Euroopa kultuuripealinna programm on avalik nüüdTALLINN, 20. oktoober, BNS - Tartu 2024 avalikustas neljapäeval, sada päeva enne Euroopa kultuuripealinna avatseremoonia algust 350 projekti ja enam kui tuhande sündmusega tiitliaasta programmi.
Olulist verstaposti tähistas vaatemänguline etendus „Sada ööd ja päeva Ellujäämise Kunstideni”. Esinesid Alika Milova, Mari Kalkun, Maris Pihlap, ekstreemsportlased, akrobaadid ja tantsijad, kelle uudislooming moodustas vaatemängulise terviku tuleva aasta Euroopa kultuuripealinna projektidest Tartus ja Lõuna-Eestis. NOËP esitas publikule värskelt valminud kultuuripealinna tunnuslugu „Young Blood City”.
Kummardusena uutele projektidele kultuuripealinna programmis ja nende eestvedajatele maalis meediagrafitist Kiwa tehisintellekti ai. mina ja Kanvas.ai tarkvaraga tuleva aasta sündmustest inspireeritud uue digiteose. Õhtul astus üles Ööamööb ning plaate keerutasid DJ-d Jalmar Vabarana, Adeele Jaago ja Berk Vaher.
Neljaks kulminatsiooniks jaotunud etendus peegeldas järgmisel aastal  Tartus ja Lõuna-Eestis vältavate kultuuripealinna sündmuste teemasid: elu ja keskkond, inimene ja oskused, omapära ja Euroopa, teadus ja tehnoloogia.
Kultuuripealinna programmi juhtidee on Ellujäämise Kunstid, millega Tartu koos Lõuna-Eestiga pälvis 2019. aastal Euroopa kultuuripealinnade ekspertkomisjonilt tiitlivõidu. Edaspidi hindab komisjon Tartu 2024 programmi ja selle ettevalmistustöid ning otsustab seire käigus, kas määrata Tartule ka 1,5 miljoni euro suurune Melina Mercouri preemia.
Tartu linnapea ja Tartu 2024 nõukogu esimehe Urmas Klaasi sõnul ei tähenda Euroopa kultuuripealinna aasta üksnes kõrgel tasemel kontserte ja etendusi, vaid ka euroopalike väärtuste, kultuuri- ja mõtteruumide kokkutulekut. „Euroopa kultuuripealinna aasta annab Eestile tugeva tõuke vajalikeks tulevikku vaatavateks muutusteks, nii inimeste hoiakutes kui ka igapäevases käitumises,” sõnas Klaas.
Ellujäämise Kunstid on Euroopa kultuuripealinna loovkontseptsiooni kohaselt teadmised, oskused ja väärtused, mis on Euroopale omased, mida väärtustame ning soovime jagada ja ka juurde õppida. „Ellujäämise Kunste tõlgendavad kõik kultuurivaldkonnad pärimus- ja toidukultuurist muusika, filmi ja visuaalse kunstini välja,” rääkis Tartu 2024 loovjuht Kati Torp.
Loovjuht märkis, et Euroopalt tiitli pälvinud juhtidee Ellujäämise Kunstide roll ja mõte on ajas muutunud. Kultuuripealinna tiitlit võites 2019. aastal ei osanud keegi mõelda  pandeemiast, mis globaalselt halvas argielu ja kultuurikeskused. Venemaa sõda Ukraina vastu raputas turvalisse kaugusse jääjategi elukorraldust, Iisraeli-Hamasi sõda šokeeris kiire eskalatsiooniga.
„Läinud aasta on meile õpetanud aga üht olulisemat ellujäämise kunsti. Tartu ja Eesti piirid pole üksnes geograafilised tähised. Me elame hetkes, kus Euroopa koostöö, ühtsus ja demokraatia on kultuuri edasi elamiseks hädavajalik, rääkis Torp. „Oleme kohalike ja üle-eestiliste poliitiliste ja majanduslike teemadega nii Euroopa kui muu maailma mõjuväljas. Varem või hiljem jõuavad geograafiliselt kaugemal toimuvate arengute tagajärjed ka siia.”
Nii on Ellujäämise Kunstid ajas muutuv kontseptsioon, mille saavad kõik vastavalt oma tunnetusele ise ainesega täita. Siin on ruumi, et spekuleerida nii tehisintellekti apokalüpsise kui ka toidutööstuse arengute üle ja otsida ellujäämiseks vajalikke nõuandeid loodusfolkloorist või kogukondlikelt sidemetelt.
Euroopa kultuuripealinnal on avar ja mitmekülgne tegevusväli. Tartu 2024 programmiliin elu ja keskkond aitab mõista ja õpetab, kuidas olla loodushoidlikum mitte vaid kunstide looja ning kogejana, vaid igapäevases linlikus eksistentsis, ka kodu rajamises ja hoidmises, aias, moe ja toiduvalikuis. Tänavakunst, säästlik arhitektuur, loov liikumine linnaruumis toidavad kultuurilist liigirikkust – nii nagu bioloogilise elurikkuse rikastamine linnas on ise osa 21. sajandi tänavakunstist.
Kõik Tartu 2024 sündmused järgivad keskkonnahoidlikke põhimõtteid. Suurt hulka publikut puudutavad kultuurisündmused on teenäitajaks keskkonnahoidlikes muutustes.
Programmi teema inimene ja oskused koondab sündmused, mille eesmärk on taastada usaldus ja turvatunne inimliku läheduse ning vahetu kontakti suhtes põlvkonnaülese õppimise ja koosloome kaudu. Erinevatel üritustel on võimalik tegeleda nii uute kui ka vanade käeliste oskuste omandamisega. Olulisel kohal on inimsuhtluse mõtestamine teatri, muusika ja kunsti kaudu. Lisaks on fookuses vaimne tervis, tõrjutud noored, eakad ja autsaiderkunstnikud.
Omapära ja Euroopa sündmused lahkavad Euroopa piiril ääremaa elu valupunkte ning otsivad viise, kuidas tuua kultuuripealinna Euroopa mõõde inimeste mõtteilma. Samas anda Euroopale märku, et ka meie oma paikkondlike keelte ja tavadega oleme osa selle kultuurilisest paljususest. Oluline on koostöö Euroopaga, sildade ehitamine erinevate riikide, rahvaste ja kultuuride vahel.
Programmi neljas temaatika keerleb teaduse ja tehnoloogia ümber. Erinevad projektid ja loovlahendused näitavad, kuidas kunsti nägemus tulevikust inspireerib teadust. Luubi all on kriitilisemad teemad nagu kiirete muutuste oht inimteadusele, tehisintellekti valud ja võlud ning DNA nanostruktuuridesse sekkumine geenitehnoloogias.
Programmi loomisel oli korraldajatel kesksel kohal põlvkondade-, valdkondade- ja rahvusteülene koostöö. Kultuuripealinna viivad ellu kultuurikorraldajad, kes töötavad Eesti ja maailma partneritega nii kunsti, teaduse kui ka ettevõtluse vallas. Programmiloojatel on enam kui sada välispartnerit 25 maailma riigist.
„Tahame, et rahvusvaheline kultuurivahetus saab kultuuripealinna tulemusel Lõuna-Eesti traditsiooniks. Et me oskaks soovida, oodata, nõuda ja ise panustada, et meie kultuur oleks avatud ja ligipääsetav kogu Euroopale. Me teeme sünergia loomisega algust ja see jääb kestma ka pärast 2024. aastat,” ütles Torp.
Programm täieneb ajas. Korraldajate sõnul tuleb järgmisel aastal Tartusse veel hulga maailmas tuntud tipptegijaid ja -artiste. Need selguvad tuleval aastal, kui artistid on kinnitavad oma maailmaturnee kuupäevad.
Programmi avalikustamisega algas piletimüük kultuuripealinna üritustele. Erinevate arvutuste kohaselt toob kultuuripealinn Tartusse ja Lõuna-Eestisse vähemalt miljonit külastust.
Tartu 2024 avalikustas tiitliaasta programmi 19. oktoobril. Euroopa kultuuripealinn Tartu 2024 avatseremoonia algab sada päeva hiljem – 26. jaanuaril 2024.
Tartu 2024 tiitliaasta tipphetked:
Euroopa kultuuripealinna avatseremoonia Tartus Emajõe kallastel, suur suvepidu 6. juulil ning enam kui kuu aega vältav kultuuriprogramm autovabaduse puiesteel. Tiitliaasta lõpeb 30. novembril piduliku lõputseremooniaga.
Ryoji Ikeda soolonäitus (1. november 2024 – 2. märts 2025). Maailmakuulus heli- ja visuaalkunstnik loob Tartusse massiivse, kõiki meeli hõlmava ruumiinstallatsiooni, mis põhineb Tartu ülikooli genoomika instituudi teadusandmetel ning heliistallatsiooni, mis valmib koostöös Eesti filharmoonia kammerkooriga.
Metsikud bitid (25. mai – 15. september). Tehnoloogilise kunsti vabaõhunäitus paneb vaataja mõtlema looduse ja tehnoloogia seoste üle. Projekt kulmineerub näitusega Otepää lähistel asuvas tehnoloogia- ja kunstitalus Maajaam.
Mittevarjevõrk (juuni–august). Tavalisi varjevõrke valmistatakse värvides, mis aitavad sõduritel jääda elude päästmiseks nähtamatuks. Nõnda suruvad ukrainlased maha ka pisaraid ja isegi rõõmuhetki. Mittevarjevõrke tehakse värvides, mis on valitud tundeküllust väljendama, et jutustada siinsete ukrainlaste isiklikke lugusid.
Suudlev Tartu (18. mai) ehk noortele suunatud haridusprogramm aitab murda seksuaaltervisega seotud tabusid. Selle kulminatsioon – enneolematu ühissuudlus Raekoja platsil surematute Eurovisiooni hittide saatel. Üles astub 2014. aastal Eurovisiooni võitnud austerlane Conchita Wurst.
„Rahamaa” (6. juuni – 21. juuni). Eesti Draamateatri lavastus räägib musta raha hukatuslikust mõjust demokraatiale. Skandinaavia panga rahapesuskandaalil põhinevale lavastuste autorid on Mehis Pihla ja Hendrik Toompere jr. Helikujunduse loob Maria Faust koos Taani muusikutega. Temaatilisi avalikke arutelusid edendab Tartu ülikooli loengusari.
Sürrealism 100 (15. märts – 8. september). Tartu ja Praha koostöös jõuavad avalikkuseni Ida-Euroopa kunstipärlid. Sajandivanused sürrealismi-ideed mõjuvad värskelt tänapäevalgi, aidates lahti harutada üha aktuaalsemaid vaimse tervise küsimusi.
Soome-ugri festivalil „Unustatud rahvad” (14.–15. juuni) kõlab Eesti Rahva Muuseumi noka all Prantsuse orkestri ja koori esitluses Veljo Tormise legendaarne kooristsükkel hõimurahvaste loost. Samuti jõuab publikuni temaatiline filmifestival ja konverents.
unda (19.–22. september) toob Tallinna klubiga Hall Tartusse karmid linlikud elektroonilise muusika peod, sukeldub klubikultuuri ja astub dialoogi ööelust rääkiva näituse ja konverentsiga.
Stencibility (juuni–juuli) tutvustab Tartu tänavakunsti eripära. Mullu kogus näitus „Hello Mister Police Officer“ vaatajaid mainekas Neurotitani galeriis maailma tänavakunsti pealinnas Berliinis. Sel suvel viidi näitus Aberdeeni Nuarti festivalile ning 2024. aastal jõuab see Tallinna ning erifestivalile Tartusse.
Tabamatu kõla (jaanuar–september). Rahvusvaheliselt tuntud ja auhinnatud Briti multimeediakunstnike rühmitus Blast Theory viib noorte abil läbi intervjuusid lõunaeestlastega. Kuigi intervjuud keskenduvad minevikule, valmib lugude põhjal arvukate linna ja regiooni näitlejate osalusel eriefektidega ulmefilm, mis kuvab Tartu ja Lõuna-Eesti tulevikku 2074. aastal.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Pangaliit: inimesed on tänavu pettustega kaotanud ligi 5 miljonitTALLINN, 20. oktoober, BNS – Pangaliit teatas, et tänavu esimese üheksa kuuga langes pettuste ohvriks üle 800 inimese, kes jäid kokku ilma ligemale 5 miljonist eurost.
Tehisintellekti arenedes on petturid ületanud ka keelebarjääri – kui veel mõni aasta tagasi oli tegemist probleemiga, mis eesti emakeelega inimesi pigem ei puudutanud, siis nüüdseks on sellest saanud mure, mis puudutab kõiki Eesti inimesi sõltumata emakeelest, elukohast või haridustasemest, teatas pangaliit.
Liit rõhutab, et ülioluline on teada ja mõista, kuidas pettureid ära tunda, et kaitsta enda ning oma lähedaste vara ja isikuandmeid. BNS avaldab järgnevalt muutmata kujul 10 levinumat ohumärki, millest iga inimene peaks pangaliidu hinnangul teadlik olema.

Telefonikõne võõralt, kes esitleb end politseiniku või pangatöötajana. Kui keegi esitleb end telefonitsi pangatöötaja või politseinikuna ning küsib pangakaardi andmeid või ligipääsu pangakontole, tuleb kõne kohe lõpetada. Tõeline pangatöötaja ega politsei selliseid andmeid telefonitsi kunagi ei küsi.

Kahtlased investeerimisvõimalused. Olge valvas, kui leiate ise internetist või keegi võõras pakub meeletult tulusat investeeringut ja suunab teid ehtsa välimusega veebilehele, mis "kinnitab" investeeringu suurt tulusust. Ulmeliselt kõrge tootlusega või riskivabasid investeeringuid ei ole olemas: kui pakkumine tundub liiga hea, et olla tõsi, siis tõenäoliselt see polegi tõsi.

Ülemäärane kiirustamine. Kui võõras inimene teile internetis või telefonis rõhutab, et otsustada tuleb viivitamatult ja oodata ei saa, muidu juhtub midagi halba või jääte ilma suurepärasest võimalusest, peaksite olema eriti ettevaatlik.

Salajase tegevuse soov. Kui teilt palutakse või nõutakse, et mingit tegevust tuleb varjata, näiteks salaoperatsiooni ettekäändel, on tegemist märgiga, et midagi on valesti.

Kõned välismaalt. Olge tähelepanelikud, kui teile helistatakse ootamatult teile tundmatult või välismaiselt numbrilt. Petturid saavad helistaja numbrit ise määrata, selle eesmärk on reeglina oma tegelikku asukohta varjata.

Arvutiekraani jagamise soov. Kui keegi võõras palub teil jagada oma arvutiekraani või laadida alla mõni teile tundmatu programm, võib see olla katse saada juurdepääs teie seadmele.

Võõrastega tutvumine internetis. Kui internetis soovib teiega tutvuda võõras inimene, kes alustab innukalt suhtlust, palub mõne aja möödudes rahalist abi, võib tegu olla pettusega.

Kõnesuunamise kahtlus. Kui teile helistab keegi, kes esitleb end pangatöötaja või politseinikuna, kuid kõne ajal soovitakse see suunata teisele asutusele, on põhjust olla kahtlustav.

Kahtlased veebiaadressid. Kui keegi saadab teile lingi kullerfirma, panga, Maksu- ja Tolliameti vms lehele, kontrollige alati, et veebilehe aadress oleks sama, mis asutusel tegelikult on. Kui see tundub kahtlane või erineb originaalist, on tõenäoliselt tegemist petuskeemiga.

Ebatavalised lingid ja dokumendid, konarlik eesti keel. Kui teile saadetakse e-kirju või sõnumeid kahtlaste linkide või dokumentidega, mille sisu tundub vigane või kahtlane, tuleb olla valvas. Ettevaatlikuks peaksid muutma ka õigekirjavead tekstides.
Pangaliit toonitab, et iga inimene saab oma digitaalsest turvalisust kasvatada, tehes mõistlikke valikuid. Kui kahtlustate, et petturid on püüdnud teid rünnata, teavitage sellest alati politseid numbril 112 ja oma kodupanka.
Tallinna toimetus, +372 56 505 306, majandus@bns.ee
Baltic News Service


USAs salaja töötanud põhjakorealased rahastasid kodumaa relvaprogrammiAmeerika Ühendriikide võimude sõnul saatsid tuhanded riigi IT-firmade juures töötanud põhjakorealased kodumaale miljoneid dollareid, mida kasutati Põhja-Korea relvaprogrammi rahastamiseks.Aastaid Ühendriikide ettevõtete palgal olnud IT-töölised saatsid salaja miljoneid dollareid oma töötasust Põhja-Koreasse, kus seda raha kasutati mandritevaheliste rakettide arendamiseks, teatasid Föderaalne Juurdlusbüroo (FBI) ja Ühendriikide justiitsministeerium.
Ministeeriumi sõnul kasutasid Põhja-Korea poolt Ühendriikidesse saadetud IT-töölised valeidentiteeti, et saada tööd ettevõtete juures St. Louisis ja mujal. Teenitud raha aga saadeti Pyongyangi relvade arendamiseks.
FBI agendid teatasid kolmapäeval kokku 1,5 miljoni dollari konfiskeerimisest ja 17 domeeninime arestimisest käimasoleva juurdlusega seoses, vahendab The Guardian.
St Louisi FBI kontori ülem Jay Greenberg märkis, et iga firma, mis võttis palgale vabakutselisi IT-töötajaid, palkas väga tõenäoliselt ka mõne põhjakorealase, kes relvaprogrammi rahastusskeemis osales.
«See skeem on nii valdav, et ettevõtted peavad olema valvsad kinnitamaks, keda nad palkavad,» lausus Greenberg avalduses. «FBI soovitab, et tööandjad võtaksid kaugtööd tegevate IT-tööliste puhul ette vähemalt minimaalseid ennetavaid lisasamme, mis muudaks kahjulikel agentidel keerulisemaks oma identiteedi varjamise.»
Ametnikud ei nimetanud ettevõtteid, mis enda teadmata Põhja-Korea töötajaid palkasid ega avalikustanud, millal taoline skeem algas.
Kohtudokumentide järgi saatis Põhja-Korea valitsus tuhandeid oskuslikke IT-sektori töötajaid elama peamiselt Hiinasse ja Venemaale, kust nad kandideerisid Ühendriikide firmade juurde vabakutselistena kaugtööle.
IT-töötajad kogusid aastas miljoneid dollareid Põhja-Korea relvaprogrammi rahastamiseks. Mõnel juhul tungisid põhjakorealased ka arvutivõrkudesse ja varastasid teavet ettevõtetelt, mis oli nad palgale võtnud. Lisaks jätsid nad ukse paokile tulevasteks häkkerünnakuteks ja väljapressimiseks.
Greenbergi sõnul kasutasid töötajad erinevaid meetodeid, et jätta muljet nagu nad oleks töötanud Ameerika Ühendriikidest. Muuhulgas maksid nad ameeriklastele nende koduse WIFI-ühenduse kasutamise eest.


Vaata, milliste pettustega on inimesed tänavu kaotanud juba ligi 5 miljonit eurotpetusõnumite ja petulehtede näidised (1)
petusõnumite ja petulehtede näidised (2)
petusõnumite ja petulehtede näidised (3)
petusõnumite ja petulehtede näidised (4)
petusõnumite ja petulehtede näidised (5)
petusõnumite ja petulehtede näidised (6)

Eesti elanikud ja ettevõtted puutuvad viimastel aastatel aina sagedamini kokku küberpettuste ohuga. Tänavu esimese 9 kuuga langes pettuste ohvriks üle 800 inimese, kes jäid kokku ilma ligemale 5 miljonist eurost, teatas Pangaliit
Tehisintellekti arenedes on petturid ületanud ka keelebarjääri – kui veel mõni aasta tagasi oli tegemist probleemiga, mis eesti emakeelega inimesi pigem ei puudutanud, siis nüüdseks on sellest saanud mure, mis puudutab kõiki Eesti inimesi sõltumata emakeelest, elukohast või haridustasemest.
On ülioluline teada ja mõista, kuidas pettureid ära tunda, et kaitsta enda ning oma lähedaste vara ja isikuandmeid. Vaata galeriist, millised on petusõnumid ja petulehed ja mis peaks tegema ettevaaltikuks. Siin on 10 levinumat ohumärki, millest iga inimene peaks teadlik olema:
Telefonikõne võõralt, kes esitleb end politseiniku või pangatöötajana. Kui keegi esitleb end telefonitsi pangatöötaja või politseinikuna ning küsib pangakaardi andmeid või ligipääsu pangakontole, tuleb kõne kohe lõpetada. Tõeline pangatöötaja ega politsei selliseid andmeid telefonitsi kunagi ei küsi.
Kahtlased investeerimisvõimalused. Olge valvas, kui leiate ise internetist või keegi võõras pakub meeletult tulusat investeeringut ja suunab teid ehtsa välimusega veebilehele, mis “kinnitab” investeeringu suurt tulusust. Ulmeliselt kõrge tootlusega või riskivabasid investeeringuid ei ole olemas: kui pakkumine tundub liiga hea, et olla tõsi, siis tõenäoliselt see polegi tõsi.
Ülemäärane kiirustamine. Kui võõras inimene teile internetis või telefonis rõhutab, et otsustada tuleb viivitamatult ja oodata ei saa, muidu juhtub midagi halba või jääte ilma suurepärasest võimalusest, peaksite olema eriti ettevaatlik.
Salajase tegevuse soov. Kui teilt palutakse või nõutakse, et mingit tegevust tuleb varjata, näiteks salaoperatsiooni ettekäändel, on tegemist märgiga, et midagi on valesti.
Kõned välismaalt. Olge tähelepanelikud, kui teile helistatakse ootamatult teile tundmatult või välismaiselt numbrilt. Petturid saavad helistaja numbrit ise määrata, selle eesmärk on reeglina oma tegelikku asukohta varjata.
Arvutiekraani jagamise soov. Kui keegi võõras palub teil jagada oma arvutiekraani või laadida alla mõni teile tundmatu programm, võib see olla katse saada juurdepääs teie seadmele.
Võõrastega tutvumine internetis. Kui internetis soovib teiega tutvuda võõras inimene, kes alustab innukalt suhtlust, palub mõne aja möödudes rahalist abi, võib tegu olla pettusega.
Kõnesuunamise kahtlus. Kui teile helistab keegi, kes esitleb end pangatöötaja või politseinikuna, kuid kõne ajal soovitakse see suunata teisele asutusele, on põhjust olla kahtlustav.
Kahtlased veebiaadressid. Kui keegi saadab teile lingi kullerfirma, panga, Maksu- ja Tolliameti vms lehele, kontrollige alati, et veebilehe aadress oleks sama, mis asutusel tegelikult on. Kui see tundub kahtlane või erineb originaalist, on tõenäoliselt tegemist petuskeemiga.
Ebatavalised lingid ja dokumendid, konarlik eesti keel. Kui teile saadetakse e-kirju või sõnumeid kahtlaste linkide või dokumentidega, mille sisu tundub vigane või kahtlane, tuleb olla valvas. Ettevaatlikuks peaksid muutma ka õigekirjavead tekstides.
Iga inimene saab oma digitaalsest turvalisust kasvatada, tehes mõistlikke valikuid. Kui kahtlustate, et petturid on püüdnud teid rünnata, teavitage sellest alati politseid numbril 112 ja oma kodupanka. Olgem teadlikud ja valvsad, et kaitsta oma raha ja hoida oma digiseadmed turvalisena.
Rohkem teavet leiate aadressilt: www.pettuseinfo.ee


Pangaliit avaldas, kui suure summa on inimesed tänavu pettustega kaotanudPangaliit teatas, et tänavu esimese üheksa kuuga langes pettuste ohvriks üle 800 inimese, kes jäid kokku ilma ligemale 5 miljonist eurost.Tehisintellekti arenedes on petturid ületanud ka keelebarjääri – kui veel mõni aasta tagasi oli tegemist probleemiga, mis eesti emakeelega inimesi pigem ei puudutanud, siis nüüdseks on sellest saanud mure, mis puudutab kõiki Eesti inimesi sõltumata emakeelest, elukohast või haridustasemest, teatas pangaliit.
Liit rõhutab, et ülioluline on teada ja mõista, kuidas pettureid ära tunda, et kaitsta enda ning oma lähedaste vara ja isikuandmeid.

BNS avaldab järgnevalt 10 levinumat ohumärki, millest iga inimene peaks pangaliidu hinnangul teadlik olema.

Telefonikõne võõralt, kes esitleb end politseiniku või pangatöötajana. Kui keegi esitleb end telefonitsi pangatöötaja või politseinikuna ning küsib pangakaardi andmeid või ligipääsu pangakontole, tuleb kõne kohe lõpetada. Tõeline pangatöötaja ega politsei selliseid andmeid telefonitsi kunagi ei küsi.
Kahtlased investeerimisvõimalused. Olge valvas, kui leiate ise internetist või keegi võõras pakub meeletult tulusat investeeringut ja suunab teid ehtsa välimusega veebilehele, mis «kinnitab» investeeringu suurt tulusust. Ulmeliselt kõrge tootlusega või riskivabasid investeeringuid ei ole olemas: kui pakkumine tundub liiga hea, et olla tõsi, siis tõenäoliselt see polegi tõsi.
Ülemäärane kiirustamine. Kui võõras inimene teile internetis või telefonis rõhutab, et otsustada tuleb viivitamatult ja oodata ei saa, muidu juhtub midagi halba või jääte ilma suurepärasest võimalusest, peaksite olema eriti ettevaatlik.
Salajase tegevuse soov. Kui teilt palutakse või nõutakse, et mingit tegevust tuleb varjata, näiteks salaoperatsiooni ettekäändel, on tegemist märgiga, et midagi on valesti.
Kõned välismaalt. Olge tähelepanelikud, kui teile helistatakse ootamatult teile tundmatult või välismaiselt numbrilt. Petturid saavad helistaja numbrit ise määrata, selle eesmärk on reeglina oma tegelikku asukohta varjata.
Arvutiekraani jagamise soov. Kui keegi võõras palub teil jagada oma arvutiekraani või laadida alla mõni teile tundmatu programm, võib see olla katse saada juurdepääs teie seadmele.
Võõrastega tutvumine internetis. Kui internetis soovib teiega tutvuda võõras inimene, kes alustab innukalt suhtlust, palub mõne aja möödudes rahalist abi, võib tegu olla pettusega.
Kõnesuunamise kahtlus. Kui teile helistab keegi, kes esitleb end pangatöötaja või politseinikuna, kuid kõne ajal soovitakse see suunata teisele asutusele, on põhjust olla kahtlustav.
Kahtlased veebiaadressid. Kui keegi saadab teile lingi kullerfirma, panga, Maksu- ja Tolliameti vms lehele, kontrollige alati, et veebilehe aadress oleks sama, mis asutusel tegelikult on. Kui see tundub kahtlane või erineb originaalist, on tõenäoliselt tegemist petuskeemiga.
Ebatavalised lingid ja dokumendid, konarlik eesti keel. Kui teile saadetakse e-kirju või sõnumeid kahtlaste linkide või dokumentidega, mille sisu tundub vigane või kahtlane, tuleb olla valvas. Ettevaatlikuks peaksid muutma ka õigekirjavead tekstides.
Pangaliit toonitab, et iga inimene saab oma digitaalsest turvalisust kasvatada, tehes mõistlikke valikuid. Kui kahtlustate, et petturid on püüdnud teid rünnata, teavitage sellest alati politseid numbril 112 ja oma kodupanka.


FOTOD | Alika, NOËP ja pöörane pidu! Euroopa kultuuripealinn Tartu tutvustas plaane uueks aastaksTartu 2024 avalikustas eile, sada päeva enne Euroopa kultuuripealinna avatseremoonia algust 350 projekti ja enam kui tuhande sündmusega tiitliaasta programmi.
Olulist verstaposti tähistas vaatemänguline etendus „Sada ööd ja päeva Ellujäämise Kunstideni”. Esinesid Alika Milova, Mari Kalkun, Maris Pihlap, ekstreemsportlased, akrobaadid ja tantsijad, kelle uudislooming moodustas vaatemängulise terviku tuleva aasta Euroopa kultuuripealinna projektidest Tartus ja Lõuna-Eestis. NOËP esitas publikule värskelt valminud kultuuripealinna tunnuslugu „Young Blood City”.
Kummardusena uutele projektidele kultuuripealinna programmis ja nende eestvedajatele maalis meediagrafitist Kiwa tehisintellekti ai. mina ja Kanvas.ai tarkvaraga tuleva aasta sündmustest inspireeritud uue digiteose. Õhtul astus üles Ööamööb ning plaate keerutasid DJ-d Jalmar Vabarana, Adeele Jaago ja Berk Vaher.
Neljaks kulminatsiooniks jaotunud etendus peegeldas järgmisel aastal  Tartus ja Lõuna-Eestis vältavate kultuuripealinna sündmuste teemasid: elu ja keskkond, inimene ja oskused, omapära ja Euroopa, teadus ja tehnoloogia.
Vaata fotosid meeleolukalt avapeolt!
Vaata galeriid (52 fotot)
Alika Milova — FOTO: Maanus Kullamaa
Kultuuripealinna programmi juhtidee on Ellujäämise Kunstid, millega Tartu koos Lõuna-Eestiga pälvis 2019. aastal Euroopa kultuuripealinnade ekspertkomisjonilt tiitlivõidu. Edaspidi hindab komisjon Tartu 2024 programmi ja selle ettevalmistustöid ning otsustab seire käigus, kas määrata Tartule ka 1,5 miljoni euro suurune Melina Mercouri preemia.
Tartu linnapea ja Tartu 2024 nõukogu esimehe Urmas Klaasi sõnul ei tähenda Euroopa kultuuripealinna aasta üksnes kõrgel tasemel kontserte ja etendusi, vaid ka euroopalike väärtuste, kultuuri- ja mõtteruumide kokkutulekut. „Euroopa kultuuripealinna aasta annab Eestile tugeva tõuke vajalikeks tulevikku vaatavateks muutusteks, nii inimeste hoiakutes kui ka igapäevases käitumises,” sõnas Klaas.
Ajas muutuv juhtidee
Ellujäämise Kunstid on Euroopa kultuuripealinna loovkontseptsiooni kohaselt teadmised, oskused ja väärtused, mis on Euroopale omased, mida väärtustame ning soovime jagada ja ka juurde õppida. „Ellujäämise Kunste tõlgendavad kõik kultuurivaldkonnad pärimus- ja toidukultuurist muusika, filmi ja visuaalse kunstini välja,” rääkis Tartu 2024 loovjuht Kati Torp.
Loovjuht märkis, et Euroopalt tiitli pälvinud juhtidee Ellujäämise Kunstide roll ja mõte on ajas muutunud. Kultuuripealinna tiitlit võites 2019. aastal ei osanud keegi mõelda  pandeemiast, mis globaalselt halvas argielu ja kultuurikeskused. Venemaa sõda Ukraina vastu raputas turvalisse kaugusse jääjategi elukorraldust, Iisraeli-Hamasi sõda šokeeris kiire eskalatsiooniga.
„Läinud aasta on meile õpetanud aga üht olulisemat ellujäämise kunsti. Tartu ja Eesti piirid pole üksnes geograafilised tähised. Me elame hetkes, kus Euroopa koostöö, ühtsus ja demokraatia on kultuuri edasi elamiseks hädavajalik, rääkis Torp. „Oleme kohalike ja üle-eestiliste poliitiliste ja majanduslike teemadega nii Euroopa kui muu maailma mõjuväljas. Varem või hiljem jõuavad geograafiliselt kaugemal toimuvate arengute tagajärjed ka siia.”
Nii on Ellujäämise Kunstid ajas muutuv kontseptsioon, mille saavad kõik vastavalt oma tunnetusele ise ainesega täita. Siin on ruumi, et spekuleerida nii tehisintellekti apokalüpsise kui ka toidutööstuse arengute üle ja otsida ellujäämiseks vajalikke nõuandeid loodusfolkloorist või kogukondlikelt sidemetelt.
Kultuuriprogrammi neli kandvat teemat
Euroopa kultuuripealinnal on avar ja mitmekülgne tegevusväli. Tartu 2024 programmiliin elu ja keskkond aitab mõista ja õpetab, kuidas olla loodushoidlikum mitte vaid kunstide looja ning kogejana, vaid igapäevases linlikus eksistentsis, ka kodu rajamises ja hoidmises, aias, moe ja toiduvalikuis. Tänavakunst, säästlik arhitektuur, loov liikumine linnaruumis toidavad kultuurilist liigirikkust – nii nagu bioloogilise elurikkuse rikastamine linnas on ise osa 21. sajandi tänavakunstist.
Kõik Tartu 2024 sündmused järgivad keskkonnahoidlikke põhimõtteid. Suurt hulka publikut puudutavad kultuurisündmused on teenäitajaks keskkonnahoidlikes muutustes.
Programmi teema inimene ja oskused koondab sündmused, mille eesmärk on taastada usaldus ja turvatunne inimliku läheduse ning vahetu kontakti suhtes põlvkonnaülese õppimise ja koosloome kaudu. Erinevatel üritustel on võimalik tegeleda nii uute kui ka vanade käeliste oskuste omandamisega. Olulisel kohal on inimsuhtluse mõtestamine teatri, muusika ja kunsti kaudu. Lisaks on fookuses vaimne tervis, tõrjutud noored, eakad ja autsaiderkunstnikud.
Omapära ja Euroopa sündmused lahkavad Euroopa piiril ääremaa elu valupunkte ning otsivad viise, kuidas tuua kultuuripealinna Euroopa mõõde inimeste mõtteilma. Samas anda Euroopale märku, et ka meie oma paikkondlike keelte ja tavadega oleme osa selle kultuurilisest paljususest. Oluline on koostöö Euroopaga, sildade ehitamine erinevate riikide, rahvaste ja kultuuride vahel.
Programmi neljas temaatika keerleb teaduse ja tehnoloogia ümber. Erinevad projektid ja loovlahendused näitavad, kuidas kunsti nägemus tulevikust inspireerib teadust. Luubi all on kriitilisemad teemad nagu kiirete muutuste oht inimteadusele, tehisintellekti valud ja võlud ning DNA nanostruktuuridesse sekkumine geenitehnoloogias.
Kohalik dialoogis rahvusvahelisega
Programmi loomisel oli korraldajatel kesksel kohal põlvkondade-, valdkondade- ja rahvusteülene koostöö. Kultuuripealinna viivad ellu kultuurikorraldajad, kes töötavad Eesti ja maailma partneritega nii kunsti, teaduse kui ka ettevõtluse vallas. Programmiloojatel on enam kui sada välispartnerit 25 maailma riigist.
„Tahame, et rahvusvaheline kultuurivahetus saab kultuuripealinna tulemusel Lõuna-Eesti traditsiooniks. Et me oskaks soovida, oodata, nõuda ja ise panustada, et meie kultuur oleks avatud ja ligipääsetav kogu Euroopale. Me teeme sünergia loomisega algust ja see jääb kestma ka pärast 2024. aastat,” ütles Torp.
Programm täieneb ajas. Korraldajate sõnul tuleb järgmisel aastal Tartusse veel hulga maailmas tuntud tipptegijaid ja -artiste. Need selguvad tuleval aastal, kui artistid on kinnitavad oma maailmaturnee kuupäevad.
Programmi avalikustamisega algas piletimüük kultuuripealinna üritustele. Erinevate arvutuste kohaselt toob kultuuripealinn Tartusse ja Lõuna-Eestisse vähemalt miljonit külastust.
Tartu 2024 avalikustas tiitliaasta programmi 19. oktoobril. Euroopa kultuuripealinn Tartu 2024 avatseremoonia algab sada päeva hiljem – 26. jaanuaril 2024.
Nopped kultuuriprogrammi maasikatest
Tartu 2024 tiitliaasta tipphetked on Euroopa kultuuripealinna avatseremoonia Tartus Emajõe kallastel, suur suvepidu 6. juulil ning enam kui kuu aega vältav kultuuriprogramm autovabaduse puiesteel. Tiitliaasta lõpeb 30. novembril piduliku lõputseremooniaga.
Ryoji Ikeda soolonäitus (1. november 2024 – 2. märts 2025). Maailmakuulus heli- ja visuaalkunstnik loob Tartusse massiivse, kõiki meeli hõlmava ruumiinstallatsiooni, mis põhineb Tartu ülikooli genoomika instituudi teadusandmetel ning heliistallatsiooni, mis valmib koostöös Eesti filharmoonia kammerkooriga.
Metsikud bitid (25. mai – 15. september). Tehnoloogilise kunsti vabaõhunäitus paneb vaataja mõtlema looduse ja tehnoloogia seoste üle. Projekt kulmineerub näitusega Otepää lähistel asuvas tehnoloogia- ja kunstitalus Maajaam.
Mittevarjevõrk (juuni–august). Tavalisi varjevõrke valmistatakse värvides, mis aitavad sõduritel jääda elude päästmiseks nähtamatuks. Nõnda suruvad ukrainlased maha ka pisaraid ja isegi rõõmuhetki. Mittevarjevõrke tehakse värvides, mis on valitud tundeküllust väljendama, et jutustada siinsete ukrainlaste isiklikke lugusid.
Suudlev Tartu (18. mai) ehk noortele suunatud haridusprogramm aitab murda seksuaaltervisega seotud tabusid. Selle kulminatsioon – enneolematu ühissuudlus Raekoja platsil surematute Eurovisiooni hittide saatel. Üles astub 2014. aastal Eurovisiooni võitnud austerlane Conchita Wurst.
„Rahamaa” (6. juuni – 21. juuni). Eesti Draamateatri lavastus räägib musta raha hukatuslikust mõjust demokraatiale. Skandinaavia panga rahapesuskandaalil põhinevale lavastuste autorid on Mehis Pihla ja Hendrik Toompere jr. Helikujunduse loob Maria Faust koos Taani muusikutega. Temaatilisi avalikke arutelusid edendab Tartu ülikooli loengusari.
Sürrealism 100 (15. märts – 8. september). Tartu ja Praha koostöös jõuavad avalikkuseni Ida-Euroopa kunstipärlid. Sajandivanused sürrealismi-ideed mõjuvad värskelt tänapäevalgi, aidates lahti harutada üha aktuaalsemaid vaimse tervise küsimusi.
Soome-ugri festivalil „Unustatud rahvad” (14.–15. juuni) kõlab Eesti Rahva Muuseumi noka all Prantsuse orkestri ja koori esitluses Veljo Tormise legendaarne kooristsükkel hõimurahvaste loost. Samuti jõuab publikuni temaatiline filmifestival ja konverents.
unda (19.–22. september) toob Tallinna klubiga Hall Tartusse karmid linlikud elektroonilise muusika peod, sukeldub klubikultuuri ja astub dialoogi ööelust rääkiva näituse ja konverentsiga.
Stencibility (juuni–juuli) tutvustab Tartu tänavakunsti eripära. Mullu kogus näitus „Hello Mister Police Officer“ vaatajaid mainekas Neurotitani galeriis maailma tänavakunsti pealinnas Berliinis. Sel suvel viidi näitus Aberdeeni Nuarti festivalile ning 2024. aastal jõuab see Tallinna ning erifestivalile Tartusse.
Tabamatu kõla (jaanuar–september). Rahvusvaheliselt tuntud ja auhinnatud Briti multimeediakunstnike rühmitus Blast Theory viib noorte abil läbi intervjuusid lõunaeestlastega. Kuigi intervjuud keskenduvad minevikule, valmib lugude põhjal arvukate linna ja regiooni näitlejate osalusel eriefektidega ulmefilm, mis kuvab Tartu ja Lõuna-Eesti tulevikku 2074. aastal.


Valgamaa mehe nimele võeti tema teadmata kaks järelmaksu19. oktoobril pöördus Valgamaal politseisse mees, kelle teadmata oli tema nimele võetud kaks järelmaksu.Kelmusega tekitatud kahju on 396 eurot.
Juhtumi osas alustati kriminaalmenetlust.


Uganda võttis vastu homoseksualismi vastase seaduse – Maailmapank lõpetas riigile laenude väljastamise"Meil ei ole vaja mingisugust sekkumist välisriikide poolt, et otsustada kuidas oma ühiskonnas aset leidvaid probleeme lahendada. Uganda areneb enda poolt valitud suunas, sõltumata välislaenude olemasolust või puudumisest," deklareeris Uganda president Yoweri Museveni.
Globalistlike agendasid finantseeriv Maailmapank lõpetas kõik Ugandale mõeldud laenuprogrammid niipea kui Aafrika riik võttis vastu homoseksualismi propageerimist kriminaliseeriva seaduse.
Augustis väljastatud deklaratsioonis deklareerib Maailmapank, et Uganda homoseksualismi vastane seaduspakett on "fundamentaalses vastuolus Maailmapanga põhiväärtustega" ning ei ole ühildatav Maailmapanga eesmärgiga likvideerida vaesus kõikjal maailmas sõltumata sellest milline on puuduse kannataja rass, sugu või nahavärv.
Niipea kui Uganda kõne all oleva seaduse käesoleva aasta alguses vastu võttis, saadeti Maailmapanga poolt riiki "rakkerühm", et teha kindlaks, kas vastu võetud seadus ei ohusta institutsiooni eesmärki kaitsta seksuaalvähemusi diskrimineerimise eest.
Uganda on alates 1960-ndatest aastatest saanud Maailmapanga ja selle allüksuste kaudu kokku 2,5 miljardi USA dollari eest arenguabi, mille katkemine annab riigile arvestatava löögi.
Uganda homoseksualismi propageerimise kriminaliseerimise vastu on astunud ka Maailmapangas jõupositsiooni omava Ameerika Ühendriikide valitsus. President Biden on lubanud, et senikaua kuni Kampala ei tühista seadust peatab Washington kõik välisabi ja investeeringud Ugandasse.
Uganda president Yoweri Museveni on tänini keeldunud välissurvele allumast, väites, et USA ja Lääneriigid alavääristavad Aafrika riikide kindlameelsust oma enda kultuurilisi norme seada ja kaitsta.
"Meil ei ole vaja mingisugust sekkumist välisriikide poolt, et otsustada kuidas oma ühiskonnas aset leidvaid probleeme lahendada. Uganda areneb enda poolt valitud suunas, sõltumata välislaenude olemasolust või puudumisest," deklareeris Museveni.
"Lääs alahindab aafriklasi, keda kahetsusväärsel kombel üritatakse survestada loobuma oma usust, kultuurist, põhimõtetest ja suveräänsusest kasutades selleks rahalist väljapressimist kui põhiinstrumenti," sõnas Uganda president.
Toimetas Adrian Bachmann


Eesti inimestelt on sel aastal välja petetud miljoneid eurosid. Vaata, mis on selged ohumärgidTänavu esimese üheksa kuuga langes küberpettuse ohvriks üle 800 inimese, kes jäid kokku ilma ligemale 5 miljonist eurost.
Tehisintellekti arenedes on petturid ületanud ka keelebarjääri – kui veel mõni aasta tagasi oli tegemist probleemiga, mis eesti emakeelega inimesi pigem ei puudutanud, siis nüüdseks on sellest saanud mure, mis puudutab kõiki Eesti inimesi, sõltumata emakeelest, elukohast või haridustasemest.
On ülioluline teada ja mõista, kuidas pettureid ära tunda, et kaitsta enda ning oma lähedaste vara ja isikuandmeid. Siin on kümme levinumat ohumärki, millest iga inimene peaks teadlik olema.
Kui kahtlustate, et petturid on püüdnud teid rünnata, teavitage sellest alati politseid numbril 112 ja oma kodupanka.


Epistel Kalle kütusekaardist ja Põhja Konna jootmisestKatarine Rosalie epistlid88. osaMu armas rahvas! Sel nädalal alustas peavoolumeedia ja valitsus üht kõige hullemat inimjahti, mida nad iial pidanud on. Võib-olla on mõnigi teie seast lasknud end ära lollitada, sellega kaasa läinud ¬- ja sellepärast ma keelan teid Valguse sõnadega ning ütlen: ärge tehke! Ärge loopige kividega süütut meest! Sest Kalle Grünthal on aus mees, üks meie seast, üks Valgussõdalaste ridadest, ja ma tean kindlasti, et ta pole röövinud riigi tagant sentigi, rääkimata mingist kütusest.Kaja ja valitsuserakonnad aga keksivad ringi ning muudkui räägivad, nagu oleks meie Kalle riigikogu kütusekaardiga ostnud tonnide kaupa bensiini ja diislit oma sõiduauto jaoks. Seletavad, et nii palju ja nii erinevat kütust Kalle auto ei tarbigi! Ja veelgi enam, et kütust olevat tema kaardiga ostetud isegi ajal, kui Kalle ise riigikogu istungil oli! Süüdistavad teda pettuses ja varguses ja andsid ta isegi politseisse, ja nüüd on vaene mees kriminaaluurimise all. Sundisid ta erakonnast välja astuma ja EKRE fraktsioonist ka. Ja nüüd tahavad ta isegi riigikogust välja visata. Aga sealt ei kanguta Kallet küll enam ühegi asjaga, sest sinna valisid ta tema valijad, ja neile antud lubadust ta juba ei murra! Tema seisab oma valijate ja eesti rahva eest murdumatuna ning ei anna järele ühelegi manipulatsioonile.Ränk võitlus on vaesel mehel pidada. Ja mille nimel?Selle nimel, et Roimaerakond saaks maksumaksja kulul ja tema hea nime arvelt selle kütusega Põhja Konna joota!Jaa-jaa! Põhja Konn on nimelt tagasi Toompea all koopas. EKRE suvepäevade ajal varastas Roimaerakond ta Suure-Lähtru karjamaalt tagasi. Kasutasid kohe võimalust. Kaja lendas kohale oma tulnukate ja mustade maagidega ning need tõstsid maagiliste leelutuste ja sisinate abil Konna selili õhku ja leviteerisid ta Tallinna tagasi. Püha Perekonda ei olnud kodus, et vaesekest kaitsta, ja nii see läks. Ma ise olin kohapeal ja jälgisin nuttes seda haledat vaatepilti. Muidugi püüdsin ma oma jõu ja väega toimuvat takistada, aga Kaja mustade maagide vastu ma ei saanud.Nüüd sügisel selgus, et riigieelarve on auklik mis auklik ja Põhja Konna ülalpidamiseks pole üldse nii lihtne raha leida kui varem. Süüa on talle veel võimalik anda, sest oponente ja pahaaimamatuid turiste leiab Roimaerakond piisavalt, aga palja veega nad Konna joota ju ei taha. Sellega on niisugune lugu, et kui Põhja Konn joob tavalist vett, siis ta on iseloomult nagu tavaline konn, ainult jube näljane. Aga kui talle joota bensiini või diislit, siis see muudab ta vihaseks ka. Siis ta pole mitte lihtsalt näljane, vaid ka väga agressiivne. Mida ära ei söö, selle trambib sodiks. Ja on palju hirmuäratavam. Sellepärast Roimaerakonnal tema peale nii palju kütust kulubki. Konn tarbib seda palju rohkem kui auto või isegi buss.Nii oligi Roimaerakonnal probleem! Aga Kaja leidis muidugi kohe lahenduse. Ta lasi varastada Kalle kütusekaardi ja selle täpselt järele teha. Muidugi läks see korda, sest tal on ju igal pool käsi sees. Koopia sai täpselt samasugune kui õige kaart, numbrid kõik samad, koodid ja muu. Vana kaart sokutati Kallele tagasi taskusse, uue kaardiga hakati Põhja Konna jaoks kütust ostma. Nüüd see Konna jootmine käibki maksumaksja raha eest ja riigikogu kuluhüvitiste arvelt. Sellepärast paistabki, nagu oleks Kalle ebanormaalselt palju kütust kulutanud ja tankinud isegi sel ajal, kui ta riigikogus tööl on. Aga just see ju tõestabki, et tema pole süüdi!Nüüd on Kaja ja Roimaerakonna kuritegude registris veel ka kütusekaardi võltsimine ja riigikogu saadiku kurjategijaks lavastamine. Näete, nemad ei põrka tagasi mitte millegi ees! Ja südametunnistus neis ka ei ärka. Ei maksa lootagi.Sellepärast ei astu Kaja tagasi ei selle ega ka oma teiste roimade pärast. Me näeme jälle ja jälle, kuidas ainus võimalus tema omavoli lõpetada on see asi ise oma kätesse võtta. Lähme tänavatele, mu armas rahvas! Ärgake ometi! Ma kutsun teid kõiki üles - ärge olge lambad, olge meiega. Sest ainult koos me päästame Eesti alatu Roimaerakonna kütkest ja Sõjaprintsessi alatutest trikkidest, ainult me ise suudame Eesti päästa.AIDI VALLIK, kolumnist


Kohtla-Järvel ei suuda tugevat leeri moodustada ei Linderi vähemusvalitsuse toetajad ega vastasedVirve Linderi vähemusvalitsusel võib õnnestuda Kohtla-Järvet veel pikalt juhtida, sest volikogu ei suuda tugeva koalitsiooni loomises kokku leppida.Kohtla-Järve volikogus praegu kaalukeeleks olevad viis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna saadikut ei jõudnud neljapäeva õhtul peetud koosolekul üksmeelele, kas võtta vastu valimisliidult Restart Kohtla-Järve tulnud ettepanek alustada koalitsiooniläbirääkimisi või mitte.Sotside seas on linnavalitsuse suhtes erimeelsused Fraktsiooni esimees Eduard Odinets, kes on ka volikogu esimees ja riigikogu liige, ütles, et ettepanekut arutatakse edasi, aga millal otsus võib tulla, ei oska ta öelda.Odinetsi sõnul ei õnnestunud otsust teha, kuna fraktsiooni liikmete seas on väga erinev suhtumine nii valimisliitu Restart Kohtla-Järve kui ka alates veebruarist ametis olevasse Virve Linderi vähemusvalitsusse. Oma seisukohta Odinets avaldada ei soovinud. "Me oleme seni kõiki olulisi otsuseid teinud üksmeelselt ja järgime seda põhimõtet ka selle ettepaneku osas," põhjendas ta, lisades, et olukord on väga keeruline.Kuueliikmeline fraktsioon Restart Kohtla-Järve tegi eelmisel teisipäeval sotsidele ettepaneku alustada konsultatsioone koalitsiooni moodustamiseks.Fraktsiooni Restart Kohtla-Järve esimees Jaanek Pahka märkis, et linnavalitsuses ja volikogus viimastel kuudel valitsenud pingeline õhkkond võib viia linna sügavasse kriisi ning linnavalitsusel on olukorras, kus pidevalt on tagandamiskirves pea kohal, väga raske linna juhtida.Kuigi Restardil ja sotsidel on 25kohalises volikogus vaid 11 liiget, on sellega ühinemise valmidust avaldanud ka kaks Reformierakonna saadikut ja mitu fraktsioonita saadikut. Pahka sõnul oleks sotside nõustumise korral võimalik Kohtla-Järvel moodustada tugev 17-liikmeline koalitsioon.Eduard Odinets lootis varem, et sotsid jõuavad selgusele, kas alustada Restardiga koalitsiooniläbirääkimisi või mitte, juba eelmise nädala lõpuks, kuid see pole senini õnnestnud. "Valikuid, kuidas ja kellega võimuliit moodustada, on justkui palju. Aga kas vaatad paremale või vaatad vasakule, ühtegi väga head valikut ikkagi pole," ütles Odinets juba eelmisel nädalal.Odinets sõnas, et stabiilset võimuliitu on Kohtla-Järvele väga vaja, aga ta pole kindel, kas kavandatav 17 saadiku liit selleks osutub. "Nende 17 seas on koguni seitse, kes on saanud kahtlustuse korruptsioonikuritegudes," ütles Odinets, kelle sõnul tuleb arvestada, et osa neist võib saada ka süüdistuse. Prokuratuur on lubanud selle korruptsiooniloo saata kohtusse tänavuse aasta jooksul.Patiseis võib kesta järgmiste valimisteniKui sotsid teeksid koalitsiooni Keskerakonnaga, siis oleks Odinetsi sõnul häälte ülekaal stabiilseks linna juhtimiseks väga napp − 13:12. Pealegi oleks ka nende 13 saadiku seas kaks korruptsioonikahtlusega.Kaheksaliikmelise Keskerakonna fraktsiooni esimees Sergei Lopin pole salanud, et sooviks teha sotsidega uue võimuliidu ja tagandada ametist Virve Linderi vähemusvalitsuse. Ligemale kuu aega tagasi ütles ta, et hääled selleks on koos, kuid umbusaldusavaldust pole seni esitatud.Keskerakonna fraktsiooni aseesimees Arne Berendsen sõnas reedel, et kindlat ja vettpidavat koalitsiooni pole Keskerakonnal õnnestunud seni moodustada. "See ühehääleline ülekaal oleks väga habras linna juhtimiseks," ütles ta, märkides samuti, et sotsid ei ole linnavalitsuse vahetuse osas üksmeelsed. "Maha võib-olla õnnestuks praegune linnavalitsus võtta, aga mis edasi saab? Praegu pole ka teada, kellest võiks uus linnapea saada."Kevadel oli nõus Kohtla-Järve linnapeaks tulema endine kauaaegne Narva linnapea Tarmo Tammiste, aga siis ei õnnestunud võimupöördeks hääli kokku saada. Praegu on kuluaarides räägitud kui võimalikust linnapeakandidaadist endisest riigikogu liikmest Dmitri Dmitrijevist, kes on ametis Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomi büroos ja juhib Lüganuse volikogu. Dmitrijev kinnitas Põhjarannikule, et kuigi põgusaid jutuajamisi on Kohtla-Järve linnapea teemal olnud, siis ametlikku ettepanekut ei ole keegi talle teinud ja seetõttu ei ole ta sellest seni ka mõelnud.Berendseni sõnul ei ole temal isiklikult Linderi vastu midagi, aga kui fraktsioon otsustab esitada umbusaldusavalduse, siis keskerakondlasena hääletab ka tema selle poolt.Arne Berendsen pidas samas üsna reaalseks, et Linderi vähemusvalitsus võib jätkata veel kaks aastat, kuni järgmiste kohalike valimisteni, aga selleks peaks ta rohkem arvestama suurema hulga volikogu liikmete seisukohtadega. Ta lisas, et liiga sagedane linnavalitsuste vahetamine ei tule Kohtla-Järvele kasuks, sest siis kulub jälle aega, kuni uued linnavalitsuse liikmed oma rolli sisse elavad."ARNE BERENDSEN Maha võib-olla õnnestuks praegune linnavalitsus võtta, aga mis edasi saab?"Linnapea Virve Linder ja volikogu esimees Eduard Odinets naeratavad sageli koos mitmetel avalikel üritustel, ent mõlemad püsivad ametis küllaltki hapralt, sest toimivat koalitsiooni pole Kohtla-Järvel õnnestunud moodustada. PEETER LILLEVÄLIERIK GAMZEJEV


Kohtla-Järvel ei suuda tugevat leeri moodustada ei Linderi vähemusvalitsuse toetajad ega vastasedVirve Linderi vähemusvalitsusel võib õnnestuda Kohtla-Järvet veel pikalt juhtida, sest volikogu ei suuda tugeva koalitsiooni loomises kokku leppida.Kohtla-Järve volikogus praegu kaalukeeleks olevad viis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna saadikut ei jõudnud neljapäeva õhtul peetud koosolekul üksmeelele, kas võtta vastu valimisliidult Restart Kohtla-Järve tulnud ettepanek alustada koalitsiooniläbirääkimisi või mitte.
Sotside seas on linnavalitsuse suhtes erimeelsused
Fraktsiooni esimees Eduard Odinets, kes on ka volikogu esimees ja riigikogu liige, ütles, et ettepanekut arutatakse edasi, aga millal otsus võib tulla, ei oska ta öelda.
Odinetsi sõnul ei õnnestunud otsust teha, kuna fraktsiooni liikmete seas on väga erinev suhtumine nii valimisliitu Restart Kohtla-Järve kui ka alates veebruarist ametis olevasse Virve Linderi vähemusvalitsusse. Oma seisukohta Odinets avaldada ei soovinud. "Me oleme seni kõiki olulisi otsuseid teinud üksmeelselt ja järgime seda põhimõtet ka selle ettepaneku osas," põhjendas ta, lisades, et olukord on väga keeruline.
Maha võib-olla õnnestuks praegune linnavalitsus võtta, aga mis edasi saab?

Arne Berendsen

Kuueliikmeline fraktsioon Restart Kohtla-Järve tegi eelmisel teisipäeval sotsidele ettepaneku alustada konsultatsioone koalitsiooni moodustamiseks.
Fraktsiooni Restart Kohtla-Järve esimees Jaanek Pahka märkis, et linnavalitsuses ja volikogus viimastel kuudel valitsenud pingeline õhkkond võib viia linna sügavasse kriisi ning linnavalitsusel on olukorras, kus pidevalt on tagandamiskirves pea kohal, väga raske linna juhtida.
Kuigi Restardil ja sotsidel on 25kohalises volikogus vaid 11 liiget, on sellega ühinemise valmidust avaldanud ka kaks Reformierakonna saadikut ja mitu fraktsioonita saadikut. Pahka sõnul oleks sotside nõustumise korral võimalik Kohtla-Järvel moodustada tugev 17-liikmeline koalitsioon.
Eduard Odinets lootis varem, et sotsid jõuavad selgusele, kas alustada Restardiga koalitsiooniläbirääkimisi või mitte, juba eelmise nädala lõpuks, kuid see pole senini õnnestnud. "Valikuid, kuidas ja kellega võimuliit moodustada, on justkui palju. Aga kas vaatad paremale või vaatad vasakule, ühtegi väga head valikut ikkagi pole," ütles Odinets juba eelmisel nädalal.
Odinets sõnas, et stabiilset võimuliitu on Kohtla-Järvele väga vaja, aga ta pole kindel, kas kavandatav 17 saadiku liit selleks osutub. "Nende 17 seas on koguni seitse, kes on saanud kahtlustuse korruptsioonikuritegudes," ütles Odinets, kelle sõnul tuleb arvestada, et osa neist võib saada ka süüdistuse. Prokuratuur on lubanud selle korruptsiooniloo saata kohtusse tänavuse aasta jooksul.
Patiseis võib kesta järgmiste valimisteni
Kui sotsid teeksid koalitsiooni Keskerakonnaga, siis oleks Odinetsi sõnul häälte ülekaal stabiilseks linna juhtimiseks väga napp − 13:12. Pealegi oleks ka nende 13 saadiku seas kaks korruptsioonikahtlusega.
Kaheksaliikmelise Keskerakonna fraktsiooni esimees Sergei Lopin pole salanud, et sooviks teha sotsidega uue võimuliidu ja tagandada ametist Virve Linderi vähemusvalitsuse. Ligemale kuu aega tagasi ütles ta, et hääled selleks on koos, kuid umbusaldusavaldust pole seni esitatud.
Keskerakonna fraktsiooni aseesimees Arne Berendsen sõnas reedel, et kindlat ja vettpidavat koalitsiooni pole Keskerakonnal õnnestunud seni moodustada. "See ühehääleline ülekaal oleks väga habras linna juhtimiseks," ütles ta, märkides samuti, et sotsid ei ole linnavalitsuse vahetuse osas üksmeelsed. "Maha võib-olla õnnestuks praegune linnavalitsus võtta, aga mis edasi saab? Praegu pole ka teada, kellest võiks uus linnapea saada."
Kevadel oli nõus Kohtla-Järve linnapeaks tulema endine kauaaegne Narva linnapea Tarmo Tammiste, aga siis ei õnnestunud võimupöördeks hääli kokku saada. Praegu on kuluaarides räägitud kui võimalikust linnapeakandidaadist endisest riigikogu liikmest Dmitri Dmitrijevist, kes on ametis Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomi büroos ja juhib Lüganuse volikogu. Dmitrijev kinnitas Põhjarannikule, et kuigi põgusaid jutuajamisi on Kohtla-Järve linnapea teemal olnud, siis ametlikku ettepanekut ei ole keegi talle teinud ja seetõttu ei ole ta sellest seni ka mõelnud.
Berendseni sõnul ei ole temal isiklikult Linderi vastu midagi, aga kui fraktsioon otsustab esitada umbusaldusavalduse, siis keskerakondlasena hääletab ka tema selle poolt.
Arne Berendsen pidas samas üsna reaalseks, et Linderi vähemusvalitsus võib jätkata veel kaks aastat, kuni järgmiste kohalike valimisteni, aga selleks peaks ta rohkem arvestama suurema hulga volikogu liikmete seisukohtadega. Ta lisas, et liiga sagedane linnavalitsuste vahetamine ei tule Kohtla-Järvele kasuks, sest siis kulub jälle aega, kuni uued linnavalitsuse liikmed oma rolli sisse elavad.


Kui jonnakusest valitud ametist saab kutsumusPisikesena soovis Elerin Tetsmann saada lüpsjaks, noorukina kaalus näitleja- ja ajakirjanikutööd, pärast müügisekretäri kutsetunnistuse tasku pistmist läks ta aga jonnakusest hoopis politseikooli katsetele ja niimoodi poolkogemata saigi ta endale elukutse, mille juures on püsinud 17 aastat.
Praegu veebipolitseiniku ametit pidav Tetsmann on sündinud Vändras, aga kui ta oli kaheksakuune, kolis pere Viljandimaale nüüdsesse Põhja-Sakala valda, sest talu oli loomapidamiseks väikeseks jäänud. Kogu Tetsmanni lapsepõlv mööduski maal loomadega toimetades ja vanavanemaid abistades.
Pärast Kildu põhikooli lõpetamist alustas ta gümnaasiumiõpinguid Viljandi Jakobsoni koolis, aga nagu ta ütles: «Siis tuli puberteediiga peale. Lõpetasin hoopis täiskasvanute gümnaasiumi.»
Et Tetsmann oli 16 aastat pere ainus laps, oli tal tihti igav ja koolipõlves oli ta krutskeid täis. «Mul läks selles mõttes hästi, et ma ei mäleta, et ma oleks kunagi vahele jäänud,» rääkis ta. «Mulle meeldis olla nööritõmbaja, panna kedagi teist tegema ning siis ise käed puhtaks pühkida ja minema jalutada.»
Kui Tetsmannilt on küsitud, kuidas ta ometi politseikooli sattus, on ta naljaviluks öelnud, et vanemad panid pattude pärast. Tegelikult see muidugi niimoodi ei olnud.
Kui ema töötas veterinaarina, käis väike Elerin temaga tihtipeale kaasas. «Ja kui suurfarmides siis tädid minult küsisid, kelleks ma saada tahan, teatasin kõigile rõõmsalt, et mina tahan lüpsjaks saada.»
See soov asendus nooruspõlves sooviga saada näitlejaks või ajakirjanikuks. Juhtus aga nii, et pärast gümnaasiumi Tetsmann ülikooli sisse ei saanud. Ise arvab ta, et ei olnud selleks veel valmis. «Tegin siis kutsekoolis trips-traps-trulli ja valisin müügisekretäri eriala. Lõpetasin selle ka kenasti, aga diplomit ei ole kordagi vaja läinud, sest müügivaldkonnas või sekretärina ma ennast tegelikult kunagi töötamas ei näinud.»
Kui kutsekooli kursustel rääkis üks tütarlaps, et plaanib minna Paikuse politseikooli katsetele, jäi see Elerin Tetsmannile kõrvu. «Mõtlesin, et miks mitte ka minna. See tundus mulle võimalusena ennast teistele tõestada. Et olen selline pisikest kasvu ja alati tuli ennast selle pärast kehtestada, siis juba jonnakusest tahtsin katsetele minna.»
Ta oli ka veendunud, et saab need kohe sooritatud, sest oli olnud põhikoolis sporditüdruk ja eriti hea jooksmises. «Mis seal ikka sellist on, millega ma hakkama ei saa,» mõtles ta. Aga juhtus niimoodi, et esimest korda ta katseid ei läbinud, sest ei jõudnud kangi tõsta. «Ma ei olnud selleks valmistunud ja ma tõesti ei jõudnud seda liigutada.»
Pettumus pani järgmisteks katseteks treenima ning mõned kuud hiljem õnnestuski need edukalt ära teha. «Siis äkki sain aru, et ma olen nimekirjas ja tuleb päriselt politseinikuks õppima minna ... Sellega ei olnud ma arvestanud,» meenutas Tetsmann naerdes ning nentis, et selles koolis õppides ei tekkinud aga kordagi kahtlust, kas ta on õiges kohas, ja seda ei ole tal tekkinud tänini. «Jah, õblukese kehaehitusega ei olnud kerge seal koolis hakkama saada ja ka töös on inimestega jutule saamiseks tulnud rõhku panna muule, aga alati ei peagi vormis politseinik turske olema.»
Politseikooli lõpetas Elerin Tetsmann 2006. aastal, mil ajad olid keerulised. «Inimesi oli palju ja Viljandis töökohta ei olnud. Tartus oli üks relvuri koht vaba ja ma juba harjutasin end mõttega, et tuleb kolima hakata.» Viimasel hetkel selgus siiski, et tollases Karksi konstaablipunktis oli vaba Halliste valla konstaabli koht, ja selle sai Tetsmann endale.
«Seal põlesin paraku kergelt läbi,» tunnistas ta. «Konstaablil tuli käia poe taga napsutajaid minema ajamas ja oli ka päris keerulisi kuritegusid, mis tuli lahendada. Oli olukordi, kus pidin ennast ületama, et ka mind nähtaks tõsise politseiametniku, mitte tütarlapsena, kellel vormgi seljas suur.»
Nagu Tetsmann teab, on politseiniku kõige tähtsam töövahend sõnad ja olukordi tuleb võimalikult inimesekeskselt lahendada. «Aga muidugi juhtus, et ma ei lahendanud olukorda nii, nagu oleks ideaalne, ja teinekord tuli mul ka kaks sammu tagasi astuda.»
Keerulisest olukorrast päästis Tetsmanni see, et isiklik elu tuli peale ja sündis kaks last. Esimese ja teise lapse vahel töötas ta patrullipolitseinikuna Viljandis. Teiselt vanemapuhkuselt tulles oli ta veel patrulli nimekirjas, kuid siis jõudis temani info, et noorsoopolitseis on vaba koht. «Ja kui ma mõtlesin, milline on patrullipolitseiniku töö – keeruline ja öised vahetused –, haarasin sellest võimalusest kinni.»
Tetsmannist sai Viljandi noorsoopolitseinik 1. juunist 2012 ja see töö meeldis talle väga. See ei olnud küll lihtne, kuid sobis talle, sest ta sai ennast ühtlasi loominguliselt rakendada. «Selle juurde käis ka natukene nagu huvijuhi töö,» selgitas ta. Ja kui Viljandi politseijaoskond tegi endale Facebooki lehe, sai selle ülestöötamine Tetsmanni ülesandeks.
Noorsoopolitseiniku ametis oli Tetsmann kümme aastat. Tõsi, vahepeal kaotati noorsoopolitseiniku ametikohad ära ja kõigist neist said piirkonnapolitseinikud, aga tema töö jätkus ikka noortega. Kuni ta tundis, et midagi peab muutuma, sest ta on selles liinis end ammendanud. Ja nagu valatult tuli teade, et igasse maakonda otsitakse veebipolitseinikku. «See pakkumine oli nii loogiline jätk asjadele. Väga palju võõrast selles uues ametis minu jaoks ei olnud.»
Nagu ta tagantjärele leiab, pidigi kõik tõenäoliselt selles järjekorras minema. «See, et ma olen erinevaid tööliine ja probleeme näinud, on väga palju minu maailma avardanud.»
Veebipolitseiniku ametis ei ole Elerin Tetsmann oma sõnul kunagi tundnud, et peaks kellelegi tõestama, et see on ikka päris amet. «Me kõik näeme, kui palju elu on kolinud internetti, ja teame ka, et seda hakkab aina rohkem olema.»
Arvamus, et veebipolitseinik kammib päev läbi sotsiaalmeediat, ei ole Tetsmanni sõnul sugugi vale. Kui ta kell 6.45 üles on ärganud, suunabki ta kohe pilgu telefoni, et viia end kurssi, mis on viimase kaheksa tunni jooksul, mil tema magas, juhtunud. Operatiivset infot jagatakse teiste maakonna veebipolitseinikega.
Siis algab koosolekutel Viljandi infole keskendumine ning suure osa Tetsmanni tööajast võtabki Facebooki Messengeris kirjadele vastamine ja probleemide lahendamine. «Ülejäänud päev kulub näiteks postituste tegemisele ja ma sätin alati oma päevi ka nii, et saaksin õue. Vestlusringid eakate ja lastega on kindlasti üks põhjus majast välja minna.»
Küsimused, millega veebipolitseiniku poole pöördutakse, on ajas muutunud. Kui eelmisel aastal pöördusid Tetsmanni poole enamasti kelmuse ohvriks langenud inimesed, siis sel aastal kirjutatakse ja uuritakse, kas üks või teine juhtum võib kelmus olla. «Oleme jõudnud sinnamaale, et suudame juba natukene probleeme ennetada.»
Kelmuste kõrval on Tetsmannil lahendada palju muudki. «On väga tõsiseid asju, kus lapsed või noored räägivad sellest, et kodus on keeruline. On perevägivalda ja otsitakse abi. Ja on ka neid lugusid, kus mulle kirjutab inimene, et eluisu on otsas.»
Pärimisele, kuipalju ta seesuguseid muresid endasse laseb, vastas Tetsmann, et ikka on päevi, kui on raske ja tahaks peatäie nutta. «Ma olen ju samamoodi ema, tütar, õde, naine. Emotsioonid keevad teinekord rohkem, kui võib-olla peaks, aga siis tulebki leida nupp, kust see välja lülitada, ja minna nii-öelda oma ellu.»
Just tööst väljaastumine ongi talle veebipolitseiniku ametis kõige keerulisem. «Kui tavapolitseinik läheb koju, võtab vormi seljast ja sellega algab isiklik elu, siis mina võin ju kodus sussides ringi sahistada, aga minu töö vormist väljatulemisega ei lõpe.»
Tihtilugu on Tetsmann tabanud ennast mõtlemas, et tegelikult peaks hoopis puhkama. «Samas annab see aitamine ka endale väga palju positiivset, et olen saanud midagi ära teha.»
Enda tööst eemal hoidmiseks peab Tetsmann oma sõnul tegevust leidma, sest telefon tuleb kätte väga lihtsalt. «Ilmselt olen ma suur nutisõltlane,» nentis ta. «Tuleb minna õue. Mul on vedanud: mul on siiamaani maakodu ema ja venna juures. Seal saab kõike ägedat füüsilist teha niimoodi, et telefon on toas. Ma elangi ennast välja erinevate tegevustega maakodus ja loomade keskel.» Lisaks käib ta rahvatantsutrennis ning aeg-ajalt koob. «See on rohkem aju puhkamiseks. Ma ei ole mingi meisterkuduja, aga soki ja kinda teen valmis.»
Küsimusele, kas ta on ka ise veebikiusu tundund, vastas Elerin Tetsmann, et tal on aastate jooksul ikka mingisugune kest ümber kasvanud. «Veebipolitseiniku tööd pakkudes küsiti ka, kas olen selleks valmis, et olen oma näo ja nimega. Arvasin, et saan sellega hakkama, ja arvan seda ka nüüd. Ja need, kes on mulle tummisemalt öelnud, võtavad mind enamasti ikka üldistavalt politseinikuna, mitte isikuna.»
Ehkki politseiniku amet seab inimesele omad piirid, nentis Tetsmann: «Ma ei ole oma arust kunagi end vormi selga pannes muutnud või ümber lülitanud. Ma olen politseitöösse ikka võimalikult palju Elerini sisse põiminud. Arvan, et see aitabki seda tööd teha, et ma ei ole ühes ruumis politseinik ja teises keegi teine.»
Veebipolitseiniku ametist Elerin Tetsmann kuhugi ei kibele, sest tahab veel palju asju ära teha ja ennast arendada. Ennast arendas ta ka hiljuti, kui lõpetas Tartu ülikooli Pärnu kolledži sotsiaaltöö ja rehabilitatsiooni erialal. «See valik oli tööpõhine. Ega niisama nalja pärast öelda, et piirkonnapolitseinik on relvastatud sotsiaaltöötaja,» märkis ta.
Ehkki Tetsmann ei ole oma sõnul kunagi suur õppija olnud ja koolitunnistustel oli tal ikka omajagu koolipoisi hindeid, lõpetas ta Pärnu kolledži cum laude ning sai lõputöö eest, mis rääkis sellest, kuidas omavalitsus ja politsei saaksid varem lähisuhtevägivalda märgata ja juhtumeid ennetada, riikliku teaduspreemia.
Tunnustust on Tetsmann pälvinud omajagu. «Ikka on tore, kui keegi sulle pai teeb,» nentis ta ning lisas: «See ei peagi olema mingi riiklik tunnustus või teenetemärk. Ka kolleegi kiitus teeb tuju heaks.»

  TAUST

	Sündinud 1. juulil 1980.
	Lõpetanud 1996. aastal Kildu põhikooli, 2000. aastal Viljandi täiskasvanute gümnaasiumi, 2002. aastal Viljandi ühendatud kutsekeskkooli müügisekretäri erialal, 2006. aastal Paikuse politseikooli ning 2021. aastal Tartu ülikooli Pärnu kolledži sotsiaaltöö ja rehabilitatsiooni korralduse erialal.
	Aastatel 2006–2007 piirkonnapolitseinik, 2011–2012 patrullipolitseinik, 2012–2022 noorsoopolitseinik ning aastast 2022 veebipolitseinik.
	Tunnustused: politsei- ja piirivalveameti Lõuna prefektuuri aasta kommunikatsioonisõber (2018), Lõuna prefektuuri teenetemärk teenistusalaste ülesannete silmapaistvalt hea täitmise eest (2020), üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi esimene preemia sotsiaalteaduste valdkonnas (2021), Operation Lifesaver Estonia teenetemärk avaliku raudteeohutusalase tegevuse eest (2023).

Allikas: Elerin Tetsmann


Uhhuu-seminari «õppetunnid»: «Saksamaad karistatakse seniajani selle eest, et Hitler katsus juute hoida.»Inimesed, kes soovivad teada, mis suures pildis päriselt toimub, saavad kokku ühel kesknädala õhtul Mustamäel. Vihma tibutab ja veidi tuult teeb ka. Kellaaja järgi peaks kõik juba kohal olema, aga mina ei leia ikka seda õiget ust. Helistan siis kogunemise korraldajale, kes selgitab leebelt, kuhu minema pean, ja lisab, et avagu ma oma silmad.Nii ma siis teen. Küllap tänu sellele leian õige ukse ja torman trepist üles. Hubases ruumis tervitavad mind rõõmsad inimesed, kes on ennast juba istuma sättinud «Ava oma silmad. Vol. 1» seminarile. Istun akna alla, kus põrandal lebab viis suuremat patja. Siin-seal põlevad mõned küünlad. Istume vaikselt ja ootame algust.
Minu kõrval võtab istet kiilaspäine mees, käes suur teekruus. Noogutame sõbralikult. Ja siis saabub kaks naist. Neist üks jääb ekraani kõrvale seisma. Ilusad kohevad musta värvi juuksed, ilus roheline maani hõlst, paljad jalad. Me ülejäänud oleme sokkides.
«Oleme alustanud lauluga. Laul on see imeilus viis tulla kokku, luua ruumi, tervendada ja väestada. Eriti väestav on regilaul!» teatab daam rohelises ning palub silmad sulgeda, et olla kaasatud väestatud sõnumisse.
Teine paljasjalgne, maheda häälega õnnistatud olekus naine asub eestlauljaks:
Olen mina, olen mina metsarahvas
Olen mina, olen mina rannarahvas
/…/
Olen mina, olen mina hundihõimu
Olen mina, olen mina meelekandja
Olen oma, olen oma keelekandja
/.…/
Allikale, allikale
Allikale, allikale
Silma sisse puhast vett ka
Värsket õhku hingamisse
Julgustust me südamesse
Tarkust meie meelevalda
Rohelise daami sõnul ei alustata kunagi niisama, sest me oleme eestlased. Kui silmad avan, näen, kuidas üks hallipäine halli habemega mees kõigub endiselt regilaulu taktis. Algus on väga tore.

Koroonapäike ja kliimasoojenemine

Daam rohelises ehk ürituse korraldaja Katrin Lucas rõhutab, et info tuleb talle teadvuse laienemise kaudu. See alanud mõned aastad tagasi, kui naine hakkas aktiivsemalt enesearenguga tegelema, ja jõudis siis alateadvuse sügavamatesse kihtidesse. «Hakkasin tajuma, nägema ja mõistma asju, mis on silmale nähtamatud. Hakkasid tulema arusaamad, kuidas universum töötab ja mis siin päriselt toimub,» räägib Lucas.
Ruumisviibijad, keda on üle kahekümne, kuulavad vaikselt. «Me oleme nüüd olnud pikalt öös! 25 000 aastat on öö, aga liigume öö-ajastust välja koidiku poole. Siis hakkab meie õige galaktiline päike paistma maa peale. Seepärast öeldakse, et meil on kliimasoojenemine. Tõsi, on küll, aga mitte CO2 pärast, vaid meie õige päike hakkab läbi tulema,» selgitab Lucas, mis päriselt toimub.
Muu hulgas saame teada, et esimesed päikeseenergia allikad ilmusid siis, kui kuulutati välja Covid-19 pandeemia. «Koroonapäike teeb sellist asja, et annab tugevat suurt impulssi. Ja siis juhtub, et kõik need, kes ei ole päriselt elus, ei kannata seda valgust välja. Seetõttu kästi toas istuda, maske kanda, ja tehti sellest nö viiruspilt. Me ei saanud ju aru, miks tegelikult nii paljud inimesed surevad, aga meile öeldi, et selles on süüdi viirus... Tegelikult ei ole!» väidab kõneleja ja lisab, et mida rohkem see päike siiapoole liigub, seda suurem puhastus tekib.

Pildid tulid teraapia kaudu

Lucas räägib, et teraapia viis ta sügavamatesse kihtidesse. Ta sai rohkem teada kui tavaline inimene. «Hakkasin puslena nägema tervikut, et miks midagi on juhtunud. Ja pärast esimest seanssi mõistsin, et midagi on veel. Mind väga huvitas, mis sealt edasi tuleb, ja hakkasingi seda nägema. Kolmandal seansil viidi mind tagasi sünnitushaiglasse. Olime seal eraldi kastides, nägin, et lapsi viidi taharuumidesse ja tehti nendega erinevaid asju. Mitte seksuaalseid! Aga lastele pandi sisse mälestusi ja programme. Aju on huvitav tegelane – kui see on valemälestus, siis ta tekitab samasuguse efekti, nagu see oleks päriselt juhtunud.»
Ringi vaadates näen, et publik on ehmunud näoga. Punase fliispusaga mees noogutab jutule kaasa.
«Siis sain aru, et naisele on väga tihti pandud valemälestused, et tema isa on teda seksuaalselt väärkohelnud. Osa mälestusi on õiged, aga isa väärkohtlemine rikub tüdruku täielikult ära,» teatab Lucas, kes nüüd – terapeudina – on näinud naisi, kellega ei jõua teraapias kuhugi välja, sest neil ongi valemälestused. «Aga osal on ikkagi pärismälestused ka. See on miski, mis naise täielikult ära lõhub, ja sellega koos tekivad igasugused probleemid igal tasandil.»

Hitler tahtis vaid head

Siinkohal jätan vahele Vana ja Uue Testamendi osa – vaid nii palju, et see teine olevat meil alles tulekul. Ja siis jõuame teise maailmasõjani. «Kes oli paha? Mis te arvate?» küsib Lucas. Siit-sealt kostab vaikset sosinat, kuni mina ja naine mu paremal käel hüüame: «Hitler!»
«Hitler? Kindlasti mitte. Hitler ei olnud paha. Kellega Hitler kakles, olid need mehed, kes tulevad Ameerikast,» räägib Lucas. Järgneb uus küsimus: «Mida tegi Hitler?»
Vaikus, keegi ei julge isegi valjusti hingata. Järgneb selgitus: «Ta oli ikkagi inimeste poolt ja hoidis inimesi. Teine maailmasõda oligi inimestele väga suur kaotus. Mis tehti juutidega? Nad on väga intelligentne rass, tulevad igale maale, võtavad üle panganduse. Hitler ütles, et okei, anname neile oma kodu. Inglismaaga oli kokkulepe, et nad saavad Iisraeli ja seal hakkab nende kodu olema. Tegelikult koonduslaagrites ei olnud mitte ühtegi näljutamist ja piinamist. Ta valmistas ette teekonda, et saaks neid välja viia Iisraeli, kuid Inglismaa tõmbas kokkuleppest tagasi. See lõppes Londoni pommitamisega. Siis tulid ameeriklased, kes pommitasid koonduslaagrite teekonnad katki. Ei olnud võimalik viia ei riideid, sööki ega ravimeid. Juudid jäidki koonduslaagritesse kinni ja need on need pildid, mida te näete täna. Hitlerist tehki igavene saatana sigitis,» räägib Lucas ja vehib veidi kätega.

Artur Kuusi illustratsioon

Järgmine küsimus: kes kirjutab ajalugu? Ja kohe tuleb ka vastus ja uus küsimus: «Võitjad. Aga kes võitis?» Seekord saabub vastus publiku hulgast: Ameerika! «Saksamaad karistatakse seniajani selle eest, et ta julges inimesi hoida ja katsus ka juute hoida. NSVL loodi samal eesmärgil, et kaitsta inimesi selle eest, mis Ameerikast tuli. Kõik riigid, kes olid NSVL all, olid kaitse all. Et ei oleks võimalik mitte ühtegi maad maha müüa ega metsa maha võtta. Tegelikult oli inimestel NSVL ajal looduslik eluviis.»

Dmitri Medvedev uues valguses

Alustame uut peatükki. «Mis juhtus aastal 1918?» Sosistan vaikselt omaette, et siis tapeti tsaaripere. Valjemini ei julge, sest Hitleri asjus kukkusin ju läbi. Naine mu kõrvalt on julgem ja kordab mu sõnu natuke valjemalt. «Jah! Vene tsaar Nikolai II,» tunnistab Lucas vastuse õigeks. Minul on tunne, nagu oleks võit ka mulle sülle kukkunud.
Lucas räägib, et tsaaripere ei tapetudki tervenisti ära. Kaks last olevat pääsenud ja neist ühel on tänaseks pojapoeg, keda Venemaa kaitseb. «Selle maa viimane puhta DNAga inimene, viimane Püha Graal!» räägib Lucas.
Järgneb uus äraarvamismäng: kes see on? Pärast põgusat vaikust annab Lucas vihje: «Kes on Putini parem käsi?» Veel veidi vaikust, kuni üks kaugemal istuv naine pakub: «Medvedev! Ta on ikka kohe seda nägu.» Vastus osutub õigeks.

Artur Kuusi illustratsioon

Just seepärast olevatki Venemaast paaria tehtud. «Tõepoolest, Venemaa viib läbi erioperatsiooni ehk soovib vabastada Ukrainat jumalalastele, kes on koduta praegu. Ehk siis juutidele. Tahetakse panna juudid sinna. Selle kokkuleppe kaudu, et kui Venemaa suudab seda teha, siis lubatakse neil taastada oma vanad tsaaririigi alad,» avab Lucas tulevikuperspektiive.
Venemaa taastamisprotsessi eesmärgiks olevat luua uuesti vabade inimeste maa. Süsteemil olevat aga ka vastaspool: kõik need, kes toetavad Ukrainat. «Eestisse on ka selleks NATO väed sisse toodud, et NATO saaks siit Venemaale kallale minna. Siis on üsna tõenäoline kolmas maailmasõda, kõige verisem, ja saadakse Venemaast jagu.» Lucas rahustab, et see ajaliin ei lähe siiski käiku, vaid tuleb positiivsem ajaliin.

Gurude ajastu on lõppenud

Liigume kodule lähemale. «Kelle lapsed on eestlased?» Üks naine arvab, et äkki oleme jumala lapsed. «Algallika lapsed. Me oleme algallika lapsed,» teab Lucas. Ja jätkab: «Oma neljandal kogemusel läksin välja oma algallika kogemusse. Sõitsin päris ülemisse kihti. Seal sa saad aru, et mitte midagi, mida me siin täna teeme, ei ole oluline. Mingisugused Facebookid, kaklemised ja raha – milleks see? Kõige kõrgemas kihis tundsin, et kogu elu on tühine. Aga see roll, mida mina teen, on tegelikult hästi tähtis. Maisel elul on tähtis roll.»
Lucase sõnul räägivad paljud teised terapeudid praegu, et inimesed peavad ennast kuulutama elavaks. «Aga see ei käi niiviisi, et panen Õhtulehte kuulutuse. Inimene ärkab ellu, kui tal vaim taastub. Illuminati on tegelikult see, kes vaatab ülevalt, tal on kogu tõde olemas. Kui me üles ärkame, siis oleme valgustunud. See ei käi läbi mediteerimise kuskil kloostris. Me peame kaevuma iseendasse. Sul taastub mälu ja meenuvad kõik õigused, ka õigus enda rahale. Aga gurude aeg on läbi, sest meis kõigis on see ise olemas!»
Saame teada, et loengupidaja on ka viimastel aegadel rännakutel käinud. Olles muu hulgas näinud, et NATO ja Venemaa mängivad üldse kokku. Ja et talvehakul tuleb mingisugune looduskatastroof. «See, mida pikalt on räägitud, et varu enne maru kampaania jne. Sõjavägi on igal pool paigas, sest öeldakse, et tulge nüüd, me viime teid sooja kohta. Tegelikult viiakse valedesse kohtadesse. Mõned nädalad tagasi nägin pilti, et on talv ja lund sajab, aga akna taga olid tankid – tundsin, et läheb sõjaks. Öeldi, et viime teid konteinerisse, ja seal öeldi, et meid viiakse 15 minuti linnadesse. Mõned päevad pärast unenägu sain aru, et me oleme valet ajaliini korra läinud ning nüüd korrastame seda. Ajaränne on inimestele hästi oluline!»

Näpunäited maa omandamiseks

Lucas teab sedagi, et maalapp ei kuulu endale, kui ei tehta tähtsaid toiminguid. «Eestlastel on nii, et platsenta, mille peaksime istutama enda maale maha, korjatakse ära haiglates ja istutakse võõraste maale. Kui teie perekonna kondid on istutatud surnuaedadesse, siis teil ei ole kodu, sest nad on võõral maal. Tegelikult tuleb võtta perekonna kondid, põletada ära ja istutada enda maale. Maad ei tohi osta! Kui sa võtad pangalaenu, siis see maa ei ole sinu oma. Maad saab ainult, et lähed ja võtad. Paned tokid paika, lood ühenduse ja väestad seda.»
Muu hulgas kuuleme, et oma maalapil tuleb pissil käia, sest siis maa võtab inimese informatsiooni endasse.
«Meie võti on ka selles, et peame sööma ja tarbima asju, mis on seotud meie maaga,» räägib Lucas. «Me peame taastama oma traditsioone: eesti keel, rituaalid, tantsud ja laulud. Eestlane peab hoidma enda rahvast! Tööle võtma enda rahva ja maksma talle palka.»

Järgneb küsimuste-vastuste voor

Küsimusi tuleb üritusel viibinute peale näputäis. «Ma ei saanud sellest maa-asjast aru. Mul on maakoht laenuga. Mida teha?»
«Maad ei tohi osta. Siis on nii praegu. Maad ei saa raha eest osta, sest see ei ole kellegi oma,» teatab Lucas.
«Mina olen ju nüüd maal peremees?» ei jää küsija rahule.
«Riik ei saa omada maad, sest riik on fiktsioon!»
Teine päring tuleb naiselt mu kõrvalt: «Ajaloo teema. Ma ei saa aru, miks see küüditamine siis toimus ja miks inimesed minema viidi.»
«Ütlen sulle ausalt, et ma ei ole seda infot vaadanud ja mulle ei ole näidatud. Ma rääkisin sellel teemal, mis mulle tuli. See võis küüditamine olla, siis kui NSVL võeti seestpoolt üle.»
Ja teine küsimus samalt naiselt: «Kui nüüd Venemaa uuesti tuleb, kas siis need inimesed pannakse vagunitesse?»
«Ma ütlesin, et see võis olla, et viidi ära need inimesed, kes olid kuidagi teinud tööd teise poolega ehk Ameerikaga. Ma ei tea, kuid midagi pidi seal olema.»
Küsija sõnul küüditati ka tema vanaisa, kuigi pole teada, et ta oleks Ameerikaga koostööd teinud. Kui Lucas teatab selle peale, et vot, me ju ei tea, on naine sunnitud sama tunnistama.
Silmi avav loeng hakkab lõpule jõudma. «Tuletame kõik koos meelde, kuidas eestlase loomine käib. Tõuseme püsti ja võtame kätest kinni. Enne sai öeldud, et meil on omad laulud, mis on hästi ammu kirjutatud ja räägivad praegustest aegadest. Praegu me läheme siit nende samade loomise lauludega ja loome kujundeid läbi selle siia lõppu. Kuna laulupeod on kahjuks kaetud 5G ja alkoholiga, siis sealt enam selle laulu väge ei saa tulla,» tõdeb Lucas ja paneb Youtube'is mängima Tõnis Mäe «Koidu».
«Algallikate rahvad tegid suu lahti vaid siis, kui nad laulsid sümboleid õhku! See on eestlaste sümbol, et mitte võidelda, vaid laulda!»

Seminarile «Ava oma silmad!» juhuslik inimene ei pääse

End hinge teejuhiks ja terapeudiks nimetav Katrin Lucas (neiupõlvenimega Kracht) on õppinud õigusteadust ja olnud varem tuntud kui tantraprintsess Jaya Shivani, kes sattus omal ajal skandaali seksi pärast oma toonase abikaasa, tantraguru Urmas Silmaniga Bali pühas templis. Nüüd on ta keskendunud vaimsetele väärtustele ja oma teadmiste jagamisele. Lisaks individuaalsele nõustamisele, teadliku seksuaalsuse terapeudi koolitustele, seminari sarjale «Ava oma silmad!» ja sama pealkirjaga raamatule on tema firmalt võimalik osta ka Puhta Valguse meditatsioonide äpp.
Seminarid ja koolitused toimuvad konfidentsiaalselt. Avalikult on teada vaid kõneks tulevad teemad ja kuupäev. Seminarile «Ava oma silmad! Vol.1 – Tõde sellest, mis maailmas toimub!» registreerimiseks tuli esmalt maksta 40 eurot ja jääda ootama e-kirja, millega anti teada seminari täpsem toimumiskoht. Uksel kontrolliti nimekirja järgi, kes on saabunud.
Ettevõtmine paistab olevat küllaltki tulus, sest Jaya International OÜ majandusaasta aruannete järgi pole ettevõttel ei varasid ega töötajaid. Pea kogu teenitud müügitulu on kasum ja välja seda ei võeta. 2022. aastaks oli see paisunud üle 109 000 euro. Kuludesse märkis firma eelmise aasta jooksul veidi alla 700 euro.

Vastuste asemel miljoninõue

Postimehe küsimustele, kust pärinevad Katrin Lucase tavamaailma alustalasid raputavad teadmised ja mis on tema eesmärk neid tasulistel seminaridel levitades, vastas Lucas, et on tähelepanust positiivselt üllatunud, kuid kuna tal on alust arvata, et plaanitav artikkel on tema suhtes pahatahtlik, siis jätab ta neile vastamata. Selle asemel leidis ta, et kuna ajakirjanik ei osalenud seminaril oma nime all, siis on tegu kelmusega, mille eest näeb karistusseadustik ette kuni kolmeaastase vangistuse, ja kuna sellesse on kaasatud AS Postimees Grupp kollektiiv, siis on kelmus grupiviisiline (karistus kuni viis aastat).
Lisaks teatas Lucas, et tema seminar on kaitstud autoriõigusega ja loo avaldamisega astub Postimees temaga lepingusse, mille kohaselt tuleb talle maksta miljon eurot.
«Lepingu rikkumise puhul pöördun pankrotis oleva AS Eesti Vabariik allorganisatsiooni Harju maakohus poole, mis viimastel nädalatel on näidanud üles positiivseid märke, mõistes õigeks mitmeid valesüüdistustega kohtu alla antud füüsilisi isikuid,» kirjutas Lucas. «Kogu energia, mida parasiitlik süsteem soovib luua praegu minu suunas selle loo avaldamisega, pööran enda jaoks ümber positiivseks energiaks, mis toob mulle rõõmu ja küllust.»

Ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja: sellised teemakäsitlused ei ole adekvaatsed

Madis Somelar
Erik Prozes

Tallinna Reaalkooli õppealajuhataja, ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja, klassijuhataja Madis Somelar ütles Postimehele, et holokaust on teemaks põhikooli kolmandas kooliastmes. Inimsusvastused kuriteod on eraldi teema ka gümnaasiumiastmes.
«Analoogsed teemakäsitlused ei ole adekvaatsed ning peegeldavad inimese rumalust ja tervislikku seisundit. Inimene on terve, kui ta on füüsiliselt, vaimselt ja sotsiaalselt terve,» kommenteeris Somelar Lucase nägemust Hitleri ja juutide suhetest Teise maailmasõja ajal.
Talle meenus seik, kui ta 2002. aastal ajalooõpetajana tööd alustas ning enne teda töötas õpilastega inimene, kel puudusid erialased teadmised. Näiteks oli ta vaimustunud nii Napoleonist kui ka Hitlerist. Kaheksandas klassis oligi Napoleoni käsitlemine valdav osa kooli ajaloo programmist. Oma vaimustust Hitleri suhtes jagas ta ka õpilastega ning püüdis seda teha kord ka ajalooõpetajate kogunemisel. «Tõsi, ajalooõpetajana ta pärast tööd ei jätkanud, kuid õpetas põhikooli õpilastele kultuurilugu. Tegelikkuses on see olukord hirmuäratav ning selline pädevus on ühel hetkel suur murekoht, kui me õpetajate järelkasvu probleemi ei lahenda.»

Kliiniline psühholoog Katri-Evelin Kalaus: inimesed peaksid uurima end terapeutideks nimetavate inimeste tausta

Psühhoteraapiakeskuse Sensus juht Katri-Evelin Kalaus
Margus Leibak

Eestis on reguleeritud psühhoterapeudi lisapädevus, mida saavad endale taotleda kliinilised psühholoogid ja psühhiaatrid teaduspõhise psühhoteraapiakoolkonna täieliku väljaõppe läbimise järel. Terapeut kui eraldiseisev kutse on Eestis reguleerimata. Terapeudiks võivad end nimetada kõik ja nad ei tee otseselt midagi valesti.
Palju vaheldusrikkaid, toredaid ja uudseid tegemisi on see, mida psüühika vajab. Ja kui tore vaba aja toimetamine ei tekita ega säilita ebarealistlikke ootusi selliselt, et inimesed jätavad pöördumata teaduspõhiste meetodite poole ning ei süvenda ega tekita psüühikale probleeme juurde, siis pole sellistes tegevustes ju otseselt midagi halba.
Küll peaksid inimesed väga täpselt enne oma psüühikaga tegelema asumist uurima, milline on selle inimese väljaõpe, kelle poole pöördutakse, ja kas kasutatavad meetodid on teaduslikult tõendatult efektiivsed probleemi (mitte ainult psüühikahäire) korral, millega tegeleda soovitakse. Kõigi enamlevinud psüühikahäirete (meeleolu-, ärevus-, söömis- ja sõltuvushäired jt) raviks on olemas teaduslikult tõestatud efektiivsusega psühhoteraapiameetodid. Valdavalt tulevad need kognitiiv-käitumisteraapia valdkonnast.


Ukraina soovib ATACMS-ide tarnete järjepidevustTALLINN, 21. oktoober, BNS – Käimas on töö selle nimel, et USA ballistilisi rakette ATACMS tarnitaks Kiievile pidevalt, vahendas portaal Unian reedel Ukraina USA-suursaadiku Oksana Markarova sõnu.
Vastates küsimusele, kas Ukrainasse saabunud ATACMS-ide partii ei jää viimaseks ja kas tarned muutuvad süsteemseks, nagu tavaks HIMARS-itega, oli Markarova ettevaatlik. "Ütlen diplomaatiliselt – me töötame selle nimel väga aktiivselt," märkis ta.
Ukraina rahastamisest rääkides märkis Markarova, et USA president Joe Biden esitas 20. oktoobril taotluse eelarve lisarahastuseks kogu 2024. rahandusaasta tarvis, st alates 2023. aasta oktoobrist, ning praegu käib aktiivne töö selle nimel, et Kongress seda toetaks.
Ajakirjanike küsimusele, millised on võimalused, et Ühendriikide kongress toetab 61,4 miljardi dollari eraldamist Ukrainale, vastas Markarova optimistlikult.
"Vähemalt 61 miljardit. Me töötame endiselt läbi kõiki artikleid ja 61 on midagi, mis on mõeldud eranditult Ukrainale. Kuid on ka mitmeid artikleid, mida saab kasutada paljude riikide puhul," lausus suursaadik.
Diplomaat kinnitas, et Ukrainal on tegelikult tugev parteideülene toetus.
"Peamine probleem, mis praegu takistab, on esindajatekoja spiikri valimine. Enamik meie sõpru nii vabariiklikust kui demokraatlikust parteist mõistavad seda vajadust ja töötavad aktiivselt Ukraina, Iisraeli ja kõigi teiste võtmeliitlaste toetamise nimel," rõhutas Markarova.
Suursaadik märgib, et sõjalised, kaitse- või relvatarned ei ole seotud ühegi eeltingimusega, sealhulgas korruptsioonivastaste meetmete rakendamisega Ukrainas.
"USA toetab meid meie võitluses. Positiivselt on reageeritud meie viimastele seaduseelnõudele, mis ei ole seotud USA nõudmistega, kuid on osa meie kohustustest EL-i kandidaadina," rõhutas ta.
Baltic News Service