Rahvusooper Estonia himustab järjest suuremat tükki Tammsaare pargistRahvusooperi esialgne juurdeehitise plaan, mis sai tuntuks kui «punane kast», kahvatub uue eskiisi kõrval, mille alusel tahavad Estonia esindajad taotleda detailplaneeringu algatamist.
Estonia juurdeehitise probleem sai alguse riigikogust, mille kultuurikomisjon soovitas riiklikult tähtsate kultuuriehitiste nimekirja just rahvusooperi uut saali, ja seda praeguse hoone juurdeehitise näol. Häda on selles, et sobiv maa kuulub Tallinna linnale ja hõlmab osa Tammsaare pargist, mille uuendamisele kulutas linn mõne aasta eest kaks miljonit eurot. Eriti resoluutselt on parki ehitamise vastu nii linna kui ka riigi muinsuskaitseamet. Kõige tipuks kerkiks juurdeehitis UNESCO maailmapärandi hulka kuuluva vanalinna bastionide vööndisse.
Kõigi nende erimeelsuste lahendamiseks moodustati komisjon, kuhu kuuluvad nii Tallinna linna kui ka rahvusooper Estonia esindajad. Komisjoni viimatine koosolek toimus neljapäeval ja seda võiks iseloomustada sõnaga «positsioonisõda». Rahvusooperi esindajad seisid kindlalt juurdeehituse plaani eest ning linna esindajad sama kindlalt selle vastu. Samuti kõlasid ühelt poolt soovitused ehitada uus ooperimaja kuhugi mujale ja teiselt poolt põhjendused, miks pole võimalik seda teha. Viimaste kuude jooksul ongi ainsaks edasiminekuks olnud juurdeehitise uus eskiis. Selle teoks saamisel oleksid lahendatud kõik rahvusooperi ruumidega seotud probleemid. Aga ühtlasi kaoks ka suur tükk looduskaitse all olevast Tammsaare pargist ja kannatada saaksid selle all olevad muinsuskaitsealused bastionimüürid.

Estonia soovib endiselt juurdeehitist

Rahvusooper Estonia juhatuse esimees Ott Maaten ütles, et kuigi linnavalitsuse ja rahvusooperi ühiskomisjoni päevakorras on mitu varianti – lisaks praeguse ooperimaja laiendusele ka muud asukohad –, kuulub tema eelistus juurdeehitisele, sest see on kõige realistlikum.
«Neid võimalikke asukohti on tegelikult väga vähe. Sisuliselt jääb ainuvõimalikuna sõelale Tallinna Sadama krunt, mis on aga küsitav. Ka linn saab aru, et tulevane maatükk peab olema kas riigi- või munitsipaalomandis. Vastasel korral läheb kinnistu ümber väljapressimiseks, nagu juba praegu on kuluaarides läinud kõikide muude maatükkidega,» rääkis Maaten.
Ta lisas, et ooperiteatri jaoks oma krunti pakkunud Tallinna Sadam on ju riigi äriühing, mis ei saa krundist alla turuhinna loobuda, nii et ka seal tekiksid ületamatud rahaprobleemid.
Tulevane maatükk peab olema kas riigi- või munitsipaalomandis. Vastasel korral läheb kinnistu ümber väljapressimiseks.

Rahvusooper Estonia juhatuse esimees Ott Maaten.

«Juurdeehitise puhul on meil justkui munitsipaalomanduses maatükk, aga Tallinna Sadamalt tuleks kinnistu välja osta. Seetõttu ongi muud asukohad analüüsi põhjal osutunud utoopilisteks,» lausus Maaten.

Muinsuskaitse seisab bastionide vööndi eest

Muinsuskaitseliste piirangute kohta ütles rahvusooperi juht, et ka praegune Estonia hoone on mälestis. See fakt on tema hinnangul samasugune takistus kui maja kõrval olev bastionide vöönd. «Aga peaksime jõudma ühiskondlikule ja poliitilisele kokkuleppele, et oleme nende määruste puhul valmis tegema mingi erandi, et selle riiklikult tähtsa kultuuriobjektiga ikkagi edasi liikuda,» ütles Maaten.

Juurdeehitise eskiisi järgi kaoks suur tükk looduskaitse all olevast Tammsaare pargist maja alla.
QP Arhitektid OÜ/rahvusooper Estonia

Tema sõnul pole Estonia puhul päris täpne viidata muinsuskaitseseadusele, sest see tegelikult ei sätesta, et Estonia puhul ei tohi teha nii või naa. «Meil on teatud maa-alale ja ehitistele, nagu Estonia, antud teatud muinsuskaitselised staatused ehk siis Estonia on mälestis. Peaksime seda mälestise staatust natukene korrigeerima, muutma või neid piiranguid täpsustama, mida võime teha siis, kui tuleb juurdeehitis. Sinna etappi olemegi praegu liikumas, see on järgmiste punktidena komisjoni töölaual. Enne visuaaliga tegelemist on see etapp hästi oluline,» selgitas Maaten.
Muinsuskaitsja, kunstiakadeemia õppejõud ja rahvusvahelise muinsuskaitseeksperte ühendava organisatsiooni ICOMOS asepresident Riin Alatalu ütles Postimehele, et kui muinsuskaitse on kord juba kindla ei öelnud, tuleks sellega leppida. «Ekspertorganisatsioonid, sealhulgas muinsuskaitseamet ja ICOMOS on öelnud, et sellist asja ei saa teha, sest see oleks muinsuskaitseliste väärtuste rikkumine. See on tohutu suur, üle mõistuse suur maht, mida tahetakse ehitada bastionide vööndisse,» ütles Alatalu.
See on tohutu suur, üle mõistuse suur maht, mida tahetakse ehitada bastionide vööndisse.

ICOMOSi asepresident Riin Alatalu.

Ta lisas, et jutt ei käi ainult maa-alustest bastionimüüridest, mida ehitus kahjustaks, vaid linnaruumist kui tervikust ning bastionide vööndist kui tajutavast kindlustuste osast.
«Tallinnal on UNESCO maailmapärandi konventsiooni järgne kohustus informeerida UNESCOt maailmapärandi paiku mõjutavatest asjadest. Minu kogemus ütleb küll, et UNESCOst tuleb sellele eitav vastus. Ja niikaua, kui me tahame, et Tallinna vanalinn oleks maailmapärandi hulgas, on UNESCO otsused meile sisuliselt kohustuslikud,» rääkis Alatalu.
«Hea küll, Estonia majale kui mälestisele saab teoorias teha juurdeehitise, aga see moonutab mälestist ja selle suhet linnaga. Aga lisaks see koht asub mälestisel, see asub bastionide vööndis ja vanalinna muinsuskaitsealal. Peale Estonia hoone on ka teised mälestised, millega tuleb arvestada. See koht asub linnakindlustuste vööndis, mis on väärtus omaette. Estonia on juba praegu vanalinna muinsuskaitseala kõige suurem ehitis ja nüüd tahetakse see rohkem kui kaks korda suuremaks ehitada. Paljud inimesed ilmselt ei taju ka nende ilupiltide järgi, kui meeletult täidab ja lämmatab see juurdeehitis linnaruumi. Kui liikuda mööda Pärnu maanteed, ei oleks seal enam õhku,» selgitas Alatalu.


Briti postiteenistuse küberrünnaku korraldas oli tuntud häkkeribandeLONDON, 12. jaanuar, STT-BNS - Suurbritannia postiteenistuse vastu hiljuti korraldatud küberrünnaku taga on tuntud väljapressijate häkkerijõuk LockBit, kirjutas neljapäeval kohalik ajaleht Daily Telegraph.
Väljaande andmetel on bande varem korraldanud rünnakuid kriitilise infrastruktuuri ja suurettevõtete vastu. Häkkerirühmitus on nõudnud lukustatud teabe avamise eest miljoneid.
LockBiti rünnakud said esmakordselt avalikuks 2020. aasta jaanuaris ning kurjategijate bandel on Ühendriikides ja mujal maailmas hinnanguliselt olnud vähemalt tuhat ohvrit. Oletatakse, et küberbandiidid on saanud oma ohvritelt kätte kümneid miljoneid USA dollareid lunaraha.
STT - Baltic News Service


Benini valitsusparteid saavutasid parlamendienamuseCOTONOU, 12. jaanuar, AFP-BNS - Benini valitsusparteid saavutasid parlamendis kindla enamuse, kinnitas neljapäeval ametlikult riigi konstitutsioonikohus.
President Patrice Taloni toetav Vabariiklaste Blokk ja Progressiivne Liit võitsid esialgsete tulemuste kohaselt 109-kohalises parlamendis 81 mandaati. Opositsioonilised demokraadid said 28 kohta.
Benini peamine opositsioonipartei lükkas üldvalimiste tulemused juba tagasi kinnitades, et president Patrice Taloni toetavad erakonnad said võidu pettuse teel.
Benin valis pühapäeval parlamenti ja nelja-aastase vaheaja järel olid lubatud osalema ka opositsioonikandidaadid.
Valimised olid tähtsaks proovikiviks Lääne-Aafrika riigile, kus president Patrice Taloni toetajate sõnul on riigipea algatusel saavutatud poliitiline ja majandusareng, kuid kriitikute väitel kannatada saanud demokraatia.
AFP - Baltic News Service


Rahvusooper Estonia himustab järjest suuremat tükki Tammsaare pargistRahvusooperi esialgne juurdeehitise plaan, mis sai tuntuks kui «punane kast», kahvatub uue eskiisi kõrval, mille alusel tahavad Estonia esindajad taotleda detailplaneeringu algatamist.Estonia juurdeehitise probleem sai alguse riigikogust, mille kultuurikomisjon soovitas riiklikult tähtsate kultuuriehitiste nimekirja just rahvusooperi uut saali, ja seda praeguse hoone juurdeehitise näol. Häda on selles, et sobiv maa kuulub Tallinna linnale ja hõlmab osa Tammsaare pargist, mille uuendamisele kulutas linn mõne aasta eest kaks miljonit eurot.Eriti resoluutselt on parki ehitamise vastu nii linna kui ka riigi muinsuskaitseamet. Kõige tipuks kerkiks juurdeehitis UNESCO maailmapärandi hulka kuuluva vanalinna bastionide vööndisse.Kõigi nende erimeelsuste lahendamiseks moodustati komisjon, kuhu kuuluvad nii Tallinna linna kui ka rahvusooper Estonia esindajad. Komisjoni viimatine koosolek toimus eile ja seda võiks iseloomustada sõnaga «positsioonisõda».Rahvusooperi esindajad seisid kindlalt juurdeehituse plaani eest ning linna esindajad sama kindlalt selle vastu. Samuti kõlasid ühelt poolt soovitused ehitada uus ooperimaja kuhugi mujale ja teiselt poolt põhjendused, miks pole võimalik seda teha. Viimaste kuude jooksul ongi ainsaks edasiminekuks olnud juurdeehitise uus eskiis. Selle teoks saamisel oleksid lahendatud kõik rahvusooperi ruumidega seotud probleemid. Aga ühtlasi kaoks ka suur tükk looduskaitse all olevast Tammsaare pargist ja kannatada saaksid selle all olevad muinsuskaitsealused bastionimüürid.Estonia soovib endiselt juurdeehitistRahvusooper Estonia juhatuse esimees Ott Maaten ütles, et kuigi linnavalitsuse ja rahvusooperi ühiskomisjoni päevakorras on mitu varianti - lisaks praeguse ooperimaja laiendusele ka muud asukohad -, kuulub tema eelistus juurdeehitisele, sest see on kõige realistlikum.«Neid võimalikke asukohti on tegelikult väga vähe. Sisuliselt jääb ainuvõimalikuna sõelale Tallinna Sadama krunt, mis on aga küsitav. Ka linn saab aru, et tulevane maatükk peab olema kas riigi- või munitsipaalomandis. Vastasel korral läheb kinnistu ümber väljapressimiseks, nagu juba praegu on kuluaarides läinud kõikide muude maatükkidega,» rääkis Maaten.Ta lisas, et ooperiteatri jaoks oma krunti pakkunud Tallinna Sadam on ju riigi äriühing, mis ei saa krundist alla turuhinna loobuda, nii et ka seal tekiksid ületamatud rahaprobleemid.«Juurdeehitise puhul on meil justkui munitsipaalomanduses maatükk, aga Tallinna Sadamalt tuleks kinnistu välja osta. Seetõttu ongi muud asukohad analüüsi põhjal osutunud utoopilisteks,» lausus Maaten,Muinsuskaitse seisab bastionide vööndi eestMuinsuskaitseliste piirangute kohta ütles rahvusooperi juht, et ka praegune Estonia hoone on mälestis. See fakt on tema hinnangul samasugune takistus kui maja kõrval olev bastionide vöönd. «Aga peaksime jõudma ühiskondlikule ja poliitilisele kokkuleppele, et oleme nende määruste puhul valmis tegema mingi erandi, et selle riiklikult tähtsa  kultuuriobjektiga ikkagi edasi liikuda,» ütles Maaten.Tema sõnui pole Estonia puhul päris täpne viidata muinsuskaitseseadusele, sest see tegelikult ei sätesta, et Estonia puhul ei tohi teha nii või naa. «Meil on teatud maa-alale ja ehitistele, nagu Estonia, antud teatud muinsuskaitselised staatused ehk siis Estonia on mälestis. Peaksime seda mälestise staatust natukene korrigeerima, muutma või neid piiranguid täpsustama, mida võime teha siis, kui tuleb juurdeehitis. Sinna etappi olemegi praegu liikumas, see on järgmiste punktidena komisjoni töölaual. Enne visuaaliga tegelemist on see etapp hästi oluline,» selgitas Maaten.Muinsuskaitsja, kunstiakadeemia õppejõud ja rahvusvahelise muinsuskaitseeksperte ühendava organisatsiooni ICO-M0S asepresident Riin Alatalu ütles Postimehele, et kui muinsuskaitse on kord juba kindla ei öelnud, tuleks sellega leppida. «Ekspertorganisatsioonid, sealhulgas muinsuskaitseamet ja ICOMOS on öelnud, et sellist asja ei saa teha, sest see oleks muinsuskaitseliste väärtuste rikkumine. See on tohutu suur, üle mõistuse suur maht, mida tahetakse ehitada bastionide vööndisse,» ütles Alatalu.Ta lisas, et jutt ei käi ainult maa-alustest bastionimüüridest, mida ehitus kahjustaks, vaid linnaruumist kui tervikust ning bastionide vööndist kui tajutavast kindlustuste osast.«Tallinnal on UNESCO maailmapärandi konventsiooni järgne kohustus informeerida UNESCOt maailmapärandi paiku mõjutavatest asjadest. Minu kogemus ütleb küll, et UNESCOst tuleb sellele eitav vastus. Ja niikaua, kui me tahame, et Tallinna vanalinn oleks maailmapärandi hulgas, on UNESCO otsused meile sisuliselt kohustuslikud,» rääkis Alatalu.«Hea küll, Estonia majale kui mälestisele saab teoorias teha juurdeehitise, aga see moonutab mälestist ja selle suhet linnaga. Aga lisaks see koht asub mälestisel, see asub bastionide vööndis ja vanalinna muinsuskaitsealal. Peale Estonia hoone on ka teised mälestised, millega tuleb arvestada. See koht asub linnakindlustuste vööndis, mis on väärtus omaette. Estonia on juba praegu vanalinna muinsuskaitseala kõige suurem ehitis ja nüüd tahetakse see rohkem kui kaks korda suuremaks ehitada. Paljud inimesed ilmselt ei taju ka nende ilupiltide järgi, kui meeletult täidab ja lämmatab see juurdeehitis linnaruumi. Kui liikuda mööda Pärnu maanteed, ei oleks seal enam õhku,» selgitas AlataluSee on tohutu suur, üle mõistuse suur maht, mida tahetakse ehitada bastionide vööndisse.ICOMOSi asepresidentRiin AlataluTulevane maatükk peab olema kas riigi- või munitsipaalomandis.Vastasel korral läheb kinnistu ümber väljapressimiseks.Rahvusooper Estonia juhatuse esimeesOtt MaatenEskiisi järgi kaoks suur tükk looduskaitse all olevast Tammsaare pargist maja alla. FOTOD: QP ARHITEKTID OÜ   RAHVUSOOPER ESTONIARahvusooperi hoone laieneks Pärnu maanteeni.Uwe Gnadenteich;Margus Martin


Benini valitsusparteid saavutasid parlamendienamuse (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
COTONOU, 13. jaanuar, AFP-BNS - Benini valitsusparteid saavutasid parlamendis kindla enamuse, kinnitas neljapäeval ametlikult riigi konstitutsioonikohus.
President Patrice Taloni toetav Vabariiklaste Blokk ja Progressiivne Liit võitsid esialgsete tulemuste kohaselt 109-kohalises parlamendis 81 mandaati. Opositsioonilised demokraadid said 28 kohta.
Benini peamine opositsioonipartei lükkas üldvalimiste tulemused juba tagasi kinnitades, et president Patrice Taloni toetavad erakonnad said võidu pettuse teel.
Demokraatide erakonna liider Eric Houndete mõistis hukka kahe valitsuspartei poolt korraldatud "räige võltsimise" ja häälte ostmise, kuid ei esitanud koheselt mingeid tõendeid.
"Demokraatide partei lükkab tagasi selle tulemuse, mis ei peegelda ilmselgelt rahva tahet muuta meie erakond esimeseks poliitiliseks jõuks riigis," ütles Houndete.
Tulemusi saab vaidlustada kümne päeva jooksul pärast ametlikku väljakuulutamist.
Benin valis pühapäeval parlamenti ja nelja-aastase vaheaja järel olid lubatud osalema ka opositsioonikandidaadid.
Valimised olid tähtsaks proovikiviks Lääne-Aafrika riigile, kus president Patrice Taloni toetajate sõnul on riigipea algatusel saavutatud poliitiline ja majandusareng, kuid kriitikute väitel kannatada saanud demokraatia.
AFP - Baltic News Service


Kelmuse ohvriks langemisest päästab inimese enda nutikusEesti inimestelt püütakse raha välja kelmitada petukõnede, õngitsussõnumite ja võltsitud veebilehtede abil. Eelmisel aastal teatati politseile 740 korral investeerimise või pangapettusest, mille kogukahjud on veidi üle 5 miljoni euro.Möödunud aastal teatati politseile investeerimispettustest 267 korral, mille kahjud on veidi üle 3 miljoni euro ja pangapettustest anti teada pea 473 korral, kogukahjuga ligi 2 miljonit eurot.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre rääkis, et eelmisel aastal langes kelmide ohvriks keskmiselt kaks inimest päevas ja vaibumise märke pettuste levikust ei ole. „Pea kõik pettused tehakse Eesti inimestele mujalt riikidest, mistõttu kelmide peatamine siit ei ole võimalik ja ka kaotatud raha tagasisaamine on praktiliselt võimatu. Välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning see võetakse lõpuks välisriikides sularahas välja või suunatakse krüptorahasse. Erandjuhtudel on raha tagasi saadud siis, kui inimene sai koheselt aru, et langes pettuse ohvriks ja võttis ülekande peatamiseks kiirelt ühendust oma kodupangaga. Inimestel endil tuleb olla väga hoolas oma andmetega, et mitte sattuda pettuse ohvriks ja kaotada oma raha,“ lisas Tambre.
Võrreldes pangapettustega oli investeerimispettusi pea poole võrra vähem, kuid kogukahju on ligi miljon eurot suurem. „Internetis leiduvaid investeerimise ja kauplemise petulehti on lõputult ning soovitan kõikidel alustavatel investoritel pöörduda oma kodupanga poole, sest sealt saab vajalikud algteadmised ja soovitusi investeerimiseks. Samuti ei tasu uskuda teile väidetava investeerimispakkumisega helistanud või kirjutanud inimest, kes pakub vestluse käigus hea tootlikkusega investeerimisvõimalust või investeeringunõustaja kontakti, kes aitab teha esimese tehingu. Üldiselt see „hea nõu“ lõppeb suure kahjuga,“ rääkis ta.
Levinum pangapettus oli petukõne, kus kelm esitles end pangatöötajana, politseinikuna või Google assistendina, eesmärgiga inimeselt kätte saada Smart-ID või Mobiil-ID PIN-koode. Pangapettuste seas on ka õngitsussõnumeid ja e-kirju, mida kelmid saatsid pankade või teiste asutuste nimel. Nende õngitsussõnumite ja e-kirjade juurde oli lisatud link, mis suunas inimese näiliselt panga või asutuse lehele, kus paluti inimesel oma kontole sisse logida või sisestada oma krediitkaardiga seotud andmeid. Tegelikkuses avanes selle lingiga petuleht.
„Eelmainitud pettuste liigid ei ole ainukesed, mis Eestis levivad, neid on paraku rohkemgi ja ka kahjud on kordades suuremad. Inimestel tuleb olla tähelepanelik, sest kelmid mõtlevad pidevalt välja uus skeeme, millega välja petta raha või andmeid,“ ütles Tambre.
Politseinik tänab tähelepanelikke inimesi, kes koheselt ka politseid kahtlasest pettusest teavitasid. „Tänu nendele inimestele saime koostöös pankadega ja teiste asutustega koheselt hoiatada ka teisi, ära hoida tuhandetesse küündivaid kahjusid ja parema ettekujutuse pettuse levikust.“
Näiteid kelmustest ja soovitusi, kuidas end kelmide eest kaitsta leiab politsei veebilehelt.
Ole ka nende tuhandete inimeste seas ja lae nutiseadmesse alla Riigi Infosüsteemide Ameti Encrypted DNS äpp, mis aitab libalehtedele sattumise võimalust vähendada ja blokeerib teadaolevate ohtlike veebilehekülgede külastamise. Äpi kohta saab rohkem infot siit.


Rahvusooper Estonia himustab järjest suuremat tükki Tammsaare pargistTALLINN, 13. jaanuar, BNS - Rahvusooperi esialgne juurdeehitise plaan, mis sai tuntuks kui «punane kast», kahvatub uue eskiisi kõrval, mille alusel tahavad Estonia esindajad taotleda detailplaneeringu algatamist, kirjutab Postimees.
Estonia juurdeehitise probleem sai alguse riigikogust, mille kultuurikomisjon soovitas riiklikult tähtsate kultuuriehitiste nimekirja just rahvusooperi uut saali, ja seda praeguse hoone juurdeehitise näol. Häda on selles, et sobiv maa kuulub Tallinna linnale ja hõlmab osa Tammsaare pargist, mille uuendamisele kulutas linn mõne aasta eest kaks miljonit eurot.Eriti resoluutselt on parki ehitamise vastu nii linna kui ka riigi muinsuskaitseamet. Kõige tipuks kerkiks juurdeehitis UNESCO maailmapärandi hulka kuuluva vanalinna bastionide vööndisse.Kõigi nende erimeelsuste lahendamiseks moodustati komisjon, kuhu kuuluvad nii Tallinna linna kui ka rahvusooper Estonia esindajad. Komisjoni viimatine koosolek toimus neljapäeval ja seda võiks iseloomustada sõnaga «positsioonisõda», kirjutab Postimees.
Rahvusooperi esindajad seisid kindlalt juurdeehituse plaani eest ning linna esindajad sama kindlalt selle vastu. Samuti kõlasid ühelt poolt soovitused ehitada uus ooperimaja kuhugi mujale ja teiselt poolt põhjendused, miks pole võimalik seda teha. Viimaste kuude jooksul ongi ainsaks edasiminekuks olnud juurdeehitise uus eskiis. Selle teoks saamisel oleksid lahendatud kõik rahvusooperi ruumidega seotud probleemid. Aga ühtlasi kaoks ka suur tükk looduskaitse all olevast Tammsaare pargist ja kannatada saaksid selle all olevad muinsuskaitsealused bastionimüürid.
Rahvusooper Estonia juhatuse esimees Ott Maaten ütles, et kuigi linnavalitsuse ja rahvusooperi ühiskomisjoni päevakorras on mitu varianti - lisaks praeguse ooperimaja laiendusele ka muud asukohad -, kuulub tema eelistus juurdeehitisele, sest see on kõige realistlikum.
«Neid võimalikke asukohti on tegelikult väga vähe. Sisuliselt jääb ainuvõimalikuna sõelale Tallinna Sadama krunt, mis on aga küsitav. Ka linn saab aru, et tulevane maatükk peab olema kas riigi- või munitsipaalomandis. Vastasel korral läheb kinnistu ümber väljapressimiseks, nagu juba praegu on kuluaarides läinud kõikide muude maatükkidega,» rääkis Maaten.
Ta lisas, et ooperiteatri jaoks oma krunti pakkunud Tallinna Sadam on ju riigi äriühing, mis ei saa krundist alla turuhinna loobuda, nii et ka seal tekiksid ületamatud rahaprobleemid. «Juurdeehitise puhul on meil justkui munitsipaalomanduses maatükk, aga Tallinna Sadamalt tuleks kinnistu välja osta. Seetõttu ongi muud asukohad analüüsi põhjal osutunud utoopilisteks,» lausus Maaten,
Muinsuskaitseliste piirangute kohta ütles rahvusooperi juht, et ka praegune Estonia hoone on mälestis. See fakt on tema hinnangul samasugune takistus kui maja kõrval olev bastionide vöönd. «Aga peaksime jõudma ühiskondlikule ja poliitilisele kokkuleppele, et oleme nende määruste puhul valmis tegema mingi erandi, et selle riiklikult tähtsa Jh kultuuriobjektiga ikka-J; gi edasi liikuda,» ütles Maaten.
Tema sõnui pole Estonia puhul päris täpne viidata muinsuskaitseseadusele, sest see tegelikult ei sätesta, et Estonia puhul ei tohi teha nii või naa. «Meil on teatud maa-alale ja ehitistele, nagu Estonia, antud teatud muinsuskaitselised staatused ehk siis Estonia on mälestis. Peaksime seda mälestise staatust natukene korrigeerima, muutma või neid piiranguid täpsustama, mida võime teha siis, kui tuleb juurdeehitis. Sinna etappi olemegi praegu liikumas, see on järgmiste punktidena komisjoni töölaual. Enne visuaaliga tegelemist on see etapp hästi oluline,» selgitas Maaten.
Muinsuskaitsja, kunstiakadeemia õppejõud ja rahvusvahelise muinsuskaitseeksperte ühendava organisatsiooni ICO-M0S asepresident Riin Alatalu ütles Postimehele, et kui muinsuskaitse on kord juba kindla ei öelnud, tuleks sellega leppida. «Ekspertorganisatsioonid, sealhulgas muinsuskaitseamet ja ICOMOS on öelnud, et sellist asja ei saa teha, sest see oleks muinsuskaitseliste väärtuste rikkumine. See on tohutu suur, üle mõistuse suur maht, mida tahetakse ehitada bastionide vööndisse,» ütles Alatalu.
Ta lisas, et jutt ei käi ainult maa-alustest bastionimüüridest, mida ehitus kahjustaks, vaid linnaruumist kui tervikust ning bastionide vööndist kui tajutavast kindlustuste osast. «Tallinnal on UNESCO maailmapärandi konventsiooni järgne kohustus informeerida UNESCO-t maailmapärandi paiku mõjutavatest asjadest. Minu kogemus ütleb küll, et UNESCO-st tuleb sellele eitav vastus. Ja niikaua, kui me tahame, et Tallinna vanalinn oleks maailmapärandi hulgas, on UNESCO otsused meile sisuliselt kohustuslikud,» rääkis Alatalu.
«Hea küll, Estonia majale kui mälestisele saab teoorias teha juurdeehitise, aga see moonutab mälestist ja selle suhet linnaga. Aga lisaks see koht asub mälestisel, see asub bastionide vööndis ja vanalinna muinsuskaitsealal. Peale Estonia hoone on ka teised mälestised, millega tuleb arvestada. See koht asub linnakindlustuste vööndis, mis on väärtus omaette. Estonia on juba praegu vanalinna muinsuskaitseala kõige suurem ehitis ja nüüd tahetakse see rohkem kui kaks korda suuremaks ehitada. Paljud inimesed ilmselt ei taju ka nende ilupiltide järgi, kui meeletult täidab ja lämmatab see juurdeehitis linnaruumi. Kui liikuda mööda Pärnu maanteed, ei oleks seal enam õhku,» selgitas Alatalu.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Tööõnne uurija: liiga palju tööd muudab meid „junniks“, olgu see kui huvitav tahesLehekülg uus, aga tööl tunned ikka nagu déjà-vu’d? Mürgine kolleeg, ajale jalgu jäänud palganumber, oskmatus öelda ei, mis tähendab üha uutesse kohustustesse uppumist. Aeg on suu avada! Kuidas teha seda nii, et jutuajamine ka päriselt vilja kannaks?
Nippe, kuidas tundlikest teemadest targalt rääkida, jagavad koolitaja ja tööõnne uurija Tiina Saar-Veelmaa ning psühholoog ja juhtide-organisatsioonide koolitaja Karin Hango.
„Tahan rohkem palka!“
Lause „Me peame rääkima“ kõlab juba iseenesest kurjakuulutavalt. Kui lisada sinna otsa sõna raha, tahab süda tõenäoliselt mõne löögi vahele jätta. Palganumber on läbi aegade olnud kuigipalju tabuteema. Küllap on see ka põhjus, miks läheme töötasu läbirääkimistele tihtilugu väriseva jalaga, kaheldes, kas ja kuidas üldse „piinlik“ teema jutuks võtta.
Veel enne, kui kõige põletavamat, raha teemat lahkama hakkame, juhib Karin Hango tähelepanu, et mis tahes tundlike kõneluste eeldus on usaldusväärne suhe ülemusega. Viimast aitavad luua regulaarsed silmast silma vestlused. Juhul kui üks ühele kohtumised pole tavaks, soovitab kogenud koolitaja töötajal ise vastav ettepanek teha. „Mul endal on selline kogemus täiesti olemas. Kui tuli uus juht, ütlesin, et kuule, tahaksin sinuga rääkida, kuidas meil läheb ja kuidas sa rahul oled. Nii tajub juht töötajat kui üht mõistlikku inimest, kes hoolib ka organisatsiooni käekäigust, mitte ei käi ainult palka juurde küsimas või puhkuseaega muutmas.“
Juhtimisalases kirjanduses nimetatakse sellist praktikat ülespoole juhtimiseks (managing up). „Me nagunii peame alati juhi kaela natuke pöörama, et saaksime oma tööd hästi teha. See ei tähenda, et marsime kambaga kabinetti ja karjume, et andke meile palka juurde.“
Kui usalduslik suhe juhiga loodud, on märksa lihtsam teemaks võtta ka egoistlikumaid teemasid, nagu palganumber, sõnab Hango. Tõsi, siin tulevad kindlasti kasuks enesejuhtimise oskused. „Ei ole mõtet liiga kaua kannatada, et siis hästi suure haamriga lööma minna, kui enam üldse hakkama ei saa. Viha või haledus tekitab enamasti teises pooles kimbatust. Tuleks minna pigem siis, kui olukord ei ole veel meeleheitlik ja sa suudad ikkagi selgelt mõelda ning olla teise poole suhtes empaatiline. Sest ega juht tavaliselt oma palka ümber jagama ei hakka. Et okei, sul on raske, annan sulle enda omast pool.“
Inflatsioon ei ole tööandja vastutus
Selle üle, milliste argumentidega palgakõnelustele minna, on Hango sõnul palju vaieldud. Kas minna ennast kehtestama ja öelda otse välja, et ma ei tule enam olemasolevaga toime, või keskenduda hoopis sellele, millist kasu võiksin oma oskustega ettevõttele tuua? „Tavaliselt eelistatakse ikkagi teist varianti, mis oleks seotud sinu panusega organisatsiooni,“ teab ta.
Tiina Saar-Veelmaa nõustub. Ta nendib, et kõige ebamõistlikum on põhjendada palgatõusu ootust kuludega. „Isegi inflatsioon ei ole siin hea põhjus, sest see ei ole otseselt tööandja vastutus. Tõsi, ta peab tegema korrektiive hinnastamises ja vaatama üle ka palgatasemed, kui ta ei soovi, et väärt inimesed lahkuvad.“
Tegelikkuses algab palga küsimisel kõik sellest, et mõistaksime, kuidas tasu suurus tekib, rõhutab Saar-Veelmaa. „See on väärtus meie loodud panuse ja tehtud töö eest. Müüme tööandjale oma oskusi, teadmisi ja aega. Olenevalt valdkonnast või erialast üht või teist enam. Näiteks võib kogu aeg kuluda vastuvõtulauas istumisele ja kliendi ootamisele, ilma et saaksime oma teadmistega kasulikud olla ja käibenumbritele kaasa aidata. Samas võime kirjutada arvamusloo ajal ja kohas, mis meile sobib, ning edastada selle kokkulepitud tähtajaks. Samuti erinevad tööde väärtused.
Palga üle läbi rääkides peame aduma, kui palju kasu toob üks või teine töö organisatsioonile, kui keerukas on töö iseloom, kui põhjalikku väljaõpet see nõuab ja kui palju on tööturul inimesi, kes sedasama teha suudavad. Seepärast räägimegi tööturust, et seal on omajagu kauplemist ja inimeste tööle saab tõesti hinnalipiku külge panna. Tõsi, vahel on loodud väärtus tunduvalt suurem kui selle eest saadav tasu – kui töötame näiteks hooldaja või õpetajana, on panustatud aega ja oskusi rahaks arvestada pea võimatu. Sellegipoolest tuleb palgavestlusele minna ette valmistatult ja eeskätt põhjendada, kuidas vahepealne aeg on muutnud meid väärtuslikumaks. Mida oleme juurde õppinud, kui palju uusi töölõike meil on, mil määral on meie efektiivsus kasvanud...“
Manipulatsioonivõtted ei tööta
Oletame, et oled juba juhi jutul käinud, aga kõnelused ei ole vilja kandnud. Oled saanud vastuseks ühe ei, võib-olla isegi kaks-kolm. Kas on mingi hea maitse reegel, kui väsimatu selles küsimuses olla? „Sellist reeglit, et igal seitsmendal päeval panen kalendrisse, siin ilmselt olla ei saa,“ nendib Hango. „Küll on praegustel segastel ja kriitilistel aegadel vaja kontekstuaalset intelligentsust. Kui mulle tuleb ülesandeid juurde, sest keegi teine läheb ära ja mul on vajalik kompetents, siis on palgatõusu küsimine täiesti kohane. Siin tuleb, nagu vahel öeldakse, vaadata, millal ajaaken avaneb.“
Küll rõhutab ta, et rääkimisoskusest üksi ei piisa. Tuleb osata ka kuulata. „Kui vastus on ei, võiks juhilt küsida, mida ma saan ise ära teha, et palka juurde saada. See peaks olema ikkagi läbirääkimiste protsess, sest loota, et tööandja kohe esimesel korral ütleb, et jah, ma ainult ootasin, millal sa tuled, on vähetõenäoline. Mõeldes natuke teise poole peale ka, siis see toetaks ju ideed, et käige minu juures, ma jagan teile raha. Kui ma lähen rääkima, et mu ülesanded on muutunud, inflatsioon suur ning õiglane oleks minu tasu tõsta, siis peaksin ka ikkagi kaunis hoolega kuulama, mida teine pool ütleb, mitte kohe pärast esimest ei-d ruumist välja jooksma. Võib-olla saab tuleviku suhtes midagi kokku leppida?“
Ähvardamist ja fakti ette panemist – tõstetagu palka või muidu lähen ära – ei soovita üks ega teine. „Juhtidele ikkagi õpetatakse ka, et väljapressimisele ei tohiks reageerida. Muidu on nii, et tema või keegi teine tuleb võib-olla varsti jälle, sest ta näeb, et strateegia toimis,“ nendib Hango.
Tõsi, juhul, kui tööandjal pole kedagi asemele võtta, võib manipulatsioonivõte isegi töötada. Samas juhib Saar-Veelmaa tähelepanu, et vägisi läbi surutud palganumbri muutus võib suhted hiljem sootuks rikkuda. „Vahel on inimesed tundnud, kuidas pärast palgakõrgenduse saamist on juhid hoopis nõudlikumad, iga sammu jälgitakse erilise hoolega, et kas ikka teenid suurema tasu välja.“
Oma miinimumi ja maksimumi soovitab Hango siiski enne välja mõelda. „Läbirääkimiste teoorias ju alati öeldakse, et ei ole hea minna ühe kindla nõudmisega – pean saama, ma ei tea, sada eurot rohkem kätte. Maksimum on muidugi see, et uuest aastast üritatakse see teoks teha. Aga mingi miinimum võiks ka olla – näiteks sulle öeldakse, et seda arutatakse juhatuses, või antakse kätte juhtnöörid, mida peaksid tegema, et organisatsioonile kasulikum olla.“
„Ma olen üle töötanud“
Tihtilugu kinnisteks, ent töökateks tituleeritud eestlaste jaoks ei ole kuigi kerge tunnistada iseenda nõrkust. Ammugi siis veel ülemusele! Kuigi vaimne tervis ja läbipõlemine leiab üha enam kõlapinda, ei julge me sageli päris kõike ausalt n-ö lauale panna, sest hirm näida nõrga ja läbikukkununa on niivõrd suur. Kuidas ma tean, et ülemus mind päriselt mõistab? Ehk arvab ta, et proovin lihtsalt laiskusest kohustuste koormat kergendada?
„Ikka jälle mõtlen, et varasem suhe juhiga on oluline,“ rõhutab Hango. „See võiks olla juhi huvides, et tal oleks töötajatega sellised suhted, kus räägitakse n-ö pehmetest teemadest ka, eriti nüüd, kriiside ajal. Aga kui mu juht ei ole, nagu öeldakse, inimeste inimene, siis ma võiksin ise aidata luua kultuuri, kus inimeste seisundid ja tunded on olulised. Sageli saame toetada omataolisi paremini kui juht. Loota selle peale, et tema kõike alati näeb ja koormusi õiglaselt reguleerib, on pisut naiivne. Võiksime ikkagi juhi kuuldes rääkida, kuidas meil läheb. Ja siin kehtib sama reegel, et räägi aegsasti. Ära lase olukorral minna meeleheitlikuks, kus sa tõesti enam ei jaksa. Nagu üks mu kolleeg eilsel koosolekul ütles: ma tegin pühapäeval viis tundi tööd. See on veel suhteliselt neutraalne lausung, eks ole.“
Ületöötamine on paljuski seotud oskamatusega ei öelda. Kindlasti leidub tõesti ka neid, kes ajavad lepingupunktides sõrmega järge ega tee kunagi rohkem, kui paberil ette nähtud. Enamasti soovitakse end siiski heast küljest näidata ega hakata juuksekarva lõhki ajama. Liigne vastutulelikkus ja oskamatus piire tõmmata võib aga lõppeda sellega, et ühel hetkel meist lihtsalt sõidetakse üle. Nagu öeldakse – annad sõrme, võetakse käsi. Vahel isegi mitte teadlikult... Kuidas seal vahel siis žongleerida?
Ülemääraste kohustustega rindapistmistki võiks võrrelda žongleerimisega, pakub Saar-Veelmaa. „Kui meil on liiga palju palle käes, siis me ei suuda neid õhus hoida ja need hakkavad maha kukkuma. Esiteks kaasneb liigsete tööülesannetega kvaliteedi langus, me ei jõua enam süveneda. Teine asi – liigne stress tekitab närvisüsteemis lühise ja muudab meid hajameelseks, meie käitumise negatiivseks. Tagajärg on see, et meie eraelu ja tervis kannatavad. Ei öeldes ütleme endale jah. Kõigile teistele jah öeldes ütleme endale ei. Lõpuks kibestab see meid endid, sest meil ei jää enam aega mahlakaks, kosutavaks ja õitsvaks eraeluks. Liiga palju tööd muudab meid „junniks“, olgu töö kui huvitav tahes.“
Vahel töötajad ise ei märkagi, kustmaalt nende võimetele piir ette tuleb, teab Hango. „Tekib mingi ülesanne juurde, mis näib ajutine, ja siis sa korraliku inimesena pingutadki. Mis nüüd võib juhtuda – töö tähendusrikkus kaob sinna vahele ära. Sa ei saa enam aru, miks sa midagi teed, ülesandeid on palju ja osa neist võivad tunduda korraga mõttetud. Kui ikkagi on juba nii kehvasti, siis võiks küll juhti informeerida, et mu seisund on selline, et mu töövõime juba kahjustub ja võiksime midagi välja mõelda.“
Küll oleks tema hinnangul hea, kui vestlema minnes oleks endal kohe ka mõni lahendus välja pakkuda. „Näiteks mingeid ülesandeid üldse või ajutiselt mitte teha. Või saab need kellelegi teisele edasi suunata. Võib-olla on see väike puhkus, mida vajan, või mingid päevad nädalas, kus tahaksin olla kodukontoris,“ loetleb koolitaja.
Üks asi, mida Hango ei poolda, on juhi vastu moodustatud ühisrinne. „See on mõttetu ja surub juhi veel rohkem nurka ning siis ta ei pruugi saada midagi mõistlikku tehtud. Küll võiks kaaslastega natuke arutada, mida ja mis tempos me teeme ja mida ei tee. Kui te ei ole omavahel raudselt kokku leppinud, siis inimesed väljastpoolt, aga miks mitte ka organisatsiooni seest, kes teilt midagi tahavad, otsivad nõrka kohta. Kõigepealt helistatakse sulle. Sina ütled, et sul on laud tööd täis, sa sel nädalal ei tee, aga siis valitakse keegi teine. Mõnikord oleks mõistlik omavahel selgeks arutada, et meil on praegu kiired ajad ja keegi ei võta lisaülesandeid. Sageli öeldakse, et mis seal ikka, sinu käes võtab see ainult paar tundi. Enamasti see paar tundi – oleme seda mitmes organisatsioonis mõõtnud – nõuab keskeltläbi 6–8 tundi, kulub peaaegu tööpäev.“
„Kolleeg kiusab ja õhkkond on mürgine“
Kiusamine ei jää sageli koolikoridoridesse maha, vaid tuleb töökollektiividesse kaasa. Kuidas sellest delikaatselt märku anda, ilma et tunneks end hirmsa pealekaebajana?
„See on miljoni dollari küsimus,“ mõtiskleb Hango ja lisab siis: „Aga ma jõuan ikka ja jälle selleni, et õhkkond võiks olla selline, et räägitakse ka tunnetest, arvamustest ja uskumustest kollektiivis. Kui sa ise oled kiusatav, siis üks asi on anda nendele inimestele, kes sind kuidagi imelikult kohtlevad, teada oma tunnetest ning seista enda vajaduste eest. Aga juhti võiks ka ikkagi teavitada. Terve kamba ees ma võib-olla ei hakkaks teemat lahkama. Pigem ikka üks ühele vestlusel öelda, et tahan sinuga rääkida meie tööõhkkonnast. Juhi ülesanne on luua psühholoogilist turvalisust. Küll on seda kindlasti lihtsam öelda, kui oled juhiga juba usalduslikus suhtes. Et ei oleks nii, et lähen tema juurde ainult siis, kui on paha olla.“
Saar-Veelmaa on konkreetsem. „Ega delikaatselt saagi. Kõige kindlam on teha uuring vaimse tervise kohta ja siis tugineda sellele. Kui kius on juba tekkinud, on ka õigustusi seda mitte tõsiselt võtta. Seega on vaja kangemaid argumente kui delikaatsus, et seda lahendada. Võib kutsuda ka välise mediaatori, kes aitab keerukaid suhteid lahti harutada. Kius viib alati ka halva töötulemuseni ja sellest tuleks rääkida.“
Sageli võib juhtuda, et ühe inimese mõjutusel kisub kogu kollektiivi õhkkond mürgiseks. Kas selle vastu on kiiret rohtu? „Jah, iga inimene on kui kivi sulpsatus järvevees,“ nõustub Saar-Veelmaa. „Tekivad mõjusõõrid, mis saavad olla positiivsed või mürgised. Suhtekliimal on heaolu ja tööõnne seisukohalt võtmetähtsus. See ei ole pehme teema, vaid väga tõsine argument, kas töökoht jääb püsima või jookseb headest inimestest tühjaks. Taas tuleks paluda teha uuring. Näiteks happyme.ee tarkvara toob kohe välja, kuidas suhtluskliima on ja kas on juba tekkinud väärtuskonflikte. Samuti selle, kas mõni töötaja on frustreeritud ja kaalub lahkumist.“
Mida teha aga olukorras, kus oled korduvalt tööandjale tagasisidet andnud, aga muudatusi pole ühestki suunast paista? Sind ei võeta kuulda.
„Lahkuda,“ on Saar-Veelmaa konkreetne.
Tekst: Riina Palmiste | Fotod: Shutterstock


Kõrgõzstanis lõpetati kriminaalasi ekspresident Akajevi vastuBIŠKEK, 13. jaanuar, Interfax-BNS – Kõrgõzstani endise presidendi Askar Akajevi kriminaalasi seoses Kumtori kullakaevanduse projektiga on lõpetatud, teatas prokuratuur reedel Interfaxile.
Akajevile oli esitatud süüdistus seoses võimu kuritarvitamisega lepingu sõlmimisel firmaga Cameco 1992. aastal ning Kumtori projekti restruktureerimisega 2003. aastal.
Varem on Kõrgõzstani KGB teatanud, et Akajev võetakse koos teiste kõrgete ametnikega korruptsiooni tõttu kriminaalvastutusele.
Akajev oli Kõrgõzstani president aastail 1990–2005 ning pärast võimuvahetust pages ta 2005. aastal riigist.
Endine president viibis 2021. aasta augustis ja detsembris Biškekis, kus ta kuulati KGB-s üle ning seejärel vabastati.
Siis väideti, et Akajev tunnistas oma süü üles ja tegi uurimisega aktiivset koostööd.
Tüli Kumtori ümber eskaleerus 2021. aastal pärast seda, kui riiklik komisjon teatas, et Kõrgõzstan nõuab Kanada firmalt Centerra Gold keskkonnakahju ja tasumata maksude eest 3,2 miljardit eurot hüvitist.
2022. aastal läks kullakaevandus üle Kõrgõzstani omandusse.
Interfax – Baltic News Service


Ronime iibeaugust välja. Pensioni sidumine laste arvuga teenib eeskätt naiste huveKodulaenu kustutamine noortel peredel suurendab võimalust, et jääme rahvana püsima, kirjutab EKRE esimees Martin Helme.Eesti Konservatiivne Rahvaerakond esitles sel nädalal oma rahvastikupoliitika programmi. Sellest on kõige enam tähelepanu saanud meie plaan asuda andma soodsat kodulaenu noortele peredele ning kustutada sellest veerand iga lapse sünniga (PM 11.09).
Sellele reageeris ägedalt nii isamaalane Priit Sibul (PM 12.01) kui ka kinnisvaraettevõtja Ingmar Saksing (PM 11.09). Kui kolleeg Sibul pahandab, et asi olevat mõttetu, sest noor pere ei saa isegi mitte laenu võtta, mida hiljem saaks aidata kustutada, siis Saksingu kriitika on selgelt ideoloogiline. Ta väidab, et lastega perede toetamine tekitaks ebavõrdsust, ajaks kinnisvaraturu hulluks ja tekitaks riigieelarves musta augu.

Komplekssed lahendused

Tuleb nõustuda väitega, et iibeaugust välja ronimiseks vajab Eesti kompleksseid lahendusi. Just seda meie programm pakubki. Lisaks lastetoetuste (nii esimese, teise, kolmanda jne) kui peretoetuste (s.o. suurperede toetusmeede) suurendamisele, mida riigikogu just tegi, tuleb tagada, et lastel oleks kodulähedane kool ja lasteaiakoht, mille kohatasu ei löö pikali.
Tuleb tagada, et lastel oleks olemas võimalus käia trennis, teatris ja muuseumis. Tuleb luua lastevanematele maksusoodustused, sest me ju pooldame, et vanemad käiks tööl ja sellest tööst saadud tasu väiksem maksustamine on üks viis lastega peresid toetada. Just seda eesmärki teenib meie plaan vähendada tööl käival vanemal tulumaksu viie protsendi võrra iga kasvatatava lapse pealt.
Pange tähele: lapse kasvatamises mitte osalevale vanemale see ei laiene ja lapse täisealiseks saades see soodustus lõpeb. Toetasime eelmiste valimiste eel ja toetame ka praegu lastevanemate ühise tuludeklaratsiooni taastamist, kahjuks ei jõudnud see lubadus koalitsioonileppesse vaatama asjaolule, et selles osalesime nii meie kui ka Isamaa, kes selle teema taas päevakorda on tõstatanud.
Ning kindlasti on oluline siduda laste kasvatamise staaž palju selgemalt pensioniga. See teenib eelkõige naiste huve, kes väikeste laste kõrvalt paratamatul mõnda aega töölt eemal peavad olema. Oleks ebaõiglane, et naised, kes hoolitsevad meie tulevaste pensionimaksjate üles kasvatamise eest, saavad ise selle karistuseks eriti niru pensioni.

Kõige olulisem teema

Ent nagu näitas ka reaktsioon meie programmile, kõige rohkem liigutab inimesi ikkagi oma kodu saamise teema. Täiesti arusaadav. Üks suuremaid takistusi oma pere loomisele ja laste saamisele on asjaolu, et kinnisvara hinnad lihtsalt ei võimalda noortel oma kodu luua.
Sellel on mitmeid põhjuseid alates liiga bürokraatlikust planeerimis- ja ehitusseadusest, jätkates keskpankade rahapoliitikaga ja lõpetades veel ühe olulise teemaga, mida me oma rahvastikuprogrammis käsitleme, ehk massilise sisserändega, mis on nõudluse lõhki ajanud.
Nii või teisiti, kui me tahame, et meie riigis elaks ka saja aasta pärast peamiselt eestlased, siis tuleb luua tingimused noortel oma kodu saamiseks nii, et laenumakse ei sunniks esimese lapse saamist lükkama 40ndatesse eluaastatesse.

Kindlad kriteeriumid

Ma ei tea, kust võtab Saksing ettekujutuse, et iga suvaline noor saaks siis osta endale mere äärde villa ja siis nelja lapse saamisega laenu kustutada. Küll aga näen ma tema kriitikas selget tunnistust, et õigesti rakendatult motiveeriks taoline samm eesti peresid rohkem lapsi tahtma. Mis ongi ju asja mõte.
Täiesti selge ka, et iga taolise programmi puhul tuleb luua reeglid, mis välistavad kuritarvitused. Soodsa laenu andmine käiks sarnase skeemiga, nagu praegu on Kredexis noore spetsialisti käendus, kus sissemakse summa on riigi käendusel tavapärasest väiksem ja võib, kui tahame, olla isegi null.
Päris kindlasti oleks summal ülempiir, mis pannakse paika, võttes appi kohaliku piirkonna keskmine ruutmeetri hind korrutatuna riigi poolt kehtestatud maksimaalse ruutmeetrite arvuga. Ja loomulikult peab laenu taotleja olema pikka aega Eestis elanud ja olema abielus. Kaaluda võib ka muid tingimusi, näiteks välistada kriminaalkorras karistatud inimese programmis osalemise.
Põhiline on saada aru: kui see meede paneb eestlaste rahvaarvu kasvama, siis ta töötabki. Ühtlasi annab ta vastuse küsimusele: kes selle kõik kinni maksab? Tulevased põlved maksavad. Need, keda muidu ei olekski.


Otse kell 10.30: mis on saanud sanktsioonide all väetistest Eesti sadamates?   Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi pressikonverentsil antakse täna ülevaade sanktsioonide tõttu Muuga ja Sillamäe sadamatesse seisma jäänud väetistest. Kell 10.30 algavat pressikonverentsi näeb otsepildis ERR-i portaalis.   Pressikonverentsil osalevad ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan, Tehnilise Järelevalve ja Tarbijakaitse Ameti peadirektor Kristi Talving ning rahapesu andmebüroo asejuht Laura Aus. ERR.ee kirjutas neljapäeval, et Vene ettevõttelt sanktsioonide alla langenud väetise ostnud Balti põllumajandusfirma Scandagra on lämmastikväetise Muuga sadamast ära vedanud. Muugal DBT terminalis eelmisest aastast seisnud väetis kuulus Vene keemiaettevõttele Acron. Tehnilise Järelevalve ja Tarbijakaitse Amet jälgis pidevalt, et suur kogus väetist ei muutuks plahvatusohtlikuks. Kuna väetise omanik oli sanktsioonide all Vene ettevõte, kes ei tohtinud Eestis oma kaupa müüa, pidid ametkonnad otsima lahendust, kuidas väetist teisaldada nii, et see Euroopa Liidu reeglitega vastuollu ei läheks.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Kelmid petsid nelja Läti panga kundedelt välja 12,04 miljonit eurotRIIA, 12. jaanuar, BNS – Läti Rahandusliidu andmetel peteti Läti nelja suurima panga klientidelt mullu välja 12,037 miljonit eurot, mis on 8,8 protsenti rohkem kui 2021. aastal, need inimesed kinnitasid oma makseid iseseisvalt.
Kokku registreeriti 2022. aastal 5354 pettusjuhtumit, mis on 2,1 protsenti rohkem kui 2021. aastal (5246).
Samal ajal suudeti mullu ära hoida 5085 kelmust kogusummas 5,607 miljonit eurot. Võrreldes 2021. aastaga vähenes ärahoitud pettusejuhtumite arv 14,6 protsenti ja ärahoitud pettuste kogusumma kasvas 72,2 protsenti.
2022. aastal avastati neljas Läti suurimas pangas 2226 telefonipettust kogusummaga 2,961 miljonit eurot. Samuti selgus 1987 investeerimiskelmuse juhtumit 5,104 miljoni euro suuruse pettusega ja 1141 muud liiki kelmuse juhtumit 3,972 miljoni euro suuruse pettusega.
Võrreldes 2021. aastaga vähenes telefonipettuste juhtumite arv 30 protsenti, kelmuste summa vähenes 40,2 protsenti.
2021. aastal ulatus nelja suurima makset kinnitanud Läti panga klientide varastatud rahaliste vahendite summa kokku 11,064 miljoni euroni. Samas suudeti 2021. aastal ära hoida pettusi 3,257 miljoni euro eest.
Raha- ja kapitaliturukomisjoni ning Rahandusliidu andmetel on vara poolest suurim Läti pank Swedbank, järgnevad SEB, Citadele ja Luminori Läti filiaal.
Baltic News Service


MKM: ammooniumnitraat on AS DBT Muuga terminalist välja viidudTALLINN, 13. jaanuar, BNS – Alates 2022. aasta aprillist on Venemaale kehtivate sanktsioonide tõttu olnud Muuga sadamas kinni suures koguses põllumajanduslikku ammooniumnitraati, ent nüüdseks on kauba käitleja AS DBT koostöös kaubaomanike ja Eesti riigiasutustega väetisena kasutatava ammooniumnitraadi Muuga sadamast välja viinud, kinnitas majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM).
Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvani sõnul on sanktsioonide tõttu Muugale kinni jäänud väetiste teema olnud riigiasutuste kõrgendatud tähelepanu all juba mitmeid kuid. "Tegemist on olnud keerulise protsessiga, mis nõudis mitmete erinevate riigiasutuste ja ettevõtjate koostöös tehtud pingutusi ja mul on hea meel, et tänaseks on olukord lahenenud. Suur aitäh nii AS-ile DBT, tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ametile (TTJA), päästeametile kui ka Rahapesu Andmebüroole (RAB) igakülgse koostöö eest," ütles Järvan pressiteates.
Detsembri lõpus lahkus Muuga sadamast laev viimase suure koguse ammooniumnitraadiga ning jaanuari esimestel päevadel toimus ka viimase koguse pakendatud kauba väljavedu. TTJA peadirektori Kristi Talvingu sõnul on AS DBT Muuga terminalist ammooniumnitraat täies mahus välja viidud. "Meil on hea meel, et riigi ja ettevõtjate ühise koostöö tulemusel on kogu kaup nüüdseks täielikult edasi liikunud Baltimaade põllumeestele kevadiseks kasutamiseks," ütles Talving.
2022. aasta aprilli algusest alates oli Vene Föderatsiooni vastase finantssanktsiooni tõttu Muuga sadamas AS-is DBT olnud kinni suures koguses põllumajanduslikku ammooniumnitraati. Sanktsiooni regulatsioonid annavad teatud olukordades võimaluse anda luba erandiks, et vahendeid säilitada ning vabastada majandusressursse, et hoida ära võimaliku märkimisväärse kahju tekkimine inimeste tervisele ja ohutusele või keskkonnale ning leevendada sellise sündmuse tagajärgi.
Sanktsiooni erandi rakendamiseks kohustas TTJA ettekirjutusega AS-il DBT koostöös kaubaomanikega ammooniumnitraadi käitlemisest tuleneva kõrgendatud ohu vältimiseks see Muuga sadamast ära viia. Ettekirjutuse alusel said kaubaomanikud otsida kaubale ostjad, esitada RAB-ile eranditaotluse kauba müügiks ja väljaviimiseks. Juhul kui tehingu tingimused vastasid erandi kohaldamise tingimustele, said nad RAB-ilt ka selleks loa. Lisaks sellele oli uutel kaubaomanikel tarvis läbida ka kõik tolliprotseduurid ning leida kauba väljaviimiseks transport.
Sanktsioonist mõjutatud kemikaale hoiustatakse ka Sillamäe sadamas. Sealt on samuti suur osa kaupa juba välja veetud, alles on jäänud väike osa ammoniaagist, mille väljaveo osas on MKM-i teatel ostjaga kokkulepped tehtud.
Väetiste sadamatest väljaviimist koordineerib töörühm, mida juhib majandus- ja kommunikatsiooniministeerium ning kuhu kuuluvad tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti, päästeameti, Rahapesu Andmebüroo, keskkonnaameti, rahandusministeeriumi, välisministeeriumi ja teiste riigiasutuste esindajad.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Juubeli TOP: 100 suuremat 10-aastast ettevõtet27. märtsil 2013 tähistati Eestis priiuse põlistumise päeva – Eesti iseseisvuse taastamisest möödus siis 7890. päev ehk sõjajärgne vaba Eesti möödus oma kestuselt sõjaeelsest Eestist. Hillar Tederi äri õitses Ukrainas ja Eestis avati kasutajatele maailma esimene üleriigiline elektriautode kiirlaadimistaristu. Särtsu jagus ka kohtumajja - maadevahetuse saagas „jagati maad“ lõpuks ära ehk et pistise andjad ning võtjad said oma "palga", kirjutas 13. jaanuaril ilmunud esimene ajakiri Äripäev rubriigis Juubel.


Ossipenko süüasjas kahtlustatud Narva linnaametnik pääses menetlusestNarva linnavalitsuse teatel lõpetas prokuratuur menetluse linnamajandusameti direktori Natalja Šibalova (KE) suhtes, keda kahtlustati ettevõtja Nikolai Ossipenko korruptsiooniasjas altkäemaksu võtmises.Uurimisperioodil jätkas Šibalova linnamajandusametis tööd, kuid jäi ilma esindusõigusest.
Šibalova avaldas head meelt ning nentis, et amet jätkab nüüd tööd tavapäraselt.
Möödunud aasta detsembris Šibalovale esitatud altkäemaksu võtmise kahtlustust seostati Ossipenkoga, kellele esitati kahtlustus mõni kuu varem. Uurimise käigus kontrolliti Ossipenko perekonnale kuuluva firmaga N&V lepingulises suhtes oleva Narva linnamajandusameti tegevust.
Põhjarannikule rääkis ametnik varem, et tal pole isiklikke kokkupuuteid Ossipenkoga kunagi olnud.


Narva linnamajandusameti juht pääses altkäemaksu võtmise kahtlusestTALLINN, 13. jaanuar, BNS – Prokuratuur lõpetas neljapäeval korruptsioonikuritegudes kahtlustatava Ida-Virumaa ettevõtja Nikolai Ossipenko kriminaalasja raames menetluse Narva linnamajandusameti direktori Natalia Šibalova suhtes, keda kahtlustati altkäemaksu võtmises.
Möödunud aasta detsembris Natalja Šibalovale altkäemaksu võtmise paragrahvi alusel tekkinud kahtlustust seostati ettevõtja Nikolai Ossipenkoga, kellele esitati kahtlustus korruptsioonikuritegudes Kohtla-Järve linnas oktoobris. Uurimise käigus kontrolliti Nikolai Ossipenko perekonnale kuuluva firmaga N&V lepingulises suhtes oleva Narva linnamajandusameti tegevust.
"Mul on väga hea meel, et prokuratuur viis lühikese aja jooksul läbi vajalikud uurimistoimingud ja tegi otsuse minu suhtes menetlus lõpetada. Nüüd saan täies mahus naasta oma tööülesannete juurde ja linnamajandusamet jätkab oma tööd tavapäraselt, kuna iga päev on palju lahendamist vajavaid küsimusi," ütles Narva linnamajandusameti direktor Natalja Šibalova.
Vaatamata sellele, et linnamajandusameti direktori avalikust teenistusest tagandamiseks ega volituste piiramiseks polnud alust, otsustati koos Narva linnapea Katri Raik uurimisperioodiks piirata Natalja Šibalova esindusõigust linnamajandusameti nimel.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Narva linnamajandusameti direktori altkäemaksukahtlustus langes ära   Prokuratuur lõpetas Nikolai Ossipenko kriminaalasja menetluse raames Narva linnamajandusameti direktori Natalia Šibalova, keda kahtlustati altkäemaksu võtmise, menetluse.   Möödunud aasta detsembris Natalja Šibalovale altkäemaksu võtmise kahtlustust seostati ettevõtja Nikolai Ossipenkoga, kellele esitati kahtlustus korruptsioonikuritegudes Kohtla-Järve linnas oktoobris. Uurimise käigus kontrolliti Nikolai Ossipenko perekonnale kuuluva firmaga N&V lepingulises suhtes oleva Narva linnamajandusameti tegevust. Nüüd lõpetas prokuratuur Šibalova menetluse. "Mul on väga hea meel, et prokuratuur viis lühikese aja jooksul läbi vajalikud uurimistoimingud ja tegi otsuse minu suhtes menetlus lõpetada. Nüüd saan täies mahus naasta oma tööülesannete juurde ja linnamajandusamet jätkab oma tööd tavapäraselt," ütles  Šibalova. Uurimise ajaks piiras Narva linnapea Katri Raik Šibalova volitusi, kuid jättis ta ametisse. Ossipenki asjas esitati esialgu kahtlustus altkäemaksu võtmises ja/või mõjuvõimuga kauplemises esitati kaheksale ametiisikule: neljale Kohtla-Järve volikogu liikmele ja neljale kõrgele linnavalitsuse liikmele ning veel kahele Ossipenkoga seotud isikule. Hiljem said kahtlustuse veel kuus inimest, kellest  viis on Kohtla-Järve volikogu liikmed ja üks linnavalitsuse töötaja.    					Toimetaja:  Marko Tooming


Muuga sadama ohtlik sanktsiooniväetis leidis ostjadRiigi esindajad andsid teada, et Venemaa sanktsioonide tõttu Muuga sadamas kinni olnud väetistele leiti ostjad ning sadam on väetisest peaaegu tühi, samuti on suuremalt jaolt lahti saadud Sillamäe sadamas asuvast väetisest.Läinud aasta aprillis sattusid Venemaale kehtestatud sanktsioonide alla ka Eestis keemiatoodetega tegelevad AS DBT ning Eurochem. Täna andsid andsid Tehnilise Järelevalve ja Tarbijakaitseameti peadirektor Kristi Talving, Rahapesu Andmebüroo asejuht Laura Aus ning ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan, et koostöös kaubaomanike ja riigiasutustega on väetis suuremalt jaolt Muuga sadamast välja veetud.
«Esimene reaktsioon, kui kuuled, et ammooniumnitraati on Muugal rohkem kui Beirutis*, oli, et läheme jõuga sisse ja viime minema. Õnneks targad ametnikud tegid selgeks, et ettevõtete kaudu saab kiiremini,» ütles Järvan.
Talving selgitas, et sadamas oli laias laastus kolme sorti keemiatooteid: ammooniumnitraati, ammoniaaki ning eraldi põllumajanduslikku väetist. Esimene on tänaseks täielikult riigist välja viidud, ostjateks olid erinevad Balti põllumajandusettevõtted. Ammoniaagist on välja viidud 2/3, lepingud on tegelikult tervele kogusele ja ülejäänud osa ootab väljavedu. Ostjateks olid Bulgaaria ning Türgi. Põllumajanduslik väetis läks Eesti põllumajandusettevõtetele.
Talving viitas, et suurem väetise väljavedu algas alles mullu augustis-septembris, kui eriload kätte saadi. Protsessi tegi aeglasemaks ka asjaolu, et ostjad pidid võtma sanktsioneeritud kaupa ning see võis osadele mitte sobida. Talving rõhutas, et Muuga sadama väetist kontrolliti tihti ning hoiustamistingimused olid niivõrd head, et väetis ei kujutanud endast ladustamisperioodil kordagi ohtu. Murekohaks oli küsimus, kui kaua väetis seisab – sest kui ta liialt kaua seisaks, siis hakkasid seal peale keemilised protsessid, sealhulgas lagundamisprotsessid.
Järvan ei soostunud ütlema, kui palju väetise müügitehingutega teeniti, öeldes, et see on ärisaladus. Küll ütles ta, et raha on plaanis saata Ukrainasse.
RABI asejuht Aus ütles, et nende kahe ettevõtte varad moodustavadki terves Eestis külmutatud sanktsioonidega seotud varadest umbes 80%. Küll aga tuleb tema sõnul silmas pidada, et kuna neil kahel ettevõttel äritegevus sisuliselt puudub, aga neil tuleb tegeleda sellega, et firmas ohtusnõudeid täita, mis omakorda tähendab inimestele palga maksmist, kommunaalkulude maksmist ja muud, siis ainus koht, kust seda raha võtta saab, ongi ettevõtte enda konto. «Meie mure oli see, et ühel hetkel saab konto tühjaks,» ütles Aus. Ta lisas, et sanktsioonide ja vara külmutamise eesmärk pole rikkuda ettevõtete vara, külmutamine tähendab, et vara peab säilima sellisel kujul nagu ta külmutatud sai.
Detsembri lõpus lahkus Muuga sadamast laev viimase suure koguse ammooniumnitraadiga ning jaanuari esimestel päevadel toimus ka viimase koguse pakendatud kauba väljavedu.

Kuidas asi juriidiliselt käis

2022. aasta aprilli algusest alates oli Vene Föderatsiooni vastase finantssanktsiooni tõttu Muuga sadamas AS-is DBT olnud kinni suures koguses põllumajanduslikku ammooniumnitraati. Sanktsiooni regulatsioonid annavad teatud olukordades võimaluse anda luba erandiks, et vahendeid säilitada ning vabastada majandusressursse, et hoida ära võimaliku märkimisväärse kahju tekkimine inimeste tervisele ja ohutusele või keskkonnale ning leevendada sellise sündmuse tagajärgi. Sanktsiooni erandi rakendamiseks kohustas TTJA ettekirjutusega AS-il DBT koostöös kaubaomanikega ammooniumnitraadi käitlemisest tuleneva kõrgendatud ohu vältimiseks see Muuga sadamast ära viia. Ettekirjutuse alusel said kaubaomanikud otsida kaubale ostjad, esitada RAB-ile eranditaotluse kauba müügiks ja väljaviimiseks. Juhul kui tehingu tingimused vastasid erandi kohaldamise tingimustele, said nad RAB-ilt ka selleks loa. Lisaks sellele oli uutel kaubaomanikel tarvis läbida ka kõik tolliprotseduurid ning leida kauba väljaviimiseks transport.
Sanktsioonist mõjutatud kemikaale hoiustatakse ka Sillamäe sadamas. Sealt on samuti suur osa kaupa juba välja veetud, alles on jäänud väike osa ammoniaagist, mille väljaveo osas on ostjaga kokkulepped tehtud.
* Beiruti sadamapiirkonnas toimus 2020. aastal valesti ladestatud ammooniumnitraadi plahvatus, mis tappis vähemalt 218 ja milles sai haavata vähemalt 7000 inimest.


Narva linnamajandusameti direktor vabanes kuriteokahtlusestProkuratuur vabastas alkäemaksu võtmise kahtlusest Narva linnamajandusameti direktori Natalia Šibalova, kes sai selle eelmise aasta lõpus Nikolai Ossipenko kriminaalasja menetluse raames, teatas Narva linnavalitsus. "Mul on väga hea meel, et prokuratuur viis lühikese aja jooksul läbi vajalikud uurimistoimingud ja tegi otsuse minu suhtes menetlus lõpetada. Nüüd saan täies mahus naasta oma tööülesannete juurde ja linnamajandusamet jätkab oma tööd tavapäraselt," ütles Šibalova.
Möödunud aasta detsembris sai Šibalova kahtlustuse altkäemaksu võtmises seoses ettevõtja Nikolai Ossipenkoga, kellele esitati kahtlustus korruptsioonikuritegudes Kohtla-Järve linnas oktoobris. Uurimise käigus kontrolliti Nikolai Ossipenko perekonnale kuuluva firmaga N&V lepingulises suhtes oleva Narva linnamajandusameti tegevust.
"Ma mõistan õiguskaitseorganite tegevust ja mul on väga hea meel, et niivõrd palju tähelepanu pälvinud korruptsioonijuhtumi uurimistoimingute käigus läbi viidud põhjalik kontroll ei leidnud tõendeid Narva linnapoolsete korruptiivsete tegude kohta. See on väga hea näitaja meie linna usaldusväärsuse ja maine kohta," ütles Šibalova.
Uurimise ajal ei tagandanud linnapea Katri Raik Šibalovat ameti direktori ametist, kuid piiras tema esindusõigust linnamajandusameti nimel.
Šibalova tänas  Katri Raiki toetuse ja usalduse eest. "Tänan ka kolleege ja lähedasi, kes ei uskunud kahtlustesse ja säilitasid inimliku osaluse, mõistmise, samuti normaalne töörežiim muude küsimuste lahendamisel," lisas ta.
Prokuratuur lubas edastada oma kommentaari reedese päeva jooksul.


Ossipenko kriminaalasjas kahtlustuse saanud Narva linnaametniku osas lõpetati menetlusNarva linnavalitsus teatas, et prokuratuur lõpetas neljapäeval Nikolai Ossipenko kriminaalasja menetluse raames menetluse Narva linnamajandusameti direktorilt Natalja Šibalovalt altkäemaksu võtmises. Lisaks lõpetas prokuratuur menetluse ka Ossipenkode perekonnale kuuluva prügifirma Ekovir tegevjuhi Igor Safajevi suhtes.
Vaatamata sellele, et linnamajandusameti direktori avalikust teenistusest tagandamiseks ega volituste piiramiseks polnud alust, otsustati koos Narva linnapea Katri Raikiga uurimisperioodiks piirata Natalja Šibalova esindusõigust linnamajandusameti nimel.
„Mul on väga hea meel, et prokuratuur viis lühikese aja jooksul läbi vajalikud uurimistoimingud ja tegi otsuse minu suhtes menetlus lõpetada. Nüüd saan täies mahus naasta oma tööülesannete juurde ja linnamajandusamet jätkab oma tööd tavapäraselt, kuna iga päev on palju lahendamist vajavaid küsimusi,“ ütles Narva linnamajandusameti direktor Natalja Šibalova.
Möödunud aasta detsembris Natalja Šibalovale altkäemaksu võtmise paragrahvi alusel tekkinud kahtlustust seostati ettevõtja Nikolai Ossipenkoga, kellele esitati kahtlustus korruptsioonikuritegudes Kohtla-Järve linnas oktoobris. Uurimise käigus kontrolliti Nikolai Ossipenko perekonnale kuuluva firmaga N&V lepingulises suhtes oleva Narva linnamajandusameti tegevust.
„Ma mõistan õiguskaitseorganite tegevust ja mul on väga hea meel, et niivõrd palju tähelepanu pälvinud korruptsioonijuhtumi uurimistoimingute käigus läbi viidud põhjalik kontroll ei leidnud tõendeid Narva linnapoolsete korruptiivsete tegude kohta. See on väga hea näitaja meie linna usaldusväärsuse ja maine kohta. Tahan tänada linnapead Katri Raiki mulle antud toetuse ja usalduse eest, aga ka kolleege ja lähedasi, kes ei uskunud kahtlustesse ja säilitasid inimliku osaluse, mõistmise, samuti normaalne töörežiim muude küsimuste lahendamisel,“ lisas Natalja Šibalova.
„Prokuratuuril oli alus kahtlustada Natalja Šibalovat ja Igor Safajevit ning seetõttu peeti nad kinni ning kuulati üle. Menetluse käigus kogutud info põhjal selgus, et Šibalovat küll survestati, kuid ta jäi ausaks ega pannud toime keelatud tegusid,“ ütles prokurör Alan Rüütel.
„Oluline on, et inimesed saaksid täita oma ametikohuseid ausalt ja läbipaistvalt ning igast katsest mõjutada või survestada töötajat tegema otsuseid, mis pole ametijuhendi, töölepingu või seadusega kooskõlas, tuleks teada anda,“ lisas Rüütel.


Kuidas vältida õngitsusrünnaku ohvriks sattumist?Kelmide e-kirjad ja sõnumid on ajas aina kvaliteetsemaks muutunud ja võivad paista väga tõetruud.Foto: Shutterstock
Riigi infosüsteemi amet (RIA) tõi oma kuuülevaates välja, et detsembris sagenesid Omniva, DHLi ja pankade nimel saadetud õngitsuskirjad ja -sõnumid.
Üldjuhul väidavad pettused, et on oodata kas pakki või raha ning palutakse sisestada enda pangakaardi andmed. Taolise pettuse eesmärgiks on saada kätte ohvri nimi ja pangakaardi andmed ning seejärel hakata pangakontot tühjendama.
Kelmide e-kirjad ja sõnumid on ajas aina kvaliteetsemaks muutunud ja võivad paista väga tõetruud. RIA tuletab meelde, et ei pank ega ka postifirma küsi kunagi kliendi konto- ega pangakaardi andmeid. Nutiseadmetes aitab libalehtedele sattumise võimalust vähendada 2022. aasta kevadel valminud vastav RIA ekspertide poolt välja töötatud äpp, mis blokeerib teadaolevate ohtlike veebilehekülgede külastamise.
Õngitsusrünnakute puhul võivad ründajad kasutada erinevaid variante, kuidas ohvritelt andmeid varastada. Järgnevalt toome välja mõned näited.
Inimest huvitava info ärakasutamine – Saatja on kirja sisu põiminud mõne saajat puudutava teemaga – näiteks võib keskkonnavaldkonnas töötav inimene saada näiliselt kutse konverentsile, kus arutatakse rohepöördega seotud teemasid (näiline kutse kirja manuses sisaldab pahavara või palutakse sisestada andmed õngitsuslehele, et konverentsile registreerida) või võib näiteks tervishoiusektoris töötav inimene saada näiliselt COVID-19 viiruse levikuga seotud kirja. Ründajad võivad kasutada suunatud lähenemist, kui inimese kohta on võimalik avalikult kätte saada erinevat informatsiooni, mida saab omakorda usalduse tekitamiseks ära kasutada.
Saatja nime võltsimine – See on üks levinumaid tunnusmärke pahaloomuliste kirjade puhul. Kirja saajas üritatakse tekitada usaldust, võltsides kirja saatja nime. Nimena kasutatakse kirja saajale tuttavat inimest (nt asutuse teine töötaja). Kuna mõned meilirakendused ei kuva automaatselt saatja meiliaadressi, vaid ainult nime, on selle võltsimine ka üsna populaarne.
Lekkinud meilivestluste kasutamine – Ühe ründetaktikana kasutatakse ka eelnevalt lekkinud meilivestluseid. Tavaliselt on ühe meilivestluses osalenu seade mingil ajahetkel nakatunud pahavaraga, mille abil kirjavahetus kätte saadakse. Vestlusele saadetakse aja möödudes (ajavahemik varieerub, kuid sageli on see tavatult pikk) vastus vestlusega mitteseotud meiliaadressilt (võltsides sealjuures saatja nime). Kirjas palutakse sageli avada kirjaga kaasa pandud manus, mis aga sisaldab pahavara. Pahavara abil varastatakse siis omakorda uue ohvri postkasti sisu, mida hiljem järgmiste ohvrite saamiseks ära kasutatakse, sh rahalise kasu eesmärgil.
Kompromiteeritud kontolt teiste ohvrite püüdmine – Kui näiteks organisatsioonis on ühe töötaja meilikonto kompromiteeritud, siis üritatakse selle konto abil sageli ka organisatsiooni sees teisi ohvreid püüda. Kuna legitiimse töötaja meilikontolt saadetud kiri tekitab saajas pea alati usaldust, on see ka üks mõjusamaid viise, kuidas meilikontosid püüda.
Kuidas vältida õngitsusrünnaku ohvriks sattumist?
Enne kui mõnele veebilehele oma andmed sisestad:
Veendu, et veebiaadress, millel oled, on täht-tähelt seesama, mis peaks olema (google.com vs g00gle.com).
Kahtluse korral tee teises aknas lahti otsingumootor ning sisesta sinna soovitud kaubamärgi või keskkonna nimi. Otsingumootorites kuvatakse eespool just tegeliku kaubamärgi ametlik koduleht.
Veebiaadressis veendumiseks ei loeta aadressi mitte vasakult paremale, vaid aadressiribal olevast kõige vasakpoolsemast kaldkriipsust kaks kohta vasakule. Nt aadressi facbook.com.popsi7.com/fbc/security.php puhul saab nii teada, et tegemist polegi Facebookiga, vaid hoopis lehega popsi7.com. Vasakult lugedes kuvatakse esimestena alamdomeenid, näiteks mail.google.com tähistab Google’i meiliteenust Gmail.
Kui oled õnnetul kombel oma kasutajainfo õngitsuslehele sisestanud:
vaheta kohe oma konto parool ning
veendu, et sul on aktiveeritud kaheastmeline autentimine.


Riigikogu eelinfo 16.–22. jaanuariniRiigikogu IX istungjärgu 2. töönädal 16.–19. jaanuarini
Esmaspäev, 16. jaanuar
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=16.01.2023>.
Teine lugemine – kaks eelnõu: veeseaduse muutmise seaduse eelnõu (709
SE) ja geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse
muutmise seaduse eelnõu (744 SE).
Esimene lugemine – üks eelnõu: riikliku pensionikindlustuse seaduse
muutmise seaduse eelnõu (739 SE).
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Kell 11 – komisjonide istungid
keskkonnakomisjonis – kell 11.10: atmosfääriõhu kaitse seaduse
muutmise seaduse eelnõu (765 SE), kutsutud Keskkonnaministeeriumi ja
Keskkonnaameti esindajad; Riigikogu otsuse „Riigikogu otsuse
„Kliimapoliitika põhialused aastani 2050“ muutmine“ eelnõu (616
OE), kutsutud Keskkonnaministeeriumi, Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi ning Riigikantselei esindajad;
kultuurikomisjonis – muinsuskaitse aktuaalsed probleemid ning
kultuuritöötajate väljateenitud aastate pensioni reformi järgsed
meetmed, kutsutud Kultuuriministeeriumi esindajad;
maaelukomisjonis – kell 11.10: kohanimeseaduse ja ruumiandmete seaduse
muutmise seaduse eelnõu (768 SE), kutsutud riigihalduse minister Riina
Solman; maakatastriseaduse, asjaõigusseaduse ja teiste seaduste muutmise
seaduse eelnõu (761 SE), kutsutud keskkonnaminister Madis Kallas ja Maa-
ameti esindajad;
majanduskomisjoni videoistungil – kell 11.10: elektrituruseaduse ja
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (696 SE); riigivaraseaduse,
maareformi seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise
seaduse eelnõu (712 SE); kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse
muutmise seaduse eelnõu väljatöötamiskavatsus;
rahanduskomisjonis – kell 11.15: makse- ja arveldussüsteemide seaduse
eelnõu (743 SE);
riigikaitsekomisjonis – arengud NATOs, kutsutud Kaitseministeeriumi
esindaja;
sotsiaalkomisjonis – kell 11.10: soodustingimustel vanaduspensionide
seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse
eelnõu (710 SE), kutsutud sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo, tervise-
ja tööminister Peep Peterson ja kultuuriminister Piret Hartman;
õiguskantsleri kiri „Töövõimetoetuse vähendamine“, kutsutud
Sotsiaalministeeriumi, Töötukassa ja Õiguskantsleri Kantselei esindajad;
Eesti VII Omavalitsuspäeva deklaratsioon, kutsutud MTÜ Polis esindaja;
Eesti Haigekassa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste
muutmise seaduse (Eesti Haigekassa nimetamine Tervisekassaks) eelnõu (772
SE), kutsutud Sotsiaalministeeriumi ja Haigekassa esindajad;
väliskomisjonis – kell 11.15: välisteenistuse seaduse muutmise ja
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (45 UA);
õiguskomisjonis – kell 11.15: kriminaalmenetluse seadustiku muutmise ja
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (kriminaalmenetluse
revisjoni) eelnõu (367 SE), kutsutud Justiitsministeeriumi esindajad;
eesti keele õppe arengu probleemkomisjonis – kell 13.30: eesti keele
olukord ja rahvusvahelistumine kõrghariduses, kutsutud Haridus- ja
Teadusministeeriumi esindajad;
korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: kohtumine Politsei- ja
Piirivalveameti korruptsioonikuritegude büroo juhi Ats Kübarsepaga (ruum
L332);
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni väljasõiduistungil – kell
13.30: kohtumine Välisluureameti peadirektori Kaupo Rosinaga
(Välisluureamet);
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: võrgutasude
kasutamine varustuskindluse tagamiseks, kutsutud Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi, Rahandusministeeriumi, Elektrilevi, Eesti
Energia, Eleringi, Konkurentsiameti, Eesti Linnade ja Valdade Liidu,
Saaremaa vallavalitsuse ja Riigikontrolli esindajad; istung on avalik,
toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).
Sündmus
Kell 12.15 – väliskomisjoni esimees Andres Sutt ja liige Maria Jufereva-
Skuratovski kohtuvad Armeenia presidendi Vahagn Khachaturyaniga.
Teisipäev, 17. jaanuar
Kell 10 – täiskogu istung
Teine lugemine – kaks eelnõu: tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja
halduskohtumenetluse seadustiku muutmise seaduse (paberivabale
kohtumenetlusele üleminek) eelnõu (723 SE) ning tsiviilkohtumenetluse
seadustiku, perekonnaseisutoimingute seaduse ja teiste seaduste muutmise
seaduse eelnõu (731 SE).
Esimene lugemine – üks eelnõu: okupatsioonirežiimide poolt
represseeritud isiku seaduse muutmise seaduse eelnõu (770 SE).
Kell 14 – komisjonide istungid
keskkonnakomisjonis – keskkonnaseadustiku üldosa seaduse ja teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu (734 SE), kutsutud
Keskkonnaministeeriumi, Siseministeeriumi, Jahimeeste Seltsi ja MTÜ
Loomuse esindajad;
kultuurikomisjonis – muinsuskaitseseaduse, halduskoostöö seaduse ja
muuseumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (760 SE), kutsutud
Kultuuriministeeriumi esindajad; kõrgharidusseaduse ning õppetoetuste ja
õppelaenu seaduse muutmise seaduse eelnõu (767 SE), kutsutud Haridus- ja
Teadusministeeriumi ja huvirühmade esindajad (Riigikogu konverentsisaal);
maaelukomisjoni videoistungil – toit kui elutähtis teenus ning
kavandatavad toetused toidujulgeoleku tagamisel, kutsutud maaeluminister
Urmas Kruuse;
majanduskomisjoni videoistungil – ehitusseadustiku, ehitusseadustiku ja
planeerimisseaduse rakendamise seaduse ning riigivaraseaduse muutmise
seaduse eelnõu (746 SE);
põhiseaduskomisjonis – kollektiivne pöördumine „Lubada võrdsetel
tingimustel riiki siseneda kõigi Eesti elanike lähisugulastel“ ja
kollektiivne pöördumine „Petitsioon põhiseadusliku korra tagamiseks.
Ei mingeid eel- ega e-valimisi!“, kutsutud esitajate esindajad;
riigikaitsekomisjoni väljasõiduistungil – NATO staabielemendi (NFIU)
külastus;
sotsiaalkomisjonis – kollektiivne pöördumine „Tugiisik töölepinguga
tööle“, kutsutud esitajate, Eesti Linnade ja Valdade Liidu,
Sotsiaalministeeriumi, Sotsiaalkindlustusameti ja Eesti Sotsiaaltöö
Assotsiooni esindajad; tervishoiuteenuste korraldamise seaduse ja
vangistusseaduse muutmise seaduse eelnõu (699 SE), kutsutud
Sotsiaalministeeriumi, Justiitsministeeriumi ja Siseministeeriumi
esindajad; tööturumeetmete seaduse eelnõu (735 SE), kutsutud
Sotsiaalministeeriumi ja Töötukassa esindajad; õiguskantsleri kiri
„Tööturutoetuste ja -teenuste võimaldamine õpilastele“, kutsutud
Sotsiaalministeeriumi ja Õiguskantsleri Kantselei esindajad; Eesti
Haigekassa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise
seaduse (Eesti Haigekassa nimetamine Tervisekassaks) eelnõu (772 SE);
kutsutud Sotsiaalministeeriumi ja Haigekassa esindajad;
väliskomisjonis –ülevaade küberturvalisusest, kutsutud Riigi
Infosüsteemi Ameti esindajad;
õiguskomisjonis – turvategevuse seaduse eelnõu (638 SE) kaasamisring;
turvaseaduse muutmise eelnõu (629 SE); karistusseadustiku muutmise ja
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (Euroopa Liidu
õigusest tulenevad rahatrahvid) eelnõu (94 SE) ja audiitortegevuse
seaduse, finantskriisi ennetamise ja lahendamise seaduse ning teiste
seaduste muutmise seadus (finantsvaldkonna väärteokaristuste reform, ELi
õigusest tulenevad karistused) eelnõu (111 SE), kutsutud
Justiitsministeeriumi esindajad ja õiguseksperdid.
Sündmused
Kell 9 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Armeenia presidendi Vahagn
Khachaturyaniga.
Kell 14.30 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Türgi-Eesti
parlamendirühma delegatsiooniga.
Kell 15.15 – väliskomisjon kohtub Türgi-Eesti parlamendirühma
delegatsiooniga.
Kolmapäev, 18. jaanuar
Kell 12 – infotund
Kell 14 – täiskogu istung
Kolmas lugemine – kolm eelnõu: kohtuekspertiisiseaduse eelnõu (644 SE);
biotsiidiseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (700 SE);
välissuhtlemisseaduse muutmise seaduse eelnõu (714 SE).
Teine lugemine – viis eelnõu: kohtute seaduse muutmise ja sellega
seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (633 SE);
soodustingimustel vanaduspensionide seaduse muutmise ja sellega seonduvalt
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (710 SE); maapõueseaduse ja
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (745 SE);
välisinvesteeringu usaldusväärsuse hindamise seaduse eelnõu (639 SE);
elektrituruseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (696 SE).
Esimene lugemine – seitse eelnõu: maaelu ja põllumajandusturu
korraldamise seaduse ning veterinaarseaduse muutmise seaduse eelnõu (738
SE); e-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduse muutmise seaduse
eelnõu (736 SE); konkurentsiseaduse muutmise seaduse eelnõu (759 SE);
politsei ja piirivalve seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu (756 SE); rahvastikuregistri seaduse
muutmise seaduse eelnõu (762 SE); Eesti Vabariigi valitsuse ja Soome
Vabariigi valitsuse vahelise rahvastiku registreerimise kokkuleppe
ratifitseerimise seaduse eelnõu (763 SE); kogumispensionide seaduse ja
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (771 SE).
Komisjoni istung
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 9: Riigikontrolli
kontrolliaruanne, kutsutud Riigikontrolli esindajad.
Sündmus
Kell 10 – Riigikogus moodustatud parlamendirühmade juhtide kohtumine
(Riigikogu konverentsisaal).
Neljapäev, 19. jaanuar
Kell 10 – täiskogu istung
Olulise tähtsusega riikliku küsimuse „Eestikeelsele õppele ülemineku
probleeme“ arutelul esinevad ettekandega eesti keele õppe arengu
probleemkomisjoni esimees Jürgen Ligi, Eesti keelenõukogu esimees, Tartu
Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduste instituudi rakenduslingvistika
osakonna juhataja, eesti keele võõrkeelena professor Birute Klaas-Lang,
Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduste instituudi rakenduslingvistika
osakonna eesti keele võõrkeelena didaktika kaasprofessor Mare Kitsnik
ning Narva Eesti Riigigümnaasiumi direktor Irene Käosaar.
Kell 14 – komisjonide istungid
kultuurikomisjonis – teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni
korralduse seaduse eelnõu, kutsutud haridus- ja teadusminister Tõnis
Lukas.
Sündmused
Kell 10.30 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Norra suursaadiku
Marius Dirdaliga.
Kell 11.15– Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Kreeka suursaadiku
Georges Papadopoulosega.
Kell 18 – Balti Assamblee eelarve- ja auditikomisjoni kohtumine (Nordic
Hotel Forum).
Reede, 20. jaanuar
Komisjonide istungid
Euroopa Liidu asjade komisjoni videoistungil – kell 11: Eesti seisukohad
23. jaanuaril toimuval Euroopa Liidu välisasjade nõukogu istungil,
kutsutud välisminister Urmas Reinsalu;
väliskomisjoni videoistungil – kell 10: Eesti seisukohad 23. jaanuaril
toimuval Euroopa Liidu välisasjade nõukogu istungil ning välispoliitika
arutelu ettevalmistamine, kutsutud välisminister Urmas Reinsalu.
Sündmus
Kell 8 – Balti Assamblee presiidiumi kohtumine (Riigikogu
konverentsisaal).
Kell 10 – Balti Assamblee julgeoleku- ja kaitsekomisjoni ning majandus-,
energeetika- ja innovatsioonikomisjoni ühisistung, mille päevakorras on
Venemaa Ukraina-vastase agressiooni mõju majandusele, Ukrainale antav
sõjaline ja humanitaarabi ning Balti riikide digikoostöö ja
küberturvalisus (Riigikogu konverentsisaal).
Välislähetused
15.–16. jaanuar
Riigikogu esimees Jüri Ratas osaleb Balti riikide ja Poola parlamentide
esimeeste kohtumisel Varssavis Poolas.
19.–22. jaanuar
Maaelukomisjoni esimees Sven Sester ning liikmed Ivi Eenmaa ja Kaido
Höövelson külastavad rahvusvahelist messi „Grüne Woche 2023“ ja
osalevad üleilmsel toidu- ja põllumajandusfoorumil „Global Forum for
Food and Agriculture 2023“ Berliinis Saksamaal.
22.–24. jaanuar
NATO Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni esimees Mati Raidma
osaleb Ukraina-NATO parlamentidevahelise nõukogu istungil Brüsselis
Belgias.
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Väljapressija Orban, majanduslangus ja rohepööre, ohtlik Balkan: mida toob alanud aasta Euroopa Liidus?Euroopa Parlamendi liikmed Urmas Paet ja Jaak Madison nõustusid Äripäeva raadio saates “Fookuses: Euroopa majandus”, et läinud aastal Euroopa Liidu roll ja tähendus globaalses poliitikas kasvas.
Küll aga on poliitikud eri meelt selless, mis saab edasi. Europarlamendis fraktsiooni Renew Europe esindava reformierakondlase Paeti sõnul jätkab Ungari eesotsas Viktor Orbaniga väljapressimistaktikat, mistõttu peaks EL muutma otsustamist kiiremaks ja paindlikumaks.


MKM: ammooniumnitraat on AS DBT Muuga terminalist välja viidudAlates 2022. aasta aprillist on Venemaale kehtivate sanktsioonide tõttu olnud Muuga sadamas kinni suures koguses põllumajanduslikku ammooniumnitraati, ent nüüdseks on kauba käitleja AS DBT koostöös kaubaomanike ja Eesti riigiasutustega väetisena kasutatava ammooniumnitraadi Muuga sadamast välja viinud, kinnitas majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM).
Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvani sõnul on sanktsioonide tõttu Muugale kinni jäänud väetiste teema olnud riigiasutuste kõrgendatud tähelepanu all juba mitmeid kuid. “Tegemist on olnud keerulise protsessiga, mis nõudis mitmete erinevate riigiasutuste ja ettevõtjate koostöös tehtud pingutusi ja mul on hea meel, et tänaseks on olukord lahenenud. Suur aitäh nii AS-ile DBT, tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ametile (TTJA), päästeametile kui ka Rahapesu Andmebüroole (RAB) igakülgse koostöö eest,” ütles Järvan pressiteates.
Detsembri lõpus lahkus Muuga sadamast laev viimase suure koguse ammooniumnitraadiga ning jaanuari esimestel päevadel toimus ka viimase koguse pakendatud kauba väljavedu. TTJA peadirektori Kristi Talvingu sõnul on AS DBT Muuga terminalist ammooniumnitraat täies mahus välja viidud. “Meil on hea meel, et riigi ja ettevõtjate ühise koostöö tulemusel on kogu kaup nüüdseks täielikult edasi liikunud Baltimaade põllumeestele kevadiseks kasutamiseks,” ütles Talving.
2022. aasta aprilli algusest alates oli Vene Föderatsiooni vastase finantssanktsiooni tõttu Muuga sadamas AS-is DBT olnud kinni suures koguses põllumajanduslikku ammooniumnitraati. Sanktsiooni regulatsioonid annavad teatud olukordades võimaluse anda luba erandiks, et vahendeid säilitada ning vabastada majandusressursse, et hoida ära võimaliku märkimisväärse kahju tekkimine inimeste tervisele ja ohutusele või keskkonnale ning leevendada sellise sündmuse tagajärgi.
Sanktsiooni erandi rakendamiseks kohustas TTJA ettekirjutusega AS-il DBT koostöös kaubaomanikega ammooniumnitraadi käitlemisest tuleneva kõrgendatud ohu vältimiseks see Muuga sadamast ära viia. Ettekirjutuse alusel said kaubaomanikud otsida kaubale ostjad, esitada RAB-ile eranditaotluse kauba müügiks ja väljaviimiseks. Juhul kui tehingu tingimused vastasid erandi kohaldamise tingimustele, said nad RAB-ilt ka selleks loa. Lisaks sellele oli uutel kaubaomanikel tarvis läbida ka kõik tolliprotseduurid ning leida kauba väljaviimiseks transport.
Sanktsioonist mõjutatud kemikaale hoiustatakse ka Sillamäe sadamas. Sealt on samuti suur osa kaupa juba välja veetud, alles on jäänud väike osa ammoniaagist, mille väljaveo osas on MKM-i teatel ostjaga kokkulepped tehtud.
Väetiste sadamatest väljaviimist koordineerib töörühm, mida juhib majandus- ja kommunikatsiooniministeerium ning kuhu kuuluvad tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti, päästeameti, Rahapesu Andmebüroo, keskkonnaameti, rahandusministeeriumi, välisministeeriumi ja teiste riigiasutuste esindajad.
]]>


Riigikohus arutab kahte tsiviilasja avalikel istungitelTALLINN, 13. jaanuar, BNS – Riigikohus arutab avalikel istungitel kaht tsiviilasja, millest ühes keskendutakse krediidiasutuse ja tarbija vaidlusele ning teises omanikku vahetanud hoone varjatud puuduste teemale.
Alalikel istungitel vaieldakse selle üle, kas krediidiasutus tohib tarbijaga sõlmitud põhimakseteenuse lepingu ühepoolselt üles öelda ja teise asja keskmes on küsimus, kas omanikku vahetanud kinnistul asuval vanal talumajal esines varjatud puudusi, mis annaks õiguse hinda alandada või nõuda kahju hüvitamist, teatas Riigikohtu pressiesindaja reedel.
19. jaanuaril kell 11 toimub tsiviilkolleegiumi istung, kus on arutusel hagi, mille tarbijast klient esitas Swedbanki vastu temaga sõlmitud arvelduskonto ja maksekaardi lepingu lõpetamise tõttu. Pank põhjendas lepingu ülesütlemist kliendi kõrge rahapesuriskiga. Maakohus jättis hagi rahuldamata, kuid ringkonnakohus tegi vastupidise otsuse.
Riigikohtus on kohtuasja üheks põhiliseks vaidlusküsimuseks, kas krediidiasutus võib tarbijaga sõlmitud põhimakseteenuse lepingu ühepoolselt üles öelda, arvestades nii võlaõigusseaduse kui ka Euroopa Liidu õigusega – eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. a direktiiviga, mis käsitleb tarbijate kaitseks kehtestatud reegleid.
30. jaanuaril kell 13 toimub tsiviilkolleegiumi kogu koosseisu istung, kus on arutusel kinnistu ostja hagi selle endise omaniku pärijate vastu. Ostja väitel avastas ta alles rohkem kui aasta pärast kinnistu soetamist, et seal asuva vana talumaja seinad on suures osas mädanenud, ning nõudis müüja pärijatelt hinna alandamise tõttu ülemäära makstu tagastamist või kahju hüvitamist.
Kohtuasjas ongi põhiline vaidlusteema, kas kinnistu vastas lepingutingimustele või mitte. Maakohus otsustas jätta hagi rahuldamata, aga ringkonnakohus jõudis vastupidisele järeldusele.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Mis juhtus?11. jaanuaril kella 00.06 ajal põles Rõuge vallas Kaku külas renoveeritav tööstushoone, mille päästjad kell 2.45 kustutasid. Hoonel hävis põlengu tagajärjel hiljuti paigaldatud uus katuseosa. Hoonesse olid paigaldatud mööblitootmiseks mõeldud seadmed, mis said tulekahju tagajärjel kahjustusi. Päästetöö juhi esialgsetel andmetel võis põleng alguse saada kütteseadme korstna juurest.Päästjad juhivad tähelepanu, et kütteseadmete ja süsteemide paigaldamisel tuleb põlengute ärahoidmiseks hoolikalt järgida tuleohutusnõudeid.Politsei poole pöördus Rõuge vallas elav mees, kelle isikuandmeid kasutades oli sõlmitud laenuleping, misläbi mehele 1353 eurot kahju tekitati. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaaluurimises.VT


Muuga sadama ohtlik sanktsiooniväetis leidis ostjadVenemaa sanktsioonide tõttu Muuga sadamas kinni olnud väetistele leiti ostjad ja sadam on väetisest peaaegu tühi, samuti on suuremalt jaolt lahti saadud Sillamäe sadamas asuvast väetisest.
Eile andsid tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti (TTJA) peadirektor Kristi Talving, rahapesu andmebüroo asejuht Laura Aus ning ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan (Isamaa) teada, et koostöös kaubaomanike ja riigiasutustega on väetis suuremalt jaolt Muuga sadamast välja veetud.
«Esimene reaktsioon, kui kuuled, et ammooniumnitraati on Muugal rohkem kui Beirutis, oli, et läheme jõuga sisse ja viime minema. Õnneks targad ametnikud tegid selgeks, et ettevõtete kaudu saab kiiremini,» ütles Järvan, viidates Liibanoni pealinna sadamapiirkonnas 2020. aastal valesti ladestatud ammooniumnitraadi tõttu toimunud plahvatusele, mis tappis vähemalt 218 ja milles sai haavata vähemalt 7000 inimest.
Talving selgitas, et Muuga sadamas oli laias laastus kolme sorti keemiatooteid: ammooniumnitraati, ammoniaaki ja põllumajanduslikku väetist. Esimene on praeguseks täielikult riigist välja viidud, ostjad olid Balti põllumajandusettevõtted. Ammoniaagist on välja viidud 2/3, lepingud on tegelikult tervele kogusele ja ülejäänud osa ootab väljavedu. Ostjad olid Bulgaaria ja Türgi. Põllumajanduslik väetis läks Eesti põllumajandusettevõtetele.

Kuidas asi juriidiliselt käis

	2022. aasta aprilli algusest oli Vene Föderatsiooni vastase finantssanktsiooni tõttu Muuga sadamas ASis DBT kinni suures koguses põllumajanduslikku ammooniumnitraati.
	Sanktsioon annab aga teatud olukordades loa erandiks, et hoida ära võimaliku märkimisväärse kahju tekkimine inimeste tervisele ja ohutusele või keskkonnale ning leevendada sellise sündmuse tagajärgi.
	Sanktsiooni erandi rakendamiseks kohustas tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet ettekirjutusega ASi DBT koostöös kaubaomanikega ammooniumnitraadi käitlemisest tuleneva kõrgendatud ohu vältimiseks selle Muuga sadamast ära viima.
	Ettekirjutuse alusel said kaubaomanikud otsida kaubale ostjad, esitada rahapesu andmebüroole eranditaotluse kauba müügiks ja väljaviimiseks. Juhul kui tehingu tingimused vastasid erandi kohaldamise tingimustele, said nad büroolt selleks loa. Lisaks sellele tuli uutel kaubaomanikel läbida kõik tolliprotseduurid ja leida kauba väljaviimiseks transport.

Talving viitas, et suurem väetise väljavedu algas alles mullu augustis-septembris, kui eriload kätte saadi. Protsessi tegi aeglasemaks asjaolu, et ostjad pidid vastu võtma sanktsioneeritud kaupa, mis kõigile ei sobinud. Talving rõhutas, et Muuga sadama väetist kontrolliti tihti ning hoiustamistingimused olid niivõrd head, et väetis ei kujutanud ladustamisperioodil kordagi ohtu. Murekoht oli küsimus, kaua väetis seisab – sest liiga kaua seistes algaksid keemilised protsessid, sealhulgas lagundamine.
Järvan ei soostunud ütlema, kui palju väetise müügitehingutega teeniti, täpsustades, et see on ärisaladus. Küll ütles ta, et raha on plaanis saata Ukrainasse.
Aus ütles, et läinud aasta aprillis Venemaale kehtestatud sanktsioonide alla sattunud, Eestis keemiatoodetega tegelevate ettevõtete AS DBT ja Eurochem vara moodustab Eestis külmutatud sanktsioonidega seotud koguvarast umbes 80 protsenti. Aus lisas, et kuna neil kahel ettevõttel äritegevus sisuliselt puudub, aga mõlemal tuleb ohutusnõudeid täita, mis omakorda tähendab inimestele palga ja kommunaalkulude maksmist ning muud, siis oli kartus, et ühel hetkel pole ettevõtetel endil selleks enam raha.
«Meie mure oli see, et ühel hetkel saab konto tühjaks,» ütles Aus. Ta lisas, et sanktsioonide ja vara külmutamise eesmärk pole rikkuda ettevõtete vara, külmutamine tähendab, et vara peab säilima sellisel kujul, nagu ta külmutatud sai.
Detsembri lõpus lahkus Muuga sadamast laev viimase suure koguse ammooniumnitraadiga ja jaanuari esimestel päevadel veeti välja ka viimane kogus pakendatud kaupa.
Sanktsioonist mõjutatud kemikaale hoiustatakse ka Sillamäe sadamas. Sealt on samuti suur osa kaupa juba välja veetud, alles on jäänud väike osa ammoniaagist, mille väljaveos on ostjaga kokkulepped tehtud.


USA kutsus Teherani peatama Iraani-Briti "luuraja" hukkamineWASHINGTON, 14. jaanuar, AFP-BNS – USA liitus reedel Suurbritanniaga üleskutses Teheranile peatada "tõenäoliselt peatne" kava hukata Iraani-Briti topeltkodakondsusega mees, keda islamivabariigi võimud süüdistavad luuramises.
Iraani kohtusüsteemi väljaanne Mizan Online teatas kolmapäeval, et Alireza Akbari mõisteti surma "korruptsiooni eest Maal ja riigi sise- ning välisjulgeoleku kahjustamist teabe edastamises" Suurbritanniale.
USA diplomaat Vedant Patel ütles, et süüdistused on poliitiliselt motiveeritud ning tema hukkamine oleks "ülekohtune".
Hoiatades vangi "tõenäoliselt peatse" hukkamise eest, kutsus Patel Iraani võime Akbarit viivitamatult vabastama.
"Meid häirivad tõsiselt teated, et härra Akbarit uimastati, piinati vahi all, küsitleti tuhandeid tunde ja sunniti andma valesid ülestunnistusi," ütles Patel.
Iraani riigimeedia teatas neljapäeval, et 61-aastane Akbari oli kunagi olnud kõrge luureametnik riigi kaitse- ja julgeolekusüsteemis.
Suurbritannia välisminister James Cleverly kutsus varem sel nädalal peatama Iraani kava Akbari hukata. Temagi nimetas hukkamist poliitiliselt motiveerituks.
AFP – Baltic News Service


Mehe teadmata võeti ta nimele laenuPolitsei poole pöördus Rõuge vallas elav mees, kelle sõnul oli tema isikuandmeid kasutades sõlmitud tema nimele laenuleping, millega mehele 1353 eurot kahju tekitati.Arvatava kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei välja kriminaaluurimises. LEPM


Iraanis hukati väidetav Briti spioonTEHERAN, 14. jaanuar, AFP-BNS - Iraanis hukati laupäeval Iraani-Briti topeltkodakondsusega Alireza Akbari, kes mõisteti süüdi spioneerimises Suurbritannia heaks.
Iraani kohtuvõimu uudisteagentuuri Mizan teatel mõisteti Akbari süüdi "korruptsioonis, luureinfo edastamises ning Iraani sise- ja välisjulgeoleku kahjustamises".
AFP - Baltic News Service


Martin Helme: “Ronime iibeaugust välja. Pensioni sidumine laste arvuga teenib eeskätt naiste huve”Eesti Konservatiivne Rahvaerakond esitles sel nädalal oma rahvastikupoliitika programmi. Sellest on kõige enam tähelepanu saanud meie plaan asuda andma soodsat kodulaenu noortele peredele ning kustutada sellest veerand iga lapse sünniga (PM 11.09).
Sellele reageeris ägedalt nii isamaalane Priit Sibul (PM 12.01) kui ka kinnisvaraettevõtja Ingmar Saksing (PM 11.09). Kui kolleeg Sibul pahandab, et asi olevat mõttetu, sest noor pere ei saa isegi mitte laenu võtta, mida hiljem saaks aidata kustutada, siis Saksingu kriitika on selgelt ideoloogiline. Ta väidab, et lastega perede toetamine tekitaks ebavõrdsust, ajaks kinnisvaraturu hulluks ja tekitaks riigieelarves musta augu.
Komplekssed lahendused
Tuleb nõustuda väitega, et iibeaugust väljaronimiseks vajab Eesti kompleksseid lahendusi. Just seda meie programm pakubki. Lisaks lastetoetuste (nii esimese, teise, kolmanda jne) kui peretoetuste (s.o suurperede toetusmeede) suurendamisele, mida riigikogu just tegi, tuleb tagada, et lastel oleks kodulähedane kool ja lasteaiakoht, mille kohatasu ei löö pikali.
Tuleb tagada, et lastel oleks olemas võimalus käia trennis, teatris ja muuseumis. Tuleb luua lastevanematele maksusoodustused, sest me ju pooldame, et vanemad käiks tööl ja sellest tööst saadud tasu väiksem maksustamine on üks viis lastega peresid toetada. Just seda eesmärki teenib meie plaan vähendada tööl käival vanemal tulumaksu viie protsendi võrra iga kasvatatava lapse pealt.
Pange tähele: lapse kasvatamises mitte osalevale vanemale see ei laiene ja lapse täisealiseks saades see soodustus lõpeb. Toetasime eelmiste valimiste eel ja toetame ka praegu lastevanemate ühise tuludeklaratsiooni taastamist, kahjuks ei jõudnud see lubadus koalitsioonileppesse, vaatama asjaolule, et selles osalesime nii meie kui ka Isamaa, kes selle teema taas päevakorda on tõstatanud.
Ning kindlasti on oluline siduda laste kasvatamise staaž palju selgemalt pensioniga. See teenib eelkõige naiste huve, kes väikeste laste kõrvalt paratamatult mõnda aega töölt eemal peavad olema. Oleks ebaõiglane, et naised, kes hoolitsevad meie tulevaste pensionimaksjate üleskasvatamise eest, saavad ise selle karistuseks eriti niru pensioni.
Kõige olulisem teema
Ent nagu näitas ka reaktsioon meie programmile, kõige rohkem liigutab inimesi ikkagi oma kodu saamise teema. Täiesti arusaadav. Üks suuremaid takistusi oma pere loomisele ja laste saamisele on asjaolu, et kinnisvara hinnad lihtsalt ei võimalda noortel oma kodu luua.
Sellel on mitmeid põhjuseid alates liiga bürokraatlikust planeerimis- ja ehitusseadusest, jätkates keskpankade rahapoliitikaga ja lõpetades veel ühe olulise teemaga, mida me oma rahvastikuprogrammis käsitleme, ehk massilise sisserändega, mis on nõudluse lõhki ajanud.
Nii või teisiti, kui me tahame, et meie riigis elaks ka saja aasta pärast peamiselt eestlased, siis tuleb luua tingimused noortel oma kodu saamiseks nii, et laenumakse ei sunniks esimese lapse saamist lükkama 40ndatesse eluaastatesse.
Kindlad kriteeriumid
Ma ei tea, kust võtab Saksing ettekujutuse, et iga suvaline noor saaks siis osta endale mere äärde villa ja siis nelja lapse saamisega laenu kustutada. Küll aga näen ma tema kriitikas selget tunnistust, et õigesti rakendatult motiveeriks taoline samm eesti peresid rohkem lapsi tahtma. Mis ongi ju asja mõte.
Täiesti selge ka, et iga taolise programmi puhul tuleb luua reeglid, mis välistavad kuritarvitused. Soodsa laenu andmine käiks sarnase skeemiga, nagu praegu on Kredexis noore spetsialisti käendus, kus sissemakse summa on riigi käendusel tavapärasest väiksem ja võib, kui tahame, olla isegi null.
Päris kindlasti oleks summal ülempiir, mis pannakse paika, võttes appi kohaliku piirkonna keskmine ruutmeetrihind korrutatuna riigi kehtestatud maksimaalse ruutmeetrite arvuga. Ja loomulikult peab laenu taotleja olema pikka aega Eestis elanud ja olema abielus. Kaaluda võib ka muid tingimusi, näiteks välistada kriminaalkorras karistatud inimese programmis osalemise.
Põhiline on saada aru: kui see meede paneb eestlaste rahvaarvu kasvama, siis ta töötabki. Ühtlasi annab ta vastuse küsimusele: kes selle kõik kinni maksab? Tulevased põlved maksavad. Need, keda muidu ei olekski.
Martin Helme, EKRE esimees


Iraanis hukati väidetav Briti spioon (Täiendatud!)TEHERAN, 14. jaanuar, AFP-AP-BNS – Iraani võimud teatasid laupäeval, et on hukanud Iraani-Briti topeltkodakondsusega Alireza Akbari, kes mõisteti süüdi spioneerimises Suurbritannia heaks.
Iraani kohtuvõimu uudisteagentuuri Mizan teatel mõisteti Akbari süüdi "korruptsiooni eest Maa peal, luureinfo edastamises ning Iraani sise- ja välisjulgeoleku kahjustamises".
Avalduses ei täpsustatud, millal või kus hukkamine läbi viidi.
Mizani teatel olevat üle kahe aasta tagasi vahistatud Akbari Briti luureteenistuse MI6 agent ja saanud spioneerimise eest kaks miljonit dollarit tasu.
Briti peaminister Rishi Sunak ütles, et on Briti-Iraani topeltkodaniku hukkamisest vapustatud.
"See on julm ja argpükslik tegu, mille pani toime barbaarne režiim, mis ei pea lugu oma inimeste inimõigustest," säutsus Sunak Twitteris, lisades, et tema mõtted on "Alireza sõprade ja perega".
Briti välisminister James Cleverly hoiatas, et Akbari "barbaarne hukkamine" Iraani võimude poolt ei jää reageeringuta.
"See barbaarne samm väärib karmi hukkamõistu ega jää reageeringuta," ütles Cleverly.
Teade hukkamisest tuli vaid paar tundi pärast seda, kui Ühendriigid olid liitunud Suurbritanniaga üleskutses hukkamine peatada.
USA diplomaat Vedant Patel ütles, et süüdistused on poliitiliselt motiveeritud ning tema hukkamine oleks ülekohtune.
Hoiatades vangi "tõenäoliselt peatse" hukkamise eest, kutsus Patel Iraani võime Akbarit viivitamatult vabastama.
"Meid häirivad tõsiselt teated, et härra Akbarit uimastati, piinati vahi all, küsitleti tuhandeid tunde ja sunniti andma valesid ülestunnistusi," ütles Patel.
Iraani riigimeedia teatas neljapäeval, et 61-aastane Akbari oli kunagi olnud kõrge luureametnik riigi kaitse- ja julgeolekusüsteemis.
Mizan kirjutas viitega luureministeeriumile, et Akbarist sai "tema kõrge positsiooni" tõttu luureteenistuse MI6 "võtmetähtusega spioon".
Aastatel 1980-1988 aset leidnud Iraani-Iraagi sõja veteran Akbari vahistati millalgi vahemikus märts 2019 kuni märts 2020, vahendas riigimeedia.
Alireza oli 1988. aastal sõlmitud relvarahu üks elluviijaid ja tegi lähedat koostööd ÜRO vaatlejatega.
Reformimeelse presidendi Mohammad Khatami ametiajal oli ta asekaitseminister, teenides nüüdse Iraani kõrgema julgeolekunõukogu juhi Ali Shamkhani alluvuses.
Samuti oli Akbari olnud "mereväe komandöri nõunik" ja "juhtinud kaitseministeeriumi uurimiskeskuse allüksust", vahendas meedia.
Mizan kirjutas laupäeval, et Akbari läks erru millalgi 2002.-2003. aasta paiku, misjärel suundus tööle erasektorisse.
Tema hukkamist taunis ka inimõigusorganisatsiooni Amnesty International Iraani haru, mis nimetas seda "jäledaks kuriteoks".
"Topeltkodakondsusega Alireza Akbari hukkamine täna hommikul tõendab taas kord Iraani võimude jäledat rünnakut õigusele elada. Surmanuhtluse kasutamine ükskõik millise põhjendusega on kohutav," märkis Amnesty Iran avalduses.
Islamivabariigis ootab hukkamist ka Rootsi-Iraani topeltkodanik Ahmadreza Djalali, kes vahistati 2016. aastal ja mõisteti aasta hiljem surma luuramissüüdistuste alusel.
Detsembri algul hukati Iraanis neli isikut, keda süüdistati Iisraeli heaks luuramises, teatas Mizan toona.
AFP – AP – Baltic News Service


Tšehhi presidendivalimiste teise vooru lähevad Babiš ja Pavel (Täiendatud!)PRAHA, 14. jaanuar, AFP-AP-BNS – Tšehhi presidendivalimiste teise vooru lähevad esialgsete tulemuste järgi miljardärist endine peaminister Andrej Babiš ja NATO erukindral Petr Pavel.
Kui loetud oli 95 protsenti häältest, oli napp edumaa Babišil, kes pälvis 35,7 protsenti häältest, teatas riigi statistikaamet.
Teisele kohale tuli 34,7 protsendiga Pavel ja kolmandale 13,9 protsendiga majandusteadlane Danuše Nerudová.
Ülejäänud viis kandidaati said kõik alla seitsme protsendi häältest.
Kuna ükski kandidaat ei pälvinud esimeses voorus häälteenamust, lähevad Babiš ja Pavel kui kaks enim hääli saanud kandidaati vastamisi kahe nädala pärast peetavas teises voorus.
Võitja vahetab välja Miloš Zemani, kes on olnud ametis alates 2013. aastast.
Praha kohus mõistis Babiši sel nädalal õigeks Euroopa Liidu toetusrahade omastamises kahe miljoni euro ulatuses, mis võis tema toetust esimeses voorus tõsta.
Samas võib prokuratuur otsuse veel edasi kaevata. Babiš on pettusesüüdistusi tõrjunud ja öelnud, et need on poliitiliselt ajendatud.
Skandaalidest hoolimata on tema toetus endiselt kõrge, seda eriti vanemate valijate seas. Samuti on talle toetust avaldanud ametisolev Zeman, kellega ta jagab euroskeptilisi vaateid.
61-aastane Pavel on endine dessantväelane, kes sai Serbia-Horvaatia sõjas Prantsuse sõdurite vabastamise eest kangelase aunimetuse. Temast sai Tšehhi kindralstaabi ülem ja NATO sõjalise komitee esimees.
Varasemate arvamusküsitluste põhjal edestaksid nii Pavel kui Nerudová Babišit, kui satuksid teises voorus temaga võistlema.
AFP – AP –Baltic News Service