Mõne kuuga peteti välja üle kahe miljoni! Õngitsussõnumite ja petukõnede laviin meelitab kelmidele andmeid avaldamaKES ON SÜÜDI? Petu-SMSidega kaotavad eestlased kümneid tuhandeid eurosid, aga miks telekomifirmad midagi ette ei võta?Kelmid püüavad pidevalt pettusega ligi pääseda inimeste pangavõi krediitkaardi andmetele. Üheks levinud viisiks on maskeerida see teavitusena saabunud paki kohta, mille kättesaamiseks tuleb jagada oma andmeid või teha lisamakse. Paraku on kelmid oma skeemidega vägagi edukad: Eesti elanikelt petsid nad tänavu vaid mõne kuuga välja üle kahe miljoni euro.„Teie tellimus on ootele pandud puuduva majanumbri tottu. Palun varskendage oma tellimuse teavet,“ teatab telefoni saabunud sõnum, mis suunab tundmatule veebilehele.„Kui oleks täpitähed olnud, oleks äkki isegi vajutanud,“ mõtiskleb tähelepanelik sõnumi saaja. Selliseid SMSe on välja saadetud massiliselt. Mõni on neid saanud isegi topelt.Tegu on tüüpilise õngitsuskatsega. Sõnumis olevale lingile vajutades jõuab veebisaidile, kust tuleb alla laadida mõni programm või avaldada isiklikud andmed, nagu pangaparoolid, krediitkaardiandmed ja telefoninumber. Nii võivad kelmid pääseda ligi sinu pangakontole ja seal omavoliliselt tegutseda.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin (pildil) ütleb, et selle aasta algusest levib igasuguseid skeeme. „Tehakse massiliselt petukõnesid, saadetakse õngitsussõnumeid ja e-kirju. Lisaks on väga palju pettusi ostu-müügi platvormidel, kus müüjale saadetakse võltsitud mõne kullerfirma veebilehe link, kuhu tuleb tehingu tegemiseks sisestada oma krediitkaardi andmed,“ toob ta näiteid.Kelmid kopeerivad tuntud firmade kodulehtiKuna pakke tellitakse usinalt, siis pole keeruline lasta sellisel sõnumil end ära petta. Politseile on alates jaanuarist teatatud 79 korral, et kannatanu sai sõnumi väitega, et pakk on ootel või on millegi tõttu vaja juurde maksta. Sealhulgas on juhtumid, kus pankade nimel saadeti õngitsussõnumeid koos võltsitud veebilehe lingiga. Nende kogukahju on 50 123 eurot.Petukõnede ohvriks on langenud 185 inimest, kelle kogukahju on 1 031 252 eurot. Suurimaid kahjusid saadakse aga investeerimisel: tänavu on investeerimispettuste ohvriks langenud 86 inimest, kelle kahju on kokku 1 059 036 eurot.Telia turbevaldkonna juhtAigar Käis (pildil) tõdeb, et petturite seas on levinud praktika kasutada eri petuskeemides tuntud teenusepakkujate, nagu pankade, kuller- ja telekomifirmade nime ja brändingut, et oma skeemidega inimesteni jõuda.Omniva meediasuhete juhi Kristina Haavala (pildil) sõnul pöördutakse pettuste teemal iga päev nende klienditeeninduse poole. Pöördumiste arv oleneb sellest, kui aktiivselt mõni petuversioon parajasti levib. Klientidelt saadav info on oluline, et võtta kasutusele vastumeetmed, pannes näiteks koostöös telefonioperaatoriga piir sõnumite saatmisele.Ajaga on kelmid muutunud aina osavamaks. Väga hästi osatakse kopeerida Omniva digikeskkonda ja e-teenuseid. Nii näevad need välja ettevõtte kodulehega väga sarnased. Heausklikele klientidele saadetakse eri viisidel pöördumisi, et petta välja isikuandmed või küsida ettemakset paki kätte saamiseks. Kui varem levisid peamiselt venekeelsed pettused ja eestikeelsed olid üldjuhul keeleliselt vigased, siis nüüd on kelmid ka selles osas edusamme teinud.Haavala soovitab olla iga makse tegemisel tähelepanelik, sealhulgas alati üle kontrollida saaja andmed. Vähimagi kahtluse korral tuleks enne makse tegemist võtta ise ühendust Omniva klienditeenindusega. Omniva ei küsi paki eest tasu SMS-i või e-kirja vahendusel saadetud lingiga.Kelmid tegutsevad ka veebiturgudelSamuti levib Käisi sõnul palju libaloosimisi, mida taas esitletakse mõne tuntud ettevõtte auhinnakampaaniana. Näiteks lubatakse küsitluste, netiloosimiste ja muu sarnase puhul välja loosida uus telefon, aga tegelikkuses tellib heauskne kasutaja endale hoopis perioodilise teenuse, millega kaasneb igakuine tasu.Sellel talvel levis skeem, kus inimene sai panga nimel kelmidelt SMSi, kus teavitati kahtlase tegevuse kohta pangakontol. Liikudes lingi kaudu edasi veebilehele, tuli sisselogimiseks sisestada oma PIN-koodid. Nii said kelmid need enda käsutusse, mis võimaldas pangakontolt raha võtta.Lisaks hirmutamistaktikale leiavad kelmid uusi võimalusi ka seal, kus inimesed kõige enam tegutsevad. Aprillis teavitas politsei Marketplace'is levinud pettusest, mille käigus saadeti kauba tellijale kullerteenuse link, kuhu pidi sisestama kas oma pangakaardi numbri, mobiil-ID või Smart-ID koodid. Libaleht võib välja näha päris lehega väga sarnane ja sisaldada ka klienditoe kontakte või chat'i võimalust. Peale andmete sisestamist kasutasid kelmid neid kontole ligipääsemiseks, et kanda raha sealt võõrale pangakontole.Pettuste ohvriks langemist saab vältidaPIN1 ja PIN2 paroole ei jagata mitte kellegagi ega sisestata teiste inimeste palvel.Sõnumites ja e-kirjades saadetud linkidele ei vajutata. Veendu, mis sõnumiga või e-kirjaga on tegu ning kellelt on see saadetud. Kelmid on osavad veebilehtede võltsijad ja oma andmete sisestamist soovitame vältida.Investeerimisega soovitame alustada oma kodupangast.Need on kindlasti pettused, kui juhututtav vestluse käigus soovitab head tulutoovat (krüptosse) investeerimise või kauplemise platvormi. Samuti katkestage vestlus, kui keegi hakkab soovitama „investeerimisalast maaklerit“.Allikas: PPA pressiosakondKES ON SÜÜDI? Petu-SMSidega kaotavad eestlased kümneid tuhandeid eurosid, aga miks telekomifirmad midagi ette ei võta?Kelmid on ainuüksi selle aasta alguses petnud Eesti inimestelt õngitsussõnumitega välja üle 50 000 euro. Uurime, kas tõesti on tegemist pidurdamatu väega, millest ükski jõud üle ei käi.Paljud ei oskagi karta, et telefoni saadetud sõnum võib olla osa petuskeemist. Eriti kui see saadetakse mõne usaldusväärse ettevõtte nimel. Nii suudavad kelmid välja meelitada inimeste isiklikud andmed ja ligipääsu pangakontole. Õngitsussõnumitega on alates selle aasta algusest tekitatud varalist kahju 50 123 euro väärtuses. Kelmide SMSe levib aga massiliselt aina edasi.Elisa infoturbejuhi Mai Krafti (pildil) sõnul on nad eriti palju telefonisõnumite õngitsuskampaaniaid tuvastanud selle aasta maikuu algusest.Sellised kampaaniad on aktiivsemaks muutunud just viimastel aastatel. Enne seda kasutasid kelmid rohkem spämmikõnesid ja libaloosimänge.Saades teavituse kahtlaste SMSide liikumisest, kontrollitakse, kui paljudele klientidele need saadetakse, ja tuvastatakse, millise ühenduse kaudu need Elisa võrku tulevad. „Õngitsuskampaania tuvastamisel teavitame sellest kohe Elisa SMS-partnerit või teist operaatorit ning palume õngitsussõnumite saatmise blokeerida. Kohale toimetamata õngitsussõnumid kustutatakse,“ kirjeldab Kraft protsessi. Ta tõdeb, et ainult sõnumi saatjate blokeerimine tulemust ei anna, sest petturid võtavad kasutusele uusi saatja aadresse ning leiavad uusi kanaleid, mille kaudu õngitsussõnumeid klientidele kohale toimetada.Kas kelmide tegevust aitaks ohjeldada karmim mass-sõnumeid haldav regulatsioon? Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi sideosakonna juhataja asetäitja Mart Laas (pildil) ei näe selles suurt mõju. Seda on küll arutatud, kuid kuna petukirjad ja SMSid tulevad sageli väljastpoolt Eestit, tekib küsimus jurisdiktsioonis. Samuti võtavad petturid pidevalt kasutusele uusi e-posti aadresse ja mobiilinumbreid. „Seega me ei näe, et karmim regulatsioon aitaks kaasa petukirjade või SMSide vähendamisele või suunaks pettureid õiguskuulekamale käitumisele,“ tõdeb ta. Telekommunikatsiooniettevõtted on massiliste petukirjade või SMSide korral mõnest eksootilisest riigist mingiks ajaks peatanud ka sealt tuleva sideliikluse.Pigem aitab kõige enam petuskeemide ohvriks langemise vastu inimeste teadlikkuse kasvatamine, et paroole ja kasutajanimesid ei tohi kolmandatele isikutele edastada.Eesti küberruumi seirab ööpäev läbi riigi infosüsteemi amet (RIA), kellele laekub iga nädal teavitusi õngitsussõnumitest. Ameti intsidentide käsitlemise osakond (CERT-EE) informeerib vastava info laekudes õngitsuslehtede majutajaid ja palub nende eemaldamist. Samuti teavitatakse õngitsuslehtedest erinevate veebibrauserite ja viirustõrjetarkvarade tootjaid, kellel on võimekus enda kliente hoiatada.RIA analüüsi- ja ennetusosakonna juhataja Märt Hiietamm (pildil) soovitab oma nutiseadmete kaitsmiseks pahatahtlike veebilinkide ja pahavara eest kasutada RIA loodud DNSi äpi paigaldamist. Rakendus blokeerib pahavara ja õngitsusi ning filtreerib DNSi abil kasutaja eest pahatahtlikke linke. Ka Hiietamm rõhutab inimeste teadlikkuse suurendamise tähtsust. Viimastel aastatel on amet panustanud ennetusele küberruumi turvalisuse kampaaniatega. HELEN SERKA-SANCHEZKAHTLANE SÕNUM: Tundmatult saatjalt saadud kirjavigadega sõnum viitab, et tõenäoliselt on tegu kelmusega. IGNOREERI JA KUSTUTA: HIRMUTAMISTAKTIKA: Selline sõnum paneks iga kliendi muretsema oma pangakonto turvalisuse pärast. Kelmid proovivad petusõnumitega meelitada inimesi avaldama oma krediitkaardi- või pangaandmeid.HELEN SERKA-SANCHEZ


Juhtkiri: NetikelmidE-teenused on elu mugavaks teinud. Tarvis auto ümber registreerida? Aga palun, netis ja kodust lahkumata! E-tollis postipakki deklareerida? Milles küsimus! Pangaga netis asju ajada? Isegi soovitatav, pangakontoris saabki löögile vaid aega ette broneerides. Paraku on koos e-teenuste arenguga välja ilmunud ka need, kes püüavad tegeliku teenusepakkuja asemel nende pealt ise koort riisuda.Skeemitamise ajalugu Eestis on pikk. Juba 1970ndate alguses mängisid koolilapsedki süütut, kuid püramiidskeemil põhinevat postkaardimängu - saada vaid üks postkaart, oota veidi ja küll näed, kuidas sulle neid kümnete kaupa vastu tulema hakkab! Edasi juba Nigeeria kirjad, armupettused, pangaandmete õngitsejad, võltsid investeeringupakkujad, netiloteriid... Nüüd siis ka suurfirmade ametlike veebilehtede kopeerijad ning muidu nende nimel esinejad. Ja üha enam saavad petta ka need, kellel arvutialane kirjaoskus täiesti olemas.Mõjustamispsühholoogias orienteeruvad netipätid hästi. Üks selle ala autoriteete Robert B. Cialdini on jaotanud mõjustamisvõtted kaheksasse lihtsasse kategooriasse. Mõnigi neist kõlbab ka netis kasutada. Näiteks n-ö armupettuste puhul läheb käiku kohustumine: sa ju lubasid aidata, ega sa nüüd ometi iseendale antud sõna murra? Pangaja investeerimispettuste puhul aga nappus:kui kohe ei tegutse, jääd ilma või juhtub õnnetus. Ja nii edasi.Õnneks annab Cialdini ka näpunäiteid, kuidas mõjustamisega toime tulla. Kui tekib juba kahtlus, et tegemist võib olla mõjustamisega, siis tavaliselt nii ongi. Ja kui miski tundub olevat liiga ilus (või kole), et tõsi olla, siis ega tavaliselt olegi. Kiire pilk veebibrauseri aadressireale või saatja andmetele aitab kindlaks teha, on ta ikka see, kelle väidab end olevat.Ja kunagi ei tee paha ka teenusepakkujaga ise ühendust võtta ning üle täpsustada, kiusatus asi paari hiireklikiga kiirelt lahendada võib valusalt kätte maksta.Usalda, aga kontrolli!"Kui tekib juba kahtlus, et tegemist võib olla mõjustamisega, siis tavaliselt nii ongi. Ja kui miski tundub olevat liiga ilus (või kole), et tõsi olla, siis tavaliselt ei olegi."


Kas linnavolinik ei peaks mõtlema ametivahetusele?Kummastav on mõelda, et meie, pärnakate elukorralduse suhtes saab sõna sekka öelda mees, kes ei suuda enda rahaasju sedavõrd korras hoida, et oma lastele elatist maksta. Seda juba aastaid. Kohuski soovitas tal linna arenguga tegelemise asemel palgatööle minna.
Jutt käib Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liikmest ja Pärnu linnavolinikust Edmond Penust. Rahvaesindaja kirjutas möödunud kuul veebiväljaandes Eesti Eest, mis reklaamib end kui “Kõige Sõltumatum Uudisteleht”, arvamusloo, mille pealkirjastas “Meid juhivad kaabakad, varganäod ja korruptandid!”. Loos juhib ta tähelepanu reformierakondlasest rahandusministri Mart Võrklaeva kunagistele väidetavalt kahtlastele tegemistele vallavanemana Rae vallas Harjumaal. Kõnealusel juhul tundub, et Penu peaks sügavalt peeglisse vaatama, kuna ta endagi hing pole plekitu.
Lahus elavate vanemate elatise süsteemi on kritiseeritud, et see on ühele poole kaldu. Enamasti peetakse silmas, et lapsega koos elav vanem saab võsukese igapävase hoolitsemise eest liiga palju raha. Samal ajal ei keela keegi teha mõistlikku kompromissi, et maksta veidi vähem ja nii, et kõigil oleks võimalik mõistlikult elada.
Elatisvõla tõttu kohtusse antud Penu kuulates tekkis mõte, et ükski isa ei peaks laste heaolu arvelt varjama oma tegelikku rahalist seisu. Sisuliselt on see varastamine oma kõige lähedasematelt inimestelt.
Penu mullune aastasissetulek 2400 eurot tundub naeruväärne.

Tunnustan kohtunik Leana Tamme otsekohese suhtumise eest. Ta esitas õigustatud küsimuse, et kas linnaasjade pärast muretsemise asemel ei peaks mees laste ülalpidamiseks tööle minema ja raha teenima.
Penu mullune aastasissetulek 2400 eurot tundub naeruväärne. Kord kuus volikogu töös osalemise eest saab ta 125 eurot ja kahes komisjonis istumise eest 100 eurot kuus. Viimast muidugi juhul, kui ta kohal käib.
Loogiline oleks, et selline tasu on justkui lisa põhisissetulekule, mitte pea ainus ametlik töötasu, mis iga kuu pangakontole laekub. Arvata võib, et suurele osale volinikest on see pigem taskuraha kui palk.
Võlgu olev ja kohtu eest oma elukoha andmeid varjav rahvasaadik kuulus enne viimaseid kohalike omavalitsuste valimisi Pärnus võimuliitu ehk on rääkinud kaasa suvepealinna arengusuundade ja rahaasjade suhtes. Selles valguses tundub kaaskodanike nimetamine varasteks ja kaabakateks eriti silmakirjalik.
Kui tervis kehv ja juhuslikke ehitustöid enam teha ei saa, oleks ehk aeg õppida mõni amet, kus ei pea kurnama füüsist, aga ikkagi raha teenida?


Andrew Nikiforuk: miks rohelises energiaüleminekus kahtlejate hulk kasvab IKanada teadus- ja majandusajakirjanik Andrew Nikiforuk kirjeldab portaalis The Tyee, kuidas üleminek "taastuvale" energiale laastab loodust senisest fossiilkütuste majandusest enam ja võib kaasa tuua inimkonna hävimise.
Tegemist on kaheosalise ülevaate esimese osaga.
"Eeloleval sajandil on väga tõenäoline, et maavarade lõppemine sunnib korraldama ümber kõik sotsiaalsed ja majanduslikud koetised ning seda tuleb tõenäoliselt teha vägivallale toetudes." – Walter Youngquist, 'Our Plundered Planet' (Meie laastatud planeet)
Heleroosa unistus, et inimkonnal õnnestub senine 150-aastaga üles ehitatud fossiilkütuste taristu asendada 2050. aastaks "puhta energiaga", on enda petmine.
Nii kõlab viimastel aastatel ilmunud oluliste teadusuuringute ja raamatute sõnum. Neis osutatakse suurele hulgale probleemidele, mis käivad kaasas "taastuvenergia" illusiooniga. Probleemideks on nii energiaülemineku ülesande keerukus, haruldaste muldmetallide kaevandamisega kaasnev mürgine saaste kui oluliste maavarade nappus.
Kahe jalaga maa peale olevatel realistidel, kelle hulgas on Prantsusmaa ajakirjanik Guillaume Pitron ja Austraalia geoloog Simon Michaux, on inimestele kolm olulisemat sõnumit:
Kasvul on ranged piirid.Tõde ja reaalsus ei ole sirgjoonelised.Maailmale on kaose vältimiseks vaja paremat kava kui seda näeb ette fossiilkütuste süsteemi asendamine teiste äärmuslike energiasüsteemidega, mis nõuavad tohutus koguses ja kärmet maavarade kaevandamist. Teisiti öeldes: kui Titanic panna sõitma elektriga, siis see ei sulata ära teele jäävaid jäämägesid.
Rõhutakse valele asjale
Suuresti ideoloogilistel põhjustel esitlevad paljud rohelised ja energiavaldkonna "siirdlased" (transitionists) üleminekut taastuvatele energiaallikatele sujuva teekonnana.
Nii tehes eiravad need inimesed kõige algelisemaid geoloogia, energiafüüsika ja geopoliitika tõdesid. Inimestele räägitakse miljonite akude, tuuleveskite, päikesepaneelide, kõikjale ulatuvate ülekandeliinide ja muude asjasse puutuvate tehnoloogiate ehitamisest. Samas jäetakse mainimata, et energiaüleminekuks on vaja palju rohkem ja jõhkramalt kaevandada vaske, niklit, koobaltit ja haruldasi muldmetalle, nagu seda on düsproosium ning neodüüm. Viimasest kahest pole paljud inimesed pole ilmselt isegi midagi kuulnudki.
Üks suuremaid kaasaegse tehnoloogilise ühiskonna valesid on jutt lõpututest maavarade varudest.
Üks suuremaid kaasaegse tehnoloogilise ühiskonna valesid on jutt lõpututest maavarade varudest. Linnades elavatel tarbijatel puudub enamasti arusaamine energiareaalsusest, millele on ehitatud nende elu. Need inimesed on alla neelanud idee, et elektroonilised vidinad ja automatiseerimine ühendavad ühiskonna kuidagi füüsilisest maailmast lahti ja lubavad inimestel teha palju vähemaga palju rohkem, mis omakorda toob kaasa majanduse ainelisusest vabanemise.
Sellised levinud väljamõeldised on juba ammu lükatud Vaclav Smili sarnaste energiaökoloogide ja meie seast tänaseks lahkunud Walter Youngquisti laadis mõtlevate geoloogide poolt ümber. Keskmine põhjaameeriklane tarbib oma eluajal 1,3 miljonit kilogrammi maavarasid, metalle ja kütuseid, kuid tal pole aimugi, kus kohast need pärinevad ja kui suured on nende kaevandamise ning tootmisega seotud kulud.
Päikesepaneele, tuulegeneraatoreid, elektriautosid pole võimalik toota kui ei kaevandata senisest rohkem vaske, liitiumit, rauda ja alumiiniumit ning lisaks neile tehnoloogia jaoks vajalikke haruldasi muldmetalle.
Juba tänase kaevandamise maht ei ole "jätkusuutlik" – kui nii kulunud tähendusega sõnal on üldse veel mingigi sisu järel. Raamatus "Kaevandamisest väljasuremiseni" (Extraction to Extinction) nendib Briti geoloog David Howe, et maailma kaevandustest on saanud tohutu iseseisev geoloogiline jõud, mis kraabib, sordib ja kogub ühes aastas kokku rohkem kivi ning setteid kui kõik maailma jõed, tuul, vihm ning liustikud. Päikesepaneele, tuulegeneraatoreid, elektriautosid pole võimalik toota kui ei kaevandata senisest rohkem vaske, liitiumit, rauda ja alumiiniumit ning lisaks neile tehnoloogia jaoks vajalikke haruldasi muldmetalle, mida maakoores leidub vaid vähese tihedusega. See tähendab omakorda palju laastavamat okkeanipõhja, tundrate, vihmametsade kraapimist ja üles kaevamist ning seda nii suures ulatuses, mida suurem osa keskkonnakaitsjatest ei suuda ettegi kujatada.
Maailma tööstuse masin, mis teenib inimkonna "osta kuni sured" kultuuri (shop till you drop culture), on tänase päeva seisuga kaevanud maakoorest välja rohkem materjale ja metalle kui on kogu elava biomassi kaal. Teiste sõnadega ületasid aastaks 2020 meie masinad, telefonid, ehitised, autod, asfaltteed, betoon, plastik, kruus, telliskivid jne maailma taimede, seente, loomade ja bakterite kaalu. Kui me jätkame nii suuremahulisel kaevekursil, siis aastaks 2040 ületab inimeste kaevandatud maavarade hulk planeedi biomassi kolm korda.
Ameerika Ühendriikide füüsik Tom Murphy küsib 2012. aasta lõpus avaldatud essees, kas null heitmeteni jõudmisest on üldse midagi tolku kui me selle protsessi käigus hävitame viimasegi bioloogilise mitmekesisuse? Tema hinnangul on tänane retsept kliimamuutuste peatamiseks, mis nõuab taastuvenergia jaoks vajalike seadmete tootmiseks maavarade kaevandamise määratut suurendamist, ohtlik lahendus.
Toetuste abil korraldatav roheüleminek on üks kõige kõike pahupidi pööravam otsus, mida inimesed eales on teinud.
"Rõhutakse valedele asjadele: toetustega võimendatakse ja pannakse kiiremini tööle masin, mis õgib planeeti elusast peast. Taastuva energia poole kihutamine on viimane asi, mille poolt Maa elukad hääletaksid ja see on üks kõige kõike pahupidi pööravam otsus, mida inimesed eales teinud."
Murphy pole selliste seisukohtadega kaugeltki üksi. Ameerika Ühendriikide taastuvenergia kriitik Alice Friedemann lõi kokku tastuva energeetika tehnoloogia jaoks vajalike haruldaste muldmetallide kaevandamise hinna, arvutades selle sisse tohutud aherainetiigid, mürgitatud põhjavee, radioaktiivsed jäägid ja vägivõnkliku geopoliitika. Ta jõudis ühesele järeldusele: "Meie püüdlused minna üle loodussõbralikule kasvumudelile on toonud kaasa palju suuremad haruldaste maavarade kaevandamismahud, mille keskkonnamõju võib olla hulga rängem kui see on naftapuurimisel."
Tekib suur kuhi
Aastaid tagasi leidis Ameerika Ühendriikide ajaloolane ja tehnoloogiakriitik Lewis Mumford, et tsivilisatsiooni sõltuvus suuremahulisest kaevandamisest on muutnud selle väärtuseid. Mida olulisemaks kaevandamine impeeriumite jaoks muutus, seda enam saastas see majanduslikku mõtlemist moraaliga, mis pühendus pigem millegi tapmisele kui elamisele. Kaevandamises pühitseb eesmärk alati abinõu. Tehnoloogilises ühiskonnas kaevandatakse kõike, nii materjale maapinnast kui ilmavõrgust inimeste käitumisnorme.
Kaevandamises pühitseb eesmärk alati abinõu.
1934. aastal kirjeldas Mumford, mida selline hävitava iseloomuga eetika endaga kaasa toob: "Kaevur ei tööta armastuse, ega hakkamasaamise pärast, vaid et "saada kokku oma kuhi". Kaasaegse masina kõige iseloomulikumaks jooneks on ilmselt Midase needus: mida iganes see puudutab, muutub kas kullaks või rauaks ja masinal on lubatud olla olemas ainult seal, kus kuld ning raud on selle vundamendiks."
"Kaevandamise ja puhaste tehnoloogiate vahel valitseb loomulik sünergia."
Seega kui võtta ära kõik sisutühjad plastiksõnad ja suurelised lubadused, siis jääb taastuvate energiaallikate uue ajastu vaimustuse kaaslaseks ainult väljavaade, et tekib järjekordne kuhi. Kanadas on kaevandusettevõtetel kavas avada rohkem kui viiskümmend haruldaste muldmetallide kaevandust. Kanada Kaevandusettevõtete Ühing (The Mining Association of Canada) kuulutab ilma igasuguse irooniata, et "kaevandamise ja puhaste tehnoloogiate vahel valitseb loomulik sünergia". Kuid ometigi ei ole nii kaevandamine, ega selle juures kasutatav tehnoloogia ei roheline, ega puhas.
Austraalias räägivad geoloogid entusiastlikult, sealjuures ilma igasuguse häbita, et "planeedi päästmiseks on vaja rohkem kaevandusi". Kuid kaevandamismahtude suurendamisel on hoopis vastupidine mõju. Need tähendavad suuremas ulatuses hävitatud maastikke ja ümberasustatud kogukondi, mida kõike tehakse, et rahuldada maavaradest sõltuva tehnoloogia vajadusi.
Taastuvenergia ei suurenda vajadust ainult haruldaste muldmetallide-, vaid ka tavaliste metallide järele, nagu seda on vask, hõbe ja koobalt.
Keskmisest nutitelefonist leiab vähemalt perioodilisustabeli 40 elementi, mille hulgas on koobalt ja kuus ekraani helendama panevat haruldast muldmetalli. Keskmises elektriautos on kuus korda rohkem olulisi maavarasid kui sisepõlemismootoriga autos. Maapealse tuulepargi ehitamiseks on vaja üheksa korda enam mineraale kui sama võimsusega gaasijaama ehitamiseks. Elektrijalgratas nõuab rohkem maavarasid kui tavaline ja nii edasi. Taastuvenergia ei suurenda vajadust ainult haruldaste muldmetallide-, vaid ka tavaliste metallide järele, nagu seda on vask, hõbe ja koobalt.
Igas elektriautos on kuskil 75 kilogrammi vaske, mida on tavalise sõidukiga võrreldes kolm korda enam. Ühes tuuleturbiinis on keskmiselt 500 kilogrammi niklit. Sellise koguse nikli tootmiseks on vaja rafineerida 100 tonni terase valmistamiseks sobilikku kivisütt. Igas kristalsest ränist valmistatud päikesepaneelis on kakskümmend grammi hõbedapastat. Ühe gigavati päikesepaneelide tootmiseks läheb vaja kuskil 80 tonni hõbedat. (Elektrienergia mõistes on see võrdne 9000 Nissan Leafiga.)
Kõikide maavarade nõudlus kasvab energiaülemineku käigus määratult.
Kõikide maavarade nõudlus kasvab energiaülemineku käigus määratult. Hiljuti Ühendkuningriigis läbi viidud uuringus hinnatakse: "Elektrisõidukite akude tootmiseks vajalike maavarade (liitium, grafiit, koobalt, nikkel) nõudlus kasvab tänaseks maha märgitud poliitikate elluviimise korral 2040. aastaks kuus kuni kolmteist korda.
Ebamugavate tõdede hinna arvutamine
Simon Michaux on Austraalias sündinud ja täna Soome Geoloogiaühingus töötav geoloog. Viimase paari aasta jooksul on ta avaldanud mitu ülevaatlikku uuringut, milles ta seab kahtluse alla väited, nagu roheülemineku tarbeks oleks võtta piisavalt maavarasid ja energiat.
Selleks, et asendada 46 423 naftal, kivisöel, maagaasil ja tuumakütusel töötavat elektrijaama "taastuvate" energiallikatega, on vaja ehitada 586 000 tuule-, päikese- ja hüdroelektrijaama.
Michaux arvutas 2021. aastal 2019. aasta tarbimise numbritele toetudes kokku, mida ja kui palju on vaja, et asendada fossiilkütustel töötav majandussüsteem "taastuvaga". Kogu projekti mõõtkava on määratu. Selleks, et asendada 46 423 naftal, kivisöel, maagaasil ja tuumakütusel töötavat elektrijaama "taastuvate" energiallikatega, on vaja ehitada 586 000 tuule-, päikese- ja hüdroelektrijaama. See on tänasest süsteemist kümme korda suurem, kuna "taastuva" energiatootmise energiatihedus on fossiilkütuste omast madalam.
Säherduse taristu ehitamine nõuab uskumatus koguses metalle, haruldasi muldmetalle ja määratult suuremas mahus kaevandamist. Nii pole ime, et miljardärid räägivad asteroididele, Marsile ja ookeanipõhja rajatavatest kaevandustest.
Alates aastast 400 enne Kristust kuni 2020. aastani on erinevad tsivilisatsioonid kaevanud maa seest välja 700 miljonit tonni maavarasid (alates vasest ja tinast kuni uraanini). Michauxi arvutlste kohaselt tuleb nõndanimetatud rohelise ülemineku tarbeks juba aastaks 2040. kaevata välja järgmised 700 miljonit tonni. Sünge loo räägib siinkohal vask. Ilma selle metallita pole võimalik toota telefone ega ehitada tuuleturbiine. Tänaseks tuvastatud vasevarude hulk on 880 miljonit tonni. Sellest jätkub kuskil kolmekümneks aastaks. Kuid Michauxi sõnul on tööstusele vaja 4,5 miljardit tonni vaske, et toota ainuüksi ühe põlvkonna mahus taastuva energeetika lahendusi. See kogus on kuus korda suurem kui kogu ajaloo jooksul on vaske kaevandatud.
Peale tänast põlvkonda tulevad järgmised ja seda varem kui arvata osatakse. Keskmine tuulegeneraator tuleb välja vahetada 25 aasta möödudes ja see on põhjus, miks energeetikaekspert Nate Hagens kutsub selliseid tehnoloogiaid "taasehitatavateks", mitte "taastuvateks".
Liitiumi ja koobalti varusid on teada kokku vähem kui viis protsenti sellest, mida energiaüleminekuks on vaja.
Akude tootmiseks vajalike metallide varud, nagu seda on Ladina-Ameerika liitium, mis nõuab tootmiseks väga palju vett ja väga tööjõumahukas koobalt Kongos, kujutavd endast veelgi suuremaid probleeme. Nende metallide varusid on teada kokku vähem kui viis protsenti sellest, mida energiaüleminekuks on vaja. Michaux toob oma uuringutes välja, et akude jaoks on vaja mõelda välja liitiumist erinevad materjalid. Tema sõnul on "meil vaja teistsugust kava".
Pildi muudab keerulisemaks maagi kahanev kvaliteet. Maailma tööstus on kergesti ligipääsetavad metallivarud juba ära kasutanud. Selle tulemusena kasvas näiteks kivi hulk, mida on vaja kulla tootmiseks läbi jahvatada, aastatel 2000 kuni 2009 vahemikus 20 kuni 50 protsenti. Kulla toodang vähenes samal ajal kuni üksteist protsenti või jäi muutumatuks. Samal ajal tõusid märgatavalt kulla tootmisega seotud kulud. Vähenevad kasumid kummitavad kogu kaevandustööstust.
Kui vähema eest makstakse rohkem, siis kaasnevad sellega lisaks suurenevad energiakulud. Kui maagi kvaliteet halveneb, siis peab tööstus kaevandamiseks kasutama rohkem energiat. Hiljutised uuringud näitavad, et vasemaagi kvaliteet on viimase kümne aastaga halvenenud 25 protsendi võrra. See tähendab, et kivimite vedamiseks ja purustamiseks tuleb kulutada märksa rohkem fossiilkütuseid. Selle tulemusena on vase kaevandamise energiakulu kasvanud kiiremas tempos kui toodang.
Suurem energiamahukus tähendab vähema toodangu kohta suuremaid saastekoguseid. Kui korrutada nimetatud probleem ülejäänud energiapöörde jaoks oluliste metallide maagi kvaliteedi halvenemisega, siis näeb, kuidas tekkimas on järjekordne üleilmne kriis. Michauxi hinnangul ületavad maailma kaevandustööstuse heitekogused peatselt tööstusliku põllumajanduse omad.
1000 lasundi kohta saab rajada vaid ühe või kaks majanduslikult ära tasuvat kaevandust.
Maailma võõrutamisega fossiilkütustest ja nende asendamine taastuvate energiaallikatega toob kaasa järgmise geoloogilise mure. Kaevandamine ei ole rakendus, mille iga soovija saab omale hetkega alla laadida. 1000 lasundi kohta saab rajada vaid ühe või kaks majanduslikult ära tasuvat kaevandust. Keskmiselt kulub ühe lasundi arendamiseks aega 10 kuni 20 aastat. Lisaks sunnib järjest vägivõnklikum turuolukord sulgema kaks tegutsevat kaevandust kümnest.
Tehnoloogia tarbeks metallide kaevandamine on väga energia- ja heitemahukas. Isegi Rahvusvaheline Energiaagentuur (IEA) tunnistas hiljuti oma maavarade ülevaates: "Energiaülemineku tarbeks vajalike maavarade tootmisega kaasnevad märkimisväärsed kasvuhoonegaaside heitmed. Nende mineraalide tootmiseks on võrreldes teiste toorainetega vaja palju rohkem energiat, mis toob kaasa suuremad heitekogused."
Michauxi ja IEA ülevaadetele vastuseks avaldas grupp teadlasi, kellel pole geoloogia tausta, hiljuti ajakirjas Joule teadustöö, milles kinnitati, et inimesed ei pea millegi pärast muretsema. "Ajalooliselt on maavarade turud aja jooksul kohandunud kasvava nõudlusega."
Paraku üritab viidatud uuring näidata, et maavarade ammendumist, korruptsiooni, sõdu, veepuudust ja geopoliitikat pole rahvusvahelisel kaevandusturul olemas. Selles jäetakse kõrvale akude jaoks vajalikud metallid ja käsitletakse ainult kümnendikku energiaülemineku nõudlusest.
Toimetas Karol Kallas


Hiina vahistas Lõuna-Korea jalgpalluri   Hiina võimud pidasid kinni Lõuna-Korea jalgpallikoondislase Son Jun-ho, keda kahtlustatakse altkäemaksu võtmises.   31-aastane Son mängib Hiina kõrgliigasse kuuluvas Shandongi Taishani klubis ja mängija pidas kinni Liaoningi provintsi avaliku julgeoleku osakond, teatas teisipäeval Hiina välisministeerium. "Hiina on õigusriik ja käsitleb asjakohaseid juhtumeid vastavalt seadustele, et kaitsta asjaosaliste kõiki seaduslikke õigusi ja huve," kommenteeris ministeeriumi esindaja Wang Wenbin. Lõuna-Korea välisministeerium andis teada, et selle Hiina esindus pakub Sonile vajalikku konsulaarabi, aga keeldus privaatsusele viidates rohkem kommentaare jagamist. Ühe Lõuna-Korea diplomaatilise allika teatel hoitakse Soni riigi kirdepiirkonnas vahi all. Lõuna-Korea jalgpalliliit on pöördunud selgituse saamiseks Shandongi Taishani klubi poole, aga pole vastust saanud. Taishan ise pole juhtunut kommenteerinud, kuid soovis reedel mängijale palju õnne sünnipäevaks. Samal päeval peeti Son ka kinni. 31-aastane Son kuulus ka Lõuna-Korea koosseisu mullusel jalgpalli MM-finaalturniiril, kus osales neljast mängust kolmes. Sealjuures aitas omad alagrupis 2:1 võiduni Portugali üle.    					Toimetaja:  Siim Boikov


Audi eksjuht Stadler tunnistas end diisliskandaalis süüdiMÜNCHEN, 16. mai, AFP-BNS – Saksa autofirma Audi endine tegevjuht Rupert Stadler tunnistas end teisipäeval Münchenis peetaval kohtuprotsessil süüdi diisliskandaaliga seotud pettusesüüdistustes.
Temast sai kõrgeim tippjuht, kes on end Audi emafirmat Volkswagenit raputanud emissioonipettuses süüdi tunnistanud.
Stadler ei teavitanud 2015. aastal pettusest teada saades äripartnereid "ja leppis seeläbi asjaoluga, et ebaseadusliku tarkvaraga sõidukid lähevad müüki", öeldi kohtule avalduses, mille luges ette tema advokaat Ulrike Thole-Groll.
Ülestunnistus on osa kokkuleppest, millega Stadler väldib vanglakaristust.
AFP – Baltic News Service


Elisa hoiatab liikvel olevate õngitsus SMS-ide eestTALLINN, 16. mai, BNS – Elisa hoiatab liikvel olevate õngitsussõnumite eest ning kutsub kliente olema eriliselt tähelepanelik, et mitte langeda pettuse ohvriks.
Liikvel olevates õngitsussõnumites kutsutakse inimesi uuendama postisaadetise või Netflixi konto andmeid.
Elisa infoturbejuhi Mai Krafti sõnul on petusõnumi saatjate eesmärgiks kätte saada klientide isiklikud andmed. "Täna liikvel olevate õngitsussõnumite kaudu üritatakse ligi pääseda kas kliendi isiku- ja pangakaardi või Netflixi konto andmetele," täpsustas Kraft.
Krafti sõnul ei küsi ükski pank ega teenusepakkuja isiklikke andmeid SMS-i teel. "Kutsume kliente üles ettevaatlikkusele ning kohe, kui teil tekib kahtlus andmete küsimise adekvaatsuses, tasub ühendust võtta oma teenusepakkujaga ja see üle täpsustada," juhendas Elisa infoturbejuht.
Kraft tõdeb, et sõnumite teel tehtavad õngitsuskampaaniad on eriti aktiivseks muutunud läbi viimase paari aasta, varasemalt jõudsid klientideni enim spämm-kõned ja libaloosimängud.
"Eriti palju SMS õngitsuskampaaniaid oleme tuvastanud selle aasta maikuu algusest ning hetkel on käimas uus ja suurem laine," märkis Kraft. Klientidele tulevad sõnumid erinevatelt saatjatelt, nt alert, info, kaja, 8943.
Kraft tõi välja, et SMS õngitsuskampaaniatele reageerib Elisa ka ise ning seda juhul, kui ettevõte saab klientidelt teavituse, et kahtlased SMS-id on liikvel. "Nendel juhul kontrollime, kui paljudele Elisa klientidele sõnumeid saadetakse ning tuvastame, millise ühenduse kaudu need Elisa võrku tulevad. Õngitsuskampaania tuvastamisel teavitame sellest koheselt Elisa SMS-partnerit või teist operaatorit ning palume õngitsussõnumite saatmise blokeerida. Kohale toimetamata õngitsussõnumid kustutatakse," rääkis Kraft.
"Kahjuks tuleb tõdeda, et ainuüksi sõnumi saatjate blokeerimine tulemust ei anna, sest petturid võtavad kasutusele uusi saatja aadresse ning leiavad uusi kanaleid, mille kaudu õngitsussõnumeid klientidele kohale toimetada," lisas ta.
Elisa palub klientidel õngitsussõnumitest teada anda meiliaadressil security@elisa.ee Teavituses palub ettevõte klientidel edastada pilt sõnumist, mille pealt on näha saatja aadress ning ka number, millele on sõnum saadetud.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Elisa hoiatab liikvel olevate õngitsusSMS-ide eestElisa hoiatab liikvel olevate õngitsussõnumite eest ning kutsub kliente olema eriliselt tähelepanelik, et mitte langeda pettuse ohvriks. Liikvel olevates õngitsussõnumites kutsutakse inimesi uuendama postisaadetise või Netflixi konto andmeid.

 Elisa infoturbejuhi Mai Krafti sõnul on petusõnumi saatjate eesmärgiks kätte saada klientide isiklikud andmed. „Täna liikvel olevate õngitsussõnumite kaudu üritatakse ligi pääseda kas kliendi isiku- ja pangakaardi või Netflixi konto andmetele,“ täpsustas Kraft.
Krafti sõnul ei küsi ükski pank ega teenusepakkuja isiklikke andmeid SMS-i teel. „Kutsume kliente üles ettevaatlikkusele ning kohe, kui teil tekib kahtlus andmete küsimise adekvaatsuses, tasub ühendust võtta oma teenusepakkujaga ja see üle täpsustada,“ juhendas Elisa infoturbejuht.
Kraft tõdeb, et sõnumite teel tehtavad õngitsuskampaaniad on eriti aktiivseks muutunud läbi viimase paari aasta, varasemalt jõudsid klientideni enim spämm-kõned ja libaloosimängud. „Eriti palju SMS õngitsuskampaaniaid oleme tuvastanud selle aasta maikuu algusest ning hetkel on käimas uus ja suurem laine,“ märkis Kraft. Klientidele tulevad sõnumid erinevatelt saatjatelt, nt alert, info, kaja, 8943.
Kraft tõi välja, et SMS õngitsuskampaaniatele reageerib Elisa ka ise ning seda juhul, kui ettevõte saab klientidelt teavituse, et kahtlased SMS-id on liikvel. „Nendel juhul kontrollime, kui paljudele Elisa klientidele sõnumeid saadetakse ning tuvastame, millise ühenduse kaudu need Elisa võrku tulevad. Õngitsuskampaania tuvastamisel teavitame sellest koheselt Elisa SMS-partnerit või teist operaatorit ning palume õngitsussõnumite saatmise blokeerida. Kohale toimetamata õngitsussõnumid kustutatakse,“ rääkis Kraft.
„Kahjuks tuleb tõdeda, et ainuüksi sõnumi saatjate blokeerimine tulemust ei anna, sest petturid võtavad kasutusele uusi saatja aadresse ning leiavad uusi kanaleid, mille kaudu õngitsussõnumeid klientidele kohale toimetada,“ lisas ta.
Elisa palub klientidel õngitsussõnumitest teada anda meiliaadressil security@elisa.ee Teavituses palub ettevõte klientidel edastada pilt sõnumist, mille pealt on näha saatja aadress ning ka number, millele on sõnum saadetud.
Parendades järjepidevalt oma teenuste turvalisust ja tegeledes klientide teadlikkuse tõstmisega küberohtudest aitab Elisa luua jätkusuutlikku digitaalset tulevikku.


Elisa hoiatab liikvel olevate õngitsussõnumite eestElisa hoiatab liikvel olevate õngitsussõnumite eest ning kutsub kliente olema eriliselt tähelepanelik, et mitte langeda pettuse ohvriks. Liikvel olevates õngitsussõnumites kutsutakse inimesi uuendama postisaadetise või Netflixi konto andmeid. Elisa infoturbejuhi Mai Krafti sõnul on petusõnumi saatjate eesmärgiks kätte saada klientide isiklikud andmed. „Täna liikvel olevate õngitsussõnumite kaudu üritatakse ligi pääseda kas kliendi isiku- ja pangakaardi või Netflixi konto andmetele,“ täpsustas Kraft. Krafti sõnul ei küsi ükski pank ega teenusepakkuja isiklikke andmeid SMS-i teel. „Kutsume kliente üles ettevaatlikkusele ning kohe, kui teil tekib kahtlus andmete küsimise adekvaatsuses, tasub ühendust võtta oma teenusepakkujaga ja see üle täpsustada,“ juhendas Elisa infoturbejuht. Kraft tõdeb, et sõnumite teel tehtavad õngitsuskampaaniad on eriti aktiivseks muutunud läbi viimase paari aasta, varasemalt jõudsid klientideni enim spämm-kõned ja libaloosimängud. „Eriti palju SMS õngitsuskampaaniaid oleme tuvastanud selle aasta maikuu algusest ning hetkel on käimas uus ja suurem laine,“ märkis Kraft. Klientidele tulevad sõnumid erinevatelt saatjatelt, sh alert, info, kaja, 8943. Kraft tõi välja, et SMS õngitsuskampaaniatele reageerib Elisa ka ise ning seda juhul, kui ettevõte saab klientidelt teavituse, et kahtlased SMS-id on liikvel. „Nendel juhul kontrollime, kui paljudele Elisa klientidele sõnumeid saadetakse ning tuvastame, millise ühenduse kaudu need Elisa võrku tulevad. Õngitsuskampaania tuvastamisel teavitame sellest koheselt Elisa SMS-partnerit või teist operaatorit ning palume õngitsussõnumite saatmise blokeerida. Kohale toimetamata õngitsussõnumid kustutatakse,“ rääkis Kraft. „Kahjuks tuleb tõdeda, et ainuüksi sõnumi saatjate blokeerimine tulemust ei anna, sest petturid võtavad kasutusele uusi saatja aadresse ning leiavad uusi kanaleid, mille kaudu õngitsussõnumeid klientidele kohale toimetada,“ lisas ta. Elisa palub klientidel õngitsussõnumitest teada anda meiliaadressil security@elisa.ee. Teavituses palub ettevõte klientidel edastada pilt sõnumist, mille pealt on näha saatja aadress ning ka number, millele on sõnum saadetud. „Parendades järjepidevalt oma teenuste turvalisust ja tegeledes klientide teadlikkuse tõstmisega küberohtudest aitab Elisa luua jätkusuutlikku digitaalset tulevikku,“ teatas firma.


MM-il mänginud Lõuna-Korea jalgpallur võeti Hiinas vahi allaHiina välisministeerium teatas, et Lõuna-Korea jalgpallikoondislane Son Jun-ho on vahi alla võetud.Igapäevaselt Hiina kõrgliigas Taishan Shadongi ridades mängivat Soni kahtlustatakse altkäemaksu võtmises, vahendab BBC.Soni vahistamine on ilmselt seotud Hiina jalgpalliliidu tegevusega, mille abil soovitakse võidelda kokkuleppemängude ja korruptsiooni vastu. Viimase kolme kuu jooksul on sarnasel põhjusel vahistatud Hiinas juba vähemalt neli jalgpallurit.Lõuna-Korea välisministeeriumi sõnul pakutakse Sonile välisriigis vajalikku konsulaarabi, kuid täpsemaid kommentaare ei jagatud.31-aastane Son on koondist esindanud 20 kohtumises, mullu Kataris toimunud MM-il pääses ta väljakule kolmel korral.


Elisa hoiatab liikvel olevate õngitsevate SMS-ide eestElisa hoiatab liikvel olevate õngitsussõnumite eest ning kutsub kliente olema eriliselt tähelepanelik, et mitte langeda pettuse ohvriks. Levivates õngitsussõnumites kutsutakse inimesi uuendama postisaadetise või Netflixi konto andmeid.Elisa infoturbejuhi Mai Krafti sõnul on petusõnumi saatjate eesmärgiks kätte saada klientide isiklikud andmed: «Täna liikvel olevate õngitsussõnumite kaudu üritatakse ligi pääseda kas kliendi isiku- ja pangakaardi või Netflixi konto andmetele,» täpsustas Kraft.Krafti sõnul ei küsi ükski pank ega teenusepakkuja isiklikke andmeid SMS-i teel. «Kutsume kliente üles ettevaatlikkusele ning kohe, kui teil tekib kahtlus andmete küsimise adekvaatsuses, tasub ühendust võtta oma teenusepakkujaga ja see üle täpsustada,» juhendas Elisa infoturbejuht.Kraft tõdeb, et sõnumite teel tehtavad õngitsuskampaaniad on eriti aktiivseks muutunud läbi viimase paari aasta, varasemalt jõudsid klientideni enim spämm-kõned ja libaloosimängud: «Eriti palju SMS õngitsuskampaaniaid oleme tuvastanud selle aasta maikuu algusest ning hetkel on käimas uus ja suurem laine,» märkis Kraft.Klientidele tulevad sõnumid erinevatelt saatjatelt, nagu alert, info, kaja, 8943.Kraft tõi välja, et SMS-õngitsuskampaaniatele reageerib Elisa ka ise ning seda juhul, kui ettevõte saab klientidelt teavituse, et kahtlased SMS-id on liikvel: «Nendel juhtudel kontrollime, kui paljudele Elisa klientidele sõnumeid saadetakse ning tuvastame, millise ühenduse kaudu need Elisa võrku tulevad. Õngitsuskampaania tuvastamisel teavitame sellest koheselt Elisa SMS-partnerit või teist operaatorit ning palume õngitsussõnumite saatmise blokeerida. Kohale toimetamata õngitsussõnumid kustutatakse,» rääkis Kraft.«Kahjuks tuleb tõdeda, et ainuüksi sõnumi saatjate blokeerimine tulemust ei anna, sest petturid võtavad kasutusele uusi saatja aadresse ning leiavad uusi kanaleid, mille kaudu õngitsussõnumeid klientidele kohale toimetada,» lisas ta.Elisa palub klientidel õngitsussõnumitest teada anda meiliaadressil security@elisa.ee Teavituses palub ettevõte klientidel edastada pilt sõnumist, mille pealt on näha saatja aadress ning ka number, millele on sõnum saadetud.


INTERVJUU | Rein Taagepera: üksteisele ärategemise soov toob poliitikasse tänavajõukude loogikaArutelu takistades tegutseb opositsioon selgelt põhiseadusvastaselt, leiab politoloog Rein Taagepera. Eesti põhiseaduse assamblee töös osalenud politoloog hoiatab, et demokraatia võib pisiasjade pärast kergesti variseda.Endine riigikohtu esimees Uno Lõhmus viitas rahvusringhäälingus õigusfilosoof Georg Jellinekile, kelle sõnul ei ole obstruktsioon võitlus mitte üksnes parlamendi enamuse õiguse vastu otsustada, vaid ka parlamendi kui institutsiooni vastu. Kui tõsiseks peate seda, mis praegu sündis?Pean seda Eesti põhiseaduse vastaseks. Aluseks on Eesti põhiseaduse paragrahv 87 lõik 4: „Vabariigi valitsus esitab riigikogule seaduseelnõusid ning ratifitseerimiseks ja denonsseerimiseks välislepinguid.“Mina järeldaksin siin, et vabariigi valitsusele on antud õigus esitada eelnõusid. Põhiseadus ei ütle, et riigikogu peab need vastu võtma, aga esitamise õigus on. Kõik, mis seda takistab, on põhiseadusvastane.Kui riigikogu kodukorras on sätted, mis on põhiseadusega vastuolus, on need sätted järelikult kehtetud. Praegu peaks keegi – võib-olla õiguskantsler või president – viima riigikogu kodukorra seaduse riigikohtusse.Veel üks põhiseaduse autoreid Liia Hänni on näiteks viidanud sellise obstruktsiooni puhul ka Weimari vabariigile. Kui palju teil tekib sarnaseid paralleele?Kindlasti on üks viis demokraatia hävitamiseks viia demokraatia nõuded absurdini.Milleks on obstruktsioon ennekõike mõeldud? Kas n-ö punaste joonte kaitsmise viimase variandina või selleks et võimulolijad kompromisse tegema sundida?Seda võib teha mõlemas võtmes. Hädaoht siin on selles, et demokraatia kestvuse jooksul tekivad kiusatused mänge mängida: pingutame natuke rohkem, kui varem arvasime, et on võimalik. Ja siis tuuaksegi sisse obstruktsioon – takistamine ja ummistamine.On mõistlik anda valitsusele mõnikord signaal, et mingi asi on opositsioonile tõesti vastuvõetamatu ning ehk saab sealt teha mingisuguse kompromissi. Aga juhtub nii, et järgmise valitsuse ajal juba uus opositsioon, keda nöögiti siis, kui nad olid valitsuses, teeb tasa. Kuid teeb tasa natuke ülemäära.Oleme seda näinud ka Eestis: üks on teist natuke nöökinud, teine on natuke kõvemini vastu nöökinud. Kõik ei ole siiani olnud võib-olla küll mitte hea tava ja demokraatia säilitamise, aga siiski vähemalt põhiseaduse raames. Nüüd on sellest selgelt üle astutud.Peate silmas just seda, et isegi arutada ei lasta?Üks asi on proovida valitsust kompromissidele survestada. Aga praegu on tegemist väljapressimisega. On valitsus, kes vastutab ja ei saa võtta ette samme, ning on opositsioon, kes ei vastuta ning ka ei saa võtta ette samme.See meenutab mulle Leedu-Poola liitu, kus üksikul seimi liikmel oli nn liberum veto – õigus seimi otsuseid keelustada. Kokkuvõttes see hävitas riigi. Kuid isegi seal polnud õigust keelustada arutelu algust.Üks opositsiooni argumente, miks selleni minna, oli kuluaarides ka meie ajakirjanikele mõista antud ähvardus, et kui vastasleer hakkab arutelusid takistama, minnaksegi usaldushääletuse peale. Eks seda pidi ju ka kuidagi takistama?See olnuks järjekordse piiri ületamine ja vindi üle keeramine. On samme, mida on vaja kord saja aasta jooksul teha. Aga kui neid samme hakatakse tegema iga nelja aasta tagant, siis saavad need hoopis teise tähenduse.Tõsi on muidugi ka see, et ega koalitsioon ei paistnud just aruteludest hoolivat. Kui huvigruppidele antakse kooskõlastamiseks kolm tööpäeva, siis see pole arutlema kutsumine. Vahest peakski võitlema selle nimel, et aega võita?Küll on mul hea meel, et ma pole otsuste langetajate hulgas. Ükskõik, mida sa teed, on see vale. Eesti on praegu rahaliselt omadega augus ja peab kiiresti midagi ette võtma. Niikuinii hakkavad muudatused ka siis, kui eelnõud jaanipäevaks vastu võtta, kehtima alles uuest aastast. Kõik need jõud, mis on Eestit rahaliselt auku surunud, mõjuvad edasi järgmise poole aasta jooksul. Siin peab midagi kasvõi nii poolkiiresti ette võtma, et vähemalt poole aastagi pärast oleks mõju tunda.On täiesti õige, et aruteluks jääb nii vähe aega. Aga puudujäägi kell ju tiksub ja tiksub.Praegu näevad inimesed aga riigikogus lolli mängimist: absurdseid teemasid lendavast mööblist ja lennukite jälgedest taevas. Mina kardan küll, et see õõnestab paljudes usku parlamentaarse demokraatia toimimisse. Kui tõsiseks teie seda ohtu peate?Õige tõsiseks. Demokraatiaga on selline narr lugu, et mida paremini ta toimib, seda halvem ta teinekord paistab. Kui suured probleemid ära lahendada, hakkavad üha rohkem esile tungima suhtelised pisiasjad. Ning rahval tekib mulje, et pisiasju lahendaks diktatuur paremini. Ei nähta enam demokraatia soodsaid külgi, sest neid peetakse enesestmõistetavaks.Eestil on siis isegi vedanud, et meil on tugeva ja selge enamusega koalitsioon, mitte pole ühiskond täielikult pooleks, nii et teinekord ei suudetagi toimivat valitsust moodustada?Kuna meil tekkis demokraatia alles 30 aasta eest, siis oleme ajast maas võrreldes nende maadega, kus demokraatia probleemid on jõudnud küpseda juba 80 aastat. See on jah lohutus, aga mitmes muus asjas oleme kiiresti järele jõudnud. Kordan, et praegune arutelude alustamise takistamine on juba totaalne vindi üle keeramine ja põhiseadusvastane.Esitaksin selle peale provokatiivse mõtte, et demokraatiasse vaenulikult suhtuvatel jõududel tasub üksnes mingitele muidu tühistele vähemustele panustada ja ülejäänu tuuakse neile kandikul kätte.Kui küllalt suur osa rahvast ja poliitilistest jõududest sellega kaasa läheb, siis jah. Mõju ei pruugi olla otsene. Kui Punased Brigaadid Saksamaal ja Itaalias hakkasid terroriseerima, polnud neil ju mingit lootust, et neil läheb korda valitsus suure hulga terroriaktidega kukutada. Lootus oli, et riik reageerib sellisel kujul, et enamik hakkab nägema selles ülereageerimist.Samuti oli 2001. aasta 11. septembril. Paar torni õhku lasta – mida see laias pildis muudab? Aga islamiterroristide lootus oli, et nad nõelavad elevanti nagu väike vapsik ning elevant hakkab tagant üles lööma ja kaotab mõistuse. Neil mõneti see õnnestuski, sest USA tõesti reageeris üle.


Juku-Kalle Raid: nätsuvenitamine Riigikogus ehk kuidas endale ise kahvel kannikasse lüüaObstruktsioon elik parlamendi töö seiskamine on demokraatlikus riigis täiesti normaalne nähtus, kirjutab Juku-Kalle Raid, aga kui kummi lõputult venitada, lööb ta venitajale vastu näppe. Isendale kahvli tagumikku löömist on maailmas esinenud päris naljakates vormides.Kuna parlament on juba üle nädala aja järjest obstruktsiooni tõttu töövõimetu, võiks selle taktika iseloomu ning ajalugu väheke lähemalt valgustada.

Nagu mustkunstnik kübarast küülikuid

Eestis kutsutakse obstruktsiooni elik venitamist ka "juntimiseks". Väga vähe leidub siin ilmas inimesi, kes omaenda isikliku nimega mingile protseduurile kutsungi on andnud. Meil täiesti olemas, räägin siinkohal Arvo Juntist, kodumaise "juntimise" vanaisast.
Juntil oli Riigikogu VII koosseisus (1992-1995) tähtis ülesanne – segada kõikvõimalikul moel Riigikogu tööd. Junti raputas varukast arvukalt protseduurilisi küsimusi, proteste, sõnavõtte, ettepanekuid eelnõu lugemine katkestada, eelnõu tagasi lükata, mitte lõpetada, esitada muudatusettepanekuid… ja võtta enne hääletust vaheaegu. Nagu mustkunstnik kübarast küülikuid.
Venitamine töötab vaid siis, kui sellega kaasneb pidev meediakajastus. Venitamisega tahetakse välja pressida mõni vahva kokkulepe.
Kõik need parlamentarismi juurde lahutamatult kuuluvad meetodid olid Juntil hästi selged, ainult nagu rääkis kadunud Mart Nutt, kippus ta nende kasutamisega üle soolama, olles selle tegevuse juures ise ilmselgelt õnnelik. Ühel istungil nimetas isamaalane Tiit Sinissaar töö pidevat segamist juntimiseks. Ja nii see sõna ajalukku sattuski.

Mida obstruktsiooniga üldse soovitakse?

Nagu öeldud, on obstruktsioon lahutamatu osa parlamendi tegevuses. Nii lahutamatu, et ilma obstruktsiooni võimaluseta demokraatlikust parlamentarismist rääkida ei saa. Eesti keeles võiks obstruktsioonin asemel kasutada sõna "takistamine".
Parlamentaarses praktikas on see üks vähemuse vahenditest takistada valitsusel oma seadusi või otsuseid vastu võtta ja selle kaudu teostada oma poliitikat. Takistamine peaks andma märku, et valitsus teeb valesid asju, ei täida lubadusi või ei saa lihtsalt oma tööga hakkama.
Venitamine töötab muidugi vaid siis, kui sellega kaasneb pidev meediakajastus. Venitamisega tahetakse välja pressida mõni vahva kokkulepe, mõne opositsioonile vastumeelsest otsusest loobumine või äärmuslikul juhul parlamentarismi ja demokraatia diskrediteerimine ja riigi toimimise halvamine.
Nutt rääkis kunagi, et siia ritta võib kuuluda ka eesmärk kutsuda esile riigipööre, diktatuur ja parlament laiali saata või isegi välisriigi agressioon.

Vaatame korraks näiteid

Ajaloost võiks meenutada, et just sedalaadi obstruktsiooni viljelesid sajand tagasi hüperinflatsiooni käes vaevleva Saksamaa Weimari vabariigi aegses parlamendis natsionaalsotsialistid, kes lõpuks ka võimule tulid. Mis Saksamaast edasi sai, on üldiselt teada.
Teise maailmasõja eelses Eestis tegelesid obstruktsiooniga pidevalt nii vapsid kui ka kommunistid. Mart Nutt kirjutas kunagi kuulehte KesKus: "Oluline on aga rõhutada, et obstruktsioon on rangelt seaduse raamidesse mahtuv tegevus. Vägivallaaktid ja rahutuste kaudu parlamendi töö takistamine või mõjutamine ei kuulu enam obstruktsiooni alla."
Kui hakatakse jaurama iga napaka detailiga, saab avalikkus varsti aru, et soovitakse halvata parlamendi tegevus, mitte kaitsta rahva huve.
Üks ajaloo jaburamaid venitamisi leidis aset Briti parlamendis iirlastest saadikute poolt nn Home Rule’i arutelul 19. sajandi lõpuaastatel. Home Rule oli Iiri rahvusliku partei eelnõu, mille läbi Iirimaale sooviti omavalitsust Ühendkuningriigi koosseisus. Briti parlament lükkas 1886 ja 1893 Home Rule’i eelnõu tagasi ja see põhjustas ulatusliku obstruktsiooni, millega halvati parlamendi töö täielikult. Selle käigus peeti mammutpikki kõnesid ninng loeti ette isegi aadressraamatuid – põhjendusega, et kuna räägitakse "kõigi kodanike eest", tuleks nende nimed ka puldist ette kanda.
Eestis on obstruktsiooni raames peetud pikima kõne 1926. aastal, mis kestis 11 tundi.

Kuidas ennast ise nurka mängida

Mart Nutt kirjutas kunagi kuulehte KesKus: "Oluline on aga rõhutada, et obstruktsioon on rangelt seaduse raamidesse mahtuv tegevus. Vägivallaaktid ja rahutuste kaudu parlamendi töö takistamine või mõjutamine ei kuulu enam obstruktsiooni alla."
Obstruktsiooni vältimiseks on erinevate riikide seadustes seatud erinevaid piiranguid: piiratud kõnede ja küsimuste pikkust ning sõnavõttude arvu, vaheaegade pikkust ja hulka, antud istungi juhatajale erivolitused obstruktsiooni piiramiseks jm, kuid mitmeid obstruktsiooni võimalusi ei saa demokraatliku valitsemiskorra juurde jäädes lihtsalt välistada.
Ja nii on ka praegu meil.
Liigselt kummi venitades võib opositsioon muidugi ka endale ise kühvliga augu kaevata. Kui sellega üle pingutatakse, kaob mõttetu jura vastu avalikkuse huvi ja meedia tähelepanu. Kui hakatakse jaurama iga napaka detailiga, saab avalikkus varsti aru, et soovitakse halvata parlamendi tegevus, mitte kaitsta rahva huve.
Ise mäletan, et kui 2012. aasta l parlamendis olin, siis sügisene pidurdamine eelarve vastuvõtmisel ilmselt iseendale vastu näppe andmiseni viiski. Keskerakond mängis end omaenda lollusega lihtsalt nurka.


„Ta võib asja väga sügavale sisse minna. Või ajada täielikku jura.“ Protseduurikunn Urmas Reinsalu ajas riigikogu ummi*Üle kahekümne aasta poliitikas olnud Urmas Reinsalu on õppinud jurist. Tema mõtles välja Eesti poliitikas uudse nipi, mis riigikogu töö nädalaks halvas – kuni koalitsioon sellest üle sõitis.„Mis dramatism põhiseaduse kriisiga?“ küsib Reinsalu kolmapäeva, 10. mai varahommikul kolleegidelt riigikogus reipa tooniga. Selleks ajaks on parlamendis juba kolm päeva olnud patiseis. Valitsus ei saa eelnõusid sisse anda.Sellist obstruktsiooni pole varem nähtud. Valitsuspoliitikud räägivadki, et põhiseaduse mõttega selline asi ikka kokku ei lähe. Sellega muidugi ei nõustu Reinsalu, kes uudse käigu peale tuligi.See pole üllatav. Ta on tuntud protseduurikunn – teab hästi parlamenditöö vigureid ja knihve.Mõned nimetavadki uudset võtet „ummimiseks“ (*) või „ummistamiseks“. „Urmase“ ja sealt edasi hellitava „Ummi“ järgi, mitte niisama.Vastused oma tegevuse põhjendamiseks on Reinsalul alati olemas. Ka nüüd. „Ma olen siin kuu aega parlamendis istunud obstruktsiooni all, kui Keskerakond tahtis langetada elektriaktsiisi!“ meenutab Reinsalu. „Teise kuu olen ma siin parlamendis veetnud, kui sotsiaaldemokraadid tahtsid oma sotsiaalpoliitika samme ellu viia.“ Rääkimata eelmise aasta lõpu kahenädalasest lahingust lastetoetuste üle.Tema arvates on uudne venitamistaktika sisulisem. Ei ole lihtsalt sisutu vaheaegade võtmine. „Nüüd me oleme esitanud teemasse puutuvaid ettepanekuid,“ nendib ta.Viimane „äraostmatu“Kui Reinsalu 1993. aastal ülikooli läks, polnud ta ära otsustanud, mis erialale minna. Proovis ka ajalukku, usuteaduskonda ja majandusse. Lõpuks jäi juura – poliitikaga lähedalt seotud ala. Poliitikahuvi oli suur, juba keskkooliajal kuulus ta Res Publicasse. Toona oli see noorte liberaalide mõtteklubi.Juristina leidis kiiresti ka tööd. 1996. aastal asus Reinsalu justiitsministeeriumisse tegelema avaliku õigusega. Ta oli ka valitsuse põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjoni ekspert. 1998 läks ta juhtima president Lennart Meri kantseleid, sinna jäi neljaks aastaks.Edasi tuli poliitika ja erakond Res Publica. Reinsalu oli üks neljast „äraostmatust“, kes lubasid poliitikast korruptsiooni välja juurida ja platsi puhtaks lüüa. 20 aastat tagasi pääses Reinsalu esimest korda riigikokku – Res Publica võitis veenvalt valimised.Ekspress on nentinud, et 2003. aasta valimisvõidu järel oleks võinud Reinsalust saada uus riigikogu esimees. Oma noorust häbenevad äraostmatud ei julgenud aga teda sinna panna ja lükkasid pukki poliitikas kogenematu akadeemiku Ene Ergma.Valituks saades oli Reinsalu 27 aastat vana. Sellest ajast saati ongi ta olnud kas saadik või minister ning alati poliitika tipus. Res Publica vana „poistebändi“ tippudest polegi kedagi teist poliitikasse jäänud.„Ta võib asja väga sügavale sisse minna. Tark inimene,“ nendib üks poliitiline konkurent. „Või ajada täielikku jura. Kunagi ei tea.“Reinsalule meeldib asju teada saada, vaielda, arutada. „Oma hääle kõla meeldib – ja ta võib päris intensiivne olla,“ tõdeb kolleeg. Aga enamasti on jube huvitav rääkida.Mõnikord tekivad tal kinnisideed, millest ta naljalt lahti ei lase. Näiteks eelmise kümnendi keskel oli tema südameasjaks Nõukogude okupatsiooni kahjude välja nõudmine Venemaalt. Kutsus kokku komisjoni, lasi teha õigusliku uuringu. 2018. aastal justiitsministrina korraldas ta soolo ning tegi ühes Läti kolleegiga avalduse, milles öeldi, et kahjude hüvitamise nõude võimalusi tuleb uurida.Peaminister Jüri Ratas ütles seepeale, et see on „kahe ministri algatus, millel puudub Eesti valitsuse mandaat“. Teema jäi katki, Reinsalu üksi. Ainult EKRE oleks ehk olnud nõus uljalt kaasa tulema.Mõnikord läheb ta üle piiri. Kui 2016. aastal lahvatas skandaal, sest NO99 direktor Tiit Ojasoo vägivallatses naisnäitlejaga, võttis Reinsalu sotsiaalmeedias tuliselt sõna ning käskis lõpetada „kanakarja kambaka“ Ojasoo vastu. Hiljem tuli tal vabandust paluda.Kui Reinsalu välisministri ametit pidas, sai ajakirjanike seas aga väikestviisi mänguks see, keda Reinsalu järgmisena „hukka mõistab“ ning kas ta teeb seda „teravalt“ või „karmilt“. Selle üle on korralikult nalja saanud visata huumoriportaal Lugejakiri. Alati sobiv selgitusEnnekõike on Reinsalu aga kaval ja kogenud poliitik, kes teab, kuidas võimu saada ja kasutada. Olgu koalitsioonis või opositsioonis. Näiteks protseduurika abil.„Katsed parlamendi käest võimu ära võtta, ükskõik kas obstruktsiooniga, parlamendi blokeerimisega või muul moel, võivad olla võib-olla lühiajaliselt kasumlikud, aga kindlasti ei muuda nad tugevamaks Eesti Vabariiki kui õigusriiki,“ ütleb Reinsalu riigikogule 2009. aastal.„Ainus periood, kus siin saalis obstruktsiooni ei tehtud, oli ülemnõukogu periood. Obstruktsioon on demokraatia element, sõbrad,“ kõlab Reinsalult aastal 2023.Sel esmaspäeval murdis koalitsioon obstruktsiooni. Spiiker Lauri Hussar pani hääletusele ettepaneku, et enam päevakorra kohta protseduurilisi küsimusi esitada ei saa. Opositsiooni protestidest hoolimata läks see läbi. Päevakord sai kinnitatud.Rahust on asi aga kaugel. Opositsioonierakonnad on öelnud, et kavatsevad ka edaspidi arupärimisi esitada ning riigikogu tööd ummistada, kuni kompromissidele jõutakse.


Venemaa andis Lätile välja vägistajaRIIA, 16. mai, BNS – Venemaa andis hiljuti Lätile välja vägistamises süüdistatava mehe, ütles teisipäeval peaprokuratuuri tegevuse järelevalve ja rahvusvahelise koostöö  osakonna vanemprokurör Aivars Ostapko seimi kaitse-, siseasjade ja korruptsiooni tõkestamise komisjoni istungil.
Rääkides koostööst Venemaaga, märkis ta, et selle mahud on vähenenud, kuid see ei ole täielikult peatunud. "Tegelikult on näiteks väljaandmise küsimustes palju häid näiteid ja üsna hiljuti otsustas Venemaa anda Lätile välja ühe vägistaja," rääkis Ostapko.
Kui veel mõni aasta tagasi laekus Lätisse Venemaalt õigusabipalveid, mis olid peamiselt teostatavad ja lubatavad, siis nüüd on peaprokuratuur taotlusi korduvalt tagasi lükanud.
Peaprokuratuuri 2022. aasta tööaruandes märgitakse, et mitmel juhul lükati Venemaa väljaandmistaotlused tagasi, sest need olid poliitiliselt motiveeritud.
Ukraina sõja puhkemisega 24. veebruaril 2022 on koostöö Venemaa ja Valgevene õiguskaitseorganitega järsult vähenenud. Kõigile prokuratuuri osakondadele ja uurimisorganitele saadeti teade, et välisministeeriumi seisukohta arvestades on koostöö Venemaa ja Valgevene institutsioonidega viidud miinimumini.
Arvestades aga, et kahepoolseid lepinguid ei ole ametlikult üles öeldud, kaalutakse iga õigusabi taotlust eraldi, võttes arvesse kuriteo raskust ja olemust, uuritava juhtumi pakilisust ning koostöö vajalikkust.
Prokuratuuri andmetel laekus Venemaalt eelmisel aastal üheksa isikute väljaandmise taotlust, kokku 31 õigusabitaotlust.
Läti saatis välisriikidesse 579 õigusabipalvet. Venemaale saadeti 70 kohtumenetluse läbiviimise abi palvet.
Baltic News Service


Priit Sibul Mart Võrklaevale: langetate otsuseid eebenipuust tornis, mõistmata tagajärgi Eesti inimesteleReformierakond süüdista Isamaad sellest, et tänased otsused jäävad järeltulevate põlvede kanda, mõistmata, et Reformierakonna sammude tulemused vähendavad nende põlvkondade arvukust.Hea Mart,Mul on kahju, et sa näed kogu maailma läbi Reformierakonna kõverpeegli, kus ainus eesmärk on reiting ja võimul püsimine. Sinu lähenemine tuletab kahjuks meelde 19. sajandist läbi ajastute kurikuulsaks saanud tsitaati, mille autoriks ajaloolane lord Acton: „Võim kaldub korrumpeerima ja piiramatu võim korrumpeerib täielikult.“Kogu perehüvitiste tõstmise küsimuses oleme näinud teie erakonna poolt sarnaseid sõnumeid: te väidate, et paljulapseliste perede toetamine, mida ootasid meilt juba põhiseaduse koostajad, on nende „ülekuldamine“. Sealjuures pole mulle teada mitte ühtegi korda, kui teie poliitikud oleksid päriselt ise käinud suurperedega vahetult suhtlemas, kuulamas nende muresid ja rääkimas nende rõõmudest laste kasvatamisel. Suurte perede toetamine on elu ja surma küsimusKa sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo tunnistas seda möödunud nädalal sotsiaalkomisjonis, et tema pole Eesti peredega otse suhelnud. Te langetate oma otsuseid eebenipuust tornides ega mõista, millised on nende tegelikud tagajärjed Eesti inimeste eludele.Sa kirjutad, et suurte perede toetamine on Isamaale elu ja surma küsimus. Ongi. See on meie riigi elu ja surma küsimus. Me elame praegu ajalooliselt madala sündimusega ajastul ja selle põhjuseid ei saa otsida üksnes sõjast või koroonakriisist. Poliitikute sõnumid mängivad inimeste otsustes samuti määravat rolli, andes kindluse, et juba lubatut ei tule neilt keegi ära võtma. Just sellega praegune valitsuskoalitsioon teeb.Sealjuures olete seni hämanud oma jutupunktides, et raha, mis võetakse ära lasterikastelt peredelt, suunatakse teistesse perepoliitilistesse meetmetesse ja teenustesse. Mul on hea meel, et sa oma tekstis lõpuks paljastasid tegelikkuse: te kavatsete Eesti peredelt ära võtta ainuüksi selle ühe seadusemuudatusega aastas üle 120 miljoni euro, aga suunata sellest vaid 24 miljonit muudesse projektidesse. Ülejäänud raha läheb Reformierakonna valimislubaduse - kõrgepalgaliste tulumaksuvabastuse ellu viimiseks. Kalev on langenud, tõde päevavalgel.Isamaa ei tee reforme moe pärastTeie kõverpeegel ütleb, et Eesti perede eest seismine on poliitikute kalkuleeritud valik, et tõsta oma reitinguid. Ma saan aru, miks sa nii arvad. See on teie partei argipäev. Piisab vaid vaadata, kuidas valimiste eel tõmbas Reformierakond pidurit Nursipalu laiendamisele, sest kardeti enda toetusnumbrite pärast, kuid pärast rekordilist häältesaaki läksite sama kõrgilt kohalikega rääkima ja ultimaatumeid esitama. See ongi see „absoluutne võim“, mille kohta juba aastasadu on hoiatatud.Isamaas käivad asjad teistpidi. Vaata meie aetud poliitikat üle kümnendite – Eesti perede ja laste eest seismine ongi olnud alati meie tuumikteesiks. Me võtame oma kohustust tagada eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimine läbi aegade tõsiselt ning pole end kunagi lasknud kõigutada sellest, kas langetatud valik on populaarne või mitte, kui see aitab kaasa Eesti püsimisele. Me ei karda teha otsuseid ja olemegi reformide erakond, erinevalt mõnest teisest, kes kasutab seda nime nüüd vaid moe pärast.Sa süüdistad, et Isamaa tänased otsused jäävad järeltulevate põlvede kanda, mõistmata, et Reformierakonna sammude tulemused vähendavad nende põlvkondade arvukust. Mida vähem on meil siin Maarjamaal tööealisi inimesi, seda suurem on nende igaühe maksukoormus – just teie seate nende õlule lõputud kohustused.Te teete seda võimust joovastunult, valelikult, soovimata leida kompromisse ning tallates maha kogu senise Eesti õigusloome praktika ja parlamentaarse kultuuri. Seda näotust on valus vaadata.


Suri teine Venezuela korruptsioonijuurdluse kahtlusaluneCARACAS, 16. mai, AFP-BNS – Venezuelas suri juba teine inimene, kes peeti kinni suure korruptsioonijuurdluse raames, teatas riigi peaprokurör Tarek William Saab.
Juan Almeida kannatas juba ammu surmava maksatsirroosi käes, kirjutas Saab esmaspäeval Twitteris.
Almeida oli üks 61 inimesest, kes peeti kinni seoses juurdlusega riikliku naftafirma PDVSA ja selle USA-s asuva sõsarfirma Citgo suhtes.
Almeida oli endise naftaministri Tareck El Aissami tehnoloogiaalane nõustaja.
Ta lubati enne surma koduaresti "humanitaarmeetme" raames, ütles Saab.
Mitmed eksperdid süüdistavad president Nicolás Madurot juurdluse kasutamises poliitiliseks puhastustööks enne valimisi aasta pärast.
Aprillis sooritas üks kinnipeetu enesetapu, ütlesid võimud, kuid inimõiguslased on nõudnud tema surma osas sõltumatu juurdluse käivitamist.
AFP – Baltic News Service


Karm avaldus: rahvasaadik Lehtme oli teadlik annetuste raha kuritarvitustestMittetulundusühingu Slava Ukraini raha väärkasutamisest Eesti poolt teavitanud Oleksander Tšernov ütles intervjuus „Aktuaalsele kaamerale” ja „Pealtnägijale”, et tegevjuht Johanna Maria Lehtme oli teadlik Eesti annetuste kuritarvitamisest.
Slava Ukraini annetuste väärkasutamisest nõukogu  teavitanud Oleksander Tšernovi pidas nädalavahetusel Dnipropetrovski oblasti politsei kinni ja ta viibib praegu koduarestis. Mehe sõnul kardab ta oma elu pärast, sest  on kursis annetuste kuritarvitamisega. Mees kirjeldas „Pealtnägijaga” koostöös valminud intervjuus, kuidas näiteks skeemitati toidupakke koostades, vahendab ERR.
Kui see kōik on tõsi, siis tüdruk mitte ainult ei pööritanud raha, vaid suutis 5000 valijat ära petta. Ausa maski all imbus struktuuridesse ja tassis teisigi libedikke sisse.


Tohtrite fotodega reklaamitakse libaravimit ilma nende loataPolitsei käed jäävad lühikeseks, et sotsiaalmeedias levivale pettusele pidurit tõmmata. „Väga raske on kogu aeg dieedist kinni pidada, sest mitte igaüks ei suuda taluda pikaajalist hoidumist kõrge kalorsusega toidust. Kui nad ei suuda saavutada oma eesmärki, siis kasutavad inimesed kehakaalu langetamiseks kahjulikke tablette või muid ravimeid,“ räägib PERH-i kardioloog dr Margus Viigimaa kahtlasevõitu veebilehte vaadates. „Kaalulangus peab olema loomulik ja kahjutu. Delislimi kapslid on praegu ainus vahend, mis suudab seda teha,“ on sõnad, mis on pandud Viigimaa pildi juurde.Viigimaa kinnitab aga Eesti Päevalehele, et tema ei ole andnud luba sellel veebilehel enda fotot kasutada. Veel enam annab petumaiku tõik, et Viigimaa foto juures on nimetatud teda Juri Raudsepaks – Eesti dietoloogiks ja maailmakuulsaks toitumisnõustajaks. Tõelisusega on sel veebilehel kirjutatud infol vähe pistmist.Veelgi veidram on see, et internetivõrkudes veebilehte külastavad inimesed näevad samale lingile vajutades eri sisu. Viigimaa ütles, et on näinud enda pilti ka vererõhu- ja kolesterooliravimite reklaami juures.„Kindlasti tunnen end halvasti ja petetuna,“ sõnas Viigimaa. Ta ütles, et üks asi on talle tekitatud mainekahju, kuid hoopis suurem mure on, et on inimesi – ka vähemalt üks tema enda patsient –, kes on juba pettuse ohvriks langenud ja ostnud kahtlaselt lehelt libaravimeid.Viigimaa rääkis, et päris arukad inimesed, eelkõige eakad, on temalt uurinud, kas tasuks siis osta seda ravimit, mida ta kõnealusel veebilehel justkui soovitab.Viigimaa küll ei usu, et müüdav preparaat oleks mürgine, kuid oht seisneb tema arvates selles, et leheküljel soovitatakse varasem ravikuur katki jätta, sest pakutava võlurohuga lubatakse lahendada kõik tervisemured. Peaks aga olema siililegi selge, et ühte võluvitsakest ei saa kõikide hädade ravimiseks olla. Aga võta näpust, ei ole selge.PERH tegi politseisse avalduseViigimaa teadis rääkida, et samasugune mure on tabanud teisigi tema kolleege, kes töötavad PERH-is juhtivate kardioloogidena. Asi läks nii hulluks, et haigla otsustas pöörduda politseisse.„Meie arstide heale nimele tuginedes suunatakse inimesi tegema enda tervisele kahjulikke valikuid,“ märkis PERH-i administratiivdirektor Aivi Karu.Kuid asi ei piirdu ainuüksi PERH-i arstide nägude ärakasutamisega. Lehelt võib leida ka dr Natalja Ivanova soovitusi imeravi kasutamiseks. Küsite, kes on dr Ivanova? Reaalsuses mitte keegi (kuigi ilmselt on tal nimekaime), kuid sel lehel on Nataljat kujutatud perearst Piret Rospu fotoga ja tituleeritud teda riikliku meditsiinikeskuse direktori tiitliga. Eestis aga pole olemas sellist asutust nagu riiklik meditsiinikeskus.„Sain sellisest leheküljest teada juhuslikult, kui tuttavad seda sotsiaalmeedia kaudu jagasid,“ sõnas Rospu Eesti Päevalehele. Ta pöördus murega ka veebikonstaabli poole, kes aga olevat öelnud, et kuna kasutatud on ainult fotot, siis politsei ei saa midagi teha.Rospu ütles, et kogu lugu on häiriv ja tekitab abituse tunde. „Lihtsameelsetel inimestel ja kognitiivsete võimete kahjustusega patsientidel ei pruugi olla lihtne läbi hammustada, et tegemist on pettusega, kui juures on valges kitlis inimesed, kelle nägu oleks justkui kuskil varem ka näinud,“ rääkis ta.Rospu lisas, et küllalt palju on praeguseks teadustöid, mis näitavad, et internetist ostetud ravimid ja „loodusravi“ vahendid või alternatiivmeditsiini preparaadid võivad sisaldada mürkaineid, raskmetalle, praeguseks keelatud endiseid retseptiravimeid või muid teadmata asukohast pärit ravimeid, mida ei ole pakendile märgitud. „Nende tarvitamine võib tervisele ohtlik olla,“ toonitas ta.Foto koos õige nimegaKui dr Viigimaa ja dr Rospu peavad taluma enda foto varastamist, siis samal lehel on veel kurjemini ära kasutatud Eestis tegutsevaid toitumisnõustajaid. Näiteks on seal esile toodud õige nime ja fotoga Eesti toitumisnõustajate ühenduse liikmed Kätlin Kuus ja Eva-Liisa Kaaristo. Mõlemad kinnitasid, et nad ei ole andnud luba enda foto kasutamiseks ja lehel neile suhu pandud sõnu ei ole nemad lausunud.Kuus on teavitanud andmekaitse inspektsiooni tema foto ja justkui tema sõnade kasutamisest kahtlasel veebilehel. Lehekülje haldajate endiga ei ole õnnestunud tal ühendust luua.„Ma ei soovita kindlasti selliseid ravimeid tarvitada ilma arsti järelevalveta. Me ei tea, mis seal tegelikult sees on, kas see [toode] on kontrollitud,“ sõnas Kuus. „See on päris ohtlik.“Ta soov on, et tema nimi ja pilt sellelt lehelt kiiremas korras eemaldataks. Kuus sõnas, et juhtum tekitab temas väga ebameeldivat tunnet, sest Eesti toitumisnõustajate ühenduse veebilehelt on võetud osalt õiget infot – näiteks, et kaalukaotamine peaks olema loomulik ja tervislik –, kuid seda on kurjasti ära kasutatud.Kuus rääkis, et probleemi lahendamine ei ole olnud sugugi lihtne. Ta tunnistas, et väga raske oli leida infot, kuidas sellises olukorras käituda ja kelle poole peaks pöörduma.Ei ole identiteedivargusPolitseikapten Maarja Punak võrdles olukorda paari aasta taguse juhtumiga, kus president Kersti Kaljulaidi kasutati libareklaamides krüptoinvesteeringute tutvustajana. „Meenuvad ka juhtumid, kus tuntud lauljate pilte kasutati salendavate tablettide reklaamides ilma nende teadmata,“ märkis ta.Punak nentis, et kuigi tegemist on mainekahju tekitamise juhtumi ja laimuga, siis identiteedivargusena ei ole neid juhtumeid seni menetletud.Punak märkis, et arstidel on õigus pöörduda kohtusse seetõttu, et nende pilte on ilma loata kasutatud. „Küll aga on senise info järgi nende skeemide niidid viinud meid väljaspool Eestit tegutsevate kurjategijateni,“ märkis Punak. Niisiis on neid küberkelme keeruline tabada.Sestap jääb püsima inimeste endi vastutus mitte langeda vale lõksu. „Kõik pakkumised, mis on liialt imelised, et seda uskuda, on juba ette kahtlase väärtusega: imeravimid, kiiresti rikastumist lubavad investeerimisplatvormid, tasuta asjad ja teenused,“ rääkis Punak.Riigi infosüsteemide amet (RIA) ei olnud kõnealusest libalehest teadlik. Sarnaseid lehekülgi, kus reklaamitakse imeravimeid, tehnikavidinaid, kristallkuule jms, ringleb internetis sadu, märkis RIA kommunikatsioonijuht Helen Uldrich. Ta lisas, et esmapilgul ei kujuta lehekülg kasutajatele otsest küberohtu, küll aga annab eksitavat infot.„Väga keeruline on leida või mõelda välja viisi, kuidas sellist tegevust saaks ära hoida,“ sõnas Uldrich. „Karm reaalsus on paraku see, et kui sinust on veebis mõni pilt, siis võidakse see võtta ja kasutada milleks iganes.“ Tema soovitus on suhtuda sellistesse asjadesse kaine mõistusega ja saada aru, et tegu on olematuid asju lubava reklaamiga. „Laias laastus spämm nagu iga teine,“ sõnas ta.


Rein Taagepera: ärategemise soov toob poliitikasse tänavajõukude loogikaARUTELU takistades tegutseb opositsioon selgelt põhiseadusvastaseltEesti põhiseaduse assamblee töös osalenud politoloog hoiatab, et demokraatia võib pisiasjade pärast kergesti variseda.■ Endine riigikohtu esimees Uno Lõhmus viitas rahvusringhäälingus õigusfilosoof Georg Jellinekile, kelle sõnul ei ole obstruktsioon võitlus mitte üksnes parlamendi enamuse õiguse vastu otsustada, vaid ka parlamendi kui institutsiooni vastu. Kui tõsiseks peate seda, mis praegu sündis?Pean seda Eesti põhiseaduse vastaseks. Aluseks on Eesti põhiseaduse paragrahv 87 lõik 4: „Vabariigi valitsus esitab riigikogule seaduseelnõusid ning ratifitseerimiseks ja denonsseerimiseks välislepinguid.“ Mina järeldaksin siin, et vabariigi valitsusele on antud õigus esitada eelnõusid. Põhiseadus ei ütle, et riigikogu peab need vastu võtma, aga esitamise õigus on. Kõik, mis seda takistab, on põhiseadusvastane.Kui riigikogu kodukorras on sätted, mis on põhiseadusega vastuolus, on need sätted järelikult kehtetud. Praegu peaks keegi - võib-olla õiguskantsler või president - viima riigikogu kodukorra seaduse riigikohtusse.■ Veel üks põhiseaduse autoreid Liia Hänni on näiteks viidanud sellise obstruktsiooni puhul ka Weimari vabariigile. Kui palju teil tekib sarnaseid paralleele?Kindlasti on üks demokraatia hävitamise viise viia demokraatia nõuded absurdini.■ Milleks on obstruktsioon ennekõike mõeldud? Kas n-ö punaste joonte kaitsmise viimase variandina või selleks et võimulolijad kompromisse tegema sundida?Seda võib teha mõlemas võtmes. Hädaoht siin on selles, et demokraatia kestvuse jooksul tekivad kiusatused mänge mängida: pingutame natuke rohkem, kui varem arvasime, et on võimalik. Ja siis tuuaksegi sisse obstruktsioon - takistamine ja ummistamine.On mõistlik anda valitsusele mõnikord signaal, et mingi asi on opositsioonile tõesti vastuvõetamatu ning ehk saab sealt teha mingisuguse kompromissi. Aga juhtub nii, et järgmise valitsuse ajal juba uus opositsioon, keda nöögiti siis, kui nad olid valitsuses, teeb tasa. Kuid teeb tasa natuke ülemäära.Oleme seda näinud ka Eestis: üks on teist natuke nöökinud, teine on natuke kõvemini vastu nöökinud. Kõik ei ole siiani olnud võib-olla küll mitte hea tava ja demokraatia säilitamise, aga siiski vähemalt põhiseaduse raames. Nüüd on sellest selgelt üle astutud.■ Peate silmas just seda, et isegi arutada ei lasta?Üks asi on proovida valitsust kompromissidele survestada. Aga praegu on tegemist väljapressimisega. On valitsus, kes vastutab ja ei saa võtta ette samme, ning on opositsioon, kes ei vastuta ning ka ei saa võtta ette samme.See meenutab mulle Leedu-Poola liitu, kus üksikul seimi liikmel oli nn liberum veto - õigus seimi otsuseid keelustada. Kokkuvõttes see hävitas riigi. Kuid isegi seal polnud õigust keelustada arutelu algust.■ Üks opositsiooni argumente, miks selleni minna, oli kuluaarides ka meie ajakirjanikele mõista antud ähvardus, et kui vastasleer hakkab arutelusid takistama, minnaksegi usaldushääletuse peale. Eks seda pidi ju ka kuidagi takistama?See olnuks järjekordse piiri ületamine ja vindi üle keeramine. On samme, mida on vaja kord saja aasta jooksul teha. Aga kui neid samme hakatakse tegema iga nelja aasta tagant, siis saavad need hoopis teise tähenduse.■ Tõsi on muidugi ka see, et ega koalitsioon ei paistnud just aruteludest hoolivat. Kui huvigruppidele antakse kooskõlastamiseks kolm tööpäeva, siis see pole arutlema kutsumine. Vahest peakski võitlema selle nimel, et aega võita?Küll on mul hea meel, et ma pole otsuste langetajate hulgas. Ükskõik, mida sa teed, on see vale. Eesti on praegu rahaliselt omadega augus ja peab kiiresti midagi ette võtma. Niikuinii hakkavad muudatused ka siis, kui eelnõud jaanipäevaks vastu võtta, kehtima alles uuest aastast. Kõik need jõud, mis on Eestit rahaliselt auku surunud, mõjuvad edasi järgmise poole aasta jooksul. Siin peab midagi kasvõi nii poolkiiresti ette võtma, et vähemalt poole aastagi pärast oleks mõju tunda.On täiesti õige, et aruteluks jääb nii vähe aega. Aga puudujäägi kell ju tiksub ja tiksub.■ Praegu näevad inimesed aga riigikogus lolli mängimist: absurdseid teemasid lendavast mööblist ja lennukite jälgedest taevas. Mina kardan küll, et see õõnestab paljudes usku parlamentaarse demokraatia toimimisse. Kui tõsiseks teie seda ohtu peate?Õige tõsiseks. Demokraatiaga on selline narr lugu, et mida paremini ta toimib, seda halvem ta teinekord paistab. Kui suured probleemid ära lahendada, hakkavad üha rohkem esile tungima suhtelised pisiasjad. Ning rahval tekib mulje, et pisiasju lahendaks diktatuur paremini. Ei nähta enam demokraatia soodsaid külgi, sest neid peetakse enesestmõistetavaks.■ Eestil on siis isegi vedanud, et meil on selge enamusega koalitsioon, mitte pole ühiskond täielikult pooleks, nii et ei suudetagi toimivat valitsust moodustada?Kuna meil tekkis demokraatia alles 30 aasta eest, siis oleme ajast maas võrreldes nende maadega, kus demokraatia probleemid on jõudnud küpseda juba 80 aastat. See on jah lohutus, aga mitmes muus asjas oleme kiiresti järele jõudnud. Kordan, et praegune arutelude alustamise takistamine on juba totaalne vindi üle keeramine ja põhiseadusvastane.■ Esitaksin selle peale provokatiivse mõtte, et demokraatiasse vaenulikult suhtuvatel jõududel tasub üksnes mingitele muidu tühistele vähemustele panustada ja ülejäänu tuuakse neile kandikul kätte.Kui küllalt suur osa rahvast ja poliitilistest jõududest sellega kaasa läheb, siis jah. Mõju ei pruugi olla otsene. Kui Punased Brigaadid Saksamaal ja Itaalias hakkasid terroriseerima, polnud neil ju mingit lootust, et neil läheb korda valitsus suure hulga terroriaktidega kukutada. Lootus oli, et riik reageerib sellisel kujul, et enamik hakkab nägema selles ülereageerimist.Samuti oli 2001. aasta 11. septembril. Paar torni õhku lasta - mida see laias pildis muudab? Aga islamiterroristide lootus oli, et nad nõelavad elevanti nagu väike vapsik ning elevant hakkab tagant üles lööma ja kaotab mõistuse. Neil mõneti see õnnestuski, sest USA tõesti reageeris üle. "Kindlasti on üks demokraatia hävitamise viise viia demokraatia nõuded absurdini.""Demokraatiaga on selline narr lugu, et mida paremini ta toimib, seda halvem ta teinekord paistab."NÄIDEUSA demokraatia võib hävidaRääkisin ka märtsis antud intervjuus, et ma olen väga mures, kas Ameerika demokraatia elab järgmised presidendivalimised üle. Ükski demokraatia ei ela ainult põhiseaduse varal. Ühiskonnad püsivad ennekõike hea tava varal. Head tavad ilma seadusteta kõiki küsimusi ei lahenda, kuid seadused ilma heade tavadeta ei lahenda neid samuti mitte.USA-s hakati juba aastakümnete eest jonnima asjade üle, mille üle varem ei jonnitud. Ühed esimesed süüdlased olid demokraadid.Oli tava, et kui president pani ette ülemkohtunike kandidaadid, siis oli enesestmõistetav, et džentelmenid kiitsid selle heaks. Umbes 40 aasta eest olid demokraadid esimesed, kes vaidlustasid ühe vabariiklasest presidendi ettepaneku ülemkohtuniku kandidaadi kohta, sest tema ideoloogia ei meeldinud.See oli üks väike samm, et natuke pingutame üle, hahhahaa. Nüüd on vahepeal mõlemad, aga eriti vabariiklased järjest üle pingutanud: näiteks on praegu esitatud võlalae suurendamise debati käigus ultimaatum, et kui praegune president Joe Biden kogu oma tegevuskava ei tühista, laseme maailma finantsiliselt õhku.Mänguteoorias on inglise keeles chicken game loll tänavajõukude mäng, kus kihutatakse üksteisele autodega vastu ja kaotab see, kes keerab enne kõrvale.Illustratsioon: Shutterstock Rein TaageperaINTERVJUU Krister Pariserikorrespondent


Tohtrite fotodega reklaamitakse libaravimit ilma nende loataPolitsei käed jäävad lühikeseks, et sotsiaalmeedias levivale pettusele pidurit tõmmata.„Väga raske on kogu aeg dieedist kinni pidada, sest mitte igaüks ei suuda taluda pikaajalist hoidumist kõrge kalorsusega toidust. Kui nad ei suuda saavutada oma eesmärki, siis kasutavad inimesed kehakaalu langetamiseks kahjulikke tablette või muid ravimeid,“ räägib PERH-i kardioloog dr Margus Viigimaa kahtlasevõitu veebilehte vaadates. „Kaalulangus peab olema loomulik ja kahjutu. Delislimi kapslid on praegu ainus vahend, mis suudab seda teha,“ on sõnad, mis on pandud Viigimaa pildi juurde.Viigimaa kinnitab aga Eesti Päevalehele, et tema ei ole andnud luba sellel veebilehel enda fotot kasutada. Veel enam annab petumaiku tõik, et Viigimaa foto juures on nimetatud teda Juri Raudsepaks - Eesti dietoloogiks ja maailmakuulsaks toitumisnõustajaks. Tõelisusega on sel veebilehel kirjutatud infol vähe pistmist.Veelgi veidram on see, et internetivõrkudes veebilehte külastavad inimesed näevad samale lingile vajutades eri sisu. Viigimaa ütles, et on näinud enda pilti ka vererõhuja kolesterooliravimite reklaami juures.„Kindlasti tunnen end halvasti ja petetuna,“ sõnas Viigimaa. Ta ütles, et üks asi on talle tekitatud mainekahju, kuid hoopis suurem mure on, et on inimesi - ka vähemalt üks tema enda patsient -, kes on juba pettuse ohvriks langenud ja ostnud kahtlaselt lehelt libaravimeid.Viigimaa rääkis, et päris arukad inimesed, eelkõige eakad, on temalt uurinud, kas tasuks siis osta seda ravimit, mida ta kõnealusel veebilehel justkui soovitab.Viigimaa küll ei usu, et müüdav preparaat oleks mürgine, kuid oht seisneb tema arvates selles, et leheküljel soovitatakse varasem ravikuur katki jätta, sest pakutava võlurohuga lubatakse lahendada kõik tervisemured. Peaks aga olema siililegi selge, et ühte võluvitsakest ei saa kõikide hädade ravimiseks olla. Aga võta näpust, ei ole selge.PERH tegi avalduseViigimaa teadis rääkida, et samasugune mure on tabanud teisigi tema kolleege, kes töötavad PERH-is juhtivate kardioloogidena. Asi läks nii hulluks, et haigla otsustas pöörduda politseisse.„Meie arstide heale nimele tuginedes suunatakse inimesi tegema enda tervisele kahjulikke valikuid,“ märkis PERH-i administratiivdirektor Aivi Karu.Kuid asi ei piirdu ainuüksi PERH-i arstide nägude ärakasutamisega. Lehelt võib leida ka dr Natalja Ivanova soovitusi imeravi kasutamiseks. Küsite, kes on dr Ivanova?Reaalsuses mitte keegi (kuigi ilmselt on tal nimekaime), kuid sel lehel on Nataljat kujutatud perearst Piret Rospu fotoga ja tituleeritud teda riikliku meditsiinikeskuse direktori tiitliga. Eestis aga pole olemas sellist asutust nagu riiklik meditsiinikeskus.„Sain sellisest leheküljest teada juhuslikult, kui tuttavad seda sotsiaalmeedia kaudu jagasid,“ sõnas Rospu Eesti Päevalehele. Ta pöördus murega ka veebikonstaabli poole, kes aga olevat öelnud, et kuna kasutatud on ainult fotot, siis politsei ei saa midagi teha.Rospu ütles, et kogu lugu on häiriv ja tekitab abituse tunde. „Lihtsameelsetel inimestel ja kognitiivsete võimete kahjustusega patsientidel ei pruugi olla lihtne läbi hammustada, et tegemist on pettusega, kui juures on valges kitlis inimesed, kelle nägu oleks justkui kuskil varem ka näinud,“ rääkis ta.Rospu lisas, et küllalt palju on praeguseks teadustöid, mis näitavad, et internetist ostetud ravimid ja „loodusravi“ vahendid või alternatiivmeditsiini preparaadid võivad sisaldada mürkaineid, raskmetalle, praeguseks keelatud endiseid retseptiravimeid või muid teadmata asukohast pärit ravimeid, mida ei ole pakendile märgitud. „Nende tarvitamine võib tervisele ohtlik olla,“ toonitas ta.Foto koos õige nimegaKui dr Viigimaa ja dr Rospu peavad taluma enda foto varastamist, siis samal lehel on veel kurjemini ära kasutatud Eestis tegutsevaid toitumisnõustajaid. Näiteks on seal esile toodud õige nime ja fotoga Eesti toitumisnõustajate ühenduse liikmed Kätlin Kuus ja Eva-Liisa Kaaristo. Mõlemad kinnitasid, et nad ei ole andnud luba enda foto kasutamiseks ja lehel neile suhu pandud sõnu ei ole nemad lausunud.Kuus on teavitanud andmekaitse inspektsiooni tema foto ja justkui tema sõnade kasutamisest kahtlasel veebilehel. Lehekülje haldajate endiga ei ole õnnestunud tal ühendust luua.„Ma ei soovita kindlasti selliseid ravimeid tarvitada ilma arsti järelevalveta. Me ei tea, mis seal tegelikult sees on, kas see [toode] on kontrollitud,“ sõnas Kuus. „See on päris ohtlik.“Ta soov on, et tema nimi ja pilt sellelt lehelt kiiremas korras eemaldataks. Kuus sõnas, et juhtum tekitab temas väga ebameeldivat tunnet, sest Eesti toitumisnõustajate ühenduse veebilehelt on võetud osalt õiget infot - näiteks, et kaalukaotamine peaks olema loomulik ja tervislik -, kuid seda on kurjasti ära kasutatud.Kuus rääkis, et probleemi lahendamine ei ole olnud sugugi lihtne. Ta tunnistas, et väga raske oli leida infot, kuidas sellises olukorras käituda ja kelle poole peaks pöörduma.Ei ole identiteedivargusPolitseikapten Maarja Punak võrdles olukorda paari aasta taguse juhtumiga, kus president Kersti Kaljulaidi kasutati libareklaamides krüptoinvesteeringute tutvustajana. „Meenuvad ka juhtumid, kus tuntud lauljate pilte kasutati salendavate tablettide reklaamides ilma nende teadmata,“ märkis ta.Punak nentis, et kuigi tegemist on mainekahju tekitamise juhtumi ja laimuga, siis identiteedivargusena ei ole neid juhtumeid seni menetletud.Punak märkis, et arstidel on õigus pöörduda kohtusse seetõttu, et nende pilte on ilma loata kasutatud. „Küll aga on senise info järgi nende skeemide niidid viinud meid väljaspool Eestit tegutsevate kurjategijateni,“ märkis Punak. Niisiis on neid küberkelme keeruline tabada.Sestap jääb püsima inimeste endi vastutus mitte langeda vale lõksu. „Kõik pakkumised, mis on liialt imelised, et seda uskuda, on juba ette kahtlase väärtusega: imeravimid, kiiresti rikastumist lubavad investeerimisplatvormid, tasuta asjad ja teenused,“ rääkis Punak.Riigi infosüsteemide amet (RIA) ei olnud kõnealusest libalehest teadlik. Sarnaseid lehekülgi, kus reklaamitakse imeravimeid, tehnikavidinaid, kristallkuule jms, ringleb internetis sadu, märkis RIA kommunikatsioonijuht Helen Uldrich. Ta lisas, et esmapilgul ei kujuta lehekülg kasutajatele otsest küberohtu, küll aga annab eksitavat infot.„Väga keeruline on leida või mõelda välja viisi, kuidas sellist tegevust saaks ära hoida,“ sõnas Uldrich. „Laias laastus spämm nagu iga teine,“ sõnas ta. "Nende skeemide niidid on viinud väljaspool Eestit tegutsevate kurjategijateni."Illustratsioon: Toom TragelKuvatõmmisedPiret Rospu ei ole andnud luba oma fotot sellel veebilehel kasutada.Kätlin Kuuse foto juures on tema loata kasutatud ka ta nime.Margus Viigimaa foto libaravimi lehelMari Eesmaa


Ehk peaks ametit vahetamaKummastav on mõelda, et meie, pärnakate elukorralduse suhtes saab sõna sekka öelda mees, kes ei suuda enda rahaasju sedavõrd korras hoida, et oma lastele elatist maksta. Seda juba aastaid. Kohuski soovitas tal linna arenguga tegelemise asemel palgatööle minna.Jutt käib Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liikmest ja Pärnu linnavolinikust Edmond Penust. Rahvaesindaja kirjutas möödunud kuul veebiväljaandes Eesti Eest, mis reklaamib end kui «Kõige Sõltumatum Uudisteleht», arvamusloo, mille pealkirjastas «Meid juhivad kaabakad, varganäod ja korruptandid!».Loos juhib ta tähelepanu reformierakondlasest rahandusministri Mart Võrklaeva kunagistele väidetavalt kahtlastele tegemistele vallavanemana Rae vallas Harjumaal.Kõnealusel juhul tundub, et Penu peaks sügavalt peeglisse vaatama, kuna ta endagi hing pole plekitu.Lahus elavate vanemate elatise süsteemi on kritiseeritud, et see on ühele poole kaldu. Enamasti peetakse silmas, et lapsega koos elav vanem saab võsukese igapäevase hoolitsemise eest liiga palju raha.Samal ajal ei keela keegi teha mõistlikku kompromissi, et maksta veidi vähem ja nii, et kõigil oleks võimalik mõistlikult elada.Elatisvõla tõttu kohtusse antud Penu kuulates tekkis mõte, et ükski isa ei peaks laste heaolu arvelt varjama oma tegelikku rahalist seisu. Sisuliselt on see varastamine oma kõige lähedasematelt inimestelt.Tunnustan kohtunik Leana Tamme otsekohese suhtumise eest. Ta esitas õigustatud küsimuse, et kas linnaasjade pärast muretsemise asemel ei peaks mees laste ülalpidamiseks tööle minema ja raha teenima.Penu mullune aastasissetulek 2400 eurot tundub naeruväärne. Kord kuus volikogu töös osalemise eest saab ta 125 eurot ja kahes komisjonis istumise eest 100 eurot kuus. Viimast muidugi juhul, kui ta kohal käib.Loogiline oleks, et selline tasu on justkui lisa põhisissetulekule, mitte pea ainus ametlik töötasu, mis iga kuu pangakontole laekub. Arvata võib, et suurele osale volinikest on see pigem taskuraha kui palk.Võlgu olev ja kohtu eest oma elukoha andmeid varjav rahvasaadik kuulus enne viimaseid kohalike omavalitsuste valimisi Pärnus võimuliitu ehk on rääkinud kaasa suvepealinna arengusuundade ja rahaasjade suhtes.Selles valguses tundub kaaskodanike nimetamine varasteks ja kaabakateks eriti silmakirjalik.Kui tervis kehv ja juhuslikke ehitustöid enam teha ei saa, oleks ehk aeg õppida mõni amet, kus ei pea kurnama füüsist, aga võimalik ikkagi raha teenida?"Kui tervis kehv ja juhuslikke ehitustöid enam teha ei saa, oleks ehk aeg õppida mõni amet, kus ei pea kurnama füüsist."Kristo Niglas


Prantsuse kohus langetab otsuse Sarkozy korruptsiooniasjasPARIIS, 17. mai, AFP-BNS – Prantsuse apellatsioonikohus langetab kolmapäeval otsuse ühes mitmest korruptsiooni ja ebaseadusliku kampaania rahastamise juhtumist, mis puudutab endist presidenti Nicolas Sarkozyd.
Praegu 68-aastane Sarkozy oli Prantsusmaa president aastail 2007–2012. Pariisi kohus mõistis Sarkozy 2021. aasta märtsis süüdi korruptsioonis ja määras talle kolmeaastase vangistuse, sellest kaks aastat tingimisi.
Kohus leidis, et Sarkozy ja tema endine advokaat Thierry Herzog sõlmisid kohtuniku Gilbert Azibertiga "korruptsioonikokkuleppe", et saada ja jagada teavet uurimise kohta, mis puudutas 2007. aasta valimiskampaania ajal saadud ebaseaduslikke annetusi kadunud L'Oréal i pärijannalt Liliane Bettencourt'ilt.
Eelmise aasta detsembris ütles ta apellatsioonikohtus, et pole kunagi seadusi rikkunud.
Sarkozy salatelefonilt tehtud vestlusi Herzogiga mängiti nüüd esimest korda kohtus ette ja ilmselt on need kesksel kohal, kui kolmapäeval otsus langetatakse.
Sarkozyd on süüdistatud ka miljonite eurode saamises Liibüa eksdiktaatorilt Muammar Gaddafilt.
AFP – Baltic News Service


Ene Pajula: Haapsalu on üks imeline linnake ja võiks selleks jäädagiEne Pajula. Foto: Arvo Tarmula
Tänavu möödub Haapsalu muinsuskaitseala kehtestamisest 50 aastat. See on meie linna jaoks tähtis tärmin, sest mis oleks Haapsalu ilma oma muinsuskaitse all olevate ehitisteta?
Muidugi on Haapsalu puhul tähtis ka looduslik asend – selliseid sõna tõsises mõttes keset merd asuvaid linnu Eestis rohkem pole ja ega neid mujalgi liiga palju leidu. Aga ikkagi – suure osa Haapsalu identiteedist moodustab just puitehitistest koosnev vanalinn. Minu mäletamist mööda oli siin kunagi plaan ehitada vähemalt kogu Metsa tänav korrusmaju täis – igatahes pääses minu enda maja hädavaevu lammutamisest. Haapsalu autobaasil oli uue ehitise projektki juba valmis. Ja Rüütli tänava hoonestus õnnestus päästa väikese pettuse abil – et seal asub maja, kus on ööbinud Peeter I. Mille kohta kindlaid tõendeid pole, aga otsustajate jaoks oli see argument. Nii et kas keegi kujutab ette Haapsalut, mis oleks tervenisti kui Kastani linnaosa? Nagu oli 30 aastat tagasi öelnud Rootsi kuningas, kui siin visiidil käis – teie vaesus on olnud teie õnn! Rootsis oli piisavalt rikkust, et enamik vanu puitasumeid kokku lükata ja moodsad hooned peale ehitada.
Hiljaaegu arutati Haapsalus muinsuskaitsega seotud muresid ja rõõme, kus tulid jutuks ka kaitsealuste majade omanikud. Kas nad ikka hoolivad väärtustest, mis neil käes on? Eks see ole nii ja naa. Paraku ei suuda omanik üksi kõikidele ootustele vastata, selleks oleks vaja ka linnavõimude abi.
Siinkohal tundub, et peaksin võibolla linnapea Urmas Suklese ees vabandama, kuna olen teda süüdistanud igasugustes surmapattudes, muuhulgas Posti tänava õnnetus remondis. Aga kas pole igasuguse irina talumine juba linnapea palga sisse arvestatud? Loodetavasti on kahekordne Eesti keskmine selleks piisav? Olgu sellega, kuidas on, aga Sukles on kindlasti üks Eesti tuntumaid linnapäid. Kui mõelda, et meil on 47 linna, siis kui mitme linnapea nimi kohe ette tuleb? Tallinna oma, teadagi Mihhail Kõlvart, võibolla ka Tartu, seal on Urmas Klaas, Narva oma ka – Katri Raik, aga edasi? Nii et Sukles on kindlasti esimese viie tuntuma linnapea seas, kõik tänu sellele, et temast räägitakse, ükskõik, kas head või halba.
Aga jah, nagu nüüd on selgunud, oli Posti tänava remont hoopis Haapsalu linna volikogu esimehe Jaanus Karilaidi kindel otsus, ja linnapea peab teadagi volikogule alluma. Teadaolevalt kohtusid linnavõimud enne tänava remonti arhitektide liidu esindajatega, kes hoiatasid, et nii vähese rahaga, kui linnal tee remondiks oli, head tulemust ei saa. Parem oleks teha sel korral vaid osa kavandatust. Aga just Karilaid oli olnud see, kes ütles, et olgu või halvem, aga see tänav tehakse korraga. Nüüd on, nagu on. Siiski tuleb tunnistada, et igas halvas on ka midagi head. Tänavatööde käigus kaevati välja majade vundamendid, mis on hoonete tervishoiu seisukohalt väga hea. Ja muidugi on sealsed elanikud rahul sellega, et liiklus nende akende all on märksa väiksem.
Ega saa salata sedagi, et Karilaid on Haapsalule üksjagu raha välja rääkinud. Iseasi on see, et tal on aeg-ajalt ette tulnud mõttetuid kinnisideid, mida ta siis jõuliselt läbi surub. Mitmed neist on õnnestunud tagasi tõrjuda, aga kokkuvõttes ei teagi, mis mille üles kaalub.
Kui nüüd linnavõimudele midagi tõsiselt ette heita, siis on see nende kaootiline planeerimine. Sellega seoses on nii mõnedki küsinud, et kui linnavalitsuse plaan oli peatänava liikluskoormust vähendada, siis kas poleks seda saanud odavamalt teha? Näiteks paigutades tänava otsa miskid lillepotid või muud dekoratiivsed asjandused? Või oleks aidanud tõkkepuu koos liiklusmärgiga?
Saan aru, et linnal on raha vähe või pole seda üldse, aga seda enam võinuks ette näha, et kui Posti tänaval ükski vastutustundlik autojuht enam sõita ei taha, siis hakatakse liikuma mööda kõrvaltänavaid. Sest see, et vanalinna või, enamgi veel, lossiõue või Krahviaia kuulsatele suveüritustele enam üldse autoga ei pääse, ei saanud ometigi eesmärk olla. Isegi Vaba ja Vee tänav on korda tehtud ja hulk parkimisplatse rajatud. Ja kui põhiline liiklus oligi kavas Metsa tänavale suunata, siis miks ei alustatud just kogu Metsa tänava korda tegemisest? Eriti just Metsa tänava lossipoolsest otsast, kus ongi üks lipp lipi, lapp lapi peal, teine ots oli algusest peale märksa paremas korras. Seal olid isegi kõnniteed olemas, olgugi et kipakad, aga mida Metsa tänava teises otsas pole kunagi olnudki. Ja kellele oli vaja seda lilleklumpi sinna Tamme-Metsa-Jalaka risti? Sealt ei saa ju 180-kilomeetrise tunnikiirusega läbi kihutada. Kui just pidurdamise vajadust rõhutada taheti, aidanuks ka lamavast politseinikust. Või saadi Euroopa-rahade kasutusluba ainult tänu sellele klumbile?
Muide, hiljuti tõlkisin moskvalanna Tatjana Popova raamatut tema Haapsalu-suvedest, kus on ka selline lõik:
Metsa tänav on justkui üleminekulüli vanalinna ja uusehitiste piirkonna vahel, sest on arhitektuuriliselt kirev. Kõrvuti väikeste silmapaistmatute majakestega „kõrguvad“ siin kolme- ja neljakorruselised omavalitsusele kuuluvad paneelelamud. Kuid mida lähemale vanalinnale, seda vähemaks neid jääb, ja tänav omandab üha rohkem nukumaju täis pikitud mängulinna ilme. Erilist võlu lisavad sellele igivanad „küürakad“ tänavad: Uus ja Koidula…
Varastel kevadistel õhtutundidel valitseb Metsa tänaval täiesti teistsugune valgus. Tõenäoliselt tuleneb see puhtast selgest õhust ja kevadisest päikesest. Nii majad, puud ja isegi kõnnitee piirjooned omandavad neil tundidel erilise selguse ja mõningase akvarelse värvi, ehk nagu ütleb poeet: katused muutuvad läbipaistvaks ja värvid kristalseks.
Kas me ise oskamegi seda piirkonda nii poeetiliselt näha? Ja teha midagi, et see niimoodi jääkski? Praegu on selle tänavaosa „nukumajad“ otsekui pommiaugus ja nende vundamendid on ohus. Linnavalitsus lubas, et kui raha on, siis tehakse see tänavajupp korda 2026. aastal. Loodame siis majadele parimat, kuigi järgmised kohalike omavalitsuste valimised on kavas 2026. aasta sügisel ja kas siis saab kindel olla, et enne seda ei leita jälle mõnda remonti vajavat tänavat, mille ääres elab rohkem võimalikke valijaid kui Metsa tänava lossipoolses otsas?