Suursaadik Kent Kentmanni tänavalt. USA saatis Eestisse Ukraina tundja ja toetajaPärast nelja aastat on Eestis viimaks ametlikult USA suursaadik. George Kent võib jätta mulje tagasihoidlikust diplomaadist, kuid aastaid oma kodumaad Kiievis esindanud mees ei hoia värve kokku, kui jutuks tuleb USA eelmine president Donald Trump. Vähe sellest, Kent on USA kongressis tunnistanud Trumpi vastu.Eesti Ekspressi lugejale lisab turvatunnet, et pärast nelja ja poole aastast vahet saadeti meile Tallinna taas elus Ameerika suursaadik! Tere tulemast Eestisse! Kuidas meid nii pikaks ajaks suursaadikuta jäeti?(Tervitab eesti keeles: „Tere hommikust!“) See paus tekkis sellest, et presidentDonald Trump kinnitas Eestile kaks USA suursaadikut. Ent kumbki neist siia Tallinna eri põhjustel kohale ei jõudnud. Mina aga sain presidentJoe Bidenilt määramise, senatilt kinnituse ning asun kohemaid USA ja Eesti suhteid arendama!Kui eelmine suursaadik James Melville siit Maarjamäe residentsist lahkus, kirjutas ta ootamatult piprase avaliku kirja selle kohta, et ei soovi Trumpi-sugust valitsejat teenida. See ei ole vist tavapärane, et diplomaat oma riigijuhi vastu nõnda üles astub?Enne teist maailmasõda peeti jah USA suursaadikut USA presidendi isiklikuks esindajaks välismaal. Välismaale saadetigi ministriga võrdse diplomaatilise kraadiga ameeriklasi ja ka sõna „ambassador“ seostus rohkem riigipeaga.Täna on enamik USA suursaadikuid karjääridiplomaadid, nagu mina ning nagu on ka Jamie Melville.Tõsi,on ka poliitiliselt määratud suursaadikuid.Need lahkuvad,kui presidendiks saab teise partei esindaja.Jamie lõpetas teil siin 2018 oma kolm ettenähtud aastat ja lahkus diplomaadiametist,tal oli juba valmis akadeemiline töökoht Lõuna-Carolina Charlestoni Kolledžis.Siis võis ta ohutult ka Trumpile ära panna.Ütleksin jah, et pigem astuvad teravate avaldustega üles Briti kui Ameerika diplomaadid.Inglastel on terveid raamatuid saadikute lahkumiskirjade ja mõtetega ja need on tihti päris lõbus lugemine. USA diplomaadid hoiavad samuti moraalset ausust hinnas. Meie traditsioon on anda riigijuhtidele parimat nõu, ja kui seda kuulda ei võeta,võtame endale vabaduse ametist lahkuda.Kui suur üldse USA Tallinna saatkonna aastaeelarve on? Kas saatkonna vana maja, side- ja turvasüsteemid, diplomaatide arv võimaldab ikka USA asja Eestis korralikult ajada?Tjah, mina kui suursaadik Kent lähen heal meelel hommikuti tööle Kentmanni tänavale! Aga muidugi ootame Ameerika saatkonna ehituse algust Suur-Ameerika tänavale. Suur- ja Väike-Ameerika tänavate vahele õigemini.Kas saate uue hoonekompleksi tarbeks Washingtonis raha kaubeldud? Palju ehitus maksaks?Ehitusele kulub pool miljardit dollarit.Rääkisin osakonnaga,mis tegeleb kõigi USA valitsuse varadega kõikjal välismaal. Raha saab, aga saatkonna valmimiseni läheb veel pikk aeg.Olite Kiievis suursaadiku asetäitja. Kui kaua te üleüldse Ukrainaga tegelesite?Kohapeal Kiievis veetsin kaks määramisaega, lisaks tegelesin ka Washingtonis Ukraina teemaga.Te saite kuulsaks, kui president Donald Trump hakkas survestama Ukraina presidenti Volodõmõr Zelenskõid ja ka USA Kiievi saatkonda. Seda oma erahuvides. Et määrida kuidagi Bidenit. USA Kongress võttis üles uurimise ja avaldas seejärel Trumpile umbusaldust. Uurimise tunnistaja nr 2 olite teie! Rääkige, see oli suur lugu.Oli nõnda. Sattusin kahe tule vahele: Ameerika president, kes on valitud riigijuht, ja Ameerika rahvaesindajate Kongress, mis on põhiseaduse järgi presidendist sõltumatu võim.Väljapoole paistab,et president ongi ainus võimAmeerikas,aga nii see pole.Konstitutsiooni järgi on ka Kongressil õigus riigiametnikelt aru pärida. Ka selle khta, mida pre-sident on teinud ja ega keegi mitte oma võimupiire pole ületanud.Kui mind Kongressi ette vande all tunnistama kutsuti, et mida Trump ja tema esindajad Ukraina valitsuselt ja meie saatkonnalt nõudsid, sain välisministeeriumist kirjaliku suunise Kongressi ette mitte minna! Olen 30 aastat riiki teeninud ametnik ja sellisesse kahvlisse sattusin! Dokumente, mida kongresmenid nõudsid, keeldus ministeerium mulle kaasa andmast.See oli siis teie isiklik otsus, kumba korraldust kuulate: kas allute Trumpi ja tema välisministri survele ja jätate Kongressi ette ilmumata või lähete tunnistama? Muide, soovitan Ekspressi lugejal Youtube'ist vaadata suursaadik George Kenti esinemist Kongressi uurimiskomisjonis. Vapper esinemine.Andsin Kongressi ees vande all tunnistusi üheksa tundi, ma ei tea, kas teie lugejad seda kõike vaadata jõuaks... Igatahes jah, mul oli oma ülemustelt kiri, mis keelas tunnistama minna, ja vaat kui kohus tunnistama kutsub, siis on ilmumine tõesti kohustuslik, aga Kongressi kutse kohta otsustasin ise, nagu ka teised diplomaatidest tunnistajad, et mu kohus Ameerika Ühendriikide ees on see, et lähen ja räägin rahvaesindajatele, kuidas lugu Ukrainas oli.Trump oli helistanud värskele Ukraina presidendile Zelenskõile ja öelnud, et USA muidugi abistab Ukrainat ja nii edasi, ent Zelenskõi peaks sõna võtma ja kritiseerima Joe Bideni poja Hunter Bideni korruptiivset tegevust Ukrainas. Hunter Biden oli tõesti suurima Ukraina eragaasifirma Burisma nõukogus ja sai sealt miskipärast 50 000 dollarit kuus. Kas Zelenskõi allus Trumpi survele?Tuleb president Zelenskõi auks öelda - ei allunud. Ei teinud mingeid avaldusi ei Bidenite ega Hillary Clintoni kohta. Ent mis välja tuli Kongressi uurimise käigus, oli tõesti see, et 2019 Ukrainale määratud sõjaline abi 400 miljonit dollarit pandi eelarve täitmise ametis (Office of Management and Budget) seisma. Sõjaline abi peatati mitmeks kuuks, kuni Trump, nagu tõenditest välja tuleb, kasutas seda Zelenskõile surve avaldamiseks. Et Zelenskõi teeks teate uurimise algatamise kohta Trumpi vastase vastu USA presidendivalimistel. Nii oli. Ja veel, et hakataks uurima, kas Ukraina häkkerid sekkusid USA 2016. aasta presidendivalimistesse...Oli siis mingeid märke, et ukrainlased midagi manipuleerisid Ameerikas?Ei ole midagi sellist leitud ega tõestatud.Trumpi suhtes käivitas Kongressi uurimise üks vilepuhuja. Keegi, kes teadis Trumpi telefonikõne sisu president Zelenskõiga. See keegi pidi töötama Kiievis teiega väga lähestikku. Tõenäoliselt teate seda inimest kas hästi või ülihästi.Meil USAs on vilepuhujatele väga kõva riigipoolne kaitse. Hoiame seda saladust, keegi ei saa seda välja nõuda. Küllap teil Eestis on samamoodi. Ameerika karjääriametnik, kes edastab olulist teavet, saab õiguse jääda anonüümseks. Kui võtta ka nende ametnike hulk, kes otsustasid vande all Kongressile tõtt rääkida, siis me kõik täitsime oma ametivannet, millega me oleme vandunud kaitsta Ameerika konstitutsiooni. Mitte kellegi eraisiku, olgu või USA presidendi huve.Ukrainas te asusite peaprokuröre kohalt kangutama. Sest nad mätsisid kinni hiigelsuured korruptsiooniuurimised. Kaasa arvatud gaasifirma Burisma uurimise, kus Bideni poeg „töötas“. Teil oli vist FBI info, igatahes lajatasite otse küsimuse ja küsisite otse: kes võttis altkäemaksu ja kui palju? Ja teile vastati: 7 miljonit dollarit! Oli see vastus naljana mõeldud või oligi teil info?Ei, see polnud nali. Ka toonane president Petro Porošenko uuris seda kinnimätsimist ja tal oli sama info. Altkäemaksus kahtlustasime prokuröri, kes aga üritas pattu eelmise prokuröri peale ajada, kuigi paharetiks oli ta ise. Nii need asjad Ukrainas käisid, aga rõhutan - õhkkond on palju ausamaks läinud.Ukrainas käib kibe vaidlus, et miks Joe Biden ei saada rohkem relvi, kuigi mullu maikuus kinnitas USA Kongress suure Lend Lease'i programmi. Palju suuremas summas, kui praegu Ukraina rindele Ameerika relvi siiratakse. Aga Lend Lease - mis see õigupoolest on?Lend Lease mõeldi välja tarkade Ameerika juristide poolt suure sõja ajal. President Franklin Roosevelt tahtis saata brittidele relvaabi saksa natside vastu, aga Kongressi meeleolu oli isolatsionistlik. Ei tahetud välismaal sõdida. Roosevelt ütles, et Ameerika peaks olema „demokraatia relvakamber" - Lend Lease oli siis viis abistada demokraatlikke riike, ilma et USA peaks otse sõtta astuma. Ja mitte ainult britid ei saanud abi - Nõukogude Liidule anti tuhandeid lennukeid, tanke ja muid masinaid, automaate, kuulipildujaid. Teil on õigus, Kongress on president Bidenile andnud volituse Lend Lease'i käivitamiseks ukrainlastele - aga raha tuleb ikkagi küsida vastavatelt asutustelt, mis peavad selle eraldama, nii et paljalt presidendi otsusega ja ilma Kongressita veel edasi ei pääse.Lisaks peab olema veel Ukraina sooviavaldus, mida miskipärast pole. Just selle üle erinevad arvajad Ukrainas jagelevadki. Süüdistatakse president Bidenit... Ameerika ennenägematult toores kahevõitlus demokraatide ja vabariiklaste vahel kandub üle ka mujale maailma. Partisan fight, nagu jänkid ütlevad. Ma ei tea, kas tänane ongi nii ennenägematu tase poliitilises võitluses. Kui vaadata möödunud sajandite rahvasaadikute vaidlusi, näiteks kodusõja ajal...Igatahes Eestisse impordib üks meie rahvalik konservatiivne erakond, millest kindlasti palju kuulete, puhast trumpismi. Erakonna juhtide, endiste ministrite väitel pole Biden õige president, sest valimisi võltsiti. Kas USA ülemkohus või teised kohtud on midagi sellist tõendanud?Mitte mingit suurt valimispettust 2020. aasta USA presidendivalimistel ei olnud! Kõik sellised avaldused on USA sõltumatus kohtus tagasi lükatud kui alusetud. Kiiresti. Nii et kes levitavad sellist juttu, levitavad teadvalt valet ja nendelt tuleks aru pärida, mis põhjusel nii tehakse. Aga diplomaadina ma Eesti valikutesse ei sekku ja toetan teie valijate valikuid.Nüüd USA diplomaatiast. See on võimas muuseas ka selle tõttu, et - nagu Edward Snowden 2013 paljastas - ameeriklased kuulavad pealt oma liitlaste ja ka välismaa, kas Hiina või Euroopa suurfirmade suhtlust. Senatikomisjoni juhataja Dianne Feinstein ütles siis, et nüüd liitlaste järel nuhkimine lõpeb. Aga ei olnud selge, kas ikka täielikult.Assange'i ja Snowdeni puhul näitas aeg, et see, mida nad rääkisid avalikkuse teenimisest salajase info avaldamisel, teenis samas ka Venemaa infooperatsiooni huve. See huvi ei seisnenud mitte infovabaduses, vaid infost tehti relv.Meil Tallinnas juhtus niisugune diplomaatiline nali, et president Toomas Hendrik Ilves unustas ennast Ameerika saadikule pihtima, et teda on Eesti poliitika ära tüüdanud oma juhmuses ja ka palk on nadi. Saadik kirjutas sellest kiirelt Washingtoni memo. Kas suursaadikuga lõunatades peab väljendustes ettevaatlik olema?Diplomaadid ei osale luuretegevuses. Aga loomulikult annab iga diplomaat kodumaale aru, kui ta on võõrustanud välismaa riigitegelasi, millised olid jututeemad. Samuti raporteerivad emamaale kindlasti ka kõrgetasemelised diplomaadid, keda Eesti meile Washingtoni saadab.Mida teeb Ameerika diplomaat, kui Euroopa riigid tahavad teie hiiglaslikke netiplatvorme, nagu Amazon, Google, Meta/Facebook, maksustama hakata või isikuandmete käitlemise Euroopa norme peale suruda? Asute omade kaitsele? Ja kuidas teil Ameerikas USA noorte hulgas ülipopulaarse Hiina TikTokiga läheb?Maksude asjus peaksid kõik firmad käituma kohalike seaduste järgi, aga seal, kus nad tegutsevad. Ülemaailmsed firmad tegutsevad ülemaailmselt. Et Euroopas on palju otsustuse ja läbirääkimise õigusi netiäris antud Brüsselile, siis räägivad Ühendriigid Brüsseliga. Küsimus on selles, kas Ameerika firmasid hakatakse käsitlema kuidagi erinevalt võrreldes teiste, ka Hiina firmadega. Erinevat käsitlemist ei tohiks olla, võistlus peaks olema aus. Info privaatsuse suhtes on eri riikide seadused küllaltki erinevad. Iga isik, kelle huve Ameerika firma on riivanud, on teretulnud pöörduma Ühendriikide kohtusse.TikTok'i mina aga ei usalda ja ütlesin ka lastele ja oma naisele, et nad peaksid TikTokist hoiduma. Just selle pärast, mille kohta te küsisite - eraviisilise teabe turvalisuse pärast. Just sellesama turvalisuse tõttu käib suur vaidlus, kellel lubada meie 5G telekommunikatsioonivõrke ehitada, sest nagu suhtlusäppides, nii ka võrgus võib tekitada mitmeid tagauksi, et infot imeda."„Kes levitavad sellist juttu [USA valimiste võltsimisest - EE], levitavad teadvalt valet ja nendelt tuleks pärida, mis põhjusel nii tehakse."ILLUSTRATSIOON LUTSINA TATIANA   SHUTTERSTOCK FOTO JAANUS LENSMENT KAHE TULE VAHEL: George Kent pidi Kongressile Trumpi kohta tunnistusi andma asudes otsustama, kas kuulab presidenti ja jätab tunnistamata või täidab Kongressi kutset. Ta valis viimase.POOL MILJARDIT: Nii palju läheks maksma uus USA saatkonnahoone. George Kent kinnitab, et raha leitakse, aga saatkonna valmimiseni läheb veel kaua. USA Tallinna saatkonna eelarve on umbes 10 miljonit dollarit aastas. FOTO JAANUS LENSMENT HANS H. LUIK


Isamaa kandidaat Allan Unt: riigikogu koht tarkust juurde ei anna, pigem vastupidiEttevõtja Allan Unt (63), kes vahetas EKRE Isamaa vastu välja, ei saa aru, miks valijad endiselt valivad peibutusparte, kes riigikokku ei lähe. Ta on seda meelt, et riigikogu koha saanu peaks võtma vastutuse ja neli aastat seal tööd tegema.

  KES TA ON
  Allan Unt

	30-aastase kogemusega ettevõtja
	Tartu linnavolikogu liige
	Vabaabielus, seitse last, kaheksa lapselast

Kolm aastat tagasi kuulusite veel EKREsse, olite isegi erakonna Tartu ringkonna juhatuses. Miks otsustasite parteid vahetada?
Mulle ei meeldi rumalus. Kui hakkasin rumalusele vastu, siis ma enam sinna ei sobinud.
Mida te silmas peate?
Ma ütlesin Kert Kingole, et ei ole mõtet ministriametit vastu võtta, kui kael ei kanna ja keelt ega teemat ei valda, sellest sünnib vaid häbi endale ja erakonnale. No pärast seda oli näha, et mind ei ole vaja seal. Mis ma siis ikka raiskan oma aega tühjade vaidluste peale.
Olete seni osalenud vaid kohalikel valimistel. Miks nüüd tekkis plaan kandideerida riigikokku?
Valimistele minek on meeskonnatöö, toetan oma erakonda, et keegi ikkagi meist sinna pääseks ning saaks kaasa rääkida otsuste tegemisel. Aga valimistega seoses tahan öelda üht asja: ma ei saa aru, miks laseme igal valimisel end ära lollitada peibutuspartidel?
Ma ei taha nimesid nimetada, aga näiteks üks mees korjab jälle ligi 5000 häält, saab riigikogus koha, aga ise sinna ei lähe. Kui seal nimekirjas ollakse ja saadakse hääli nii palju, et koht riigikogus käes, siis tuleb teised ametid ära lõpetada ja neli aastat riigikogus tööd teha. Mingi vastutus peab ikkagi olema. Kui sa seal tööd teha ei taha, siis ära kandideeri.
Kui juhtub jumala ime ja ma tõesti riigikokku pääsen, siis tuleb võtta vastutus ja riigikokku ka minna.

Teine asi, mida ma tahan seoses valimistega öelda, on see, et riigikogu koht tarkust juurde ei anna, pigem kipub teatud aja möödudes osal vähemaks võtma, eks ikkagi võim poeb pähe.
Olete sellega arvestanud, et kui riigikokku pääsete, siis tuleb teil ärid kõrvale jätta ja Toompeale minna?
Üks ettevõte ongi mulle veel jäänud ja rahanumber ei ole mulle ammu enam tähtis. Olen juba selles eas, et ei hakka enam suuri arendusi tegema. Iga inimene peaks aru andma, et teatud vanusest on aeg pensionile minna.
Aga kui juhtub jumala ime ja ma tõesti riigikokku pääsen, siis tuleb võtta vastutus ja riigikokku ka minna. Kui ma tõepoolest sinna pääsen, siis esimese asjana ma püüaks selgeks teha, et lõpetataks ajaraiskamine. Nii palju peaks olema inimestel häbitunnet, et see pole koht, kus omavaheline suhtlus seisneb ainult süüdistustes erakondade vahel.
Teile kuuluvas Rehe hotellis toimetavad nüüd lasteaiarühmad. Miks te hotellipidamise lõpetasite?
Praegu on juba kuus lastehoiurühma sees, neile tuleb veel lisa. Panin hotelliuksed kinni, sest inimene väsib ja iga asi saab ükskord otsa. Ega päike kesta ka lõpmatuseni, eks kunagi lõpeb see ka kollapsiga.

  Isamaa kolm eesmärki

	Energeetikat ja tervishoidu puudutavaid otsuseid peavad langetama erialaspetsialistid.
	Viimane aeg viia koolid üle eestikeelsele õppele.
	Korruptsiooni vältimiseks peavad avaliku ja erasektori vahelised lepingud olema avalikud.

Mis plaanid on teil Tähe ja Aardla tänava ristmiku lähistel oleva telefonijaama hoonega?
See praegu seisab. Ma oleks sinna 200 inimest tööle saanud, aga linnaametnikud leidsid, et see hoone on liiga suur, ei haaku ümbritsevate hoonetega. Ma jälle ei saa aru, miks linn seda siis ise enampakkumisel ära ei ostnud. Oleks ära ostnud, maha lammutanud ja kogu mure lahendatud.
Aga nüüd lasi linn selle mul ära osta ja siis mingi loomeruumi osakonna Arjus (ruumiloome osakonna juhataja ja linnaarhitekt Tõnis Arjus – toim) hakkab mulle rääkima, et see maja ei sobi sinna, see on liialt suur ja häirib vastasolevaid hooneid.
Muide, selle maja vastas asuvad nõukogudeaegsed garaažid. Ma tahtsin maja ühte külge lifti teha, seda mul ei lubatud, sest see ei haaku lähedal olevate hoonetega. Täiesti ausalt öelda, ei ole mina ainuke ettevõtja, kes ei ole linna ehitusosakonna tööga rahul.
Tuleme valimiste juurde tagasi. Mis on praegu riigi juhtimises kõige enam valesti?
Maksumaksja raha raiskamine on kolossaalne. Peame kõvasti avalikku sektorit kokku tõmbama. Erakonnad räägivad eelarve täitmisest, et peame selle tasakaalu saama, aga millegipärast ei räägi keegi, et eelarve tasakaalus hoidmiseks peaks ehk vähem kulutama. Eraettevõtjad saavad aru, et kui hästi ei lähe, turgu ei ole, siis tuleb kokku hoida, aga riigiasutustes on arvamine, et kuskil on alati keegi, kes täidab riigikassat.
Keegi ametnikest ei mõtle, kas ta kümnendal kuupäeval saab oma palga kätte, kas riigil ikka on raha, et maksta. Kui me sel viisil jätkame, siis võibolla varsti enam ei olegi, mida jagada, lubadustest rääkimata.
Rääkisite erakonna põhimõtteid silmas pidades ka energeetikast. Mis on seejuures olulised punktid?
Mulle jääb täiesti arusaamatuks, kuidas saab energiajulgeolek sõltuda roheenergiast, kuidas saame oma julgeoleku eest vastutama panna tuule ja päikese. Kui meil on tuult ja päikesevalgust, siis on elektrit – aga kui seda ei ole?
Rõhutan, et nii spetsiifilistes valdkondades peavad otsused langetama vastava eriala spetsialistid, mitte poliitikud.
Isamaa pääsemine riigikokku on viimastel valimistel olnud alati kui noatera peal.
Teate, mina neid poliituuringuid ei usu. Need kõiguvad pidevalt sinna-tänna arusaamatult, keegi ilmselt ikka mõjutab neid. Isamaa on alati riigikokku pääsenud ja teinud tugevama tulemuse, kui need imelikud uuringud näitavad.
Samas mängib Isamaa võimuliidu moodustamisel olulist rolli. Kuidas te näete sel korral valitsusse pääsemise šansse?
No kõik sõltub tulemustest. Arvata on, et reformarid hakkavad seda orkestrit juhatama, iseasi, kelle nad kampa võtavad. Ilmselt Eesti 200 ja siis keegi veel. Sõltub sellest, kui palju sotsid Reformierakonnale seekord saba liputavad. Võib juhtuda, et koostöökohti on ka Isamaaga. Samas arvan, et nelja osalisega liitu ei tule, siis nad ei jõuagi muud teha, kui kakelda.
Sama on ka võimalusega, kui EKRE ja Keskerakond hakkavad võimuliitu moodustama. Ka neil on vähemalt ühte partnerit juurde vaja, aga samamoodi nelja partneriga liidus läheksid vaidlused lõputuks. Kõik sõltub sellest, kes millise plaaniga välja tuleb.

  Isamaa kandidaadid
  Valimisringkond nr 9: Jõgeva- ja Tartumaa
1. Aivar Kokk (62), riigikogu liige, rahanduskomisjoni esimees
2. Juhani Jaeger (46), kultuurikorraldaja, haridusministri nõunik
3. Reet Alev (58), Põltsamaa vallavolikogu esimees, Viljandi linnaarengu peaspetsialist
4. Argo Annuk (45), ettevõtja
5. Aare Anderson (56), Luunja vallavanem
6. Irina Orlova (50), ettevõtja, Peipsiääre vallavolikogu liige
7. Ivar Tedrema (68), FIE
8. Rain Sangernebo (58), Kanepi vallavalitsuse majandusosakonna juhataja
9. Marek Pihlak (45), spordijuht, treener, õpetaja
Valimisringkond nr 10: Tartu linn
1. Tõnis Lukas (60), haridus- ja teadusminister
2. Mihhail Lotman (70), riigikogu liige, Tartu linnavolikogu liige
3. Kaspar Kokk (40), Tartu linnavolikogu esimees ja ettevõtja
4. Priit Humal (52), Tartu abilinnapea
5. Merle Jääger (57), näitleja, Tartu linnavolikogu liige
6. Lembit Kalev (61), ettevõtja, Tartu linnavolikogu liige, hariduskomisjoni esimees
7. Marit Sepma (45), haridusministri nõunik
8. Allan Unt (63), ettevõtja, Tartu linnavolikogu liige
9. Friedrich Kaasik (35), Tartu ülikooli tehnoloogiainstituudi teadmussiirde juht
10. Jaanus Kriisk (58), ettevõtja


Mis kaitseks vaesuse eest?TÄNAVU peavad 725-eurose alampalgaga ära elama ligikaudu 100 000 eestlast. Nende seas ka tuhanded viljandimaalased, kes seisavad silmitsi hinnatõusuga, mis pole ka Viljandimaad säästnud, kuid kus keskmine palk jääb riigi keskmisele sadu eurosid alla, Harjumaast rääkimata. Sellepärast polegi valimiste eel mõtet rääkida Eesti päästmisest pagulaste või muude tontide käest, kuniks puudub plaan, kuidas omaenda inimeste hakkamasaamine tagada.
Küllap on Eestis vähe neid perekondi, kelle elatustase on nii kõrge, et hinna- ja intressitõusud nende toimetulekut üldse pole mõjutanud. Kõige valusamalt löövad sellised kriisid aga väiksema sissetulekuga inimesi – noori peresid, pensionäre, üksikvanemaid. Alampalka teenib peaaegu 15 protsenti Eesti töötajatest: kümned tuhanded inimesed teenindus- ja tootmissektoris, aga ka haridus- ja sotsiaalvaldkonnas. Kui tahame inimeste toimetulekut päriselt kaitsta, peaksime alustama just alampalga tõstmisest

Meie programmis seatud eesmärk tõsta palgad 1200 euroni puudutaks enam kui 100 000 töötajat üle Eesti. On erakondi, kes lubavad, et hinnatõusu saab tagasi pöörata kunstlike soodustuste kaudu – olgu siis kõne all odav elekter ja kütus või toiduainete käibemaksu langetamine. Isegi kui ajutiselt võiks sellistest meetmetest abi olla, pikas perspektiivis see meie probleeme ei lahenda. Ainult kõrgem palk saab inimesi päriselt aidata.
See aitaks vähendada ebavõrdsust, palgavaesust, aga ka laste suhtelist vaesusriski. Samas on oluline rõhutada, et alampalga tõstmine ei mõjuta ainult selle saajate sissetulekuid, vaid kergitab palkasid ka kõrgematel palgatasemetel. Eriti oluline on inimeste sissetulekute kasvatamine maapiirkondades, sest nii kasvab ka omavalitsuste maksutulu ning see aitab tagada, et ka väiksemates linnades ja asulates jääksid püsima koolid, lasteaiad, rahvamajad ja seltsielu.
Loomulikult kaasneksid alampalga tõstmisega paljudele ettevõtetele suuremad tööjõukulud, mistõttu tuleb tagada, et ettevõtted poleks sunnitud koondama. Töökohad peavad säilima. Selleks toetab alampalga tõstmise eesmärki ka skeem, mis hädas ettevõtteid üleminekuajal toetaks, eeskätt just maapiirkondades, kus iga töökoht on kulla hinnaga. Ei saa regionaalpoliitikat jätkata eesmärgiga «Proovime hoida seda, mida on», sest juba ongi vähe.

MAAPIIRKONNAD on sattunud nõiaringi, kus töökohti ei teki, sest pole võtta töötajaid, töötajaid pole võtta, sest inimestel pole kuskil elada ega kooli, kuhu oma last panna. Seepärast ongi kiirkorras vaja pidurdada ääremaastumist ning kõikides investeeringutes peab riik lähtuma regionaalarengust kui prioriteedist. Me ei saa lubada omavalitsustel kriisides laostumist ning kohalike külamajade, raamatukogude ja koolide uste sulgemist.
Paremerakondade nähtamatu käsi on juba aastakümneid ääremaastumist soosinud: inimesed, töökohad ning lapsed ja noored liiguvad suurematesse linnadesse, teenused koos nendega. Kui tahame neid protsesse tagasi pöörata, tuleb hakata tegema julgeid otsuseid. Näiteks soovime investeerida 500 miljonit eurot, et luua maapiirkondadesse 15 000 tasuvat töökohta ning luua ka vajalik investeerimisplaan ja maksuerisused, mis meelitaks ettevõtteid just maapiirkondadesse ja väiksematesse asulatesse. Elamispinna probleemi leevendamiseks juba taaskäivitasime üürimajade ehitamise programmi, kuid pärast valimisi soovime üürimajade programmi rahastust suurendada nii, et üle riigi rajataks eelkõige väikelinnadesse ja maapiirkondadesse 5000 mugavat ja taskukohast üürikorterit.

Praegune kriis lööb taas eriti valusalt vaesemaid – nii inimesi kui ka omavalitsusi. Eelseisvatel valimistel ongi üks eksistentsiaalne küsimus, millise rahva ja riigina me sellest majandussurutisest välja tuleme. Kas riik on oma elanikele olemas ja suudab tagada nende toimetuleku ja heaolu? Kas ettevõtted meie maapiirkondades suudavad ellu jääda või saab praegusest kriisist lõplik «kabelimats» paljudele väiksematele omavalitsustele ning sealt pühitakse viimasedki töökohad ja teenused? Õhuke riik on heade aegade riik, aga praeguses kriisis on tarvis tugevat ja tegusat riiki, mis tagaks inimeste toimetuleku ja töökohad ning aitaks elul taas edeneda ka maapiirkondades ja väiksemates linnades.


Vastne USA suursaadik Eestis: „Trump nõudis, et ma ei tunnistaks Kongressi ees. Läksin ja rääkisin 9 tundi“Pärast nelja aastat on Eestis viimaks ametlikult USA suursaadik. George Kent võib jätta mulje tagasihoidlikust diplomaadist, kuid aastaid oma kodumaad Kiievis esindanud mees ei hoia värve kokku, kui jutuks tuleb USA eelmine president Donald Trump. Vähe sellest, Kent on USA kongressis tunnistanud Trumpi vastu.
Suursaadik George Kent, Eesti Ekspressi lugejale lisas turvatunnet, et pärast nelja ja poole aastast vahet saadeti meile Tallinna taas elus Ameerika suursaadik! Tere tulemast Eestisse! Kuidas meid nii pikaks ajaks suursaadikuta jäeti?
(Tervitab eesti keeles: „Tere hommikust!“) See paus tekkis sellest, et president Donald Trump kinnitas Eestile kaks USA suursaadikut. Ent kumbki neist siia Tallinna eri põhjustel kohale ei jõudnud. Mina aga sain president Joe Bidenilt määramise, senatilt kinnituse ning asun kohemaid USA ja Eesti suhteid arendama!
Kui eelmine suursaadik James Melville siit Maarjamäe residentsist lahkus, kirjutas ta ootamatult piprase avaliku kirja selle kohta, et ei soovi Trumpi-sugust valitsejat teenida. See ei ole vist tavapärane, et diplomaat oma riigijuhi vastu nõnda üles astub?
Enne teist maailmasõda peeti jah USA suursaadikut USA presidendi isiklikuks esindajaks välismaal. Välismaale saadetigi ministriga võrdse diplomaatilise kraadiga ameeriklasi ja ka sõna „ambassador“ seostus rohkem riigipeaga. Täna on enamik USA suursaadikuid karjääridiplomaadid, nagu mina ning nagu on ka Jamie Melville. Tõsi, on ka poliitiliselt määratud suursaadikuid. Need lahkuvad, kui presidendiks saab teise partei esindaja. Jamie lõpetas teil siin 2018 oma kolm ettenähtud aastat ja lahkus diplomaadiametist, tal oli juba valmis akadeemiline töökoht Lõuna-Carolina Charlestoni Kolledžis.
Siis võis ta ohutult ka Trumpile ära panna.
Ütleksin jah, et pigem astuvad teravate avaldustega üles Briti kui Ameerika diplomaadid. Inglastel on terveid raamatuid saadikute lahkumiskirjade ja mõtetega ja need on tihti päris lõbus lugemine. USA diplomaadid hoiavad samuti moraalset ausust hinnas. Mitmed saadikud astusid Vietnami sõja alguses ametist tagasi, niisamuti ka 1990ndatel Balkani sõdade vastu protestides. Ja värskemalt siis, kui Lääs alustas sõda Iraagiga. Meie traditsioon on anda riigijuhtidele parimat nõu, ja kui seda kuulda ei võeta, võtame endale vabaduse ametist lahkuda.
Lugesin ühest Tallinna saatkonnaga seotud dokumendist, et on olemas „USA eesmärkide ühendatud strateegia Eesti suhtes“. Rääkige, milline see on.
Täna pean tähtsaks Ameerika ja Eesti koostööd NATOs Euroopa kaitsmise ja julgeoleku asjus. Möödunud nädalal viibis siin USA kaitseminister Lloyd Austin. Ta rääkis sellest, et Eestis hakkab olema rohkem USA kohalolekut, kui oli aasta tagasi. Jutt on Himarsi raketirelvadest ja jalaväekompaniist. Samamoodi arutasime Eesti esindajatega, kuidas üheskoos paremini Ukrainat aidata. Mitmed sammud tuleb teha Venemaa vastutusele võtmiseks sooritatud kuritegude eest. Nagu USA asepresident sel nädalavahetusel Münchenis kõneles, ei kavatse me lubada, et agressor ei kannaks vastutust.
Kuulsin, et USA ja Euroopa Liit moodustavad praegu rahvusvahelise kriminaalkohtu kõrvale uut, sõjajäleduste (atrocities) kohut?
Arutatakse jah, kuidas senisest tõhusamal viisil Venemaa süüdlasi karistada. Arutatakse uute struktuuride moodustamist, otsuseid veel pole. Vastutusest ei tohi keegi pääseda. Kohtume teiega täna muide just Ukraina väärikuse revolutsiooni aastapäeval, milleks peetakse 20. veebruari 2014. Olin tookord Ukrainas ja ukrainlased ütlesidki, et ilma õigluseta ei saa kellelgi väärikust olla.
Olete saatkonna üle vaadanud, töötajatega tutvunud. Kui suur üldse USA Tallinna saatkonna aastaeelarve on? Kas saatkonna vana maja, side- ja turvasüsteemid, diplomaatide arv võimaldab ikka USA asja Eestis korralikult ajada?
Tjah, mina kui suursaadik Kent lähen heal meelel hommikuti tööle Kentmanni tänavale! Aga muidugi ootame Ameerika saatkonna ehituse algust Suur-Ameerika tänavale. Suur- ja Väike-Ameerika tänavate vahele õigemini.
Kas saate uue hoonekompleksi tarbeks Washingtonis raha kaubeldud? Palju ehitus maksaks? Sest Kentmanni tänava hoone kuulub ju väliseesti eraisikutele, mitte Ameerika valitsusele.
Ehitusele kulub pool miljardit dollarit. Rääkisin osakonnaga, mis tegeleb kõigi USA valitsuse varadega kõikjal välismaal. Raha saab, aga saatkonna valmimiseni läheb veel pikk aeg.
Ja meie USA saatkonna eelarve on täna...?
Seda saab mitut moodi arvutada. Ma arvu päriselt ei ütleks. On hoone ülalpidamiskulu. On inimesed, kes on saabunud meie välisministeeriumi kaudu – nagu ma ise –, on hulk kohapealseid töötajaid. Eraldi saadeti siia veel küberoskuste rühm meie salateenistusest (Secret Service). Salateenistuse juht viibis Tallinnas koos kaitseminister Austiniga. See rühm harjutab koos teie küberekspertide, prokuröride ja politseinikega uue aja võtteid kurjategijate tuvastamiseks, jälitamiseks, kohtu ette viimiseks. Treeninguga alustasime kõigepealt Eestis, järgmisena treenime koos Läti ja Leedu õiguskaitsjatega. Muide, see on esimene kord, mil Ameerika Ühendriikide Salateenistus on oma töötajad väljapoole USAd treenima saatnud.
Aga lugesin riigisaladuse alt vabastatud USA peainspektori ameti vana 2016. aasta ülevaadet Kentmanni tänava saatkonnast. Seal tehti kokku 35 märkust ja soovitust. Et maja pidi olema lootusetu, sinna ei saa korralikke infosüsteeme ehitada. Pealegi peab saatkonna lähistel tänavatel patrullima iga päev viis erariides Eesti politseinikku, jälgima ja pildistama, teevad päevas kümneid ettekandeid kahtlastest isikutest. Saatkond ei asu kuigivõrd eraldi.
Selliseid meetmeid rakendab iga riik, et teise riigi saatkondi turvata. Ameerikas pakutakse riikide saatkondadele võrdväärset turvamist. Selline on riikide tava.
Eelarvest ikka. Lugesin, see on teil kusagil 10 miljonit dollarit aastas. Seda on ju vähe?
Lugege värsket, mullust peainspektori aruannet, mis on palju positiivsem! Seal seisab kirjas, et Tallinnas on meil kokku umbes 100 töötajat, 45 ameeriklast ja umbes 55 eestlast.
Olite Kiievis suursaadiku asetäitja. Kui kaua te üleüldse Ukrainaga tegelesite?
Kohapeal Kiievis veetsin kaks määramisaega, lisaks tegelesin ka Washingtonis Ukraina teemaga.
Te saite kuulsaks, kui president Donald Trump hakkas survestama Ukraina presidenti Volodõmõr Zelenskõid ja ka USA Kiievi saatkonda. Seda oma erahuvides. Et määrida kuidagi Bidenit. USA Kongress võttis üles uurimise ja avaldas seejärel Trumpile umbusaldust. Uurimise tunnistaja nr 2 olite teie! Rääkige, see oli suur lugu.
Oli nõnda. Sattusin kahe tule vahele: Ameerika president, kes on valitud riigijuht, ja Ameerika rahvaesindajate Kongress, mis on põhiseaduse järgi presidendist sõltumatu võim. Väljapoole paistab, et president ongi ainus võim Ameerikas, aga nii see pole. Konstitutsiooni järgi on ka Kongressil õigus riigiametnikelt aru pärida. Ka selle kohta, mida president on teinud ja ega keegi mitte oma võimupiire pole ületanud.
Kui mind Kongressi ette vande all tunnistama kutsuti, et mida Trump ja tema esindajad Ukraina valitsuselt ja meie saatkonnalt nõudsid, sain välisministeeriumist kirjaliku suunise Kongressi ette mitte minna! Olen 30 aastat riiki teeninud ametnik ja sellisesse kahvlisse sattusin! Dokumente, mida kongresmenid nõudsid, keeldus ministeerium mulle kaasa andmast.
See oli siis teie isiklik otsus, kumba korraldust kuulate: kas allute Trumpi ja tema välisministri survele ja jätate Kongressi ette ilmumata või lähete tunnistama? Muide, soovitan Ekspressi lugejal Youtube’ist vaadata suursaadik George Kenti esinemist Kongressi uurimiskomisjonis. Vapper esinemine.
Andsin Kongressi ees vande all tunnistusi üheksa tundi, ma ei tea, kas teie lugejad seda kõike vaadata jõuaks... Igatahes jah, mul oli oma ülemustelt kiri, mis keelas tunnistama minna, ja vaat kui kohus tunnistama kutsub, siis on ilmumine tõesti kohustuslik, aga Kongressi kutse kohta otsustasin ise, nagu ka teised diplomaatidest tunnistajad, et mu kohus Ameerika Ühendriikide ees on see, et lähen ja räägin rahvaesindajatele, kuidas lugu Ukrainas oli.
Ja lugu oli siis niisugune – hea Eestiski tähele panna –, et Trumpil seisid ees 2020. aasta presidendivalimised. Trump helistas värskele Ukraina presidendile Zelenskõile ja ütles, et USA muidugi abistab Ukrainat ja nii edasi, ent Zelenskõi peaks sõna võtma ja kritiseerima Joe Bideni poja Hunter Bideni korruptiivset tegevust Ukrainas. Hunter Biden oli tõesti suurima Ukraina eragaasifirma Burisma nõukogus ja sai sealt miskipärast 50 000 dollarit iga kuu. Kas Zelenskõi allus Trumpi survele?
Tuleb president Zelenskõi auks öelda – ei allunud. Ei teinud mingeid avaldusi ei Bidenite ega Hillary Clintoni kohta. Ent mis välja tuli Kongressi uurimise käigus, oli tõesti see, et 2019 Ukrainale määratud sõjaline abi 400 miljonit dollarit pandi eelarve täitmise ametis (Office of Management and Budget) seisma. Sõjaline abi peatati mitmeks kuuks, kuni Trump, nagu tõenditest välja tuleb, kasutas seda Zelenskõile surve avaldamiseks. Et Zelenskõi teeks teate uurimise algatamise kohta Trumpi vastase vastu USA presidendivalimistel. Nii oli. Ja veel, et hakataks uurima, kas Ukraina häkkerid sekkusid USA 2016. aasta presidendivalimistesse...
Oli siis mingeid märke, et ukrainlased midagi manipuleerisid Ameerikas?
Ei ole midagi sellist leitud ega tõestatud.
Trumpi suhtes käivitas Kongressi uurimise üks vilepuhuja. Keegi, kes teadis Trumpi telefonikõne sisu president Zelenskõiga. See keegi pidi töötama Kiievis teiega väga lähestikku. Tõenäoliselt teate seda inimest kas hästi või ülihästi.
Meil USAs on vilepuhujatele väga kõva riigipoolne kaitse. Hoiame seda saladust, keegi ei saa seda välja nõuda. Küllap teil Eestis on samamoodi.
Mitte alati muide. Üldiselt jah.
Ameerika karjääriametnik, kes edastab olulist teavet, saab õiguse jääda anonüümseks. Kui võtta ka nende ametnike hulk, kes otsustasid vande all Kongressile tõtt rääkida, siis me kõik täitsime oma ametivannet, millega me oleme vandunud kaitsta Ameerika konstitutsiooni. Mitte kellegi eraisiku, olgu või USA presidendi huve.
Ukrainas te asusite peaprokuröre kohalt kangutama. Sest nad mätsisid kinni hiigelsuured korruptsiooniuurimised. Kaasa arvatud gaasifirma Burisma uurimise, kus Bideni poeg „töötas“. Istusite aseprokuröriga peaprokurör Yarisma kabinetis. Teil oli vist FBI info, igatahes lajatasite otse küsimuse: kes võttis altkäemaksu ja kui palju? Ja teile vastati: seitse miljonit dollarit! Oli see vastus naljana mõeldud või oligi teil info?
Ei, see polnud nali. Ka toonane president Petro Porošenko uuris seda kinnimätsimist ja tal oli sama info. Altkäemaksus kahtlustasime prokuröri, kes aga üritas pattu eelmise prokuröri peale ajada, kuigi paharetiks oli ta ise. Nii need asjad Ukrainas käisid, aga rõhutan - õhkkond on palju ausamaks läinud.
Ukrainas käib kibe vaidlus, et miks Joe Biden ei saada rohkem relvi, kuigi mullu maikuus kinnitas USA Kongress suure Lend Lease’i programmi. Palju suuremas summas, kui praegu Ukraina rindele Ameerika relvi siiratakse. Aga Lend Lease – mis see õigupoolest on? Lugesin, et selle eest tuleb maksta, aga millalgi hiljem, nagu pärast teist maailmasõda, kus britid maksid Ameerikale viimase võla veel kaheksa aastat tagasi...
Lend Lease mõeldi välja tarkade Ameerika juristide poolt suure sõja ajal. President Franklin Roosevelt tahtis saata brittidele relvaabi saksa natside vastu, aga Kongressi meeleolu oli isolatsionistlik. Ei tahetud välismaal sõdida. Roosevelt ütles, et Ameerika peaks olema „demokraatia relvakamber“ – Lend Lease oli siis viis abistada demokraatlikke riike, ilma et USA peaks otse sõtta astuma. Ja mitte ainult britid ei saanud abi – Nõukogude Liidule anti tuhandeid lennukeid, tanke ja muid masinaid, automaate, kuulipildujaid. Teil on õigus, Kongress on president Bidenile andnud volituse Lend Lease’i käivitamiseks ukrainlastele – aga raha tuleb ikkagi küsida vastavatelt asutustelt, mis peavad selle eraldama, nii et paljalt presidendi otsusega ja ilma Kongressita veel edasi ei pääse.
Lisaks peab olema veel Ukraina sooviavaldus, mida miskipärast pole. Just selle üle erinevad arvajad Ukrainas jagelevadki. Süüdistatakse president Bidenit... Ameerika ennenägematult toores kahevõitlus demokraatide ja vabariiklaste vahel kandub üle ka mujale maailma. Partisan fight, nagu jänkid ütlevad.
Ma ei tea, kas tänane ongi nii ennenägematu tase poliitilises võitluses. Kui vaadata möödunud sajandite rahvasaadikute vaidlusi, näiteks kodusõja ajal...
Igatahes Eestisse impordib üks meie rahvalik konservatiivne erakond, millest kindlasti palju kuulete, puhast trumpismi. Erakonna juhtide, endiste ministrite väitel pole Biden õige president, sest valimisi võltsiti. Kas USA ülemkohus või teised kohtud on midagi sellist tõendanud?
Mitte mingit suurt valimispettust 2020. aasta USA presidendivalimistel ei olnud! Kõik sellised avaldused on USA sõltumatus kohtus tagasi lükatud kui alusetud. Kiiresti. Nii et kes levitavad sellist juttu, levitavad teadvalt valet ja nendelt tuleks aru pärida, mis põhjusel nii tehakse. Aga diplomaadina ma Eesti valikutesse ei sekku ja toetan teie valijate valikuid.
Üks valetaja, FOX TV peabki nüüd aru andma, miks nad valimiste kohta valetasid. FOX kinnitas, et häältelugemise masinad sätiti nõnda, et demokraatidele hääli juurde tekitada. Masinate tootja nõuab FOXilt kohtus 1,6 miljardit dollarit. Kui kaugel see kohtuasi on?
Ma kohtute tegevust ei kommenteeri. (Saadik annab viite värskele New York Timesi artiklile, milles kirjutatakse, et FOX-i telestaarid irvitasid netisuhtluses ka ise Trumpi väidete üle nagu oleks valimisi võltsitud – HHL).
Nüüd USA diplomaatiast. See on võimas muuseas ka selle tõttu, et – nagu Edward Snowden 2013 paljastas – ameeriklased kuulavad pealt oma liitlaste ja ka välismaa, kas Hiina või Euroopa suurfirmade suhtlust. National Security Agency, mida selle salajasuse tõttu hüütakse ka No Such Agency, sattus senati uurimise alla. Senatikomisjoni juhataja Dianne Feinstein ütles siis, et nüüd liitlaste järel nuhkimine lõpeb. Aga ei olnud selge, kas ikka täielikult. Aga meil Tallinnas juhtus niisugune diplomaatiline nali, et president Toomas Hendrik Ilves unustas ennast Ameerika saadikule pihtima, et teda on Eesti poliitika ära tüüdanud oma juhmuses ja ka palk on nadi. Saadik kirjutas sellest kiirelt Washingtoni memo. Julian Assange’i Wikileaks avaldas selle memo. Kas suursaadikuga lõunatades peab väljendustes ettevaatlik olema?
Assange’i ja Snowdeni puhul näitas aeg, et see, mida nad rääkisid avalikkuse teenimisest salajase info avaldamisel, teenis samas ka Venemaa infooperatsiooni huve. See huvi ei seisnenud mitte infovabaduses, vaid infost tehti relv.
Diplomaadid ei osale luuretegevuses. Aga loomulikult annab iga diplomaat kodumaale aru, kui ta on võõrustanud välismaa riigitegelasi, millised olid jututeemad. Samuti raporteerivad emamaale kindlasti ka kõrgetasemelised diplomaadid, keda Eesti meile Washingtoni saadab.
Saan ka aru, et USA firmadel oleks välismaal võisteldes justkui üks käsi selja taha seotud, sest teie Foreign Corrupt Practices Act keelab pistise andmise. Eurooplasi, näiteks Prantsusmaa tohutut tööstusfirmat Alstom, sellised seadused ei piira. Kui guugeldada „Alstom ja korruptsioon“, tuleb rida vahelejäämisi ja kahtlusi – nad ehitasid muide ka Eestis viimase põlevkivijaama, aga mainin seda mingi vihjeta. Ühesõnaga, ameeriklastel on põhjust telefone jälgida.
Te viitasite meie seadusele, mis keelab Ameerika firmadel väljamaal korruptsioonis osalemise. See võeti vastu 70. aastatel seoses juhtumiga, milles osales Jaapani peaminister. Ameerika pidas oluliseks ise esimesena kehtestada sellise normi ja olla maailmas eeskujuks. Sest saati asuvad meie diplomaadid asja uurima, kui kuuleme, et meie firmad on altkäemaksu pakkumas või muidu korruptiivselt talitamas.
Üldiselt toob see Ameerika firmadele kergendust, sest nad teavad, mida vastata, kui välismaal mingid ametnikud kahtlasi ettepanekuid teevad: me ei tohi!
Ja siis teie firmad lihtsalt muudkui kaotavad igasugu hangetel, teie toodangut ei osteta, kui Hiina ja Euroopa firmad endid meelehea andmisel ei piira!
Kui te Hiinat mainisite... just Hiina firmad kasutavad küll väga mitmekesiseid võtteid, et end välismaa turgudele sisse süüa, ja jälgime seda murelikult. Ja kogu mõju, mida Hiina pakkumistega kaasaminek endaga ühes toob... Siinkohal avaldan Eestile tunnustust, et te koos Lätiga astusite välja Hiina-kesksest 14 + 1 suhtlusformaadist. Hiina kavatses ka siin maailmajaos ellu viia oma Vöö ja Tee poliitikat, siduda valitsusi Hiina laenudega ja ehitistega. Laenude tagasinõudmise käigus on Hiina teistes riikides varasid ja mõju omandanud.
Ega Eesti väljaastumine ka ilma kohaliku USA saatkonna veenmistööta läinud...
Tuleb siis USA saatkondagi selle eest kiita. Esimesena astus hiinlastega suhtlusest välja Leedu, siis teie. Kui Leedu välja astus, oli formaadi nimi veel 17 + 1 ... Hiinaga koostöö lõpetamine ei ole igatahes küsimus, kus riigid peaksid kaaluma ainult jüaani, dollari või eurodega seotud eeliseid. Käib suurem mäng.
Mida teeb Ameerika diplomaat, kui Euroopa riigid tahavad teie hiiglaslikke netiplatvorme, nagu Amazon, Google, Meta/Facebook, maksustama hakata või isikuandmete käitlemise Euroopa norme peale suruda? Need suurfirmad on ju suuremad kui Euroopa riigid, aga makse maksavad... omamoodi. Asute omade kaitsele? Ja kuidas teil Ameerikas USA noorte hulgas ülipopulaarse Hiina TikTokiga läheb?
Maksude asjus peaksid kõik firmad käituma kohalike seaduste järgi, aga seal, kus nad tegutsevad. Ülemaailmsed firmad tegutsevad ülemaailmselt. Euroopas on palju otsustuse ja läbirääkimise õigusi netiäris antud Brüsselile, siis räägivad Ühendriigid Brüsseliga. Küsimus on selles, kas Ameerika firmasid hakatakse käsitlema kuidagi erinevalt võrreldes teiste, ka Hiina firmadega. Erinevat käsitlemist ei tohiks olla, võistlus peaks olema aus. Info privaatsuse suhtes on eri riikide seadused küllaltki erinevad. Iga isik, kelle huve Ameerika firma on riivanud, on teretulnud pöörduma Ühendriikide kohtusse.
TikTok’i mina aga ei usalda ja ütlesin ka lastele ja oma naisele, et nad peaksid TikTokist hoiduma. Just selle pärast, mille kohta te küsisite – eraviisilise teabe turvalisuse pärast. Just sellesama turvalisuse tõttu käib suur vaidlus, kellel lubada meie 5G telekommunikatsioonivõrke ehitada, sest nagu suhtlusäppides, nii ka võrgus võib tekitada mitmeid tagauksi, et infot imeda.
Tänan vastuste eest, härra suursaadik!
Kõike head, ja rõhutan, et minu põhieesmärk koos mu emamaaga Eesti suhtes on see: teie riigi julgeolek tuleb tugevamaks ehitada, ja seda teemegi. Me oleme liitlased – näiteks tahtsin Poolat väga abistada, töötades seal 1990ndatel. aga Poola polnud siis ei NATOs ega Euroopa Liidus, nii et raske oli. Eesti aga on USA liitlane!


71% eestlasi pettusega silmitsiCitadele panga uuringust selgub, et 29% Eesti inimeste sõnul pole nad kordagi finantspettusega kokku puutunud. Kõige rohkem on proovitud raha välja petta petukirjade ja -sõnumite abil. Ärileht


Isamaa kandidaat Allan Unt: riigikogu koht tarkust juurde ei anna, pigem vastupidiASJATUNDJAD APPI. Energeetika ja tervishoiu küsimustes peaks otsused langetama vastava eriala spetsialistid, mitte poliitikud.Ettevõtja Allan Unt (63), kes vahetas EKRE Isamaa vastu välja, ei saa aru, miks valijad endiselt valivad peibutusparte, kes riigikokku ei lähe. Ta on seda meelt, et riigikogu koha saanu peaks võtma vastutuse ja neli aastat seal tööd tegema.Kolm aastat tagasi kuulusite veel EKREsse, olite isegi erakonna Tartu ringkonna juhatuses. Miks otsustasite parteid vahetada?Mulle ei meeldi rumalus. Kui hakkasin rumalusele vastu, siis ma enam sinna ei sobinud.Mida te silmas peate?Ma ütlesin Kert Kingole, et ei ole mõtet ministriametit vastu võtta, kui kael ei kanna ja keelt ega teemat ei valda, sellest sünnib vaid häbi endale ja erakonnale. No pärast seda oli näha, et mind ei ole vaja seal. Mis ma siis ikka raiskan oma aega tühjade vaidluste peale.Olete seni osalenud vaid kohalikel valimistel. Miks nüüd tekkis plaan kandideerida riigikokku?Valimistele minek on meeskonnatöö, toetan oma erakonda, et keegi ikkagi meist sinna pääseks ning saaks kaasa rääkida otsuste tegemisel. Aga valimistega seoses tahan öelda üht asja: ma ei saa aru, miks laseme igal valimisel end ära lollitada peibutuspartidel?Ma ei taha nimesid nimetada, aga näiteks üks mees korjab jälle ligi 5000 häält, saab riigikogus koha, aga ise sinna ei lähe. Kui seal nimekirjas ollakse ja saadakse hääli nii palju, et koht riigikogus käes, siis tuleb teised ametid ära lõpetada ja neli aastat riigikogus tööd teha. Mingi vastutus peab ikkagi olema. Kui sa seal tööd teha ei taha, siis ära kandideeri.Teine asi, mida ma tahan seoses valimistega öelda, on see, et riigikogu koht tarkust juurde ei anna, pigem kipub teatud aja möödudes osal vähemaks võtma, eks ikkagi võim poeb pähe.Olete sellega arvestanud, et kui riigikokku pääsete, siis tuleb teil ärid kõrvale jätta ja Toompeale minna?Üks ettevõte ongi mulle veel jäänud ja rahanumber ei ole mulle ammu enam tähtis. Olen juba selles eas, et ei hakka enam suuri arendusi tegema. Iga inimene peaks aru andma, et teatud vanusest on aeg pensionile minna.Aga kui juhtub jumala ime ja ma tõesti riigikokku pääsen, siis tuleb võtta vastutus ja riigikokku ka minna. Kui ma tõepoolest sinna pääsen, siis esimese asjana ma püüaks selgeks teha, et lõpetataks ajaraiskamine. Nii palju peaks olema inimestel häbitunnet, et see pole koht, kus omavaheline suhtlus seisneb ainult süüdistustes erakondade vahel.Teile kuuluvas Rehe hotellis toimetavad nüüd lasteaiarühmad. Miks te hotellipidamise lõpetasite?Praegu on juba kuus lastehoiurühma sees, neile tuleb veel lisa. Panin hotelliuksed kinni, sest inimene väsib ja iga asi saab ükskord otsa. Ega päike kesta ka lõpmatuseni, eks kunagi lõpeb see ka kollapsiga.Mis plaanid on teil Tähe ja Aardla tänava ristmiku lähistel oleva telefonijaama hoonega?See praegu seisab. Ma oleks sinna 200 inimest tööle saanud, aga linnaametnikud leidsid, et see hoone on liiga suur, ei haaku ümbritsevate hoonetega. Ma jälle ei saa aru, miks linn seda siis ise enampakkumisel ära ei ostnud. Oleks ära ostnud, maha lammutanud ja kogu mure lahendatud.Aga nüüd lasi linn selle mul ära osta ja siis mingi loomeruumi osakonna Arjus (ruumiloome osakonna juhataja ja linnaarhitekt Tõnis Arjus - toim) hakkab mulle rääkima, et see maja ei sobi sinna, see on liialt suur ja häirib vastasolevaid hooneid.Muide, selle maja vastas asuvad nõukogudeaegsed garaažid. Ma tahtsin maja ühte külge lifti teha, seda mul ei lubatud, sest see ei haaku lähedal olevate hoonetega. Täiesti ausalt öelda, ei ole mina ainuke ettevõtja, kes ei ole linna ehitusosakonna tööga rahul.Tuleme valimiste juurde tagasi. Mis on praegu riigi juhtimises kõige enam valesti?Maksumaksja raha raiskamine on kolossaalne. Peame kõvasti avalikku sektorit kokku tõmbama. Erakonnad räägivad eelarve täitmisest, et peame selle tasakaalu saama, aga millegipärast ei räägi keegi, et eelarve tasakaalus hoidmiseks peaks ehk vähem kulutama. Eraettevõtjad saavad aru, et kui hästi ei lähe, turgu ei ole, siis tuleb kokku hoida, aga riigiasutustes on arvamine, et kuskil on alati keegi, kes täidab riigikassat.Keegi ametnikest ei mõtle, kas ta kümnendal kuupäeval saab oma palga kätte, kas riigil ikka on raha, et maksta. Kui me sel viisil jätkame, siis võibolla varsti enam ei olegi, mida jagada, lubadustest rääkimata.Rääkisite erakonna põhimõtteid silmas pidades ka energeetikast. Mis on seejuures olulised punktid?Mulle jääb täiesti arusaamatuks, kuidas saab energiajulgeolek sõltuda roheenergiast, kuidas saame oma julgeoleku eest vastutama panna tuule ja päikese. Kui meil on tuult ja päikesevalgust, siis on elektrit - aga kui seda ei ole?Rõhutan, et nii spetsiifilistes valdkondades peavad otsused langetama vastava eriala spetsialistid, mitte poliitikud.Isamaa pääsemine riigikokku on viimastel valimistel olnud alati kui noatera peal.Teate, mina neid poliituuringuid ei usu. Need kõiguvad pidevalt sinna-tänna arusaamatult, keegi ilmselt ikka mõjutab neid. Isamaa on alati riigikokku pääsenud ja teinud tugevama tulemuse, kui need imelikud uuringud näitavad.Samas mängib Isamaa võimuliidu moodustamisel olulist rolli. Kuidas te näete sel korral valitsusse pääsemise šansse?No kõik sõltub tulemustest. Arvata on, et reformarid hakkavad seda orkestrit juhatama, iseasi, kelle nad kampa võtavad. Ilmselt Eesti 200 ja siis keegi veel. Sõltub sellest, kui palju sotsid Reformierakonnale seekord saba liputavad. Võib juhtuda, et koostöökohti on ka Isamaaga. Samas arvan, et nelja osalisega liitu ei tule, siis nad ei jõuagi muud teha, kui kakelda.Sama on ka võimalusega, kui EKRE ja Keskerakond hakkavad võimuliitu moodustama. Ka neil on vähemalt ühte partnerit juurde vaja, aga samamoodi nelja partneriga liidus läheksid vaidlused lõputuks. Kõik sõltub sellest, kes millise plaaniga välja tuleb.ISAMAA KOLM EESMÄRKI• Energeetikat ja tervishoidu puudutavaid otsuseid peavad langetama erialaspetsialistid.• Viimane aeg viia koolid üle eestikeelsele õppele.• Korruptsiooni vältimiseks peavad avaliku ja erasektori vahelised lepingud olema avalikud.KES TA ON?Allan Unt• 30-aastase kogemusega ettevõtja • Tartu linnavolikogu liige • Vabaabielus, seitse last, kaheksa lapselastIsamaa kandidaadidValimisringkond nr 9: Jõgeva- ja Tartumaa1. Aivar Kokk (62), riigikogu liige, rahanduskomisjoni esimees2. Juhani Jaeger (46), kultuurikorraldaja, haridusministri nõunik3. Reet Alev (58), Põltsamaa vallavolikogu esimees, Viljandi linnaarengu peaspetsialist4. Argo Annuk (45), ettevõtja5. Aare Anderson (56), Luunja vallavanem6. Irina Orlova (50), ettevõtja, Peipsiääre vallavolikogu liige7. Ivar Tedrema (68), FIE8. Rain Sangernebo (58), Kanepi vallavalitsuse majandusosakonna juhataja9. Marek Pihlak (45), spordijuht, treener, õpetajaValimisringkond nr 10: Tartu linn1. Tõnis Lukas (60), haridus- ja teadusminister2. Mihhail Lotman (70), riigikogu liige, Tartu linnavolikogu liige3. Kaspar Kokk (40), Tartu linnavolikogu esimees ja ettevõtja4. Priit Humal (52), Tartu abilinnapea5. Merle Jääger (57), näitleja, Tartu linnavolikogu liige6. Lembit Kalev (61), ettevõtja, Tartu linnavolikogu liige, hariduskomisjoni esimees7. Marit Sepma (45), haridusministri nõunik8. Allan Unt (63), ettevõtja, Tartu linnavolikogu liige9. Friedrich Kaasik (35), Tartu ülikooli tehnoloogiainstituudi teadmussiirde juht10. Jaanus Kriisk (58), ettevõtja"Kui juhtub jumala ime ja ma tõesti riigikokku pääsen, siis tuleb võtta vastutus ja riigikokku ka minna."Allan Unt lahkus mõni aasta tagasi EKREst, sest tal sai rumalusest villand. Isamaas tunneb ta end koduselt. KRISTJAN TEEDEMAEILI ARULA


Mis kaitseks vaesuse eest?TÄNAVU PEAVAD 725-eurose alampalgaga ära elama ligikaudu 100 000 eestlast. Nende seas ka tuhanded viljandimaalased, kes seisavad silmitsi hinnatõusuga, mis pole ka Viljandimaad säästnud, kuid kus keskmine palk jääb riigi keskmisele sadu eurosid alla, Harjumaast rääkimata. Sellepärast polegi valimiste eel mõtet rääkida Eesti päästmisest pagulaste või muude tontide käest, kuniks puudub plaan, kuidas omaenda inimeste hakkamasaamine tagada.Küllap on Eestis vähe neid perekondi, kelle elatustase on nii kõrge, et hinna- ja intressitõusud nende toimetulekut üldse pole mõjutanud. Kõige valusamalt löövad sellised kriisid aga väiksema sissetulekuga inimesi - noori peresid, pensionäre, üksikvanemaid. Alampalka teenib peaaegu 15 protsenti Eesti töötajatest: kümned tuhanded inimesed teenindus- ja tootmissektoris, aga ka haridus- ja sotsiaalvaldkonnas. Kui tahame inimeste toimetulekut päriselt kaitsta, peaksime alustama just alampalga tõstmisest.MEIE PROGRAMMIS seatud eesmärk tõsta palgad 1200 euroni puudutaks enam kui 100 000 töötajat üle Eesti. On erakondi, kes lubavad, et hinnatõusu saab tagasi pöörata kunstlike soodustuste kaudu - olgu siis kõne all odav elekter ja kütus või toiduainete käibemaksu langetamine. Isegi kui ajutiselt võiks sellistest meetmetest abi olla, pikas perspektiivis see meie probleeme ei lahenda. Ainult kõrgem palk saab inimesi päriselt aidata.See aitaks vähendada ebavõrdsust, palgavaesust, aga ka laste suhtelist vaesusriski. Samas on oluline rõhutada, et alampalga tõstmine ei mõjuta ainult selle saajate sissetulekuid, vaid kergitab palkasid ka kõrgematel palgatasemetel. Eriti oluline on inimeste sissetulekute kasvatamine maapiirkondades, sest nii kasvab ka omavalitsuste maksutulu ning see aitab tagada, et ka väiksemates linnades ja asulates jääksid püsima koolid, lasteaiad, rahvamajad ja seltsielu.Loomulikult kaasneksid alampalga tõstmisega paljudele ettevõtetele suuremad tööjõukulud, mistõttu tuleb tagada, et ettevõtted poleks sunnitud koondama. Töökohad peavad säilima. Selleks toetab alampalga tõstmise eesmärki ka skeem, mis hädas ettevõtteid üleminekuajal toetaks, eeskätt just maapiirkondades, kus iga töökoht on kulla hinnaga. Ei saa regionaalpoliitikat jätkata eesmärgiga «Proovime hoida seda, mida on», sest juba ongi vähe.MAAPIIRKONNAD on sattunud nõiaringi, kus töökohti ei teki, sest pole võtta töötajaid, töötajaid pole võtta, sest inimestel pole kuskil elada ega kooli, kuhu oma last panna. Seepärast ongi kiirkorras vaja pidurdada ääremaastumist ning kõikides investeeringutes peab riik lähtuma regionaalarengust kui prioriteedist. Me ei saa lubada omavalitsustel kriisides laostumist ning kohalike külamajade, raamatukogude ja koolide uste sulgemist.Paremerakondade nähtamatu käsi on juba aastakümneid ääremaastumist soosinud: inimesed, töökohad ning lapsed ja noored liiguvad suurematesse linnadesse, teenused koos nendega. Kui tahame neid protsesse tagasi pöörata, tuleb hakata tegema julgeid otsuseid. Näiteks soovime investeerida 500 miljonit eurot, et luua maapiirkondadesse 15 000 tasuvat töökohta ning luua ka vajalik investeerimisplaan ja maksuerisused, mis meelitaks ettevõtteid just maapiirkondadesse ja väiksematesse asulatesse. Elamispinna probleemi leevendamiseks juba taaskäivitasime üürimajade ehitamise programmi, kuid pärast valimisi soovime üürimajade programmi rahastust suurendada nii, et üle riigi rajataks eelkõige väikelinnadesse ja maapiirkondadesse 5000 mugavat ja taskukohast üürikorterit.PRAEGUNE KRIIS lööb taas eriti valusalt vaesemaid - nii inimesi kui ka omavalitsusi. Eelseisvatel valimistel ongi üks eksistentsiaalne küsimus, millise rahva ja riigina me sellest majandussurutisest välja tuleme. Kas riik on oma elanikele olemas ja suudab tagada nende toimetuleku ja heaolu? Kas ettevõtted meie maapiirkondades suudavad ellu jääda või saab praegusest kriisist lõplik «kabelimats» paljudele väiksematele omavalitsustele ning sealt pühitakse viimasedki töökohad ja teenused? Õhuke riik on heade aegade riik, aga praeguses kriisis on tarvis tugevat ja tegusat riiki, mis tagaks inimeste toimetuleku ja töökohad ning aitaks elul taas edeneda ka maapiirkondades ja väiksemates linnades."Me ei saa lubada omavalitsustel kriisides laostumist ning kohalike külamajade, raamatukogude ja koolide uste sulgemist."LAURI LÄÄNEMETS, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees


Poola rolli Euroopas ja NATO-s nähakse üha tähtsamana   President Alar Karis ja teised NATO idatiiva liidrid kohtuvad kolmapäeval Poola pealinnas Varssavis USA presidendi Joe Bideniga. Vaatlejate hinnangul on sõda Ukrainas on nihutanud jõujooni Euroopas ja terves NATO-s Poola ja üldse Ida-Euroopa suunas.   Poola sihikindel tegutsemine selle nimel, et Ukraina saaks lääneriikidelt tanke Leopard, viis Ukrainale antava sõjalise abi märgatava suurendamiseni. Varssavi eestvõttel sündinud nii-öelda Leopardi-koalitsiooniga ühinesid ka Soome, Norra, Taani, Holland ja Hispaania ja see muudab jõujooni nii Euroopas kui ka NATO-s, nihutades neid Saksa-Prantsuse teljest ida poole, leiavad vaatlejad. Kui Saksamaa kaitseminister hiljuti vahetus, tuli ilmsiks, et armee moderniseerimiseks ei ole midagi ära tehtud, ka Prantsusmaa endine armeejuht on tunnistanud, et Prantsuse relvajõud ei ole tõsiseks sõjaks valmis. Aastatepikkune alarahastamine ja soovimatus reforme läbi viia on oma jälje jätnud. Samal ajal on Kesk- ja Ida-Euroopa riigid oma kaitsekulutusi jõuliselt suurendanud, ostnud relvi, varustust ja laskemoona rohkem kui kunagi varem pärast külma sõja lõppu. Poola on sõlminud lepingud USA ja Lõuna-Koreaga, luues kõige tugevama tanki-võimekuse NATO idatiival. Poolal on ülitähtis roll ka logistiliselt – Poola kaudu liigub USA ja teiste liitlaste abi Ukrainasse.  Poola tähtsuse tõus Euroopa julgeolekus paneb vaatlejate hinnangul Ameerika Ühendriike üle vaatama oma senised suhted Saksamaaga, mis on tõrkunud võtmast riske, et toetada USA poliitikat Ukraina suhtes. Ühendriigid on juba teatanud uue alalise armeestaabi loomisest Poolas.  Poola lähenevaid valimisi peetakse Euroopa tähtsaimateks  Samas ei ole kuhugi kadunud Poola valitsuse seitse aastat kestnud vastuolud Euroopa Liiduga. Poola valitsev Õiguse ja Õigluse partei soostus küll loobuma ülemkohtu distsiplinaar-kolleegiumist, mida kasutati kohtunikele surve avaldamiseks, aga see ei ole piisav ja Euroopa Liidu raha, näiteks 35 miljardit eurot koroonakriisi ületamise fondist Poola kätte ei saa. Kohtureformi autor on justiitsminister Zbigniew Ziobro, kes on süüdistanud Euroopa Komisjoni ähvardamises ja väljapressimises. Õigus ja Õiglus on Poolas endiselt populaarne. Nende toetus koos valitsuspartneri, Solidarna Polskaga püsib 30 protsendi juures, aga praegu pole veel selge, kas nad osalevad valimistel koos või eraldi. Arvamusuuringud näitavad, et märkimisväärne osa valijatest hääletab Õiguse ja Õigluse poolt eelkõige pragmaatilistel kaalutlustel – kuna nemad on ainus poliitiline jõud, kes pakuvad töölisklassile toetusi. Küsitlused näitavad aga ka seda, et poolakad süüdistavad toetusrahast ilmajäämises valitsevat parteid, mitte Euroopa Liitu. Ülikonservatiivne Ziobro leiab, et Euroopa taasterahastu on loodud selleks, et muuta Euroopa Saksamaa juhitavaks föderatsiooniks ja roheleppe peamine eesmärk on hävitada Poola kivisöele põhinev majandus. Ka Õiguse ja Õigluse sees on lahkarvamusi. Mitmele partei mõjukale parlamendisaadikule ei meeldi praegune peaminister Mateusz Morawiecki. Mõned neist pooldavad pigem Ziobro äärmuslikkke vaateid. Üldiselt arvatakse, et kui Õiguse ja Õigluse praegune vananev liider Jarosław Kaczyński paari aasta pärast tagasi tõmbub, püüab Ziobro saada Poola parem-tiiva juhiks. Opositsioonierakondadest on kõige populaarsem Donald Tuski juhitav Kodanikuplatvorm. Tusk on aga nii kaua poliitikas olnud, et paljud valijad on temast tüdinenud või tunnevad tema suhtes lausa vastumeelsust. Opositsiooni edu sõltub suuresti sellest, kuidas demokraatlikud erakonnad suudavad omavahel koostööd teha. Kui opositsioon ka võidab, seisab uuel valitsusel ees tohutu töö, et Õiguse- ja Õigluse valitsemise ajal tehtud ümberkorraldusi tagasi pöörata. Taastada tuleb riiklike institutsioonide ja õigussüsteemi tavapärane töö. Samuti tuleb uuesti järje peale aidata haridussüsteem, mis Õiguse ja Õigluse ajal on tagasi paisatud 1980ndatesse aastatesse ja üle ujutatud poliitiliste ainetega. Reformid tuleks läbi viia olukorras, kus 2025. aastani on ametis Õiguse ja Õigluse ridadest pärit president Andrzej Duda. Poola valimised on olulised ka Euroopa Liidule. Kui praegune valitsus tagasi valitakse, jätkub ilmselt Poola vastasseis Euroopa Liidu väärtuste ja alus-põhimõtetega. Poola valimiste tulemus mõjutab pikemas perspektiivis ka Poola euroala-läbirääkimisi ning Lääne-Balkani riikide ja Ukraina ühinemist Euroopa Liiduga.    					Toimetaja:  Mait Ots


Helme tahab reformierakondlastele kuuluvate hooldekodude järelevalvetTALLINN, 22. veebruar, BNS - Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimees ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) aseesimees Mart Helme peab vajalikuks algatada järelevalve reformierakondlastele kuuluvate hooldekodude suhtes.
Helme sõnul tõukub uurimisvajadus telesaate „Kuuuurija“ vahendusel avalikustatud juhtumist, kus ühes Südamekodu hooldekodus hoiti 63-aastast meest pikaajaliselt näljas.
„Karistusseadustiku kohaselt on nähtu käsitletav raske tervisekahjustuse tekitamisena, kehalise väärkohtlemisena ja isiku ohtu asetamisena. Vaatamata õõvastavatele kaadritele, mis meenutavad fotosid Buchenwaldi koonduslaagrist, ei ole toimunule antud ametlikku käiku. See on ootuspärane, sest südamekodude keti omanikud ja kasusaajad on reformierakondlased, juhataja on reformierakondlane ning haldusala eest vastutav minister Signe Riisalo on reformierakondlane,“ ütles Helme.
„Riisalo on vätnud, et riigil ei ole ressurssi hooldekodude järelevalveks. See ressurss tuleb leida, et inimeste piinamine lõppeks.“
Helme sõnul tuleb eraldi uurida seda, kui sihipäraselt hooldekodudes riigi raha kasutatakse. „Reformierakond lubab oma valimiskampaanias ühe pensioni eest kohta vanadekodus. Meil on kahtlus, et reformierakondlased on välja mõelnud plaani, kuidas suunata veelgi rohkem riigi raha erakonnaga seotud äriprojekti,“ ütles Helme.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Mart Helme tahab reformierakondlastele kuuluvate hooldekodude järelevalvetRiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimees ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) aseesimees Mart Helme peab vajalikuks algatada järelevalve reformierakondlastele kuuluvate hooldekodude suhtes.Helme sõnul tõukub uurimisvajadus telesaate «Kuuuurija» vahendusel avalikustatud juhtumist, kus ühes Südamekodu hooldekodus hoiti 63-aastast meest pikaajaliselt näljas.
«Karistusseadustiku kohaselt on nähtu käsitletav raske tervisekahjustuse tekitamisena, kehalise väärkohtlemisena ja isiku ohtu asetamisena. Vaatamata õõvastavatele kaadritele, mis meenutavad fotosid Buchenwaldi koonduslaagrist, ei ole toimunule antud ametlikku käiku. See on ootuspärane, sest südamekodude keti omanikud ja kasusaajad on reformierakondlased, juhataja on reformierakondlane ning haldusala eest vastutav minister Signe Riisalo on reformierakondlane,» ütles Helme.
«Riisalo on vätnud, et riigil ei ole ressurssi hooldekodude järelevalveks. See ressurss tuleb leida, et inimeste piinamine lõppeks,» märkis ta.
Helme sõnul tuleb eraldi uurida seda, kui sihipäraselt hooldekodudes riigi raha kasutatakse. «Reformierakond lubab oma valimiskampaanias ühe pensioni eest kohta vanadekodus. Meil on kahtlus, et reformierakondlased on välja mõelnud plaani, kuidas suunata veelgi rohkem riigi raha erakonnaga seotud äriprojekti,» ütles Helme.


Helme: reformierakondlastele kuuluvate hooldekodude suhtes tuleb algatada järelevalveRiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Mart Helme peab vajalikuks algatada järelevalve reformierakondlastele kuuluvate hooldekodude suhtes.
Helme sõnul tõukub uurimisvajadus telesaate „Kuu-uurija“ vahendusel avalikustatud juhtumist, kus ühes Südamekodu hooldekodus hoiti 63-aastast meest pikaajaliselt näljas.
„Karistusseadustiku kohaselt on nähtu käsitletav raske tervisekahjustuse tekitamisena, kehalise väärkohtlemisena ja isiku ohtu asetamisena. Vaatamata õõvastavatele kaadritele, mis meenutavad fotosid Buchenwaldi koonduslaagrist, ei ole toimunule antud ametlikku käiku. See on ootuspärane, sest südamekodude keti omanikud ja kasusaajad on reformierakondlased, juhataja on reformierakondlane ning haldusala eest vastutav minister Signe Riisalo on reformierakondlane,“ ütles Helme.
„Riisalo on vätnud, et riigil ei ole ressurssi hooldekodude järelevalveks. See ressurss tuleb leida, et inimeste piinamine lõppeks.“
Helme sõnul tuleb eraldi uurida seda, kui sihipäraselt hooldekodudes riigi raha kasutatakse. „Reformierakond lubab oma valimiskampaanias ühe pensioni eest kohta vanadekodus. Meil on kahtlus, et reformierakondlased on välja mõelnud plaani, kuidas suunata veelgi rohkem riigi raha erakonnaga seotud äriprojekti,“ ütles Helme.


Mart Helme: reformierakondlastele kuuluvate hooldekodude suhtes tuleb algatada järelevalveRiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Mart Helme peab vajalikuks algatada järelevalve reformierakondlastele kuuluvate hooldekodude suhtes.
Helme sõnul tõukub uurimisvajadus telesaate „Kuuuurija“ vahendusel avalikustatud juhtumist, kus ühes Südamekodu hooldekodus hoiti 63-aastast meest pikaajaliselt näljas.
„Karistusseadustiku kohaselt on nähtu käsitletav raske tervisekahjustuse tekitamisena, kehalise väärkohtlemisena ja isiku ohtu asetamisena. Vaatamata õõvastavatele kaadritele, mis meenutavad fotosid Buchenwaldi koonduslaagrist, ei ole toimunule antud ametlikku käiku. See on ootuspärane, sest südamekodude keti omanikud ja kasusaajad on reformierakondlased, juhataja on reformierakondlane ning haldusala eest vastutav minister Signe Riisalo on reformierakondlane,“ ütles Helme.
„Riisalo on vätnud, et riigil ei ole ressurssi hooldekodude järelevalveks. See ressurss tuleb leida, et inimeste piinamine lõppeks.“
Helme sõnul tuleb eraldi uurida seda, kui sihipäraselt hooldekodudes riigi raha kasutatakse. „Reformierakond lubab oma valimiskampaanias ühe pensioni eest kohta vanadekodus. Meil on kahtlus, et reformierakondlased on välja mõelnud plaani, kuidas suunata veelgi rohkem riigi raha erakonnaga seotud äriprojekti,“ ütles Helme.


KASULIK | Kuidas üüriäri ja kasvatada netoväärtust riigile maksu maksmataEestis on võimalik eraisikuna elada hästi, kasutades laenuvõimekust selliselt, et endal ei peagi suurt midagi olema. Laenuraha üheks eeliseks on selle maksuvabadus, kuna tegu on kohustuse mitte kasumiga, kuid tasub olla ettevaatlik.
Laenurahaga rikkaks saamise isaks on ristitud ameeriklane Robert Kyiosaki, kuid USA ja Eesti maksusüsteemi eripärade tõttu ei saa tema õpetusi siin üks ühele kasutada, kuid kinnisvarainvestor Peeter Pärtel aitas olukorda lahti mõtestada ja tuua Kyiosaki soovitused kodumaise erainvestori liivakasti.
Eriti lihtsalt seletatuna saab Pärtli sõnul asja kokku võtta järgmiselt: ostad üürikorteri, üürid selle välja, maksad üürituluga laenu tagasi ja saad kinnisvara omanikuks, mille peale saad uue laenu võtta. „Läheb viis või kümme aastat mööda ja kui kinnisvara väärtus on kasvanud, siis oled valiku ees – kas müüa ja maksta tekkinud kasumilt tulumaks või võtta uus laen, mis on taas kuni 80% kinnisvara väärtusest ja maksta tagasi vana laen.“ Kui objekt ise on hea ja sobib eesmärkidega, siis Pärtli sõnul saab võtta selle tagatisel kas lisalaenu või refinantseeritakse olemasolev laen suuremaks laenuks.
Kui kasutad laenu tagasimakseks uut laenu, siis ülejääk ei kuulu maksustamisele, kuna tegu on laenu mitte kasumiga. See aga annab võimaluse ülejäägi panna uue koha sissemakseks maksuvabalt. „ See plaan toimib nii kaua kuni üürid ka tõusevad ja suudavad ka uue laenu makseid teenindada,“ toonitas ta. Kui uue kinnisvara ostusoovi pole, siis võib ka laenata olemasoleva kinnisvara tagatisel raha tarbimiseks. Nõnda saad osta endale ilma reaalset raha omamata auto, kodutehnikat või käia isegi reisil. Siiski tasub meeles pidada, et sellisel juhul võib olla intress kõrgem, kuid see on siiski võimalik.
Ajad aga muutuvad
Pärtel sõnab, et antud tegevus on Eestis aset leidnud julgelt üle kümne aasta, kuid see on muutumas. Seoses kerkiva euriboriga on säärane tegevusviis sattunud küsimärgi alla, kuna üüritulu ei pruugi enam laenu katta. „Nüüd aga on reeglid muutunud selles mõttes, et peab arvestama üha tõusva intressiga ning pigem on küsimus kuidas enda laenukoormust alla viia sellisele tasemele, et see oleks vähenevate üüridega teenindatav.“
Ta toonitas, et täna võib sellise teguviisiga endale pigem karuteene teha. Tema sõnul pole ajastus õige seda praegu kasutama hakata. „Kuid neid, kes viimased 10 ja enam aastat seda on kasutanud, neid teenis see skeem hästi ja võimaldas kinnisvaraportfelli oluliselt kiiremini kasvatada,“ tõdes ta.


Ehitusliidrite küsitlus: Milline on ehitusturg lähiaastatel?Merko Ehitus Eesti juhatuse esimees IVO VOLKOV: uus reaalsus nõuab ehitussektoris muutustEhituses on selgelt väga keerulised ajad. Sektor on elanud muutlikes ja rasketes oludes juba koroonast alates ning uus reaalsus tingib muutust kogu sektori toimimisloogikas ja koostöövormides.Ehitamine on ajaliselt pika kestusega protsess ja seetõttu mõjutavad kõik majanduskeskkonna järsud muutused ehitussektorit oluliselt. Järske muutusi on eelneval kolmel aastal toimunud piltlikult rohkem, kui neid on olnud varasematel aastakümnetel kokku. Koroonakriis, sellele järgnenud materjalide tamekriis, rohepöörde mõjud energiasektorile, siis sõda ja sanktsioonid, sellele järgnenud energiakriis ning kõige eelneva otsa veel keskpankade järsk intressitõus.Kui majanduses tervikuna on ajad segased ja muutlikud, mõjutab see oluliselt ka ehitussektori toimimist. Eriti keeruline on neis oludes pikaajaline planeerimine ja pikka koostööd puudutavate kokkulepete tegemine. Seda eeldab tegelikult iga suurem ehitusprojekt. Uus reaalsus tingib muutuse kogu sektori toimimisloogikas ja koostöövormides.Ehitusmahud - ruutmeetrid ja kilomeetrid - on selgelt vähenenud ning mahud on veelgi langemas. Tõsi, hindade tõusust tulenevalt ei pruugi see ilmtingimata eurodes samaväärset muutust tähendada, ent füüsilised ehitusmahud on selgelt vähenemas. Erasektori äraootav seisukoht projektide käivitamisel on praegustes majandusoludes igati mõistetav. Nähtav tulevik on ehitussektorile seetõttu keeruline.Kui tellimusi on vähem, on ka tööjõudu vaja vähem. Ent ehitus on olnud pikalt alamehitatud ning sektor toiminud suures osas välistööjõu peal. Palgasurve jõuab kindlasti ka ehitushindadesse, mis omakorda ei soodusta uute investeerimisotsuste langetamist. Ehituses ootame paremaid aegu siis, kui majanduses on saavutatud uus tasakaal.On oluline, et riik hoiab pikemat plaani. Riigil peab olema valmidus ja arusaamine investeeringutega jätkamise olulisusest. Fakt on see, et vaid investeerides valmivad vajalikud ruutmeetrid ja kilomeetrid. Ehitamise ja tellimisega jätkamine hoiab sektori elujõulisena.ASi Oma Ehitaja juhatuse esimees INDREK MOORATS: ehitusturule meeldib stabiilsusPraegust olukorda ehitussektoris suunavad selgelt kaks vastanduvat "jõudu". Ühel pool on tellijate kindel nägemus, et ehitushinnad peavad langema, ja teisel pool tegelik "elu platsil", kus odavnemine on väga visa tulema.Usun, et see aasta kujuneb kohanemise aastaksmõlema poole, nii tellija kui ka töövõtja-tootja-tarnija vaatest. Suured turbulentsid on ehk möödas, aga tõsised väljakutsed veel mitte.Kindlasti on see aasta hea aasta sellisele tellijale, kes julgeb ja kellel on võimalik sel aastal ehitustöid tellida. Kindlasti mingi mahtude vähenemine tuleb, aga millises mahus, seda on keeruline ennustada.Kuna tegemist saab olema kohanemise aastaga, siis kindlasti tulevad sellest paremini läbi sellised ettevõtted, kes on läbi mõelnud vähemalt kolm stsenaariumi ja selle järgi vastavad tegevuskavad plaaninud. Seda oleme teinud ka meie.Õnneks on märgata ka mõningaid positiivseid märke - näiteks osa tellijaid on teadvustanud endale avanenud võimalust kasutada investeeringute tegemiseks ära soodsat ehitusturu olukorda. Teisest küljest ei soosi seda rahaturgudel toimuvad arengud ja jällegi on märksõnaks kohanemine.Arco Tarci juht LAURI MÄNNISTE: tänavu plaanitakse ujuda vastuvooluTahame vastupidiselt üldisele ehitusturu suundumusele suurendada tänavu meeskonda ja teha mahukama tööde portfelli kui eelmisel aastal.2022 oli Arco Vara tütarettevõttele Arco Tare esimene tegutsemisaasta ja see kujunes igati edukaks. Aasta käive oli 8 miljonit eurot, portfell on käesolevaks aastaks tulemas eelmisest suurem ja oleme tuleviku suhtes pigem optimistlikud.Ehitussektorisse jõuavad majanduskeskkonna mõjud suure viitega ja peatöövõtuturul täidetakse veel aastate 2021-2022 tellimusi. Majanduses valitsev reaalsus ehitusettevõtete tulemustes suuresti veel ei kajastu, küll on aga jõudnud juhtide teadvusse. Mis puudutab majakarbi sisetöid, siis seal on konkurents endiselt madal ja tööd palju.Samas, nulltsükli töödes (ehitusplatsi ettevalmistus, vundament, maa-alused korrused) on näha olulist tellimuste vähenemist, mis näitab, et uusi objekte hetkel ei alustata. Vaatamata üldisele skepsisele ehitusturu tuleviku suhtes on 2023 Arco Tarci jaoks kindlasti kasvamise aasta.Plaan on mahte suurendadaTäna keskendume peamiselt Arco Vara enda arenduste peatöövõtule ja jätkame Kodulahe Rannakalda ehitust. 2024 alustame kahe uue arendusprojekti ehitustöödega, mis meie jaoks tähendab olulist mahtude suurenemist. Kuna Arco Vara ladu ei ole väga suur ning koosneb väga kvaliteetsest kinnisvarast, siis vajadust järgmisi projekte pidurdada ei ole. Kinnisvaraarenduse jätkusuutlikkust võiks kinnitada ka see, et energiasääst ja nüüdisaegsed mugavused tõukavad ostjaid üha rohkem just uue kinnisvara poole.Ehitushindade alanemist pole ette nähaEhitushindade stabiliseerumine võiks aasta teises pooles tellimuste arvu mõnevõrra suurendada. Ehitushindade alanemist ehitussektoris üldiselt ette näha ei ole. Kui mõelda ehitushinna komponentide peale, sns millisele neist julgeksite ennustada odavnemist - toormedmaterjalid, kütused, energia või tööjõud?Käesoleval aastal inflatsioon pidurdub, kuid on endiselt kõrgel, 8-10% juures. Kui sellises keskkonnas ehituse või kinnisvara hind ei tõuse, siis sisuliselt ongi toimunud suhteline odavnemine. Üks hinda kujundav tegur on muidugi ka ettevõtete marginaal, aga tundub, et sellest on ettevõtjad pidanud juba olulisel määral loobuma.Kogu sektoris üldine tööjõuvajadus käesoleval aastal kindlasti väheneb ja seda on näha juba ka tänases statistikas. Analüütikud prognoosivad ka käesolevaks aastaks 8-9protsendilist palgakasvu.Kindlasti toimub teatav korrektsioon ka ehitusturul ja see on juba alanud. Pigem näeme selles võimalust arenemiseks ja uute võimekuste loomiseks. Ehitussektor peab võtma omaks uued ja innovaatilised lahendused, et tõsta tootlikkust ja konkurentsivõimet teiste sektoritega võrreldes. Ehitussektorit ootab ees suurem digitaliseerimine.Traditsioonilistest rollidest võiks hakata lahti laskma ja näha tellijat või töövõtjat partneri, mitte vastasena. Ettevalmistus- ja ehitusprotsessis tuleks info vabaks lasta, ilma et see takerduks ühe või teise poole erahuvidesse. Meil, ühe grupi ettevõttena, aitab see efektiivsemalt tegutseda.Viimaste aastate muutlik majanduskeskkond on aidanud kasutusele võtta uued ja paindlikumad lepingud ning koostöövormid ja usun, et selline suund jätkub.Uue ja vana korteri hinnavahe käriseb suuremaksÜks väga suur teema on endiselt vana elamufondi rekonstrueerimine või välja vahetamine. Uus energiatõhususe direktiiv näeb ette renoveerimismahtude kahekordistumise järgmistel aastatel. See peaks aitama täita nii kliimaeesmärke kui ka hoidma vananevat kinnisvara uuega konkurentsis. Amortiseerunud kinnisvara osakaal Eestis on aga väga suur ning ka rekonstrueerimismahtude olulisel suurendamisel jätkub see protsess aastakümneid. Erinevus uue ja vana korteri ruutmeetrihinna vahel on seni püsinud aga küllalt väike ja see ilmselt lähiajal muutub.Välisinvestorite usaldus tuleks taastadaTänases geopoliitilises olukorras tuleks eelkõige kiita kolme aastakümne taguseid riigijuhte, kes võtsid jõuliselt suuna idast läände. Hindan poliitikuid, kes teevad majandusloogikast lähtuvaid raskeid otsuseid, selle asemel, et pakkuda n-ö kõigile midagi.Pikem siht võiks olla rahvusvahelise konkurentsivõime suurendamine ja välisinvestorite usalduse taastamine, samuti tugev eksport tööstus- ja tehnoloogiasektoris.ASi Maru Ehitus juhatuse esimees MARGO DENGO: ehitusmahud vähenevad, kuid paanikat veel poleMajandusteooria üks põhialuseid on majanduse tsüklilisus ja käimas olevast langusest ei maksa üleliia paanikat tekitada - igale langusele järgneb tõus; oluline on hoida pea selgena ja teha kaalutletud otsuseid.Ootus käesolevale aastale, võrreldes eelmisega, on meie ettevõtte vaates ettevaatlikult optimistlikum. Ukraina sõda ja sellega kaasnenud sanktsioonid mõjutasid oluliselt meie tegevust välisturgudel ning nende projektide mõju jääb eelmisesse aastasse.Ehitussektoris tervikuna usume, et ehitusmahud vähenevad, ja seda on näha ka turuosaliste käitumisest hangetel. Samas, hetkel on tellijad endiselt aktiivsed ja hinnaküsimisi on rohkem, kui jõuame pakkuda.Tasuta raha aeg on möödasKui jätta kõrvale Ukraina ja Venemaa sõda, mille lõpptulemust ja tagajärgi ei oska keegi täpselt ennustada, siis lähemas perspektiivis mõjutab kõiki turuosalisi peamiselt intressimäärade tõus. Usun, et tasuta raha aeg on möödas ning ühel hetkel oleme jõudmas tagasi n-ö normaalsesse majanduskeskkonda, kus kapitalil on mõistlik hind. Paratamatult tähendab see seda, et kõik äriprojektid enam ei tööta ja inimeste eluasemelaenude võimekus väheneb.Pikemas perspektiivis usun, et maailmas toimuvad megatrendid jätkuvad, sõltumata majandustsükli faasist: demograafia, kliimamuutused ja rohepööre, strateegiliste tootmiste “koju” kolimine.Suures pildis võimalik majanduslangus kindlasti inseneride põuda ei lahenda. Häid spetsialiste otsime endiselt. Ehitusprojektides ja ehitustegevuses tuleb üha rohkem ja rohkem mõelda jätkusuutlikele lahendustele ning tegevustele. Ainult see tagab pikas vaates konkurentsivõime.Juba täna näeme, et meie vahest üks peamisi sektoreid, kus tunneme end tugevalt, on jätkuvalt aktiivne: lähiaastatel tehakse miljardites investeeringuid strateegilistesse energiatootmistesse ja tehastesse.Riik peaks ilusad loosungid kiiresti ellu viimaEhitussektori osalise vaatevinklist ootan, et riik teeb jõulisi samme ehituse pika vaate elluviimisel. Lähemas perspektiivis on ehk olulisemad järgmised teemad.■ Kontratsükliline investeerimine, mis on täna paraku ilus loosung paberil, kuid praktikas ei toimi.■ Targa tellija kontseptsiooni edasi arendamine. Paraku on veel endiselt palju väga kehvasti tehtud riigihankeid, kus meie jätame pakkumata just hanke kehva ülesehituse ja/või ebamõistliku riskijaotuse tõttu.EELI tegevjuht INDREK PETERSON: ehitussektoril seisab ees keeruline aastaSõjamõjutustest ja energiakriisist põhjustatud kõrge inflatsioon ning suur sisendhindade kasv on oluliselt vähendanud nõudlust erasektoris nii elukondlike kui ka mitteeluhoonete järele; tööjõu suur puudujääk on ehitusturul asendumas tööhõive vähenemisega, kirjutab Indrek Peterson ehitusliidrite arvamusküsitluses.Ehitussektoril seisab ees kindlasti keeruline aasta. Lisaks on tuntavalt kärbitud avaliku sektori investeeringuid, mis kõige valusamalt mõjutab taristuehituse turgu, kus tööde maht on viiendiku võrra kahanemas juba teist aastat järjest.Eks enamik ettevõtjaid lähtub plaanide tegemisel nii ehitussektori konjunktuurist kui ka riigis valitsevast majandusolukorrast tervikuna. Samuti võrreldakse turuolukorda naaberriikidega - tundub, et ka siin oleme praegu kehvemas seisus. Näib, et riik on täna paljud ettevõtted oma muredega üksi jätnud - olgu need siis kas enneolematult kõrged energiahinnad või ettenägematutest hinnakallinemistest tingitud kahju, mida riik pole suutnud ettevõtjatele kompenseerida. Aasta lõikes on tööjõuvajadus ehitussektoris kindlasti kahanemas.Eks kõige suuremaks väljakutseks ettevõtjatele on, kuidas keerulised ajad üle elada ja ettevõtlus säilitada.Ilmselt on enamik ettevõtjaid lähiaastatel finantsplaanide tegemisel varasemast oluliselt konservatiivsemad ja kõrvale jäetakse kõik ettevõtte põhitegevusega otseselt mitteseotud kulud (sponsorlus, erinevad toetused kultuurile, tervisele jne).Kuna konkurents ehitusturul on tihenemas ja sisemised ressursid ausal teel edu saavutada on paljudel ammendumas, on karta, et konkurentsis püsimiseks hakatakse taas rohkem kasutama keelatud võtteid (maksupettused, ümbrikupalgad jne).Positiivne on kindlasti Eesti riigi panus Eesti julgeoleku tagamisse. Negatiivse poole peale tõstaks, et ei arvestata piisavalt ettevõtjate arvamuste, seisukohtade ega ettepanekutega. Investeeringute kavandamisel peaks riik oluliselt rohkem lähtuma kontratsüklilisuse põhimõtetest.Mapil Ehitus OÜ tegevjuht TARMO ROOS: Ukraina võib tõmmata tööjõu endaleEestis võib tööjõuprobleem suureneda siis, kui Ukrainas peaks suuremaks ehituseks minema ning tõmbab magnetina tööjõu sinna. See tähendab, et meie peame leidma võõrtööjõudu kaugemalt või kallimalt, sest ainult Eesti tööjõuga ei ole võimalik isegi vähendatud mahte realiseerida, kirjutas Tarmo Roos ehitusliidrite arvamusküsitluses.Mapri Ehitusel paistab tööd 2023. aastaks korralikult jaguvat. Viimastel kuudel on kliendid väga aktiivseks muutunud ja tundub, et rahunemist oodata ei ole. Hetkel ei ole peatöövõtjatel näha ka suurt mahtude langust.Loomulikult võib mõni ettevõte võtta suuremaid riske ja oma turuosa selle kaudu isegi märkimisväärselt kasvatada, aga pigem on näha, et olukorda võetakse rahulikult: tegeletakse enda püsiklientidega ning realiseeritakse enda arendusi.Plaanime Mapri Ehituses panustada lähiaastatel enam juhtimiskultuuri arengusse, sest ehitus ei peaks olema kõige räpasem ja odavam töö, vaid nutikate, kiirete ja osavate inimeste tööpõld. Rohkem standardseid lahendusi, rohkem tehaselist tootmist, et platsile jääks ainult kiire ja osav kokkupanek ning viimistlus. Sellega võidame nii kvaliteedis kui ka ajas ning lõpuks ka rahas.Väga oluline otsus, mis riigil tuleb teha, on kinnitada Tallinna-Pämu ja Tallinna-Tartu neljarajaliseks ehitamise kava ning see ellu viia nii kiirelt ja loogiliselt kui võimalik. Kui see tuleb Rail Balticu arvelt, on vaja seda teha. Hetkel tundub, et raudteed planeeritakse edasi vana tuhina pealt, aga elanikkond pigem enam ei poolda sellist ebaratsionaalset projekti.Samas, noored ei saa aru, kuidas just see raudtee meid Euroopaga ühendab, kui 19 euro eest saab lennata erinevatesse Euroopa linnadesse otse Tallinna kesklinnast.Meie noortele on tähtis, et see, mis nad teevad, oleks ühiskonnale oluline ja selle eest saadav tasu oleks vääriline ning teistega peaks olema võrdsus.ASi Ehitustrust juht KAIDO SOMELAR: kriisis aitab rahulik meel ja motiveeritusEhitussektoris on meeleolud kaiietised. Suurelt elukondlikule kinnisvaraehitusele suunatud ehitusettevõtete! on väga keerulineorienteeritus oli selgelt ühes kohas ja see ehitusmaht on kadunud.Töö saamine uutelt tellijatelt saab olema korralik väljakutse. Neil, kes riske arvestades tööd julgesid võtta, on selle aasta mahud tavapärased. Siiski on sektoris kõhe tunne, mahud on langenud ja hinnad tõusnud, siit on keeruline käibe muutusi mõista. Suures pildis on meie käekäigule oluline suurte majanduste liikumine.Eesti reageerib kiiresti ja tahaks loota, et on stabiilsuse saavutamisel esirinnas. Hinnasuuna annab edaspidiseks meile suurte majanduste hinnamuutus ja teisalt Eestis toodetavate materjalide hinnakorrektuur. Meie ettevõttes on tuju ettevaatlikult hea. Just nimelt ettevaatlikult, sest viimased kolm aastat on teinud hellaks.Aitavad rahulik meel ja müügitööSiiski tuleb jääda rahulikuks, võtmata hinnariske. Meeskonnas peab tuju hea olema ja ka motiveeritus peab kõrge olema uute lahenduste otsimisel. Näis, mis pärast valimisi juhtuma hakkab. Hetkel on riigi majanduse juhtimine erakondadel teisejärguline.Tänase teadmise juures on mahud languses. Perspektiivis on meil töökätest ikka puudus. Selliste lainetuste korral võib kohati tekkida olukord, kus partnerite leidmine on lihtsam. Täna tundub, et müügiosakonnad peavad jälle tööle hakkama.Laenud on kalliks läinud ja sellega kohanemine on lähiperspektiivis suurim väljakutse. Teisisõnu - pärast suurt lainet on alati järellainetus ja just sealt läbi tulemine tasakaalu säilitades on paras pähkel. Pean postitiivseks seda, et majanduse madalseisud sõeluvad välja üle võimete tegutsejad.Riik on tubli, kuid kriisis tuleb toetada raskustes sektoreidVälispoliitika on väga heas seisus. See on suur üllatus isiklikult, et riik on suutnud teiste kõrval nii sõnaselge olla. Heal ajal on olukord stabiilne ja kõik on rahul kasvava elustandardiga. Siis, kui oleme kriisis, on palju küsimusi ja toetuste soovijate nimekiri on pikk. Minu arvates peab riik majanduse madalseisus andma tööd raskustes olevatele sektoritele. Just nimelt tööd. Ja läbi selle majandust turgutama. Mitte aga jagama laia käega toetusi ja teenima odavat populaarsust. Paraku on suurel osal meie poliitikutel populaarsus tähtsam.


Toivo Kalmo: Tammsaare “köögertalid” on koha leidnud ReformierakonnasMeie riigi sünnipäev läheneb. Meenutame nüüd sünnipäevalapse varasemat elu, et sellest pisut õppida.
K. Päts oli lapse vaderiks. Lapse ilmaletoomiseks valiti õige aeg. Maimukesel tuli aga väga õrnas eas kohe põlisvaenlasega võitlema hakata. Ränkade katsumuste ja rohke vere hinnaga suudeti vaenlane võita ja hakata elu üles ehitama.
Kohe kui pisut järje peale saadi, ilmusid välja köögertalid (nagu Tammsaare neid nimetab). Neile polnud rahvuslikud aated tähtsad, neid huvitas ainult raha. Vabadussõjas verd valanud veel noored mehed ei saanud sellega leppida ja kutsusid rahvast üles vabaduse kaitseks. Üleskutse leidis suurt poolehoidu. Vahepeal oli K.Päts ka köögertalide kambaga ühinenud ja lämmatas rahvaliikumise. Algas vaikiv ajastu.
Kuna rahvas oli nõrgaks tehtud, leidis põlisvaenlane peagi võimaluse riik üle võtta ja endale allutada. Päts sai aga oma reeturipalga. Järgnes uus pime orjaaeg. Müüdavad köögertalid leidsid ka sel ajal võimaluse rahva arvel heaks äraelamiseks. Põlisvaenlase hetkelise nõrkuse ajal leidsid eesti helgemad pead viisi, kuidas riik uuesti võõrvõimu käest päästa. Ajutiselt tulid siis köögertalid lihtrahva poolele. Järgnes intellektuaalne, õnneks veretu, vabadusõda (laulev revolutsioon) ja iseseisvus taastati.
Pärast Eesti Vabriigi taastamist olid aga köögertalid kohe jälle saama peal. Algas erastamine/ärastamine. 90-ntate keskel loodi Reformierakond. Esialgu oli see liberaalne ja rahvuslik partei. Praegu muidugi pole RE poliitika enam liberaalne, vaid võltsliberaalne. Klassikalist liberaalsust leiab enam EKRE poliitikas.
90. aastatel märkasin Reformierakonnas köögertale pead tõstmas. Raha eest hakati üht monopoolset seadust läbi suruma. Väga hästi see neil korda ei läinud, aga paljude silmad avanesid. Varsti loodi RE juurde üks väikeettevõte RHOOLDUS, mis tundus esialgu süütukesena. Alles hiljem selgus, et tegemist oli rahapesufirmaga.
Tulemas olid 1999. aasta valimised. RE valimislubadus oli tõsta keskmine kuupalk 9000-le kroonile. See paistis isetäituva lubadusena. Hiljem selgus, et panganduskriisi tõttu lubadus ei täitunud. Pärast valimisi sai RE võimule ja jätkas suurettevõtteid soosivate seaduste vastuvõtmist. Algas riigi-ja KOV ametnike massiline sundparteistamine, mis hiljem viis süvariigi tekkimiseni.
2007. aasta valimistel tuldi uuesti välja rahalubadustega. Lubati viia Eesti viie rikkama Euroopa riigi hulka. Kuna oli majandusbuum, siis ekstrapoleerides tundus see reaalne olevat. Unustati aga ära teiste riikide majanduskasv ja võimaliku majanduskriisiga ei osatud arvestada. Kriisi puhkedes asuti paaniliselt kulusid kärpima ja tõsteti käibemaksu. Väikeettevõtele appi ei mindud. Järgnes lihtrahva vaesumine, töötus ja suur väljaränne. Peremeeste riigist sai sulaste riik.
Neid haavu on lakutud mitmeid aastaid. Köögertalid pääsesid suhteliselt kergelt. Nüüd peibutab RE valijaid jälle rahadega. Kui jätkata kõrge inflatsiooniga, võivad need lubadused olla isetäituvad. Tundub, et RE ladvikus on mõtlevaid inimesi järjest vähemaks jäänud. Soovides köögertalide tulumaksu vähendada, leiutati müüt “maksuküürust”. https://reform.ee/riigikogu-valimised-2023/tulumaksu kalkulaator/?mc_cid=b1550814d2&mc_eid=5f6572fdc1
Seal esitatud graafik on täiesti diletantlik. Ilmne loogilise mõtlemise puudujääk. Kui oleks nii, et 1200-eurose kuusissetuleku puhul kukuks maksuvaba miinimum nulli, ka siis ei tõuseks tulumaksumäär üle 20%-i. Tegelikult väheneb palgasaaja maksuvaba tulu lineaarselt ja jõuab nulli alles 2100 euro juures.
Muidugi ega praegu kehtiv tulumaksu arvestamise valem just kõige parem ei ole ja ühtteist võiks seal ringi kõpitseda, aga kuna meil tulumaksustamine on regressiivne, kui arvestada väikepalgaliste sundkulude suuremat osatähtsust, siis võiks väikese ja keskmise palga saajate maksukoormus kindlasti väikesem olla.
Köögertalide heaks pole maksulangetust vaja teha. Küür küüruks, aga see on järjekordne näide RE valelikkusest ja salgamistest. Kurvem on,et RE jätkuv valitsemine viib meid uue vaikiva ajastuni ja edasi (seekord lääne poolt tuleva) okupatsioonini. Nagu teame, liigub ajalugu spiraali mööda, aga kas pärast Euroopa Liidu lagunemist on meil olemas veel seda rahvast, kes riigi iseseisvuse uuesti taastab?
Praegu on viimane aeg ähvardav arenguspiraal peatada. Kui EKRE suudab kõik patriootlikud jõud koondada, siis on lootust. Päästame Eesti ahnete oravate “kindlate” käppade vahelt!
Toivo Kalmo


Kelmid üritavad ärevaid SMS-e saates inimestelt raha välja petta   Politsei huviorbiiti on viimasel poolel aastal jõudnud pangapettused, kus inimestele saadetakse häiriva sisuga SMS ning ärgitatakse teda lingi kaudu võltspangakontole sisse logima.   Jaanuaris petsid kelmid niiviisi inimestelt välja 200 000 eurot. Johannes Voltri räägib lähemalt.


Karl Olaf Rääk: valeliku Reformierakonna järjekordne petuskeem – domeenivargusReformierakond on vahele jäänud järjekordse nurjatu võltsimisega. Nimelt pani üks terane kodanik tähele, et salamahti on registreeritud domeenid martinhelme.ee ning marthelme.ee, mis suunavad külastaja otse… Reformierakonna lehele.
Vähese aruga küberdiversandid ei arvestanud aga paari pisiasjaga. Näiteks sellega, et nad jäävad vahele. Kui lähed vargile, ära tassi kaasas tohutu suurt noolekujulist õhupalli, mis sulle otse kuklasse osutab. Veel parem, ära mine üldse vargile.
Kas ullikesed mõtlesid tõesti, et Mart või Martin Helmet otsiv inimene unustab Reformierakonna lehele sattudes nende nime ja pöördub kahe sekundiga reformiusku? Normaalse mõistusega inimene vihastab, kui teda niimoodi petta üritatakse, mitte ei saa skisoidkollasest värvist lummatud. Nii et lapsiku ärapanemise õhin on petiserakonnale järjekordse häbi kaela tõmmanud. Häbi, mida tunnevad kõrvalised isikud, kuna asjaomastele endale on see inimlik tunne võõras.
Isegi kui Reformierakond distantseerib ennast selle küberpettuse korraldajatest, pole sel tähtsust. Süüdistavad sõrmed osutavad Reformierakonnale ja kuidas nad salasuunajatega arved klaarib, on nende oma asi. Loll käsilane on hullem kui vaenlane.
Selge on aga see, et Reformierakond on ebausaldusväärne partei, kes kasutab iga võimalust, et inimesi petta. Hea lihtne valimisspikker, kas pole?
Karl Olaf Rääk


Millist infot kogub auto „must kast”?USA-s on niinimetatud musta kasti kasutatud autode uurimiseks aastakümneid, nüüd Loetakse neist infot ka juba Eestis. Mis infot sealt kätte saab ja miks see vajalik on?Lennunduses on must kast ammust aega olnud põhiline vahend, mille abil hiljem tuvastada, miks ja kuidas õnnetus juhtus. Paljusid üllatab, et selline seade asub ka väga paljudes autodes ning uutel autodel on see lausa kohustuslik.Päris igaüks muidugi oma auto mustale kastile ligi ei pääse, info lugemiseks ja analüüsimiseks on vaja nii spetsiaalseid seadmeid kui ka oskusi. Eesti üks kogenumaid spetsialiste sel alal on Hitehi töökodade juht, sõltumatu eksperdina tegutsev Raul Põdersalu, kelle teenuseid kasutavad nii kindlustusfirmad kui ka transpordiamet.Liiklusõnnetused ja kindlustuspettusedOma veebilehel Ekspert24.ee kirjutab ta, et on muuhulgas transpordiameti eksperdigrupi komisjoni grupijuht ehk raskemate liiklusõnnetuste korral kutsutakse just sündmuskohale, et selgitada liiklusõnnetuse asjaolusid ja saada tema eksperdihinnang. Auto mustast kastist saadavatele andmetele lisaks kasutab ta sündmuskohast ülevaate saamiseks drooni ning pidurdus- ja muude jälgede põhjal paneb arvutuslikult paika sõidukite kiiruse liiklusõnnetuse hetkel ning hindab ka kõiki muid asjaolusid.Samuti kasutatakse tema teadmisi selliste kindlustusjuhtumite korral, kus on vaja selgeks teha, kas mõni detail purunes õnnetuses või oli juba varem katki. Näiteks toob ta oma koduleheljuhtumi, kus auto oli väidetavalt otsa sõitnud ees pidurdanud traktorile, mille tulemusena sai tugevalt kannatada auto esiosa. Pärast õnnetust mootor enam ei käivitunud. Uurimisel selgus, et sõiduki väntvõll oli murdunud juba varem ning omal jõul see sõiduk sündmuskohale sõita ei saanud.Mis infot saab mustast kastist? Rohkem kui võiks arvata. Põhimõtteliselt salvestub sinna 5 sekundit andmeid enne seda hetke, kui sõiduki liikumiskiirus muutub 150 millisekundi jooksul 8 km/h võrra, mis tähendab, et on toimunud ootamatu kokkupõrge.Kokkupõrkele eelnenud viie sekundi jooksul salvestab seade sõiduki kiirust, gaasi- ja piduripedaali asendit, mootori pöördeid, rooli pöördenurka, ABS-i ploki ja stabiilsusprogrammi tööd. Hiljem andmetes on sajandiksekundite kaupa välja toodud kõik tegevused: mis ajahetkel alustati pidurdust, milline oli kiirus, kuidas kiirus vähenes, mis suunas pööras rool jne. Juhtum salvestub ja seda ei ole võimalik kustutada.Juht ei teinud roolis midagiPõdersalu toob näitlikustamiseks välja paksu toimiku, kus analüüsitakse üht teelt välja sõitnud ja vastu puud põrganud Audit. Omaniku sõnul pimestasid teda vastu tulnud sõiduki täistuled ning ta ei märganud kurvi. Selle tagajärjel sõitiski auto otse vastu tee ääres kasvanud puud. Kindlustusfirmal tekkis aga kahtlus, kas juht ikka tegi kõik endast oleneva õnnetuse vältimiseks? Esmane otsus oli mitte kahju hüvitada, mispeale pöördus auto omanik kohtusse ja juhtumile telliti ekspertiis.Musta kasti andmete analüüs näitas, et enne kokkupõrget puuga ei olnud juht muutnud rooli asendit ning ei olnud alustatud ka pidurdamisega. Sündmuskohta, jälgi ning kasti andmeid arvesse võttes järeldas ekspert, et juhi käitumine tõepoolest ei näita selliseid tegevusi, mida antud olukorras oleks loogiline teha, ning lõpuks jäi kohtus õigus kindlustusseltsile. Just võimalike kindlustus- ning liiklusõnnetuspettuste avastamiseks on sündmuskoha tehniline analüüs ja ka musta kasti andmed olulised.Põdersalu on oma töös kohanud juhtumeid, kui näiteks juht ütleb, et sõitis teelt välja, sest tahtis vältida kokkupõrget metsloomaga, aga andmed näitavad, et pidurit polnud vajutatud või rooli keeratud ja seega on pigem tegemist uinumise või muu põhjusega.Põdersalu sõnul kasutatakse neid andmeid ka raskete liiklusõnnetuste uurimisel, et selgitada välja täpsed põhjused ning teha vajalikud järeldused edaspidiseks.Mitu turvapatja avanes?Samuti saab transpordiamet oma tööd lihtsustada välismaalt toodud avariiliste autode kontrollimiseks. Kui tuua Eestisse auto, mille puhul on teada, et see on osalenud õnnetuses, tuleb kontrollida, kas sõiduk on taastatud selliselt, et sellega on ka edaspidi turvaline liigelda.Kuna tänapäeva autodes on turvapatju ja muid olulisi detaile niivõrd palju, oleks iga auto algosadeks lammutamine registreerimiseelsel ülevaatusel pea võimatu. Samas ei saa transpordiamet lubada, et n-ö nende templiga võetakse arvele suurte puudustega auto.Mustast kastist saab aga täpselt teada, millised andurid registreerisid löögi ehk kust otsida võimalikke vigastusi. Samuti on näha, millised padjad avanesid.Just turvapatjade taastamine on mõnikord tehtud pehmelt öeldes puudulikult. Lihtne lahendus on see, et uut patja polegi pandud ning auto aju ja andurite petmiseks on vahele lihtsalt pandud takisti. Samas on ette tulnud juhtumeid, kus asemele on pandud vale padi, et visuaalselt oleks see olemas, või on avanenud padi lihtsalt tagasi topitud ja natuke kinni kaetud,” räägib Põdersalu.Must kast säästab sellisel kontrollil kõvasti aega, sest keskenduda saabki nendele kohtadele, kus võib olla probleeme.Kohustuslik alles nüüdEuroopa määruste kohaselt on must kast kohustuslik sõidukikategooriatele M1 (milles peale juhi istekoha ei ole rohkem kui kaheksa istekohta) ja N1 (kaubaveoks kasutatavad sõidukid, mille täismass ei ületa 3,5 tonni) alates 6. juulist 2022 ja kõiki tüüpi sõidukitel pärast 7. juulit 2024. Üldiselt asuvad seadmed sõiduki sõitjateruumis, leus on parem kaitse raske avarii korral.Samas näitab Põdersalu meile nimekirja, kus vanemad ja peamiselt Ameerika päritolu musta kastiga autod pärinevad lausa 1990-ndatest. Muidugi ei ole alati tegemist lihtsa ja universaalse lahendusega ning veakoodide ja andmete kättesaamine võib osutuda väga keerukaks. Näiteks ühe Jaapani päritolu autoga on hetkel probleem, sest seade annab välja ainult koodijuppe, mitte loetavaid andmeid.Põdersalu sõnul on musta kasti lugereid Eestis hetkel viis ning inimesi, kes seda kasutada oskavad, mitte väga palju rohkem, aga ilmselgelt muutuvad need andmed aina olulisemaks. Lähiajal ehk lisandub mõni seade veel, kuid arvestades selle kõrget soetushinda ja litsentsitasusid pole igaühel selle soetamine otstarbekas."Musta kasti salvestub 5 sekundit andmeid enne seda hetke, kui sõiduki liikumiskiirus muutub 150 millisekundi jooksul 8 km/h võrra, mis tähendab, et on toimunud ootamatu kokkupõrge.""Kui tuua Eestisse auto, mille puhul on teada, et see on osalenud õnnetuses, tuleb kontrollida, kas sõiduk on taastatud selliselt, et sellega on ka edaspidi turvaline liigelda."Tagasi kokku liimitud ja üle värvitud turvapadjakate. Seda, et padi on kunagi avanenud, teab must kast.Mitmest tükist kokku keevitatud sõiduk. Punane joon naitab lntekohti.Selline näeb välja Põdersalu töövahend, millesarnaseid Eestis on hetkel veel loetud arv.MAARJA MURDMAA JA TARMO TÄHEPÕLD