks ühel või mõlemal uuringul kõikide andmete kustutamine ja uuesti alustamine. Võib-olla on seal ka mingi muu lahendus. See selgub siis, kui oleme saanud rahulikult olukorra üle vaadata,» ütles ta.Homme arutab probleemi riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjon, mis selle esimehe Urmas Reinsalu (isamaa) sõnul peaks selguse tooma nii rahastamise kui uuringu küsimustes.AKI alustas menetlustAndmekaitse Inspektsioon (AKl) teatas eile õhtupoolikul, et alustas Pere Sihtkapitali tellimusel tehtud uuringu osas menetlust.«Hiljuti laia kõlapinda leidnud lastetuse uuringu eesmärk oli välja selgitada lastetuks jäämist mõjutavad tegurid Eesti ühiskonnas. Uuring sisaldas eriliigilisi isikuandmeid, kus uuriti nii naiste sissetulekuid, haridust, elutingimusi kui ka seksuaalharjumusi, poliitilisi vaateid, usulisi ning maailmavaatelisi veendumusi,» sõnas AKl peadirektor Pille Lehis.Menetlust alustati, et kontrollida isikuandmete töötlemise vastavust isikuandmete kaitse üldmäärusele ja isikuandmete kaitse seadusele.Asjaolude väljaselgitamiseks alustas Andmekaitse Inspektsioon järelevalvet kolme osapoole suhtes: Tartu Ülikool, Pere Sihtkapital SA ja RAIT Faktum & Ariko. Lisandumas on ka järelevalve siseministeeriumi osas.Järelevalve esmases etapis on tehtud ettekirjutus andmete töötlemise piiramiseks ja edasise töötlemise keelamiseks.Ettekirjutus hõlmab ka teiste Pere Sihtkapitali SA tellimusel tehtud uuringute jaoks kogutud isikuandmeid.Pahameelt kära tekitanud küsitluse suhtes avaldasid naised, keda häirivad isiklikud küsimused. Lõppeks võib see teema olla väga puudutav ja valus. Pilt on sümboolne.Loe ka JUHTKIRJA LK 12"Uuringu eesmärk on läbi vastaja antud hinnangute ja arvamuste aru saada, millised on peamised laste saamist mõjutavad tegurid Eesti ühiskonnas.""25 aasta jooksul on eetikakomisjoni komitee vaid mõned üksikud korrad andnud uuringute tegemiseks eitava vastuse."ÜLLE HARJU, TARVO MADSEN


Mees kuritarvitas võõrast pangakaartiViru maakohtu Narva kohtumajas tunnistati arvutikelmuses süüdi 33-aastane Mark, kellele määrati karistuseks kolmeaastane tingimisi vangistus nelja ja poole aastase katseajaga.Varem kolmel korral varastamise eest karistatud Mark oli poeskäiguks enda valdusesse saanud võõra pangakaardi ning võttis omal algatusel ja kaardiomaniku teadmata üheksal korral välja sularaha, kokku 1500 eurot. Menetluskuludena tuleb mehel välja käia ligi 3000 eurot. (VT)


Ränk rikkumine! Tartu ülikool vallandas Raul Eametsa, kes ebaausalt hankis lastetute naiste andmeidREKTOR ASSER: mõistan hukka. Jätkata on mõeldamatu!Tartu ülikooli rektor professor Toomas Asser lõpetas esmaspäeval töösuhte sotsiaalteaduste dekaani ja makroökonoomika professori Raul Eametsaga. Kahel toolil - ülikoolis ja Pere Sihtkapitali nõukogus - istunud Eametsa sõlmitud leping andis rohelise tule tuhandete naiste delikaatsete isikuandmeteni.Tartu ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna dekaani Raul Eametsa tool hakkas kõikuma reedel, kui Eesti Rahvusringhäälingu uudisteportaal avaldas, et rahvastikupoliitika mõttekoda Pere Sihtkapital küsis Tartu ülikooli nimel rahvastikuregistrist välja tuhandete lastetute Eesti naiste andmed ja saatis neile delikaatse sisuga küsimustiku. Skandaali võtmeisik on justnimelt Eamets, kes töötab nii Tartu ülikoolis kui ka kuulub Pere Sihtkapitali nõukokku.Dekaan tunnistas vigaKui varem said uuringufirmad taotleda rahvastikuregistrist endale huvipakkuva sihtrühma isikuandmeid ja neid uuringus osalema kutsuda, siis alates sellest aastast kehtib seadusemuudatus, mis seda enam ei võimalda. Nimelt väljastatakse isikuandmeid nüüdsest pelgalt teadus- ja arendusasutustele nagu ülikoolid.Nõude täitmiseks sõlmis kahel toolil istunud Eamets ise ülikooli poolt lepingu Pere Sihtkapitaliga, mis andis rohelise tule tuhandete naiste delikaatsete isikuandmeteni. Viga tunnistanud Eamets selgitas ERRile, et tahtis protsessi kiirendada: „Oleksin pidanud asju ajama, nagu on ette nähtud. Tormasin asjadest ette.“Pere Sihtkapital tegi tänavu kevadel Eametsale ettepaneku sõlmida Tartu ülikooliga koostööleping, et sihtasutusel oleks võimalik küsida rahvastikuregistrist andmeid teadusuuringute tegemiseks. Eamets sai ülikoolilt õigusliku hinnangu, et kuna ülikool ei ole uuringu sisuline partner, ei saa sellist lepingut sõlmida. Ülikool sai reedel teada, et Eamets siiski sõlmis lepingu, rikkudes sellega korruptsioonivastasest seadusest tulenevat toimingupiirangut ja ülikoolisisest korda, ning eiras teaduseetika põhimõtteid.Ent siinkohal probleemid ei lõppe. Uuring vajanuks ka Tartu ülikooli inimuuringute eetikakomitee luba. Pere Sihtkapital esitas küll taotluse loa saamiseks, kuid alustas uuringu läbiviimist selleta. Andmekaitse inspektsioon soovitab küsitlusele mitte vastata.Rikkumine rikkumise otsaSeniks on uuring pausile pandud. „Kuni olukorra lahendamiseni koos eetikakomitee ja andmekaitse inspektsiooniga oleme uuringukutsete väljasaatmise peatanud,“ sõnas Pere Sihtkapitali juhatuse liige Hillar Petersen laupäeval.Tartu ülikooli rektor Toomas Asser kohtus esmaspäeva hommikul Eametsaga. Paar tundi hiljem sai teatavaks, et ülikool vallandas Eametsa. „Mõistan dekaani tegevuse ilma ühegi õigustuseta hukka ning andsin olukorra ilmnedes sellest kohe teada nii Eametsale kui ka avalikkusele. Tänasel kohtumisel teavitasin Eametsa, et arvestades rikkumise tõsidust on mõeldamatu ülikoolis tööd jätkata,“ ütles Asser meediale saadetud pöördumises. Asser nentis ka, et juhtunu avalikuks saamise järel ei ole Eamets mõistnud oma rikkumiste täit tõsidust.Asser peab ühemõtteliselt lubamatuks, et Eamets sõlmis ülikooli nimel lepingu sihtasutusega, mille nõukokku ta ise kuulub. Rikkumise teeb tema sõnul veelgi jämedamaks asjaolu, et ehkki dekaan küsis lepingu sõlmimise kohta maikuus ülikooli õigusnõunikult nõu ja sai selge vastuse, et ülikool ei saa sellist lepingut sõlmida, eiras ta saadud suuniseid. Sellega on Eamets eiranud lepingu sõlmimise keeldu, rikkunud ülikooli sisekorda, teaduseetika põhimõtteid ja korruptsioonivastast seadust, lisas Asser.„Professori ametikoht on juhtiv positsioon, mille täitja tegeleb nii teaduse kui ka õppetööga. Pole mõeldav, et inimene, kes on läinud ise jämedalt vastuollu teaduseetika reeglitega, õpetaks teaduseetikat üliõpilastele ja osaleks uurimisrühmade juhtimises. Olen alati tervitanud ülikooli teadlaste ühiskondlikku aktiivsust. Seejuures on aga vaja teadlikult tajuda piire, et mitte sattuda rollikonflikti ega minna vastuollu eetika ja seadustega. Eriti selge peab see piir olema juhtival kohal töötades,“ lausus Asser.Eamets kavatseb rektori otsuse vaidlustada. Selleks pöördub ta töövaidluskomisjoni.Politsei hindab neile teadaolevat infot ning lähemate päevade jooksul võetakse vastu otsus, kas on alust väärteomenetluse alustamiseks.Tugev seos IsamaagaPere Sihtkapital on tihedalt seotud erakonnaga Isamaa. Sihtkapitali rahastus sündivusuuringute läbiviimiseks tuli märtsis toonaselt riigihalduse ministrilt Riina Solmanilt (Isamaa), kelle allkirjaga eraldas valitsus sihtkapitalile tegevustoetusena 250 000 eurot. Selle rahaga plaanis Pere Sihtkapital aasta lõpuks läbi viia neli sündivusuuringut. Neist üks lastetute, teine lasterikaste, kolmas ühe lapsega ning neljas kahe lapsega naiste seas. 2019. aastal süstis Isamaa Pere Sihtkapitali suisa miljon eurot.Pere Sihtkapitali nõukokku kuuluvad Isamaa endise justiitsministriLea Danilson-Järgi nõunikuna töötanud Katrin Kiisk ja Isamaa suurrahastaja Parvel Pruunsild. Teised nõukogu liikmed on keskerakondlane Monika Haukanõmm, Tallinna ülikooli rahvastikuteaduse professor Allan Puur ja teaduste akadeemia president Tarmo Soomere.Andmekaitse inspektsioon alustas menetlust Pere Sihtkapitali tellimusel tehtud uuringu osas„Laia kõlapinda leidnud lastetuse uuringu eesmärk oli välja selgitada lastetuks jäämist mõjutavad tegurid Eesti ühiskonnas. Uuring sisaldas eriliigilisi isikuandmeid, kus uuriti nii naiste sissetulekuid, haridust, elutingimusi kui ka seksuaalharjumusi, poliitilisi vaateid, usulisi ning maailmavaatelisi veendumusi,“ sõnas andmekaitse ispektsiooni peadirektor Pille Lehis.Menetlust alustati, et kontrollida isikuandmete töötlemise vastavust isikuandmete kaitse üldmäärusele ja isikuandmete kaitse seadusele. Asjaolude väljaselgitamiseks alustas andmekaitse inspektsioon järelevalvet kolme osapoole suhtes: Tartu ülikool, Pere Sihtkapital SA ja RAIT Faktum & Ariko. Lisandumas on ka järelevalve siseministeeriumi osas. Järelevalve esmases etapis on tehtud ettekirjutus andmete töötlemise piiramiseks ja edasise töötlemise keelamiseks. Ettekirjutus hõlmab ka teiste Pere Sihtkapitali SA tellimusel tehtud uuringute jaoks kogutud isikuandmeid.Kuvatõmmis küsitlusest, PantherMedia SKEEMITAMISE TAGAJÄRG: Aldo Luud Lastetute naiste andmete kättesaamiseks skeemitanud Tartu ülikooli dekaan Raul Eamets (vasakul) kavatseb vaidlustada Tartu ülikooli rektori Toomas Asseri (paremal) vallandamisotsuse.KADRI KUULPAK


Trumpile esitati süüdistused valimistesse sekkumises Georgia osariigisATLANTA, 15. august, AFP-BNS – USA ekspresidendile Donald Trumpi vastu esitati esmaspäeval uued süüdistused, sedapuhku 2020. aasta presidendivalimistega seotud kuritegudes Georgia osariigis.
Ühtekokku 13 süüdistuspunkti kohaselt püüdis Trump valimisi segada ja nende tulemusi enda kasuks pöörata. Muu hulgas süüdistatakse teda kaks aastat väldanud uurimise järel väljapressimises ja vandenõus.
77-aastase Trumpi vastu on varem esitatud süüdistusi New Yorgis, Floridas ja Washingtonis.
Georgia osariigis Trumpi ja veel 18 isiku vastu süüdistused esitanud prokuröri sõnul soovib ta kohtuistungit järgmise kuue kuu jooksul.
Fultoni maakonna ringkonnaprokurör Fani Willis ütles, et Trumpi ja teiste suhtes, keda süüdistati katsetes 2020. aasta valimistulemused tühistada, on välja antud vahistamiskäsk ning neil oli aega 25. augustini end vabatahtlikult üles anda.
"Nüüd on minu büroo kohustus neid süüdistusi ilma mõistliku kahtluseta kohtuprotsessil tõestada," ütles Willis.
Küsimusele Trumpi väidete kohta, et süüdistus oli "poliitiliselt motiveeritud", vastas Willis: "Teen selles ametis otsuseid faktide ja seaduste põhjal."
"Seadus on täiesti erapooletu," lisas ta.
Süüdistatavate seas on ka Trumpi endine isiklik advokaat Rudy Giuliani ja Valge Maja kantseleiülem Mark Meadows.
AFP – Baltic News Service


Trumpile esitati süüdistused valimistesse sekkumises Georgia osariigisUSA ekspresidendile Donald Trumpi vastu esitati esmaspäeval uued süüdistused, sedapuhku 2020. aasta presidendivalimistega seotud kuritegudes Georgia osariigis.Ühtekokku 13 süüdistuspunkti kohaselt püüdis Trump valimisi segada ja nende tulemusi enda kasuks pöörata. Muu hulgas süüdistatakse teda kaks aastat väldanud uurimise järel väljapressimises ja vandenõus.
77-aastase Trumpi vastu on varem esitatud süüdistusi New Yorgis, Floridas ja Washingtonis.
Georgia osariigis Trumpi ja veel 18 isiku vastu süüdistused esitanud prokuröri sõnul soovib ta kohtuistungit järgmise kuue kuu jooksul.
Fultoni maakonna ringkonnaprokurör Fani Willis ütles, et Trumpi ja teiste suhtes, keda süüdistati katsetes 2020. aasta valimistulemused tühistada, on välja antud vahistamiskäsk ning neil oli aega 25. augustini end vabatahtlikult üles anda.
«Nüüd on minu büroo kohustus neid süüdistusi ilma mõistliku kahtluseta kohtuprotsessil tõestada,» ütles Willis.
Küsimusele Trumpi väidete kohta, et süüdistus oli «poliitiliselt motiveeritud», vastas Willis: «Teen selles ametis otsuseid faktide ja seaduste põhjal.»
«Seadus on täiesti erapooletu,» lisas ta.
Süüdistatavate seas on ka Trumpi endine isiklik advokaat Rudy Giuliani ja Valge Maja kantseleiülem Mark Meadows.