Edgar Savisaare viimased kuud. „See polnud tavalise inimese üksinda olemine. Et ta arvamus enam ei lugenud, muserdas teda“Kunagi rahva seas palavalt armastatud ning vihatud Edgar Savisaar (72) suri suuresti unustatuna Ida-Tallinna keskhaiglas.
Sügisel ragistas ta oma hooldajaga, mistõttu lähemad kaasvõitlejad käisid Hundisilmal tema eest hoolitsemas.
Esimesel jõulupühal ei suutnud Savisaar enam arusaadavalt rääkida, teisel toimetati haiglasse.
Tallinna linnanõunik Ain Saarna viibis Hispaanias puhkusel, kui Edgar Savisaar helistas ja küsis, kas ta saaks Eestisse naastes appi tulla. Isegi ööseks tema poole jääda.
Savisaar oli ühe hooldajaga veidi tülli pööranud ja too soovis puhkust.
Tallinna kauaaegne linnapea uskus, et saab ise hakkama. Aga ei saanud – igapäevaelu osutus talle liiga keeruliseks ja ta otsis seltsi. Nii ta siis hakkaski oma sõpru ja häid tuttavad läbi kõlistama.
Saarna ütles, et hea küll. Mõned puhkusepäevad olid tal veel alles.
Oktoobri alguses sõitis ta Lääne-Virumaale, kus Eru külas Hundisilma talus asus Savisaare armastatud kodu.
Haigustest räsitud Savisaarel ei liikunud mitme insuldi tõttu enam hästi üks käsi, aga ta oli heatujuline ja krapsakas, mõistus töötas ja sõnade väljaütlemisega ei olnud muret. Päeval käisid nad metsas jalutamas – 2015. aasta kevadel lihasööja bakteri tõttu jala kaotanud Edgar veeres ringi ratastoolis.
Saarna meenutab, et viis Savisaarele kohaliku lehe, kuid peremees ütles nukralt, et „ei, ma ei loe enam suurt midagi“.
Uudistega oli ta aga hästi kursis.
Hundisilmal oli ikka nii, et kaminas põles peaaegu alati tuli – kui just väljas ei valitsenud leitsak –, peremees palus külalistel endale köögis asuvast masinast kohvi lasta ja ka talle tassike ulatada ning elutoas mängis telekas.
Eriti palju vaatas ta venekeelseid uudiseid.
Täiesti selgelt soovis ta olla kursis tolle inforuumiga, sest enne Mihhail Kõlvarti ja Yana Toomi tõusu oli Savisaar siinsete venekeelsete valijate valik number üks.
Oktoobri alguses pasundas Vene meedia, et Ukraina võib korraldada tuumarünnaku nn räpase pommiga. „Edgar ohkas, et kõik räägivad sõjast. Keegi ei räägi rahust,“ meenutab Saarna.
Õhtul ütles Savisaar, et nüüd teeme süsti. Diabeetikuna vajas ta veresuhkru kontrolli all hoidmiseks sutsu. Saarna aga tõrkus. „Ma ei olnud kellelegi varem süsti teinud, iseendale ka mitte. Ütlesin, et ma ei tee. Edgar tegi siis ise. Palus aga, et näita mulle naba lähedal sõrmedega ette, kuhu süstal vajutada. Ja nagu käe tema kõhule panin, nii vajutas. Nõel läks vastu minu küünt kõveraks. Küsis, et mis nüüd küll saab. Painutasin siis süstla sirgeks ja ütlesin, et ta teisel korral niimoodi kohe ei suskaks. Siis läks õnneks.“
Saarna pakkus Savisaarele huvi ka seetõttu, et mõned aastad tagasi lõigati tal südant ja Savisaart ootas nädal hiljem samuti südameoperatsioon. „Ei saa öelda, et ta just kartis, aga ega see talle rõõmu teinud. Ma sain öelda, et ma olen ju näide sellest, et meie arstid oskavad oma tööd. Mul oli tunne, et ta tahtis, et ma ütleks talle seda.“
Hundisilmal käik jäigi nende viimaseks trehvamiseks.
Saarna ei tahtnud vahetult pärast oppi Savisaart tüüdata. Hooldajalt kuulis ta, et lõikus õnnestus. Tal oli idee võtta Savisaarega ühendust aastavahetuse paiku, aga enne saabus kurb uudis.
Tagantjärgi kahetseb Saarna, kes armastab telefoniga pilte klõpsida, et ei teinud viimasel korral fotosid. „Arvasin, et küll jõuab!“
Samamoodi käis Savisaare juures „medõde“ tegemas tema endine nõunik Lauri Laasi.
„Ta helistas ja kutsus, et vajab seltskonda. Sellist kõnet iga päev ei saa. Muidugi ma läksin,“ kõneleb Laasi.
Savisaar oli füüsiliselt natuke loid, aga mõtetes erk ja terav. „Rääkisime suurest poliitikast isegi rohkem kui Eesti omast. Ukraina sõja puhul jõudsime järelduseni, et sealsed arengud on ettearvamatud. Eesti puhul arutasime parteide tugevusi ja nõrkuseid. Aga valitsuse paika panemise ja Riigikogu kohtade jaotamiseni me ei jõudnud. Ennustamine ei erutanud enam meid kumbagi.“
Laasi ei jäänud ööseks Hundisilmale, sest õhtul saabus professionaalne abiline. „See jäi meie viimaseks kohtumiseks. Lahkudes ütles Edgar, et oled alati teretulnud. Tagantjärele on mul hea meel, et ta kutsus ja ma läksin. Edgariga oli nii, et olid need suhted temaga nagu nad olid, aga me kõik jäime talle võlgu. Kes väiksemal, kes suuremal määral.“
Riigikogu liige Siret Kotka kohtus viimast korda Edgar Savisaarega esimesel jõulupühal. „Enam me ei rääkinud, vaid tunnetasime üksteise olemasolu,“ ütleb Kotka. Talle oli selge, et need on Savisaare viimased hetked. Et suurmees enam ei parane.
Tol õhtul nägi ta ka Savisaare lapsi Mariat, Edgarit ja Erkit. Viimane oli Kotka sõnul alati isa juures olemas.
Siret Kotka kasvas isata. Verinoorelt poliitikasse astudes leidis ta Savisaares isakuju ja nad jäidki suhtlema. Ka siis, kui Savisaar parteis juhikoha kaotas ja ühiskonnas korruptsiooniprotsessi tõttu põlu alla langes.
Viimati oli sisukam vestlus sügisel. „Ta esitas mulle väga selgelt palve, et kui teda enam pole, siis ma teeksin ja toimetaksin...“ räägib Kotka. Ta lisab, et umbes poole aasta pärast saab selgeks, mida nad koos otsustasid.
Kotka kiidab, et Savisaarel oli hea poliitiline vaist lõpuni välja. Ta suutis asju ette näha. Ka seda, mis juhtub Keskerakonnaga tema järglase Jüri Ratase käe all. „Tema arvamus oli selgelt selline, et Ratas ei suuda Keskerakonna reitingut hoida, nii nagu tema seda tegi. Ja et reiting kukub,“ lausub Kotka. Nii läkski.
Ka teised inimesed räägivad Ekspressile, et ükskõik millest Edgariga Hundisilmal räägiti, alati jõudis jutt välja Keskerakonna ja Rataseni. See oli tal hinges. Parteis võimu haaranud Jüri Ratas, Kadri Simson ja Mailis Reps olid Savisaarele justkui isatapjad.
Muidugi tegid nad hiljem sotsiaalmeedias Savisaarele järelehüüdeid, kuid kas näiteks Ratas ja Savisaar ka päriselt ära leppisid, seda Kotka ei tea. Küll aga teeb talle head meelt, et viimastel aastatel klaaris Savisaar suhted mitme inimesega, kellega oli tülli läinud. „Tema elus oli kaks suurt sõpra Lembit Kaljuvee ja Aadu Must - nendega ta leppis ära,“ ütleb Kotka.
Keskerakonna asutajaliige Lembit Kaljuvee meenutab, et 11 aastat tagasi läksid tema suhted Etsiga (jah, ta kutsub Savisaart Etsiks) pausile. Ta lahkus parteist. Sõprus tundus läbi olevat. Savisaar ei suutnud tavaliselt andestada.
Aga kolm aastat tagasi leppisid nad ära, kui kaubanduskuningas Oleg Gross Kaljuvee Hundisilmale kaasa võttis.
Pärast seda nad aeg-ajalt kohtusid.
Kaljuvee ütleb, et viimase kolme aasta jooksul tuli kunagine Edgar tagasi. Enne seda oli ta pinges, aga nüüd kibedus kadus. „Ja Ukraina sõda vaatas Edgar ajaloolase seisukohalt. Otsis analooge, seoseid varasematest sündmustest. Hakkas kohe edasi mõtlema. Ütles, et see tuleb pikk sõda.“
Novembris Savisaar helistas ja kutsus jõuludeks külla. Esimesel jõulupühal sõitiski Kaljuvee Hundisilmale, võttis pudeli Moe viinagi kaasa ja ka veini (nad olid aeg-ajalt pruukinud klaasikese), aga keegi ei tulnud vastu. Kaljuvee helistas ja kuulis, kuidas hooldaja ütles Savisaarele, et Lembit Kaljuvee on siin, mida me teeme. Edgari vastuse artikulatsioonist mõistis Kaljuvee, et tal tasub koju tagasi sõita. Kaljuvee muigab: „Urmas Sõõrumaa oli nupukam. Ta pidi minema Hundisilmale järgmisel päeval, aga helistas juba Tallinnast.“
29. detsembril sai Kaljuvee 70 aastat vanaks. Ta võttis vastu õnnitlusi. Ja sai siis teate, et vana sõber ja kauaaegne kaasvõitleja lahkus igavikku.
Jõgeva haigla juhi Peep Põdderiga suhtles Savisaar peaaegu iga päev – nad tundsid teineteist 1995. aastast.
„Edgar armastas rääkida, et tal on viis ravimatut haigust, aga iga kord läks viimane meelest ära, kusjuures see oli alati erinev haigus,“ muigab Põdder. Ta lisab: „Edgaril oli lõpuni usk, et ta saab uuesti jalule. Ta kavatses aasta alguses minna Haapsalu rehabilitatsioonikeskusesse.“
Veel eelmisel kevadel hellitas Savisaar lootust kandideerida Riigikogu valimistel. Arutas seda oma külalistega. Nood ei mõistnud aga, kui tõsine jutt on, sest Edgarile meeldis ideedega mängida.
Rahvasaadik Oudekki Loone ütleb, et nende vestluste jooksul tekkis palju erinevaid ideid, sealhulgas mõte asutada mingi sihtasutus, mis võimaldaks Edgaril loenguid pidada või muid üritusi teha.
„Ta igatses oma töökat ja sündmusterohket elu tagasi. Ta tundis sellest puudust,“ hindab Savisaare endine nõunik Oleg Harlamov, kes töötas temaga koos nii linnavalitsuses kui majandusministeeriumis. „Paremat ülemust ei saa ma ette kujutada. Ta oskas asju juhtida suure ülemusena, ei tegelenud mikromanageerimisega.“
Kui Savisaar jalast ilma jäi, kutsus ta Harlamovit tagasi linnavalitsusse. Nad leppisid trehvamise kokku, aga see jäi ära, sest kohtumise päeval saabus Hundisilmale kapo. Peagi kõrvaldati linnapea töölt.
„Tal oli see komme, et kui valimised hakkasid lähenema, hakkas ta tegelema füsioteraapiaga, otsis kunstjala välja ja hakkas trenni tegema,“ meenutab Ain Saarna. „Valimised tõmbasid ta käima.“
PR-mees Janek Mäggi mõistis, et 2015. aastal, kui Savisaar oli just jalast ilma jäänud, oli positsioon talle justkui eluküsimus. Ta tunnistas ligi tunni kestnud jutuajamisel Mäggile: „Mul on vaja saada linnapeaks tagasi!“
Mäggi ei osanud Savisaart aidata ning ilmselt Savisaar ei oodanudki seda. Mäggi taipas hiljem, et Savisaar tahtis talle oma mõtteid pähe süstida. „Ta oli selles väga hea. Inimesed ei saanud sellest arugi.“
Viimati kandideeris Savisaar tunamullu, uskudes, et koht Tallinna volikogus on kindel. Küsis enesekindlalt, et no vaata, miks ma peaksin linnavoliniku tasust ära ütlema. Aga ta sai vaid 437 häält ega pääsenud volikokku.
Aastaid ajalehte Kesknädal juhtinud Urmi Reinde sõnul olid viimasel ajal Savisaare ümber ainult naised, sõbrannad. Nemad vaatasid, et Edgar tunneks end hästi. Nemad hoidsid ka majapidamist. Savisaar ei olnud Reinde teada kodus kunagi kuigi tegus. Tema käsi oli poliitikas. Ka lastekasvatamisel jäi põhirõhk laste emade kanda. Savisaar toetas, et lapsed kasvaksid jõukalt ja saaksid hea hariduse.
Varem olid sünnipäevad ja jõulud Hundisilmal helged ja südamlikud, saabus rohkelt külalisi. Viimastel aastatel tulid ainult sõbrad ja neidki järjest vähem. Savisaar väsis ruttu.
Ta armastas süüa kõike, mida poleks tohtinud. Rasvast seapraadi ja magusat torti. See ei meeldinud ühelegi tema kaasale, sest tal oli suhkurtõbi. Samal põhjusel eelistas Edgar tavalist joogivett. Haigus ajas lihtsalt jubedalt janutama.
Reinde helistas Savisaarega sagedasti. Jutt kestis enamasti tunni või kaks. Savisaar alustas ikka: „Urmi, mis uudist on?“ Reinde hakkas siis rääkima ja sai kiiresti aru, et Savisaar on kõigega kursis ja rohkemgi veel.
Viimane kõne, mille Reinde tegi, katkes. Telefon kukkus Savisaarel käest ja kuna hooldajat parasjagu kõrval ei olnud, siis nii see vestlus lõppeski. Esimest korda elus kurtis Savisaar Reindele oma tervise üle. Rääkis, et silmad ei näe enam. „Mis elu see siis on, kui raamatut ei saa enam lugeda,“ oli ta tõdenud. Reinde sõnul oli ta varem lausa vihanud kurtjaid. „Siis sain aru, et asi on pahasti.“
„Ta ei teinud midagi,“ ütleb raadiostaar Heimar Lenk oma kauaaegse sõbra viimaste kuude kohta. Savisaare tervis läks järjest halvemaks ja ta oli üksik. Mitte selles mõttes, et ta ümber poleks olnud inimesi, kuid neid jäi järjest vähemaks. Savisaare arvamust ei olnud enam kellelegi vaja, teda ei kuulatud. Muutumine suurmehest eikellekski mõjus Savisaarele väga. „Pole tavalise inimese üksinda olemine. Vaid et ta arvamus enam ei lugenud. See muserdas teda,“ ütleb Lenk.
Savisaar käis viimati Lengil Põlvas külas juulis. Käis ka Võnnu surnuaial oma ema haual, kelle kõrvale ta sel neljapäeval mulda sängitatakse.
Doktor Põdder ütleb, et hoiatas Savisaart – sõit ei mõju hästi. Savisaar ei kuulanud teda. Lõuna-Eesti reisilt läkski Savisaar Hundisilmale tagasi varem, kui oli plaanitud. „Ta väsis ära,“ sõnab Lenk.
Sügisel enne lume tulekut pani Lenk puulauad hoovi pealt kuiva hoiule, Savisaart ootama. Et kui ta kevadel tuleb, saab mööda laudu ratastooliga trepist üles majja.
Lenk arvab, et Tallinna linn oleks pidanud andma Savisaarele korteri, kus ta saanuks külalisi vastu võtta. Oleks soe, inimesed oleksid lähedal. Hundisilma oli väike, kaugel ja kõle.
Teine Savisaare hea tuttav räägib, et Edgar mõistis – seda talve ta oma kallil Hundisilmal ei veeda. Et lihtsam on Tallinnas olla. Küllap olekski mõni korter leitud.
Novembri lõpus kutsus Savisaar Lenki ja Reindet Hundisilmale jõule tähistama. „Me ütlesime ära,“ sõnab Lenk.
Nõukogude Liit avaldas ajalehtedes oma liidrite surma põhjused. Tänapäeval, delikaatsete isikuandmete ajastul pole sellised asjad enam kombeks.
Edgar Savisaar oli suur erand. Kohtuprotsessi ajal tegi ta ise avalikuks oma rohked haigused, neist mitmed väga rasked.
Tema surma põhjust ei ole ametlikult välja öeldud, kuid mitmed tema tuttavad räägivad veresoonte kehvast olukorrast ja trombidest. „Kui üldse enam ei liigu, siis ei saagi terve olla. Teine jalg hakkas tal ka alt vedama,“ sõnab Lenk. „Kaks päeva lebas haiglas voodis. Alguses arstid arvasid, et tal hakkab paremaks minema.“
Loodeti, et Savisaar saab haiglast välja. Lenk helistas talle. „Võttis vastu, küsisin, et kuidas on. Pole viga – nii nagu ikka. Aga äärmiselt aeglase jutuga, väga vaikselt rääkis ta.“
Lenk meenutab viimaseid sõnu, mis Savisaar talle ütles: „Aga mis sa mulle helistad – tule mind parem vaatama.“ Lenk mõtles, et pärast aastavahetust ehk lähebki. Aga ta ei saanud aru, et Savisaar mõtles kohe.
Kas Savisaar tajus lähenevat surma? Viimastel aastatel ta justkui leebus. Käis isegi presidendi vastuvõtul ja Roosiaias, kus teda varem ei nähtud. „See näitas, et ta sai aru, et lõpp on tulemas,“ pakub Janek Mäggi.
Heimar Lenk uuris Savisaarelt, miks too Kadriorus käis, sest sealt ja valitsusest oli teda korduvalt alandatud. Ta ei saanudki vastust. Edgar näitas talle Hundisilmal hoopis roose. „Tule, käime aias ringi, tule vaata Vilja roosi!“


SÕJAKOKKUVÕTE | Ukraina uurijad avastasid Harkivi oblastist 25 piinakambritOkupantide piinamiskambrid, et Ukraina tsiviilelanikelt vastupanuliikumise kohta infot välja pressida. Mariupolit lammutatakse tükkideks.
Ukraina kaitseminister Oleksii Reznikov kirjutas ühismeedias, et Hersoni oblastis Berõslavis korraldasid taganevad Vene väed terroriakti, lastes õhku elektrijaama.
Tuli uudis järjekordse Vene vägede piinamiskambri leidmisest Lõuna-Ukrainas. Kambris lämmatati ohvreid kilekottidega, peksti neid ja nende peal kasutati elektrišokivahendeid, et saada infot vastupanuliikumise kohalike liikmete kohta. Kyiv Independent kirjutas, et samuti leidsid uurijad Harkivi oblasti vabastatud aladelt tervelt 25 piinamiskambrit. Oblasti politseijõudude ülem Volodõmõr Tõmoško kommenteeris, et neiski piinati tsiviilelanikest kinnipeetavaid elektriga ning murti nende sõrmi.
Ukrainas visiidil viibivad Tallinn linnapea Mihhail Kõlvart ja abilinnapea Tanel Kiik andsid Žõtomõri linnapeale Serhi Suhhomlinile üle Tallinna linna kingituse – 14 diiselbussi. Lisaks andsid linnajuhid Žõtomõri piirkonna omavalitsustele üle ka elektrigeneraatorid ja muid esmatarbekaupu. Busside üleandmise tseremoonia järel külastasid linnapea ja abilinnapea Vene raketirünnakus puruks pommitatud Žõtomõri lütseumi nr 25, kus Kõlvart kinkis parimatele õpilastele ning olümpiaadide võitjatele iPad’id.
(Reuters/Scanpix)
Mariupolis jätkavad okupandid majade, sh ajalooliste hoonete lammutamist. Lammutamisele on läinud nii õnnetu saatusega kuulsaks saanud teater (pildil), milles linnaelanikud end varjasid, kui ka kesklinnas asuv Kellaga maja.


Töötajad soovivad üha enam iseseisvustTöötajatele on oluline pakkuda järjekindlalt karjäärivõimalusi, et mitte lasta motivatsioonil raugeda. Tööalane motivatsioon on aga otseselt seotud sellega, kui huvitav ja õppimisele innustav on inimese töö.Oleme tööturul omapärases olukorras. Kasvavate kuludega on ühiskonnas silmitsi kõik, olgu tegu indiviidi või ettevõttega. On tööandjaid, kes värbavad töötajaid ebakindlatest majandusoludest hoolimata, teised on pigem ettevaatlikud või koguni vähendavad töötajate arvu. Töötajad aga peavad ausalt otsa vaatama oma finantsseisule, ning olulise inflatsiooni tingimustes võib töökoha vahetamise plaan tunduda ainuõige. Ettevõtete juhtide suureks väljakutseks ja prioriteediks on saanud töötajate hoidmine. Iga juht peab neis oludes alustama organisatsiooni seest: mida saaksin ettevõtte töökeskkonnas ära teha, et töötajad tunneksid end väärtustatuna ja hästi?Usun, et nüüdseks on vähemusse jäänud ettevõtted, kus usutakse, et ainult palga- ja motivatsioonisüsteemide ning uhkete üritustega suudetakse inimesi enda juures õnnelikuna hoida. Eranditult kõik inimesed tahavad, et neid väärtustataks ja et neil oleks toetav keskkond. Kuidas seda organisatsioonis saavutada?Minu esimene soovitus juhtidele: mõelge, mida te ise heaks töökeskkonnaks vajaksite. Täpselt sedasama, ja veidi enam, vajab tegelikult ka teie töötaja. Seejärel tuleb soovitud keskkonna saavutamisega süsteemselt tegeleda. See on lihtne mõtteharjutus, millel on enamasti märgatav tulemus.Mida tööandjalt oodatakse? Esmalt iseseisvust ehk võimalust oma rollis vastutust kanda. Teiseks kompetentsi kasvatamise võimalusiarengut. Kolmandaks seotust ehk ühise suuna tunnet. See on põhjus, miks me tahame organisatsioonis töötada ja miks kõik meist ei ole üksikettevõtjad.Kui vaadata viimase aja trende tööturul, siis muutumis-, õppimis- ja kohanemisvõimest on saanud iga töötaja üks olulisemaid oskusi. Kui veel kümnendi eest väärtustasid karjääris õppimisvõimalusi pigem ülikooli lõpetanud tööle asujad, siis enam sellist eristumist märgata ei ole. Pikem tööelu ja elukestva õppe võimaluste avardumine on juhtinud inimesi vaatama lahkema pilguga õppimisele, enesetäiendamisele ja elus eri karjääriteede valimisele. Tööelus ei pea areng enam tingimata olema alt ülespoole, vaid pigem tugeva eksperdi-staatuse kasvatamise suunas.See tähendab, et inimestele tuleb töökohal pidevalt pakkuda karjäärivõimalusi, et mitte lasta motivatsioonil raugeda. Huvitav ja õppimisele innustav töö on otseselt seotud tööalase motivatsiooniga. Motivatsiooni langemisega seotud tühja tunnet võib juba lahkuda sooviva töötaja sisemise üleostmisega vaid lühiajaliselt täita. Varem või hiljem jõuab väheseid arenguvõimalusi pakkuv töö lihtsalt lõpule.Seetõttu peaksime üha enam rääkima töökeskkonnas toimuvast elukestvast õppest. Panganduses näen, kui palju on juurde tulnud töövaldkondi, milles on kombineeritud eri kompetentsid. Näiteks andmemajanduse, rahapesutõkestamise, andmekaitse jm seotud töörollid, kus ei piisa ainult ühe töövaldkonna teadmisest. Väga paljud töörollid vajavad varasemast rohkem valdkondadeüleseid kompetentse. Rääkimata ITst, mis ammu enam ei ole valdkond omaette, vaid äriarenduse vältimatu osa.Teinegi näide: inimesed on pangaga suhtlemisel asunud eelistama digikanaleid, mistõttu esindustes käivate klientide arv on aasta-aastalt kahanenud. Seetõttu on vähenenud esinduste töötajate arv, kuid reaalseid koondamisi on toimunud vähe. Klienditeeninduse vajaduse vähenedes oleme pakkunud arenguvõimalusi ja karjäärivõimalusi teistele vakantsetele kohtadele. See on eeldanud kõigilt õppimist või õppimise toetamist. Oskus õppida ja kasutada teadmisi eri valdkondadest on praeguses töökeskkonnas äärmiselt vajalik ning muutub üha olulisemaks. Et inimene areneks valdkonna eksperdina ja oleks suuteline arendama ka töörolli, ei piisa üksnes valdkonna teadmiste arendamisest, oluline on panustada isiksuslikku arengut toetavasse arengusse. Edukaks tööks on lisaks erialale vajalik ka oskuslik enesejuhtimine, head suhtlemisoskused, meeskonnatöö ja kultuuriülesed kompetentsid.Samuti on oluliseks teguriks muutunud töö paindlikkus. Paraku ei tunne iga juht veel ennast selle muutusega mugavalt ning sooviks rohkem kontrollida töötamise aega ja kohta. Kasu sellest saab nii organisatsioon kui töötaja, sest tagades suurema paindlikkuse tööelus, aitame panustada inimeste elu tasakaalu. Oleks aeg lasta lahti uskumusest, et mina juhina suudan kontrollida, mida inimene teeb oma töölaua taga. Kui palju ta mõtleb, kui kiiresti ta mõtleb. See on juhtide kõige suurem väljakutse, kuidas seada õigeid eesmärke, mis inimesi innustavad, kuidas neid mõõta ning kuidas anda konstruktiivselt ja tulemuste saavutamist toetavat tagasisidet.Läbipaistvus on üks hea organisatsioonikultuuri alus. Mida rohkem on töötajatel tööelu puudutavat infot, seda parem. See suurendab kollektiivi pühendumist ja usaldust ettevõtte vastu. Läbipaistvuse üks väljund võib olla palga avalikustamine nii organisatsiooni sees kui ka tööle kandideerijatele, nagu oleme juurutanud Swedbankis. Ehkki see paistab praegu veel paljudele ettevõtetele hirmutava käiguna, on läbipaistev palgapoliitika andnud meile häid tulemusi.Ei tasu liialt karta ka tööjõu voolavust, kui see jääb n-ö tervislikesse piiridesse. Näiteks võis suuremat liikumist prognoosida pärast koroonakriisi lõppu, sest üldiselt lükatakse olulisi otsuseid ebakindlatel aegadel edasi. Pigem tasuks karta seda, kui inimene oleks aheldatud kuldsete käeraudadega ettevõtte külge ega tahaks teha oma elus õigeid otsuseid ja valikuid. Töö ise, arenguvõimalused ja tööalane atmosfäär peaks olema edasiviiv jõud, mõõdetav kasu töötaja jaoks laiem kui üksnes tänane materiaalne tunnustus. Küsimus, kuidas kestab organisatsioon tuumkompetentside jätkuvuse ja töötaja elu perspektiivi vaates, on vast peamine mõlema poole motivatsiooni alustala"Eranditult kõik inimesed tahavad, et neid väärtustataks ja et neil oleks toetav keskkond.""Läbipaistvus on üks hea organisatsioonikultuuri alus. Mida rohkem on töötajatel tööelu puudutavat infot, seda parem."ÜLLE PIND, Swedbanki personalijuht


Kapo lõpetas mereröövlite uurimise2009. aastal Läänemerel toimunud piraadirünnak kaubalaevale on jäänud siiani mõistatuseks. Kaitsepolitsei lõpetas skandaalse kaubalaeva Arctic Sea kaaperdamise uurimise kellelegi süüdistust esitamata. Malta lipu all sõitnud laev rööviti salapäraselt Läänemerel juulis 2009 koos meeskonnaga. Kapo alustas kohe kriminaalasja piraatluse paragrahvi alusel. 13 aastat kestnud uurimine lõpetati mullu novembris seoses kuriteo aegumisega. Arctic Sea kaaperdamine ületas omal ajal rahvusvahelise uudiskünnise ja põhjustas palju spekulatsioone. Mis laevaga tegelikult juhtus, jäi segaseks. Kaaperdamist seostati nii väljapressimise kui ka salajase relvaveoga. EESTI EKSPRESS


Zaporižžja suunal on ukrainlased saatnud korda samapalju pahandust kui MakijivkasUKRAINA PÄEVIK 3.01: vene okupantide põhipingutus on hetkel suunatud Bahmuti ja Soledari vahele, et eraldada need kaks asulat. Märkimisväärset edu okupandid seal siiski ei saavuta. Ka mujal valitseb venelastel seisak, mis võib olla ajendiks täiendava mobilisatsiooni jaoks.
	Bahmuti linnas on ukrainlased okupante tööstusalal pisut tagasi surunud.
	Avdiivka suunalised rünnakud pole vene okupantidele tulemust toonud.
	Lõunarindel on kinnitatud aastavahetuse priskeid tabamusi.

Vene okupantide kaotused Ukraina peastaabi andmeil päeva alguses – isikkoosseisu 108190 (+750), tanke 3036 (+5), soomukeid 6100 (+7), suurtükke 2033 (+6), raketiheitjaid 424 (+1), õhutõrjesüsteeme 214 (+1), lennukeid 283, helikoptereid 270 (+1), droone 1839 (+3).
Vene okupandid jätkavad kaudtulelööke miinipildujate, suurtükkide ja raketiheitjatega Tšernihivi, Sumõ ja Harkivi oblasti piiriäärsetele küladele. Huvitava kokkusattumusena leidis aset moonalao süttimine sõjalisel objektil Belgorodi oblastis Novõi Oskoli juures.

Olukord rinnetel

Luhanski operatiivsuunal jätkavad vene okupandid rünnakuid Svatovo ja Kreminna vahel ning üritavad koondada jõude Kreminnast pealetungiürituse korraldamiseks Lõmani suunal. Seni seal tulemusteta. Ei kanna vilja ka okupantide igapäevased rünnakud Bilohorivka suunal.
Ukraina administratsiooni juhi kinnitusel on Svatovo Kreminna maantee endiselt ukrainlaste tulekontrolli all ning kahe asula vaheline varustamine peab käima suure ringiga läbi Starobelski.
Bahmuti operatiivsuunal Majorski ja Soledari vahel on kogu Ukraina rinde kõige kuumem ja raskem lõik, sealt eraldi võttes veel vahemaa Bahmuti ja Soledari vahel. Hetkel paistab okupantide põhipingutus nende asulate eraldamine, mistõttu põhilahingud nendevahelise maantee juures.
Võimalik, et okupandid koondavad jõudusid Soledari kanti suurema pealetungi korraldamiseks. Analoogne üritus Bahmuti linna suunal läks neil aia taha. Tööstusalal peksti okupandid Lumumba tänavat pidi paarsada meetrit tagasi. Proovivad vallutada kasvõi üksikuid positsioone ja kaevikuid Pidhorodne, Opõtne ja Klištšiivka kandis.
Kuna okupandid ründavad katkematute inimlainetena, siis üsna oluline faktor ukrainlaste kaitse vastupidavuses on lahinguvälja luure, tuletegevuse koordineerimise, tulepositsioonide väljaehitamise kvaliteet. Kui mõni lüli annab järgi, saavad okupandid võimaluse, muidu mitte.
Üldiselt ei ole ette nähta, et vene okupantide ponnistused Bahmuti lõigul lähiajal vilja kannaksid. See nullib ka Prigožini lootused näidata enda vangide horde miski võimeka armeena, kes muudkui vallutab linnasid üks-teise järel. See võimekus maeti suvel Severodonetski-Lõssõtšansi kandis.
Putinile muidugi sobib minimaalselt ka see variant, et patiseis kestaks ja ühel hetkel tekiks ukrainlastel soov teha kompromisse, kuid see moment paistab veel üsna kaugel olevat. Ühiskonna meelsus on tugevalt okupantidega igasuguste kompromisside vastu.
Donetski operatiivsuunal pole Avdiivka piirkonnas olulisi arengudi fikseeritud pärast mitmepäevaseid pealetunge idast ja põhja poolt. Nevelske kandis on täpsustatud rindejoone kulgemist, kuid sisulisi muutusi pole. Okupantidel pole edu ka Marjinkas ja selle lähistel.
Zaporižžja suunal on ukrainlased aastavahetuse paiku saatnud korda samapalju pahandust kui Makijivkas ning täpsustatud andmetel olid korralikud tabamused Tokmakis ja Tšulakivka kandis Hersoni suunal. Tšulakivka on juba mitmekordne meister okupantide kaotuste edetabelis – seekordne pauk tähendas -500 surnute ja haavatutena, täpsed proportsioonid veel teadmata.
Üldiselt viitavad need lood, et Makijivka sugused mobiliseeritute utiliseerimistalgud jätkuvad ka tulevikus. See polnud erand ja vene väejuhatusel pole kas võimalusi või oskusi teistmoodi tegutseda.

Zaporižžja operatiivsuunal on üldiselt vene okupantide üksuste ümbergrupeerumise tunnuseid. Ukrainlaste meelest reorganiseeruvad nad Melitopoli ümber, kuna kartus on ukrainlaste järgmise vabastusoperatsiooni ees. Vene pessimistid peavad paigalseisu okupantide jaoks ohtlikuks, kuid rünnakukatseid suisa suitsidaalseks.
Ukraina jaoks on samuti olukord keeruline, kui Venemaa jätkab oma mobilisatsioonireservide rakendamist ja kutsub väeteenistusse veel kaks korda 200 tuhat reservisti. Ukrainlased on ennustanud, et uus kampaania algab juba 5. jaanuaril, kuigi üldiselt pole mobilisatsioon katkenud.
Mobilisatsiooni hoogustamise kohta avaldatakse erinevaid tunnusmärke – kas on need värskelt trükitud kutsete blanketid, Vene Keskpanga juhi käskkiri, mis juhendab kommertpankasid sõjaväekohuslastest võlglastele mobilisatsioonikutseid edastama. Spekuleeritakse piiride sulgemisest.


Looduskaitsja kimbutab juba aasta otsa kohalikku lambapidajat, kuid politsei probleemi ei näeLäinud aasta lõpul jõudis Kuressaare politseijaoskond seisukohale, et ühe muhulase järjepidevat tegevust teise muhulase ja tema lähedaste elu kibedaks tegemisel ei saa paragrahvidega mõõta.Saarte Hääl ei nimeta ei kannatanute ega kimbutaja nime, kuid kasutame ametlikust allikast pärit dokumente, mis kirjeldavad politseisse pöördumiseks ajendi andnud sündmusi.
Avalduses politseile öeldakse otsesõnu, et mees (nimetame teda Vambolaks – toim) on pühendanud terve viimase aasta elust avaldaja, tema kolleegide ja abikaasa jälitamisele ja kiusamisele.
"Vambola saadab ähvardavaid ja valesüüdistusega meile, paigaldab liikumiskaameraid, luurab põõsastes, pildistab, filmib, käib taastamistööde läbiviijaid sõimamas, levitab valeinformatsiooni, ilmub sõimamiseks avalikele üritustele, käib loomade vett hoidlates maha laskmas, avab väravaid, lõhub generaatoreid, esitab kaebusi erinevatele ametiasutustele ja levitab oma veebilehel valeinformatsiooni," seisab oktoobri lõpul tehtud avalduses.

Sõim ja ähvardused

Näiteks oli Vambola sõimanud ja ähvardanud avalduse teinud naist Liiva raamatukogus toimunud avalikul üritusel ja süüdistanud erinevatel teemadel alates korruptsioonist kuni Muhu saare veetaseme languseni. Nimetatud tegevus tekitab avaldajas hirmu ja ebamugavustunnet.
Politsei teatas kriminaalasjast keeldumise määruses, et kirjelduse järgi tuleks jälitustoiminguna kõne alla vaid varjatud jälgimine, sest avalduse järgi paigaldab Vambola liikumiskaameraid, luurab põõsastes, pildistab ja filmib.
Näiteks toodi juhtum, kus Vambola pani karjamaadele kaameraid ja jälgis alvarite taastamistöid drooniga.
Politsei leidis, et neile esitatud materjalidest ei nähtu, et Vambola viiks läbi jälitustoiminguid või koguks andmeid konkreetse isiku suhtes.
"Pildistatud on alvarite taastamistöid, loomi ja karjamaid ning saadetud kirjadest võib välja lugeda mure loomade ja üldise looduse pärast, mis ei pruugi teaduslike lähenemistega ühtida," seisab määruses.

Pole midagi salajast

Samuti puuduvad politsei hinnangul tõendid, et tema tegevus vastaks jälitustoimingu põhiomadustele ehk salajasusele ja varjatusele.
Samuti on raske Vambola tegevust liigitada ahistavaks jälitamiseks.
Karistusseadustik ütleb, et selline koosseis eeldab teise isikuga korduva või järjepideva kontakti otsimist, tema jälgimist või muul viisil teise isiku tahte vastaselt tema eraellu sekkumist, kui selle eesmärk või tagajärg on teise isiku hirmutamine, alandamine või muul viisil oluliselt häirimine.
Avaldaja esitas lisamaterjalidena politseile Vambola saadetud meile ja seisukohti, kuid politseile kinnitusel ei saa nende põhjal järeldada, et Vambola ründaks, ähvardaks või sekkuks eraellu.
Politseikapten Ahti Lepp sedastas et Vambola saadetud kirjade põhjal võib järeldada, et ta ei poolda karjamaade tarastamist, mis seavad ohtu metsloomade elu ja tervise ning vaba liikumise.
"Tõenäoliselt ütleb ta omad mõtted valjuhäälselt ka avalikel koosolekutel välja. Nende väljaütlemiste sisu ja vorm on teadmata, sest ühtegi konkreetset tõendit esitatud ei ole. Avalikel koosolekutel võivad käia kõik ja oma mõtte ka välja öelda. Olenemata sellest, kas see ühtib teiste omadega või mitte," märkis politsei.

Taastamine segab metsloomi

Vambola on varem Saarte Häälele selgitanud, et rannakarjamaade taastumisprotsessides ei ole arvestatud mitu aastakümned väljakujunenud metsloomade liikumisradadega ning arvestatud pesitsemiskohtadega ja teise asjaoludega mis puudutavad metsloomade heaolu.
"Põdra ja hirve arvukus Muhus on viimastel aastatel tugevalt langenud," selgitas ta. "On juhtumeid, kus kitsed on sattunud paanikasse maantee ületamisega, pöördunud aia piiramisega tagasi tee peale ja siis saanud autost löögi.
Võis siis on tee ääres jalutanud põdralehm vasikaga sattunud paanikasse, kui auto läheneb. Vanaloom suudab kuidagi läbi aia suruda, vasikas üritab, aga ei suuda edasi minna ning murrab jala, kirjeldas Vambola.

Põdrasarved, mille kandja oli neile eluajal traadi ümber keerutanud.
Saarte Hääl


Suri Venemaa endine tipp-poliitik Ruslan Hasbulatov   Teisipäeval suri 80-aastasena viimane Venemaa Föderatsiooni ülemnõukogu esimees Ruslan Hasbulatov, ta oli Boriss Jeltsini poliitiline vastane.   Venemaa riigitelevisioon teatas, et Hasbulatov suri oma kodus väljaspool Moskvat, vahendas Rferl. Hasbulatov oli tšetšeenist majandusteadlane ja poliitik. Nõukogude Liidu (NSVL) lagunemise ajal oli ta Boriss Jeltsini liitlane. Mõlemad poliitikud kritiseerisid viimast NSVL-i juhti Mihhail Gorbatšovi.  Jeltsinist ja Hasbulatovist said aga kiiresti rivaalid ning Hasbulatov hakkas koostööd tegema asepresident Aleksandr Rutskoiga.  Jeltsin tahtis 1993. aastal muuta põhiseadust ja tahtis nii oma võimu suurendada veelgi. Ülemnõukogu proovis Jeltsini mõjuvõimu aga vähendada.  21. septembril andis Jeltsin välja ukaasi number 1400. See nägi ette ülemnõukogu laialisaatmise ja uued valimised juba Venemaa riigiduumasse ning uue konstitutsiooniprojekti referendumi. Vastuseks lõpetas ülemnõukogu presidendi volitused ja määras presidendi kohusetäitjaks Rutskoi.  4. oktoobril kehtestas Jeltsin Moskvas eriolukorra ja tõi linna tankid. Jeltsinile lojaalsed väed tulistasid parlamendihoonet. Sõdurid tungisid siis hoonesse ning arreteerisid Hasbulatovi ja Rutskoi. Mõlemad mõisteti vangi, kuid hiljem anti neile armu.  Kreml asendas siis ülemnõukogu föderaalkoguga, mis koosneb kahest kojast. Need on föderatsiooninõukogu ja duuma. Selle tagajärjel tugevnes Venemaal märkimisväärselt presidendi võim.  Hasbulatov ütles hiljem, et 1993. aasta sündmuste tõttu kiirenes Venemaal parlamentaarse demokraatia kadumine.     					Toimetaja:  Karl Kivil


PEALINNA KUNNI MONUMENDID: mis on Edgar Savisaare pärandist säilinud? Mis prantsatas lähiajaloo prügikasti?Õhtuleht rääkis Edgar Savisaare endiste lähikondsete ja rivaalidega tipp-poliitiku elu viimasest perioodist. Milline oli ta linnapeana aastatel 2007–2015? Mis sai Tallinnas tehtud õigesti, mis valesti? Kuidas pealinna kuningas Savisaar kaheksa aastaga muutus? Kui palju on pealinnas alles kunagise kunni pärandit?
Taavi Aasa sõnul sai Savisaar 2007. aastal ise aru, et nüüd enam riigiaparaadi juurde pääseda ei õnnestu, ning see avaldas tema hilisemale karjäärile tugevat mõju: „Edgar pühendas end ikkagi täielikult Tallinnale ja tegi kõik selleks, et Tallinnas Keskerakonna võim säiliks.“
Pronksiöö järel kaotas Savisaar pea igasuguse lootuse Toompeal taas võimu maitsta. Toonased konkurendid nendivad, et säärane olukord kujunes sisuliselt orgaaniliselt ja kõik erakonnad jõudsid iseseisvalt järeldusele, et kuni parteibossina tegutseb Savisaar, tuleb Keskerakond Stenbocki majast eemal hoida. Omavahel Savisaare-boikotis kunagi kokku ei lepitud.
Sellest sai Savisaare pika karjääri viimane murranguhetk. Et ta kujundas oma seisukohti selle järgi, kui palju need hääli võiks tuua, teati juba varem. Pronksiööga seonduv läks tal aga metsa. Arvestus, et venekeelse elanikkonna eest seismine toob hääli, oli õige. Mingil kombel jättis Savisaar aga kõrvale fakti, et konkurendid võtavad seda sisuliselt riigireetmisena. Sel perioodil toimunud kohtumist Vene poliitiku Leonid Slutskiga – kes oli kohal pea igal pool, kus Venemaa midagi korraldas – ei andestanud nad Savisaarele enam kunagi.
Samas näiteks 2013. aastal linnapeaks kandideerinud Eerik-Niiles Kross (toona IRL, nüüd RE) arvab, et tegelikult ei matnud Savisaar kunagi maha lootust taas riigipiruka juurde küündida: „Tallinna linnavalitsust ja linnakassat kasutas ta kõigepealt just sellel eesmärgil, kuigi lõpuks edutult.“
SÕIDUVEES: Edgar Savisaar kõneleb sügispeol Vabaduse väljakul 2013. aastal.
(Andres Putting / Delfi Meedia)Ratas vs. Savisaar
Tegelikult ei olnud 2007. aastal alanud ametiaeg linnapeana Savisaarele esimene. Ta juhtis pealinna ka aastatel 2001–2004. Kui aastatesse 2004–2005 jäänud Tõnis Paltsi ametiaeg välja jätta, on Keskerakond all-linna valitsenud üle 20 aasta jutti. 2005. aasta kohalike valimiste järel sai aga Savisaare asemel linnapeaks Jüri Ratas. Nimelt oli Keskerakonna suurim juht toona parasjagu majandus- ja kommunikatsiooniminister.
Edgar Savisaar koos Jüri Ratasega 2011. aastal.
(Kaarel Tigas)
2007. aasta valimiste järel jäi Keskerakond Toompeal opositsiooni ning Savisaar naasis Tallinna. Kaheksaks aastaks. Sellega käis kaasas tulen-ei tule trall, millesarnasega on hiljem hakkama saanud vaid Urmas Paet europarlamenti minnes. Aasa sõnul uus-vana linnapea toona mingit raputust kaasa ei toonud, kuid Kross arvab, et just see oli Tallinna arengu murdepunkt.
„Ainus linnapea, kes tõepoolest proovis Tallinna linna olukorda parandada, oli Ratas, Ta sattus linnapeaks Savisaare Medvedevina, osutus aga küllalt heaks kommunaaljuhiks,“ arvab ta. Savisaare-perioodist Krossil häid mälestusi pole: „Savisaare juhtimisstiil ja arusaam poliitikast oli sama kogu tema poliitikukarjääri vältel: juhikeskne, populistlik, avantüristlik ja kui vaja, siis korruptiivne. Jaburamaks muutusid selle juhtimisstiili ja poliitika väljendused sedamööda, mida enam ta tegelikust võimust kaugenes.“
Krossi sõnul ehitas Savisaar välja pea kuritegeliku süsteemi, kus linna lepingud liikusid omadele ning kõiksugu prügivedajatest ja parkimiskorraldajatest said tõelised „kunnid“: „Igasugu head kaupa Keskerakonna ja Savisaare toetajatele.“
Savisaar tõmbus üha enam endasse
Aastatel 2005–2015 linnavolikogu juhtinud Toomas Vitsut nendib, et Savisaar muutus oma võimuperioodi vältel järjest kinnisemaks: „Eks see, et Keskerakond oli ainuvõimul, andis ka rohkem otsustamisvabadust. Need asjad, mis ta Tallinnas oluliseks pidas, sai ilma kellegagi kokku leppimata ära otsustada.“
„Tõenäoliselt selline olukord muutis Savisaart. Ta arvestas vähem teiste erakondade ja avaliku arvamusega ning tegi seda, mida ise oluliseks pidas,“ sõnab Vitsut. Endise volikogu esimehe sõnul oli selliseid otsuseid, mil laiemat kandepinda polnud võrdlemisi palju: näiteks Tallinna TV ja Tallinna panga asutamine. Vitsut rõhutab sealjuures, et nüüd, mil Tallinna panga tegevust lõpetatakse, saab linn ometi tagasi rohkem raha kui sinna sisse pandi.
Edgar Savisaar ja Toomas Vitsut peavad nõu Tallinna volikogus 2009. aastal.
(Teet Malsroos)
Ka Tallinna TVs püüavad Aas ja Vitsut tagantjärgi näha positiivseid noote. „Seal oli rohkem kultuuriprogrammi kui kuskil mujal,“ kiidab Aas. „Meediamaastik on nüüd kogemuse võrra rikkam,“ lisab Vitsut. Küll tunnistab Aas, et eetrisse jõudis ka palju saateid, mis tagantjärgi tunduvad täiesti ebamõistlikud: „Minu ajal püüdsime seal päriselt tasakaalu leida, et tegu oleks hea televisiooniga.“
Vitsut arvab, et liialt negatiivselt Savisaare võimuperioodi vaadata ei tasu. Näiteks just sel perioodil suudeti linna tulusid oluliselt suurendada. „Kui ma Tallinna linna tööle tulin, sain linnapealt ülesande leida lisatuluallikaid. Langetasime otsuse, et linn pakub teenuseid tasuta või odavalt vaid oma elanikele. Kõik teised pidid nende eest maksma. Nii kasvas linnaelanike arv 273 000 pealt enam kui 450 000 inimeseni,“ räägib Vitsut.
Aas aga toob suure saavutusena välja kogu linna ühistranspordi värskendamise. Poliitilised rivaalid arvavad tänini, et näiteks Tallinna uued trammid olid puhtalt riigi teene, sest need kauples hispaanlastelt välja toona keskkonnainvesteeringute keskuses saastekvootide müügiga tegelenud Anne Sulling. Ent Aas leiab, et see vastab tõele vaid osaliselt. „Trammidest üksi oli vähe, pidime ka ise trammiteid uuendama,“ lausub ta.
Lõpuaeg läks kohati absurdseks
Tänini meenutatakse, kuidas linnapea Savisaar ja tema nõunikud tegelesid sageli isiklikult mikromanageerimisega. Kui linnas midagi teha oli vaja, tuli helistada just neile. Ametnike kaudu – nii nagu peaks – asju ajades lahendust ei saabunudki. Miks? Väidetavalt olid paljud tolleaegsed ametnikud lihtsalt 80ndate-90ndate jäänukid. Töötamine nende esimese kolme prioriteedi sekka ei kuulunud.
„Eks igas sellises loos ole terake tõtt,“ ütleb Aas. „Aga ma ei tahaks öelda, et linnaametnikud olid kuidagi halvad või süüdimatud. Pigem oli probleem, kuidas eri ametite spetsialistid koostööd tegema panna. Eks see vahel takistusi tekitas,“ jätkab ta.
Taavi Aas õnnitleb Edgar Savisaart tema sünnipäeval 2017. aastal.
(Martin Ahven)
Savisaare-ajastu lõpp läks aga kohati juba halenaljakaks. Rahva mällu sööbisid Vabaduse väljakul filmitud muusikavideo ning Ülemiste liiklussõlme avamisel peetud dialoog hiiglasliku Ülemiste vanakesega. Rääkimata trallist linnapoe ümber, mida julgemad võrdlesid juba nõuka-aja tagasitulekuga.
Aas meenutab, et tegelikult polnud enamik sedavõrd kentsakalt välja kukkunud projektidest Savisaare enda mõtted. Ülemiste vanakese kohta ütleb Aas, et see oli Savisaare nõuniku Meelis Pai mõttelend: „Kas Edgaril oli selle üle hea meel? Ma täpselt ei tea, aga mulle endale tundus, et ega ta Paile selle eest väga tänulik ei olnud.“
„Linnapood oli tollel ajal omal kohal. Loomulikult sai selle aeg mingil hetkel otsa, aga ma arvan tänini, et see oli kriisiolukorras vajalik,“ arvab Aas.
Ülemiste liiklussõlme avamisel pidas Edgar Savisaar dialoogi hiiglasliku Ülemiste vanakesega.
(Rauno Volmar / Delfi Meedia)
Samal perioodil läks kummaliseks ka linnapea suhtlus opositsioonisaadikutega. Siiani võib YouTube'ist vaadata, kuidas Savisaar nende üle lihtsalt irvitab. Näiteks Juku-Kalle Raid (toona Isamaa fraktsiooni liige) küsis Savisaarelt midagi üsna triviaalset. Vastuseks rääkis Savisaar, kuidas Raid joovat tagapingis õlut. „See peegeldas suuresti linnajuhtimise kultuuri,“ tõdeb Kross.
„Erinevalt Savisaarest proovisid linnavolikogu esimehed – seda tegi muide ka Kõlvart – mingil määral hoida demokraatlikku debateerimiskultuuri. Volikogus rääkida sai, aga mingit mõju sellel muidugi ei olnud,“ meenutab endine linnapeakandidaat.
Mitu Savisaare endist rivaali, kes ei taha oma nime all esineda – „enne matuseid pole viisakas surnust halvasti rääkida“ – ning Kross on aga ühel meelel: Savisaare-ajastu kõige halvem nüanss oli integratsiooni pidurdumine. „Eesti ja vene keeles erinev jutt hoidis venekeelseid tallinlasi oma inforuumis,“ sõnab Kross.
Miks konkurendid ainuvõimu vastu ei saanud?
Kuigi Savisaare-aegne linnavalitsus sai oponentidelt ja meedialt halastamatult peksa, ei suudetud seda kunagi valimistel kukutada. Keskerakonnal õnnestus valimistel ainuvõim kindlustada nii 2009. kui 2013. aastal. Midagi ei muutnud ka juba Savisaare languse järel toimunud 2017. aasta valimised, mil linnapeakandidaadiks oli juba Taavi Aas.
Aasa sõnul oli Savisaar kahtlemata tark poliitik. Ta tegi otsuseid, mis läksid valijatele korda, ning inimesed nägid, et Tallinnas midagi toimub. „Opositsioonil ei olnud ühtegi säravat ideed, mis oleks Savisaare linnavalitsuse vastu saanud,“ nendib Aas.
Ta meenutab 2013. aasta valimiskampaaniat, kui toonane IRLi linnapeakandidaat Eerik-Niiles Kross lennutas Tallinna TV stuudio akna taga drooni, mille küljes rippunud silt viitas Savisaare-aegse linnavõimu korruptsioonile: „Sõuks oli see tore, aga võimule tulekuks siiski ääretult vähe.“
Ehk lihtsamalt: toonased Savisaare lähikondsed leiavad, et opositsioon suutis küll edukalt linnavõimu vigadele tähelepanu juhtida, kuid puudus plaan, kuidas ise linna paremini juhtida.
Kross säärase käsitlusega nõustuda ei taha ning leiab, et teravaks läinud kampaanias oli süüdi hoopis Savisaar ise. „Ta ei olnud harjunud, et tema nii-öelda autoriteeti rünnatakse või talle üldse kuidagi vastu vaieldakse ning lasi end provotseerida. Temasugune juht ei suuda adekvaatselt naeruvääristamisele reageerida.“
Savisaar lasi munitsipaalpolitseil Krossi plakateid maha võtta ning proovis rivaali ka kohtusse kaevata. See kõik andis Krossile vaid indu juurde: „Niipea kui ta näitas, kus soomusrüüs on nõrgad kohad, läks kampaania mühinal käima ja üks aktsioon kutsus esile teise.“
Vitsut tunnistab ausalt, et tema peamine ülesanne volikogu esimehena ei olnud mitte istungite juhtimine, vaid Keskerakonna võimu säilitamine Tallinnas. Kõrvalt vaadates tundub talle, justkui praegu oleks Keskerakonna võimu Tallinnas isegi lihtsam säilitada kui Savisaare-perioodil.
„Opositsioon on muutunud üha lootusetumaks. Ega keegi Keskerakonna võimu kukutamisega enam eriti tegelegi. Minu ajal oli tavaline, et Keskerakonna saadikutega tehti pidevalt lobitööd. Pidin kogu aeg jälgima, et asi kontrolli all oleks. Praegu ei tegele sellega enam keegi,“ leiab Vitsut.
Kross leiab, et Savisaare-aeg kestab endiselt ning suurt midagi muutunud pole – võimalik, et toona juhiti linna isegi veidi demokraatlikumalt: „Savisaar ei viitsinud linna juhtimisega tegeleda, vaid punus riigis intriige ja juhtis erakonda. […] Et linna pole suudetud de-saviseerida, on Eesti poliitika suur läbikukkumine.“
Savisaare-aja TOP 5 meeldejäävamat otsust ja rajatist1. Tasuta ühistransport (2013. a)
TÕI RAHA: Tagantjärele nendivad ka konkurendid, et tasuta ühistransport pani paljud lähivaldade elanikud end tallinlaseks registreerima ning suurendas linna tulubaasi.
(Mattias Tammet)
Tõenäoliselt võib tasuta bussisõitu nimetada isegi Savisaare suurimaks õnnestumiseks linnapeana. Tagantjärele nendivad isegi konkurendid, et seeläbi suutis Tallinn oma tulubaasi kasvatada. Kümned tuhanded lähivaldade elanikud registreerisid end tallinlasteks ning hakkasid tulumaksu maksma pealinnale.
Ometi meenutatakse, et alguses ei meeldinud mõte ka Savisaare enda ametnikele. Tasuta ühistranspordist hakati rääkima ajal, mil Priit Toobali kontorist leiti sotsi Hannes Rummi kirjavahetus. Sisuliselt oli tegemist poliitspinniga tolle skandaali tapmiseks. Tasuta bussisõitu rakendama pidanud ametnikud hoidsid eravestlustes ajakirjanikega peast kinni ja kurtsid, et pole raha. Ometi kukkus see lõpuks välja päris hästi ja kehtib tänini. Ükski opositsioonijõud ei julge busside-trammide tasuliseks tegemisest mõeldagi.
2. Õigeusukirik Lasnamäel (2013. a)
INIMTÜHI: Argipäeva lõuna paiku polnud niinimetatud Savisaare kiriku juures näha pea kedagi.
(Remo Tõnismäe)
Projekt, millele pandi nurgakivi juba Savisaare esimesel ametiajal 2003. aastal. Tõsisemad ehitustööd algasid aga novembris 2006, mil linnapeana töötas Jüri Ratas. Ometi seondub pühakoda pea kõikidele pealinna elanikele just Savisaare teise ametiajaga.
Kiriku jaoks raha leidmine polnud lihtne. 2010. aastal küsis Savisaar ligikaudu poolteist miljonit eurot toetust Venemaa raudteeboss Vladimir Jakuninilt. Seda ta ka sai. Toona märkisid kaitsepolitsei juhid, et kuni Venemaa toetab kiriku rajamist, mitte Keskerakonda, on kõik seaduslik.
Mõned kuud hiljem puhkes aga idarahaskandaal. Postimees kirjutas, et Savisaar püüdis Jakuninilt raha küsida ka 2011. aasta riigikogu valimisteks. Kaitsepolitsei jõudis sekkuda: Savisaar kutsuti vestlusele. Parima olemasoleva info kohaselt Keskerakond lõpuks Venemaalt raha ei saanudki.
Omaette ajastu märgina on aga kiriku väravasse paigutatud jumalateenistuste kalender endiselt vaid vene keeles.
Kui tahad teada, mis Lasnamäe kirikus toimub, pead oskama vene keelt.
(Remo Tõnismäe)3. Tallinna Televisioon (2011.–2019. a)
EBAÕNNESTUS: Tallinna TV endale vaatajaid hankida ei suutnudki. Lõpuks pani Mihhail Kõlvart selle lihtsalt kinni.
(Tiina Kõrtsini)
Oma telekanali sünnilugu on veidi kentsakas. Nimelt andis Tallinna TV loomise eelnõu linnavolikogus sisse hoopis Reformierakonna fraktsiooni liige Mati Eliste. Toonane oravate fraktsiooni juht Keit Pentus-Rosimannus sundis teda eelnõu tagasi võtma.
Asjast haarasid aga kinni linna juhtinud keskerakondlased. Nad andsid eelnõu sisuliselt muutmata kujul uuesti sisse. Esialgu peeti seda heaks tüngaks, mida reformaritele mängida, aga kuidagi juhtus nii, et Savisaarele hakkas idee oma telekanalist meeldima ning see tehtigi ära.
VEEL ALLES: Edgar Savisaar ja Mihhail Kõlvart 2014. aastal, kui Tallinna TV veel täie hooga tegutses.
(Martin Dremljuga / Delfi Meedia)
Lõpuks kukkus projekt aga läbi. Savisaar soovinuks, et Tallinna TVst kujuneb üleriigiline suur telekanal, kuid vaatajaid lihtsalt ei tulnud. Oma rolli mängis ka fakt, et oma ala tippude asemel pandi kanalit käivitama punt teletegijaid, kelle oskused olid jäänud varasematesse kümnenditesse ning osad olid jäänud alkoholi ja muude elupahede küüsi ega leidnud mujalt tööd. Endine keskerakondlane Raimond Kaljulaid on tagantjärele hinnanud, et kanalit vaadati hoopis maapiirkondades ning just Tallinna TVst sai alguse EKRE tähelend. Linnapeaks saades pani Mihhail Kõlvart Tallinna TV kinni.
4. Tondiraba jäähall (2014. a)
AKTIIVSES KASUTUSES: Lasnamäelased on Tondiraba jäähalli omaks võtnud.
(Remo Tõnismäe)
Veel üks suurrajatis, mis valmis Savisaare viimastel aastatel. Linnapea kalkulatsioon oli lihtne: Lasnamäe venekeelsele valijale meeldib jääsport. Igas õiges vene peres vaatab naine iluuisutamist ning mees jäähokit. Jäähall sobib seega neile nagu rusikas silmaauku.
Seda kinnitab ka kaheksa aastat hiljem Tondirabal vastu vaatav pilt. Jäähalli parklas on isegi lõunasel ajal kümneid autosid ning sissekäigu juures käib pidev sagimine. On selge, et erinevalt näiteks inimtühjast kirikust, mille juures võis märgata vaid lumelükkajaid, on lasnamäelased jäähalli omaks võtnud.
Edgar Savisaar koos Jelena Glebovaga 2011. aastal.
(Teet Malsroos)
Samas pole Tondirabagi skandaalidest pääsenud. Erakondlike teenete eest jäähalli juhiks saanud endise iluuisutaja Jelena Glebova töös leiti 2017. aasta lõpus tõsiseid puudujääke: mõned lepingud olid allkirjastatud tagantjärele, ametijuhendid olid allkirjadeta, parandusi töölepingutes oli tehtud käsitsi, jättes need allkirjadega kinnitamata. Glebova on aga jätkuvalt ametis.
Jäähalli juhtidega ei saanud läbi ka korvpalliklubi Kalev/Cramo. Tondirabas peeti oma mänge vaid mõned kuud, seejärel läksid teed lahku. Kalev/Cramo bossid ütlesid toona, et nendega lihtsalt ei arvestatud.
5. Linnapood (2014.–2020. a)
PANDI KINNI: Linnapoe endistes ruumides tegutseb nüüd toidupank.
(Remo Tõnismäe)
Omal ajal üksjagu kõmu ning meediatähelepanu tekitanud projekt kukkus lõpuks täielikult läbi. See lihtsalt ei huvitanud mitte kedagi. Müüjaid oli poes rohkem kui kliente. Üks linnapoodi uudistamas käinud kolleeg meenutab, et kui ta ainsa kliendina uksest sisse astus, hüppasid kohe ligi viis müüjat.
Linnapoe eesmärgiks seati elanikele kõige odavama toidukauba pakkumine. Linn oli selleks valmis ka peale maksma. Pood neelas eri aastatel 130 000–200 000 eurot maksumaksja raha.
Nagu televisioonigi, lõpetas peo ära linnapeaks saanud Mihhail Kõlvart ning nüüd tegutseb endise linnapoe ruumides toidupank.


Taaniel Raudsepp: kust tuleb raha ja kuhu kaob tolm ehk Eesti teatrirahastus muudatuse lävel   Eesti teatrimaasikul on praegu pisut ärevad, aga samas väga huvitavad ajad. Muutusi ja muutusevõimalusi on palju, aga nende elluviimine eeldab ühtaegu nii riskijulgust kui ka sügavat läbimõtlemist ja -arutamist ning koostööd valdkonnaga, sõnas kultuuriministeeriumi kunstide asekantsler Taaniel Raudsepp arvamusloos.   See, et Eestis on teatriseadus, tuleb paljudele väljaspool kultuurivaldkonda ilmselt üllatusena. Riigikogu võttis Etendusasutuste seaduse vastu 15. jaanuaril 1997. aastal, kui Jaak Allik oli kultuuriminister ning siinkirjutaja esimese kursuse tudeng. Eesti teatripilt on sellest ajast muutunud väga palju  – esile on kerkinud palju riigi toel ja toeta tegutsevaid erategijaid (Von Krahlist Vaba Lavani, Kanuti Gildi SAAList Kellerteatrini, Elektronist Vana Baskini Teatrini jne.). Selgroo teatrimaastikul moodustavad aga endiselt riigi asutatud sihtasutused (Draamateater, Ugala, Endla, Vanemuine, Rakvere Teater, Noorsooteater, Kuressaare Teater, Vene Teater, Sakala teatrimaja). Omavahelises võrdluses väga erinevad, kuid teatripildis olulist rolli täidavad omavalitsuste teatrid – Tallinna Linnateater ja Paide Teater. Etendusasutuste üldisest rahastussüsteemist eraldi seisab iseenda seaduse alusel tegutsev Rahvusooper Estonia. Etendusasutuse seadus reguleerib teatrite rahastamist Eestis ning mõjutab etenduskunstide valdkonna toimimist seeläbi väga palju. Seadust on muudetud  neljal korral ning suurem muutus leidis aset nüüd, 2022 aasta lõpus.   Võiks küsida, miks see peaks üldse laiemale lugejaskonnale korda minema? Etendusasutuse seaduse alusel jaotatakse käesoleval aastal 37,5 miljonit eurot toetusi ning rahastusmudelist sõltub päris palju see, millist teatripilti näeme tulevikus. Lisaks teatrirahvale võiks see vähemalt igale teatrihuvilisele huvi pakkuda küll. 2019. aastal käidi teatris 1,27 miljonit korda. Huvilised panustasid valdkonda piletiostude kaudu 14,3 miljonit eurot. 2020 ja 2021 koroona-aastad viisid need näitajad kõvasti alla, kuid 2022 annab alust õige ettevaatlikuks optimismiks.  Enne kultuuriministeeriumisse kunstide asekantslerina tööle asumist sõnastasin enda jaoks olulise dilemma kultuuripoliitikas – mis on olulisem, kas areng ja muutused või stabiilsus ja tasakaal? Olen veendunud, et vaja on mõlemat – muutumatus pidurdab arengut ja ilma stabiilsuseta ootab ees kaos. Kaos võib anda ajutiselt huvitavaid tulemusi, kuid on pikemas perspektiivis hävitav. Panustades vaid stabiilsusele võime aga saada stagnatsiooni. Tasakaalu otsimine nende kahe vahel oli võtmeküsimus ka etendusasutuse seaduse muutmisel ning rahastusotsuseid reguleeriva määruse koostamisel. Kas protsessi panustanud teatrivaldkonna esindusorganisatsioonid ning ministeeriumi meeskond startisid teele, mis viib uue, veel parema kvaliteedini Eesti teatrimaastikul, selgitavad eelolevad aastad. Praeguseks on selge, et muudatused tulevad. Osadele teatritele on need ilmselt valusad, teistele loodetavasti võimalusi avavad. Aga vaatame süsteemi korra lähemalt.    Kes ja kuidas otsustab, kui palju toetust minu (lemmik)teater saab?   Lihtne vastus oleks, et riikliku toetuse osas otsustab riik. See vastus ütleb ühtaegu väga vähe selle kohta, kes siis ikkagi otsustab ja teisalt küllalt palju selle kohta, kuidas otsus tehtud peab olema.  Eesti on tänaseks üsna küps demokraatia oma reeglite ja arusaamadega sellest, millised peavad riigi tehtud otsused olema. Oleme ilmselt kõik nõus, et need peavad olema põhjendatud, arusaadavad, igas mõttes läbipaistvad, lähtuma kõigile asjaomastele arusaadavast selgest, hästi kirjeldatud loogikast ning võrdse kohtlemise põhimõtetest. Need ei tohi olla suvalised ja mõjutatud lobist, isiklikest suhetest või muust säärasest.   Kuid kes siis ikkagi otsustab konkreetset teatrite toetussummade üle? Kui kõne all on munitsipaal- või erateater, siis sisulise otsuse teeb ekspertkomisjon. Seekord töötas komisjon koosseisus: Laur Kaunissaare (teatrinõunik ja komisjoni esimees), Hedi-Liis Toome (Eesti Etendusasutuste Liidu nimetatud liige), Harri Ausmaa (Eesti Etendusasutuste Liidu nimetatud liige), Madis Kolk (Kultuuriministeeriumi nimetatud liige), Heili Einasto (Eesti Tantsunõukogu nimetatud liige), Kadi Herkül (Eesti Teatriliidu nimetatud liige) ja Karin Allik (Eesti Teatri Agentuuri nimetatud liige). Ehk teatreid hindavad teatrivaldkonna eksperdid. Kes teine saakski seda tööd teha? Loomulikult saavad nad tegutseda vaid rahastamist reguleeriva seaduse, määruse ning metoodika raamides. Nad ei jaga niivõrd raha, kuivõrd hindavad teatreid, lähtuvalt eelnevalt kokku lepitud kriteeriumidest, saadud hinnangu tulemusena jaotub aga taotlusvoorus olev raha sellele konkureerivate teatrite vahel. Komisjon jaotas era- ja kohalike omavalituste teatrite vahel kokku 3,7 miljonit eurot.  Kui kõne all on aga riigi asutatud sihtasutused, tegi otsuse komisjon koosseisus: siinkirjutaja, kes on ka komisjoni esimees, Tarvi Sits (Kultuuriministeeriumi kantsler), Merju Künnapuu ( Kultuuriministeeriumi finantsosakonna juhataja), Laur Kaunissaare (Kultuuriministeeriumi kunstide osakonna teatrinõunik) ja MTÜ Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Steven-Hristo Evestus ( Kultuuriministeeriumi nimetatud teatriekspert). Siin saavad määravaks sihtasutuste põhikirjalised eesmärgid, aga ka Kultuuriministeeriumi ja TALO vahel allkirjastatud palgalepe. Riik, mõnel juhul koos kohaliku omavalitsusega, on ju need põhikirjad kirjutanud  ja asutused loonud ning nii tuleb hoolitseda selle eest, et sihtasutused suudaksid oma eesmärke täita nagu peab täitma ka palgakokkulepet. Taotlusvoorus jaotati riigi asutatud sihtasutustena tegutsevatele teatritele 22,8 miljonit eurot. Tasub tähele panna, et  sellest sellest voorust saavad toetust ka etendusasutuse seaduses kontserdiasutusteks defineeritud riigi asutatud muusikaorganisatsioonid SA Eesti Kontsert, SA Filharmoonia Kammerkoor ja SA Eesti Riiklik Sümfooniaorkester. Rahvusooper Estonia, kes tegevustoetuse taotlusvoorude alla ei käi, toetus on ca 11 miljonit eurot.   Mis juhtus 2022. aastal?   2022. aastal kulmineerus terve rida protsesse, mille ühiseks nimetajaks on teatrivaldkonna areng ja teatriseaduse paigalseis. Kultuur muutub elule reageerides seadusest hoolimata üsna kiirelt ja nii oli veelahe teatrite rahastamise tegelikkuse ning seda korraldava õigusakti vahel veninud aastatega päris suureks. Sellest andsid muuhulgas tunnistust mitmed teatrite poolt riiklike rahastamisotsuste suhtes algatatud kohtuasjad, mille tulemusena selgus, et riik oli teinud väärotsuseid. Õigusega küsisid mõnedki toetuste saajad, kuidas saab olla nii, et minu hinne taotlusvoorus on kõrge, kuid eraldatava toetuse osakaal taotletavast summast on üsna väike? Seadus ei olnud tegelikkusega sammu pidanud, seda tuli uuendada.  Teine oluline aspekt oli teatrivaldkonna enda valmisolek muuta seadust ning arutada isekeskis ja koos ministeeriumiga läbi rahastamise põhimõtted tulevikuks. Üks oluline soov valdkonna esindajate poolt oli arvestada rahastamisel etendustegevusega seotud töö mahtu, teine diskussiooniobjekt oli, kas võiksime rahastada riigi sihtasutusi täpselt samadel alustel nagu era- ja munitsipaalteatreid ning kolmas muidugi kriteeriumid, mille alusel teatreid hinnata ja rahastamisotsuseid teha.  Arutelu seaduse teksti üle valdkonnaga oli intensiivne, kuid leppisime selles 2022 aasta kevadel kokku ja riigikogu võttis seadusemuudatused vastu sama aasta 19. juulil. Leppisime kokku ka selles, et rahastamist täpsemalt reguleeriva määruse teeme valdkonna esindusorganisatsioonidega koos.    Kuidas sündisid uued rahastamisreeglid?   Augustis ehk kohe, kui see teatrivaldkonna esindajatel võimalik oli, alustas töögrupp, kelle ülesanne oli läbi rääkida sisulised küsimused ja paika panna detailsemad kriteeriumid, millest lähtuda rahastuse määramisel ja teatrite hindamisel. Töögrupis osalesid esindusorganisatsioonide poolt Kristiina Alliksaar, Velvo Väli, Peeter Jalakas, Priit Raud, Rein Oja, Raivo Põldmaa, Triinu Aron ning Tiina Ollesk. Ministeeriumi esindajad olid teatrinõunik Laur Kaunissaare, õigusnõunik Kadri Kilvet ning mina. Vestlused olid sisukad, päevad pikad. Mida teatrite juures hinnata? Kuidas teha õiglane rahastamisotsus? Mis on need on kriteeriumid, millest komisjon teatrite hindamisel lähtuma peaks? Kuidas ja kas on seotud teatri loomingulise töö maht ja teatri toetus? Kuidas tagada, et süsteem toimib edukalt ka siis, kui rahastus muutub suuremaks, väiksemaks või püsib paigal? Palju väga olulisi küsimusi, aga üldistades võib öelda, et arutati selle üle, kuidas peaks teatripilt Eestis arenema ning mil viisil toetuste jagamise kaudu seda mõjutada.   Kriteeriumide osas lepiti kokku, et need on etendustegevuse kunstiline tase (30 protsenti hindest), uute algupärandite osakaal repertuaaris (20 protsenti) ning selle eristumine üldisest teatripildist (20 protsenti).Lisanduvad sellised aspektid nagu piirkondlik kättesaadavus (10 protsenti) ning lisa- ja välistegevused (10 protsenti). Ehk esmajoones rahastatakse komisjoni hinnangul loominguliselt väga heal tasemel, üldpildist eristuvat, valdkonda arengusse läbi algupärandite panustavat teatrit. See on selge ning koos valdkonna esindusorganisatsioonidega tehtud kultuuripoliitiline valik mis hakkab väga oluliselt mõjutama seda, kui palju toetust üks või teine teater tulevikus raha saab.  Lepiti ka kokku selles, kuidas tekib teatrite pingerida ning selles, et pingereas kõrgemal kohal olevad teatrid saavad suurema osa taotletud rahast. Samuti lepiti kokku, et kui raha on kokku vähem kui toetusi, mida soovitakse (ja see on peaaegu alati nii), siis vähendatakse kõigi summasid ühtse protsendi võrra.   Süsteem sai oluliselt selgem ja õiglasem kui senine. Kui komisjon hindab teatrit kõrgelt, on ka eraldatud toetuse osakaal taotletavast summast kõrgem ning vastupidi. Kriteeriumid ning metoodika on kirjas ja esindusorganisatsioonidega läbi räägitud. Süsteem on läbipaistev ja usun, et selles raamistikus sündivad otsused põhjendatud ning ajas järjepidavad.  Eelöeldu võib kõrvaltvaatajale tunduda elementaarne, kuid see toob kaasa arvestatava muudatuse era- ja munitsipaalteatrite rahastuses, seda eriti uue süsteemi käivitamisel. Seejuures kogevad osad tegijad muutust paratamatult ebaõiglasena ja komisjoni hinnanguid liiga karmidena, kuid see põhineb arusaadavatel alustel ja on isegi vältimatu.    Edasi mahupõhisele rahastamisele?   Valdkonna üks olulisi täiendusi seadusesse oli rahastada teatreid lähtuvalt loomingulise tööga seotud töömahust. Lühidalt tähendab see seda, et teatri rahastuse aluseks võetud summa arvutatakse välja lähtuvalt sellest, kui palju etendusi, publikut ja uuslavastusi teater järgmiseks aastaks plaanib ning mitut täistöötajale taandatud esitajat teater rahastamisotsusele eelnenud aastal on oma töös rakendanud. Rakendatud esitajate hulga osas on rahastuses võimalik taotleda kuni 20 protsendi jagu kasvu. Täpsemalt tuletatakse eeltoodud parameetritest lähtuvalt vajalike näitlejate ja tugipersonali hulk ja sealt siis vajalik rahahulk. Nii oleks meil rahastamisel n-ö objektiivne, statistikast lähtuv alus.  Probleem, millega üsna kiiresti töögrupis põrkusime, oli asjaolu, et meie etendusasutused on väga erinevad. Mõni teeb suurema hulga publikut, uuslavastusi ja etendusi kolme näitlejaga kui mõni teine kümnega, see sõltub ennekõike valitud repertuaarist ja žanrist, mitte sellest, kui hästi või halvasti teater töötab. Kuidas siis öelda, milline maht on õige ja õiglane? Arvutasime töögrupiga ühiselt välja suure hulga teatrite arvestuslikud töömahud ja jõudsime järeldusele, et saame metoodikast tuletada küll toetuste piirmäärad, kuid need ei peaks kehtima absoluudina. Leppisime ka kokku, et arendame ja arutame metoodikat koos edasi. Valdkonna soov seada teatrite tegevus võrreldavale alusele on konkurentsi olukorras väga arusaadav ja  tervitatav. See muudab ka komisjoni jaoks teatrid võrreldavamaks ning aitab paremini aru saada nende toimise eripärast.   Väljundist sõltuv rahastamine pakub lisaks võimalust siduda riigi sihtasutuste rahastamine senisest enam lahti teatri palgalehest ja seejuures tasustada tööd ikkagi lähtuvalt kultuuritöötaja palgamäärast. See võiks anda teatritele suurema loomingulise vabaduse. Üks olulisi ja hetkel vastamata küsimusi selle juures on, kuidas võtta rahastamisotsuste tegemisel arvesse teatrite (nii riigi kui ka era) endi teenitavat piletitulu? Seda, kas mahust lähtuv arvutus toetussummade määramisel hakkab tulevikus mängima suuremat rolli, näitavad eesoleva aasta arutelud.   "Erateater", "riigiteater" ja "munitsipaalteater"   Eesti teatrisüsteemis on läbi seaduse prisma vaadates hetkel kolme liiki professionaalseid teatreid. Eraalgatusena sündinud, riigi või riigi ja KOVi asutatud ning KOVi ainuasutatud ehk munitsipaalteatrid. Olgu siinkohal öeldud, et sõnaga "teater" pean silmas kõiki etendusasutusi, sealhulgas ka etenduskunstide keskusi.   Nagu öeldud, on hetkel riigi sihtasutuste ning era- ja munitsipaaletendusasutuste rahastamise alused erinevad. Teatrivaldkond on korduvalt küsinud, kas see peab nii olema ja kas saaks ka teisiti?  Era- ja munitsipaaletendusasutustele rakenduv süsteem ei ole minu hinnangul riigi sihtasutustele üksüheselt ülekantav. Jõudsimegi tõdemusele, et see on üks olulisi küsimusi, mille aruteluga läheme käesoleval aastal edasi.  Juhul, kui lähme muutma sihtasutuste rahastussüsteemi, peame analoogselt era- ja munitsipaalteatrite süsteemile selgelt aru saama, kuhu see meie teatripildi suunab. Sihtasutused on seni olnud eesti teatriväljal ka stabiilse arengu ja kättesaadavuse tagajad. Peame olema ühiselt väga kindlad, et võimalik rahastussüsteemi muutus on tõesti seda väärt.   Munitsipaalteatreid on Eestis kaks – Paide Teater ja Tallinna Linnateater. Peale omandivormi on siin sarnast küllalt vähe. Mahud ja koosseisud on väga erinevad. Eelolevaks diskussioonipunktiks peaks kindlasti saama ka see, kuidas teevad riik ja kohalikud omavalitsused koostööd mitte ainult teatrite, vaid laiemalt kultuuriasutuste toetamisel.    Kuidas edasi?   Kultuuripoliitika eest vastutab kultuuriministeerium, kuid me ei saa ega tohi teha valikuid üksi n-ö "kabinetivaikuses", ka edasi läheme koos valdkonnaga. Nagu  näha, on vastamata küsimusi isegi rohkem kui neid, mis 2022 aastal vastused said. Arutelud selle üle, kas ja milliseid sisulisi muudatusi tuleks Eesti teatrisüsteemis teha, jätkuvad ka 2023. aastal. Arutelude käigus ei tohi aga unustada eesmärki – tahame, et Eesti kultuuri-, sealhulgas teatrimaastik, oleks kunstiliselt julge, mitmekülgne ning Eesti inimeste osalemine kultuurielus nii tegijate kui ka loojatena oleks igapäevane ja kõigile ligipääsetav, sest just kultuur on meie ühise identiteedi vundament. Lisaks loodame, et Eesti teatreid, kelle nimi ja ainukordne kunstiline käekiri on tuntud kõigil mandritel, saab olema palju ja Eesti loominguline jalajälg maailma teatriajaloos oleks oluliselt suurem, kui meie geograafiline suurus laseb arvata. Oleks ju loomulik? Potentsiaali on kõvasti, ka rahastussüsteem võiks seda toetada.     					Toimetaja:  Kaspar Viilup


„SEE ON ALATUSE TIPP!“ Petturid reklaamivad „imeravimit“ ka surnud kardioloogi pildigaMöödunud nädalal kirjutas Õhtuleht, kuidas tuntud kardioloogi Margus Viigimaa nime ja nägu kasutatakse ära vähemalt viies petuskeemis, kus soovitatakse imeravimeid. Praegu on liikvel teisigi pakkumisi, kust vaatab vastu soliidses eas tuttava näoga kardioloog. Kas tõesti dr Rein Vahisalu? Jah, see on tema. Kuid hinnatud südamearst suri möödunud aasta oktoobris…
„Jah, see on tõesti tema,“ kinnitab ka dr Viigimaa. Eile (3.jaan - toim) Facebookis ette visanud reklaamil pole küll nime juures, aga dr Vahisalu nägu on ju paljudele tuttav. Aastakümneid arstina töötanud Vahisalu kirjutas ka raamatuid ja on andnud arvukalt intervjuusid. Isegi kui nime pole juures, lisab usaldust valge kittel, arstikabineti taust ja doktori väärikas iga – see ju ongi petturite eesmärk, et suunata inimest mingit kahtlast ainet ostma.
„See on pealiskaudsuse, ebainimlikkuse ja alatuse tipp!“ ütleb dr Viigimaa nördinult, kui näeb, et imeravimit soovitatakse oktoobri algul surnud arsti pildiga.
See reklaam on pettus!
(Erakogu)
Vahisalu pildi all on hoogne lubadus: „Rõhku saab taastada 120/80 igas vanuses! Eesti kardioloog paljastas ohutu veresoonte puhastamise saladuse!“
 Veebilehel soovitatakse veresoontepuhastaja HeartTonuse ostmisega kiirustada, sest 50protsendilise soodustusega pakkumine aegub. Seda tüüpi libaravimite müümisel võetakse sageli sihikule eakad. Ka HeartTonuse kiidukõnes mainitakse, et pension ei võimalda ju osta kalleid ravimeid, mistõttu pakutaksegi muud lahendust, mis pole üldse kallis.
Kuid isegi pool hinda on üpris soolane – 39 eurot. Muidugi ei soovita seda ei Vahisalu ega keegi teine kardioloog. (See reklaam levib veebis ka dr Viigimaa pildiga.) Ilmselt sooduspakkumine siiski ei aegu: eile oli aegumistähtaeg 3. jaanuar, täna oli see nihkunud juba 4. jaanuarile. Juures on suurte tähtedega: KUNIKS!
Tõsi, kui vajutada pakkumise lingile, siis ilmub Vahisalu pildi asemele ühe teise soliidse härrasmehe pilt, kellel on ka nimi – dr Arnold Kotka. Akadeemik Kotka olevat 75aastane, aga ta tunneb ennast nagu 40, sest ta puhastab veresooni. Eestis pole olemas ei sellist akadeemikut ega kardioloogi, mida igaüks saab kontrollida tervishoiutöötajate registrist.
See reklaam on pettus! Samas reklaamis kasutatakse ebaseaduslikult mitme kardioloogi pilti, ka dr Margus Viigmaa oma.
(Erakogu)
Kaaperdatud identiteet
N-ö tuntud kardioloogile Arnold Kotkale  on aga külge poogitud seigad dr Vahisalu eluloost – töö kardioloogina Ida-Tallinna Keskhaiglas ja City Tervisekliinikus, laevaarsti töö Livonial ja Regina Baltical ning aastatel 1995–1996 töö laevaarstina 3 kuud Kanada Kõrg-Arktikas ja 4 kuud Antarktikas. Livonia teaduslaevast reisilaevaks ümber ehitatud alusel tehti polaarturistidele tutvustavaid ringreise (ekstreemturismi). See info on võetud otse Vikipeediast Rein Vahisalu kohta käivast artklist.
Dr Vahisalu pildi ja eluloo kasutamine imeravimite pähemäärimiseks pole uus asi. Möödunud aasta mais ütles Vahisalu Postimehele, et tema nime, pilti ja talle suhu pandud teksti on läbisegi nii lisandi, lahuse kui ka ravimina esitletud HeartTonuse reklaamides kasutatud temalt luba küsimata.
(Pexels)
Teaduslikult tõestamata väited on keelatud
Põllumajandus- ja toiduamet on lisanud HeartTonuse ebaseaduslike toidulisandite nimekirja. Sellesse nimekirja satuvad toidulisandid mitmel põhjusel, näiteks kui ametit pole teavitatud nende turule viimisest.
Toidulisand pannakse ebaseaduslike toidulisandite nimekirja ka siis, kui sellele omistatakse haigusi ravivaid, leevendavaid või ennetavaid omadusi – toidule, sh toidulisanditele on keelatud omistada selliseid omadusi. Toidulisandid on ebaseaduslikud ka siis, kui nende kohta esitatakse keelatud tervisealaseid väiteid ehk neile omistatakse omadusi, mis ei ole teaduslikult tõendatud ja lubatud. Seetõttu ei pruugi tooted avaldada lubatud mõju ning sellega eksitatakse tarbijaid, märgib põllumajandus- ja toiduamet oma kodulehel.
Põllumajandus- ja toiduamet on lisanud HeartTonuse ebaseaduslike toidulisandite nimekirja.
(Erakogu)
HeartTonuse raviomaduste kohta lubatakse tõeliselt fantastilisi asju, millega on raske võistelda mis tahes ravimil. Näiteks normaliseerub arteriaalne vererõhk juba 1-2 päeva jooksul pärast ravimi manustamist 99% juhtudest, veresooned puhastuvad täielikult kolesteroolist 99% patsientidest ja muud säärast. Kõrvaltoimeid polevat aga üldse. Sedalaadi ulmelisi ja ohtlikke lubadusi antakse ka teiste „veresoontepuhastajate“ kohta.
„Need on ilma igasuguse reaalsustajuta räiged valed ja täiesti katteta lubadused,“ ütleb kardioloog Viigimaa sedalaadi väidete kohta.


SUUR 2023 AASTAHOROSKOOPPlaneedid näitavad, et 2023. aasta saab olema harukordne. Loe lähemalt, mida uus aasta sinu tähemärgile toob!
2023. aasta on üsna harukordne, sest nii mõnedki aeglaselt liikuvatest planeetidest vahetavad korraks sodiaagimärke, aga liiguvad siis jälle vanasse märki tagasi. Nende aeglaste planeetide sisenemist järgmistesse märkidesse saab tõlgendada nii, et need oleksid justnagu märguanded uute aegade tulemisest, mis võivad kulmineeruda näiteks 2024–2025 aastatel. Seega võime oletada et aastad 2024–2026 võivad olla tõeliselt murrangulised, aga nende murranguliste sündmuste nõrgad signaalid hakkavad meieni jõudma juba 2023. aastal.
Pea läbi aasta kestev (märtsi keskpaigast detsembri alguseni) aspekt on Pluuto kvadraat Kuu sõlmedega.
Pluuto, kui suurte muutuste ja transformatsioonide sümbol, tekitab siin suure pinge mineviku ja tuleviku vahel. Kuna Lõunasõlm on mineviku sümbol ja Põhjasõlm tuleviku sümbol, siis Pluuto selline asend on kui seis noateral – ehk siis on võimalus kalduda tagasi Lõunasõlme ehk mineviku, oma mugavustsooni suunas – või teha julge hüpe tuleviku ideaalide ja eesmärkide poole.
Pluuto ja Kuu sõlmede aspekt on täpne 23. juulil ja sellel päeval moodustub niinimetatud Suur Rist, mille üheks tipuks on ka Päike. See seis võib tähendada, et maailm ütleb lahti mingitest vanadest väärtustest, loobub milleski, mis siiani oli iseenesestmõistetav jaa võtab omaks täiesti uued põhimõtted või väärtused. Aga võib-olla ka vastupidi – hoitakse kramplikult kinni minevikust ja loobutakse kõigest uuest ja progressiivsest. Ehk siis keeldutakse tuleviku suunas liikumast, kuna kardetakse, mida see võib kaasa tuua.
Samuti võib seda seisu võrrelda suure ristteega, kus tuleb võtta vastu otsus, milline tee valida. See võib olla üsna saatuslik valik – selles mõttes, et seal ristteel tehtud otsust ei saa enam hiljem muuta.
Seega võib 2023. aasta olla seotud inimkonna ühe kõige olulisema valikuga, millest sõltub meie kõigi saatus.
Jaanuari esimene dekaad võib tuua muutusi seal, kus need on kõige vajalikumad ent kuu teises pooles suurenevad võimuvõitlus ja survemeetodid ning konfliktid on kerged tekkima.
Veebruaris valitsevad sügavad ja pisut kummalised meeleolud. Otsitakse kindlust ja stabiilsust, üritatakse toetuda sellele, mille peale võib kindel olla.
Märtsis tugevnevad boheemlaslikud meeleolud, paljud seilavad unistuste lainel, püüdes reaalsuse eest põgeneda. Ollakse tundlikumad igasuguse välise mõju, samuti ravimite ja alkoholi suhtes. Märtsi esimene dekaad võib aga kujuneda üsnagi pingeliseks – provokatsioonid langevad viljakale pinnasele.
Aprillis võib ette tulla oma võimete ja võimaluste ülehindamist, samuti mitmesuguseid liialdusi. Ülepingutamised on kerged tulema. Probleemiks on ka tormakus ja kiirustamine.
Mais võib paljudel tekkida soov täiel rinnal elu nautida. Seda eriti kuu esimeses dekaadis. Probleemiks võib olla laiskus. Samas valitsevad romantilises plaanis äärmiselt head võimalused, kuid siin on oht minna soovmõtlemise libedale teele.
Umbes 5.–15. maini on võimalikud mitmesugused ootamatused. Asjad ei pruugi minna nii nagu planeeritud. Ettevaatust liikluses!
Samas võivad terve maikuu jooksul tekkida Jupiteri ja Pluuto kvadraadi tõttu juriidilised probleemid, vastuolud seadusega – eriti just poliitilises plaanis, seoses võimu ja positsiooni kuritarvitamisega.
Juuni esimene pool võib kujuneda pingeliseks inimsuhete liinis, seevastu kuu teine pool esile tuua mitmesuguseid keerukusi ja segaseid asjaolusid. Samuti valitseb juuni teises pooles ülisuur provokatsioonide oht, ka  on võimalikud ootamatud ja äkilised sündmused või siis lihtsalt ebatavalised arengud. Ülimat ettevaatust liikluses ja ümberkäimisel ohtliku tehnikaga!
Juuli esimese nädala mõjud on sarnased juunikuu teise poole omadele. Samas võib juuli esimene dekaad olla seltskondlikus plaanis äärmiselt põnev ja vaheldusrikas, laiemas plaanis võib seda öelda terve juuli kohta.
Ka romantilised suhted tekivad tavalisest kergemini, samas ei pruugi need jääda püsivaks – pigem on tegemist kerge seiklusega.
Juulis ajavad inimesed taga kõmu ja sensatsiooni, soovitakse kogeda midagi erilist. Samas oli juuli teises pooles tunda tugevat pinget või mingit ebamäärast ärevust. Tunda annavad konkurents ja rivaalitsemine. Samuti võivad kujuneda äärmiselt keerulised ja vastuolulised arengud.
August tõotab tulla samuti üsna rahutu kuu –eriti just aeg 10. umbes 21. augustini. Sellel ajal on taaskord võimalikud äkilised ja ettearvamatud sündmused. Siis ei tasuks alustada oluliste ettevõtmistega, kuna need areneksid hoopis teises suunas, kui algselt kavandatud.
Umbes 15.–30. augustini tuleks Marsi ja Neptuuni opositsiooni tõttu vältida enda liigset väsitamist. Samuti ei tohiks ette võtta midagi, millest puudub piisav ülevaade. Laiemas plaanis ei soovitaks üldse midagi olulist ette võtta.
Seevastu september (eriti kuu teine pool) võib tuua paljudes valdkondades olulise läbimurde. Kergem on vabaneda takistustest ja oma aja ära elanud teemadest. Õhus on palju uudsust ja originaalsust, mis võimaldab leida probleemidele häid lahendusi.
Oktoobris toimub jällegi paljude protsesside pingestumine. Tuli võib tuha all uuesti hõõguma lüüa. Vaja on olla äärmiselt diplomaatiline ning vältida igasugust tüli üles kiskumist. Eriliselt ettevaatlik tuleks olla nii liikluses kui ka mujal, kus võib mingi õnnetus aset leida.
Umbes 4. kuni 18. novembrini on taaskord selline aeg, mis paistab silma oma ebastabiilsuse ja ettearvamatusega. Jällegi on võimalikud mitmesugused ootamatud sündmused, mis võivad olla seotud mässumeelsuse ja provokatsioonidega. Või siis lihtsalt mingite õnnetusjuhtumitega.
Positiivsel juhul võib see periood olla ka olulise läbimurde ajaks, mil õnnestub välja murda surnud ringist.
November tervikuna on seotud äärmiselt võimsate ja intensiivsete energiatega, mis võivad olla nii lõhkuva kui ka ülesehitava iseloomuga, kuna valitsevad ülitugevad Skorpioni märgi mõjud.
Umbes 10. kuni 24. detsembrini (Marsi-Orcuse kvadraat) on kahjuks jällegi käes pingelised päevad, mis toovad esile konkurentsi, võimuvõitluse ja agressiivsuse erinevad vormid.
Kuid nagu ikka – positiivsel juhul võib olla see ajaks, mil õnnestub palju asju korda saata, kuna energiat on palju ning tahtejõud tugev.
Kuid praktiliselt samal ajal (12.–22. detsember) mõjub risti vastupidise mõju aspekt – nimelt Päikese kvadraat Neptuuniga – see seis on seotud jõuetuse ja väsimustundega, eesmärkide ähmasusega, pettuse ja enesepettusega.
Loomingulises plaanis võib see aga olla äärmiselt viljakas periood, kunstiinimeste õnnistus. Samas tuleks sellel ajal piiri pidada alkoholi ja ravimitega, kuna võib esineda ülitundlikkust ja organismi ülereageerimist.
Jupiter Jääras: 20. detsember 2022 – 16. mai 2023.
Jäär on sodiaagi esimene märk ja sümboliseerib algust, algatust, otsustavust ja riskijulgust. Jäära motoks on: „Mina olen!“
Kui Jupiter liigub Jääras, oleme palju enesekindlamad ning valmis proovima uusi asju, algatama uusi tegevusi. Näitame üles suuremat initsiatiivi ning kohati võime olla liigagi hulljulged. Oleme julged ja entusiastlikud, valmis vanakuradi endaga rinda pistma.
Meie ego saab juurde uut tulist energiat, mistõttu võime olla ka suuremad egoistid. Jupiter Jääras võib kaasa tuua mustvalge mõtlemise, suureneb kannatamatus ja soov saada kõike kohe ja kiiresti. Probleemiks võib olla tormakus ja kiirustamine.
Kuna Jupiter valitseb ka ideoloogiat, maailmavaadet ja religiooni, siis võivad sellelt pinnalt paljud pinged ja konfliktid alguse saada. Ka hariduse/teaduse maastikul ning poliitikas võib jalgealune tuliseks minna.
Samas annab Jäära mõju meile rohkelt energiat, ürgset vitaalsust ja tahet raskete olukordadega toime tulla. See on aeg, kus suudame toetuda vaid iseendale, olla teistest sõltumatud ja iseseisvad.
Jupiter Sõnnis: 16. mai 2023 – 26. mai 2024.
Jupiter on sodiaagi teine märk ning sümboliseerib püsivust, stabiilsust, tugevust, elutervet maalähedust.
Sõnni motoks on: „Mina oman!“
Jupiteri liikumine Sõnni märgis toob esile Sõnni positiivsed omadused, nagu praktilisus, kannatlikkus, tugev elujõud, võime nautida elu, loodust, maalähedust. Seda aga peamiselt siis, kui Jupiter teeb positiivseid aspekte. Negatiivse Jupiteri puhul tekib paljudel soov naudingutega liialdada, tooni võib anda laiskus ning soovimatus tegeleda tõsiste asjadega.
Sõnni märk seotud kõige maalähedase ja ürgsega, seksuaalsusega, toitumise ja muude elu põhivajadustega.
Samas võib positiivne Jupiter anda Sõnni märgile kõrgema vibratsiooni, tõsta elu põhivajadused veidi kõrgemale tasandile. Siin võib tekkida positiivne süntees looduslähedusest ja filosoofiast, ürgsetest naudingutest ning vajadusest õppida ja ennast harida. Positiivne Jupiter Sõnnis võib meil aidata üle saada kadedusest, kitsarinnalisusest, ahnusest ja ülemäärasest rahakultusest. Paraku võib negatiivsete aspektidega Jupiter just mainitud omadusi võimendada.
NB! Tuleb aru saada, et pikad tsüklid ehk siis antud juhul näiteks Jupiter Jääras ja Jupiter Sõnnis – avalduvad ikkagi perioodiliste tõusude ja mõõnadena. Seda nii üldmõjudes kui ka iga konkreetse sodiaagimärgi puhul. Ei ole ju võimalik, et terve aasta jooksul on meil kõigil üks kindel olukord või meeleolu. Selliste pikkade tsüklite puhul on tegemist pideva, kuid siiski üsna nõrga taustamõjuga, mis aktiviseerub juba kiiremate planeetide mõjutuse läbi. See on nagu suvi või talv – kogu aeg ei paista päike ja kogu aeg ei saja lund…
JÄÄR
Jupiteri liikumine Jääras annab sinule kui Jäärale juurde palju entusiasmi ning muudab sind veelgi koleerilisemaks. Naudid palju suuremat populaarsust, samuti tõmbad ligi sulle kasulikke inimesi. Sinu vaimne autoriteet võib oluliselt suureneda, mistõttu sinu arvamustega ja nõuannetega arvestatakse. Samuti võib sul olla tavalisest rohkem juhuslikku õnne ja vedamist. Vanad probleemid, mis tundusid ennem ületamatut, võivad nüüd saada ootamatult lihtsa lahenduse.
Kui aga Jupiter on negatiivsetes aspektides, siis võid kergesti üle pingutada või millegagi kõvasti liialdada. Samuti võid olla hooletu, kiirustav ning kipud asju nägema must-valgelt. Kipud probleeme lihtsustama ja neisse pealiskaudselt suhtuma. Jupiter Sõnnis annab sulle rohkem õnne rahaasjades, üldse kõikides praktilistes ja maistes tegevustes. Samas võid olla väga kangekaelne ning teiste arvamusi mitte kuulda võtta. Otsid suuremat turvatunnet, tahad toetuda millelegi kindlale ja stabiilsele.
Parim aeg romantilisteks suheteks ning ka seltskondlikuks eluks on 20. veebruarist kuni 17. märtsini. Veenus liigub sellel perioodil Jäära märgis, mis muudab sind teiste silmis populaarseks ja ligitõmbavaks. Järgmine Veenuse soodne asend leiab aset lausa 5. juunist lausa 9. oktoobrini. Samas liigub Veenus 23. juulist 4. septembrini retrograadselt, mis võib tähendada seda, et pead suhete liinis mingeid vanu võlgu maksma – või makstakse sulle võlad tagasi.
Töises plaanis võivad olulisemad kuud olla jaanuar, juuli-august ja september. Jaanuaris võib ette tulla tugevat konkurentsi ja võimuvõitlust. Samas on võimalik ka oluline läbimurre.Tervisele peaksid suuremat tähelepanu pöörama märtsis ja augustis. Novembris tasuks ettevaatlik olla võimalike traumade ja vigastuste suhtes. Liikluses maksimaalset tähelepanu!
SÕNN
Jupiter Jääras toob esile sinu loomingulisema poole. Sinu alateadvuses toimuvad tavalisest aktiivsemad protsessid, mistõttu suudad oma intuitsiooni sähvatusi ka paremini kinni püüda. Negatiivse Jupiteri korral võid oma probleeme liiga tõsiselt võtta ja näha asju valedes proportsioonides. Võid olla ka hajameelne, unistav ja teiste poolt mõjutatav.
Jupiteri asend Sõnnis on hoopis teistsuguse mõjuga. Nimelt võid olla üsnagi kangekaelne ning uutele ettepanekutele sõrad vastu ajada. Teisest küljest võid hakata suuremat huvi tundma mingite vaimsete või filosoofiliste teemade vastu. Sul võib tekkida soov midagi uut juurde õppida või ennast täiendada. Negatiivse Jupiteri puhul võivad aga materiaalsed huvid lämmatada sinu vaimsed suundumused. Samuti võid ennast teistest paremaks pidada.
Veenus liigub Sõnnis 17. märtsist 11. aprillini. See võib osutuda ajaks, mil ilu ja armastus jõuavad kergemini sinuni. Seega parim aeg armuasjadeks ja üldse meeldivate suhete loomiseks. 9. oktoobrist 8. novembrini valitsevad umbes sarnased mõjud. Samas lisandub ka juhusliku õnne moment – seega võib mõõdukas risk ennast õigustada. Kõikide üks-ühele suhete loomiseks on soodne aeg ka 4.–29. detsembrini.
Sotsiaalses ja ühiskondlikus plaanis oled kõige edukam jaanuaris ja veebruaris. Septembris ja oktoobris võib sul tekkida tahtmine töises plaanis teistest ette rebida. Samas tasuks oktoobris hoida tervist ja end mitte liialt tööga ära tappa, kuigi enesetõestamise soov võib olla suur.
KAKSIKUD
Jupiter Jääras annab Kaksikutele positiivsel juhul suurepärase võime näha kaugemat tulevikuperspektiivi. Suudad suurepäraselt mõista seda, mida peaksid tegema, et saavutada tulevikus edu ja rahulolu. Samuti annab selline Jupiteri positsioon sageli mõjuvõimsaid või kuulsaid sõpru-tuttavaid. Mingist rühmast või seltskonnast võib sulle väga suurt kasu sündida. Seetõttu on see aeg soodne liitumiseks erinevate rühmade ja gruppidega ja miks mitte ka mõne erakonnaga. Negatiivsetes aspektides Jupiteri puhul võid aga teha liiga suurejoonelisi tulevikuplaane, mis käivad sul ilmselgelt üle jõu.
Sõnnis liikuv Jupiter avab sinu alateadvuse väravad – positiivsel juhul oled äärmiselt loominguline ja tajud ühtsust kogu universumiga. Jupiteri negatiivsete aspektide korral oled aga tujust ära ja näed igas põõsas tonti või lausa Saatanat ennast. See aeg on õige aeg tegelemaks spirituaalsete ja müstiliste teemadega, teha lähemat tutvust oma „sisemise minaga“. Pead õppima ennast armastama sellisena, nagu oled. Ei ole vaja olla kellegi teise moodi – ole sina ise!
Nooretele ja vallatutele on parim aeg 11. aprillist 7. maini, mil Kaksikute märgis liigub Veenus. Meeldivaid sündmusi ja inimsuhteid on sellel perioodil rohkem.
Veenuse asend on õnnelik ka 8. novembrist 4. detsembrini, mil sul võib olla tavalisest rohkem juhuslikku õnne ja vedamist.
Marss liigub Kaksikute märgis kuni 25. märtsini. Sellel ajal on sul tavalisest rohkem energiat ja pealehakkamist, mistõttu võiksid siis ette võtta midagi energiamahukat. Samuti suudad ennast teiste ees rohkem maksma panna.Töises ja ühiskondlikus plaanis võib märtsis ette tulla palju kulminatsioone – samas võib olla tugev ka konkurents. Ka november võib selles liinis rohkem esile kerkida. Aprillis ja osaliselt ka mais tasuks hoida tervist. Samuti ka oktoobri teises pooles ja novembris.
VÄHK
Sinu jaoks on Jupiteri liikumine Jääras fantastiline võimalus ennast ühiskondlikus plaanis maksma panna. Sinu sotsiaalne võimekus puhkeb täies mahus õitsele ja sa võid saavutada kauaoodatud lugupidamise ja tunnustuse. Negatiivse Jupiteri puhul üritad aga hüpata üle oma varju ja seejuures komistada oma varasemate eelarvamuste otsa.
Sõnni märgis liikuv Jupiter tekitab sinus suurema huvi asjade vastu, mis sind tavaliselt külmaks jätavad. Oled rohkem huvitatud oma tulevikust ja lood visioone sellest, kellena sa ennast tulevikus näha tahaksid. Samuti oled selle perioodi jooksul sallivam teiste inimeste suhtes. Suudad asju ja inimsuhteid vaadata eelarvamuste vabalt. Sellel ajal võib su sõpruskond oluliselt suureneda või saad juurde sõpru, kes erinevad su tavatuttavatest. Samuti tunned suurt rõõmu oma ideaalide ja eesmärkide teistega jagamisest. Negatiivsete Jupiteri aspektide puhul oled ülemäära unistav ning sinu mõtted rändavad elukaugetel teemadel. Samuti võid oma veidrustega liiale minna ja jätta teistele inimestele kummalise mulje.
7. maist 5. juunini liigub Vähis Veenus – aeg armastada ja olla armastatud. Su elus on rohkem naudinguid ja meeldivaid hetki. Sarnane mõju valitseb ka 4. detsembrist 29. detsembrini. Jõu- ja energiaplaneet Marss on Vähi märgis 25. märtsist 20. maini. Tegutse! Kehtesta ennast, näita, milleks võimeline oled!Tööle, karjäärile ja muule ühiskondlikule tegevusele mõjuvad hästi märts ja aprilli esimene pool. Tervisele tasuks suuremat tähelepanu pöörata veebruaris ja märtsi esimeses pooles.
LÕVI
Jupiteri liikumine Jääras annab sulle tugeva vaimse impulsi, mis paneb sind huvi tundma uute teemade ja eluvaldkondade vastu. See on äärmiselt soodne aeg nii õppimiseks kui õpetamiseks, oma kogemuste teistega jagamiseks ning ka teiste kogemustest õppimiseks. Parim aeg ka reisimiseks, suheteks välismaa ja välismaalastega. Selle perioodi märksõnadeks on „avardumine, laienemine, suurenemine, kasvamine”. Negatiivse Jupiteri puhul kipud oma maailmavaadet teistele peale suruma ning arvad, et oled kõiketeadja. Samuti on kõikvõimalikud liialdused ja ülepingutamised kerged tekkima. Võid tungida kellegi teise mängumaale, ületada selle piiri, mida ületada ei tohiks.
Jupiteri asend Sõnnis avardab ja laiendab sinu sotsiaalset-ühiskondlikku väljundit – parim aeg oma maine ja sotsiaalse staatuse parandamiseks, enda ülestöötamiseks, endast positiivse „jalajälje” jätmiseks. Perioodi jooksul võib sul õnnestuda tõusta karjääriredelil või saavutada avalikus elus muu oluline edasiminek.
Veenuse mõjul on kõik üks-ühele suhted soositud 3.–27. jaanuarini. Kuid Lõvi märgis viibib armu- ja naudingute planeet Veenus harukordselt pikalt – tervelt 5. juunist 9. oktoobrini. Kuid seejuures liigub Veenus retrograadselt 23. juulist 4. septembrini. Sellel ajal pead ehk tegelema mingite vanade suhteteemadega. Lõvis liikuv Marss (20. mai – 10. juuli) annab sulle totaalse energiasüsti. Kuid ettevaatust traumade ja vigastuste suhtes! Igapäevase töös on kõige soodsam kuu jaanuar, millal võib õnnestuda oluline läbimurre. Aga suuremaid ja ambitsioonikamaid projekte tasuks ette võtta aprillis ja mais.Tervise osas peaksid ettevaatlik olema aprillis, juunis ja juuli esimeses pooles. Eriti just võimalike traumasid ja vigastusi arvestades.
NEITSI
Sinu jaoks on Jupiteri asend Jääras see aeg elus, kus saad teha kõige kergemini vajalikke muutusi ja muudatusi. See on aeg, kui suudad lahti lasta sellest, mille aeg on ümber saanud ja mida sa enam ei vaja. Kõige laiemas mõttes on see positiivsete transformatsioonide aeg, mil suudad oma elus pöörata täiesti uue ja puhta lehekülje. Materiaalse elu tasandil võid sellel ajal kasu saada teiste inimeste varadest ja vahenditest ehk siis aeg soosib kõike, mis seotud ühisomandi ja kollektiivsete ressurssidega. Negatiivsetes seisudes Jupiter võib luua olukordi, kus sa muudad midagi liiga kergekäeliselt, loobud milleski, mida sa tegelikult veel vajad. Või siis loodad liialt teiste inimeste abile ja toetusele.
Kui Jupiter liigub Sõnni märgis, siis mõjub see sinu maailmapildile avardavalt – tunned suuremat vajadust midagi uut teada saada, midagi juurde õppida või enda jaoks kasvõi uuesti avastada. Sel perioodil oleks kasulik luua suhteid kohtadega, mis erinevad su tavakeskkonnast – loomulikult näiteks välismaa, aga miks mitte ka kohalikud paigad, kus sa pole enne viibinud. Ehk siis aeg soosib kodust välja minemist, tutvumist „koduvälisega”.
Partnerluses võid kogeda ilusaid hetki 27. jaanuarist 20. veebruarini, mil Veenus liigub sinu partnerluse märgis ehk Kalades.
Neitsi märki jõuab aga Veenusesse 9. oktoobril ja väljub sealt 8. novembril. See periood võib olla igati nauditav nii romantilises plaanis kui ka laiemalt võttes.
10. juulist 27. augustini liigub jõu- ja energiaplaneet Marss Neitsi märgis. See on parim periood initsiatiivi haaramiseks ning oma tahte maksma panemiseks. Samas võid sel ajal olla ülemäära kriitiline ja juuksekarva lõhki ajada.
Veebruar võib töises plaanis olla üsnagi pingeline. Kui tööd on palju, peaksid leidma võimalusi lõõgastumiseks – vastasel korral võib kannatada sinu tervis.Märtsis, eriti kuu keskpaiku, peaksid samuti tervist hoidma. Ja ühiskondlikus plaanis ei tasuks midagi olulist ette võtta.
KAALUD
Jupiteri liikumine Jääras on Kaalude jaoks suurepärane seis, et luua uusi suhteid – eriti just selliseid, millel on ka vaimne sisu. See on parim aeg kohtumiseks kellegagi, kellelt sul oleks midagi õppida. Laiemas plaanis võib see aeg olla perioodiks, kus teistest inimestest on sinu jaoks palju kasu. Negatiivsetes aspektides Jupiteri puhul loodad liiga palju teistele, surud ennast oma partneritele peale või tüütad neid tühja lobaga. Samuti võib erinevaid suhteid korraga liiga palju olla ning sa ei suuda otsustada, kellega suhelda ja kellega mitte.
Sõnnis asuv Jupiter muudab sinu elutunnetuse sügavamaks – hakkad tähele panema asju, mida varem pole märganud. Tooni võivad anda ka mitmesugused müstilised momendid. Samuti on see suurepärane aeg oluliste muudatuste tegemiseks ja selle muutmiseks, mis sind enam ei rahulda. On aeg lüüa plats puhtaks, et saaksid sinna midagi uut ehitada. Negatiivse Jupiteri puhul võid tunda hirmu muudatuste ees, samuti kergesti langeda erinevatesse äärmustesse – su kaalukausid võivad laperdada nagu pesu tuules.
Veenuse asend soosib naudinguid ja meelelahutusi 3.–27. jaanuarini. Kõik üks-ühele suhted on Veenuse toetusel heas seisus 20. veebruarist 17. märtsini. Veenuse asend Kaaludes 8. novembrist 4. detsembrini on nagu ikka parim aeg armasuseks ja romantikaks.
Marsi asend soosib tööalast karjääri ja ühiskondlikku aktiivsust 25. märtsist 20. maini.
Marsi liikumine Kaaludes 27. augustist 12. oktoobrini laeb sind energiaga ja annab võimaluse end maksma panna.
Umbes 20. veebruarist 22. märtsini tuleks hoida tervist ja vältida ületöötamist ja külmetamist.
SKORPION
Jupiteri asend Jääras annab sulle võimaluse ennast üles töötada – seda just igapäevatöö tasandil. Või avastada enda jaoks uue rutiini või süsteemi, mis lubab sul tavalisest efektiivsemalt töötada. Samas annab Jupiter ka tavalisele tööle mingi laiema kõlapinna. Näiteks võib mõnest tavalisest pisiasjast välja kasvada mingi hoopis suurem projekt. Tervise teemas peaks kõik olema suurepärane – on vaid kerge oht, et võid kaalus juurde võtta. Pingeseisudes Jupiteri puhul võib sul tekkida soov teha vaid seda tööd, mis on hästi tasustatud või mis sulle meeldib. Ebameeldiva töö puhul püüad sellest kõrvale hiilida. Tervis võib kannatada mitmesuguste liialduste tõttu, samuti võib mõni halb harjumus sinust võitu saada.
Jupiteri positsioon Sõnnis võib tuua sulle palju uusi sõpru ja tuttavaid. Paljud suhted osutuvad sulle väga kasulikuks või ka vastupidi – ehk siis „käsi peseb kätt“ süsteem töötab väga tõhusalt. Rohkem tekib selliseid suhteid, mis omavad ka vaimset sisu. Seega soodustab seis pigem intellektuaalseid suhteid, mitte niivõrd romantilisi. Negatiivse Jupiteri puhul võid oma partnerite suhtes olla ülemäära nõudlik ja neile mitmesuguseid tingimusi esitada. Sul võib tekkida tunne, justkui oleksid teised sulle midagi võlgu.
Veenuse mõjul oled mänglev ja loominguline 27. jaanuarist 20. märtsini. Õnne ja vedamist võib rohkem olla. Suhetes on Veenus abiks 17. märtsist 11. aprillini. Parim aeg igasuguse koostöö alustamiseks.
4.–29. detsembrini liigub Veenus Skorpionis – kasuta seda aega kõigeks selleks, mis sulle meeldib ja naudingut pakub! Töises plaanis on võrdlemisi soodne aeg 21. märtsist 20. aprillini.
Mai keskpaigast kuni kuu lõpuni võib ette tulla ülitugevat konkurentsi. Samas võib see olla tööalase läbimurde aeg. 27. augustist 12. oktoobrini tasuks hoida tervist ja mitte üle töötada. Seevastu 12. oktoobrist 24. novembrini liigub Skorpionis Marss, mis laeb su akud täis.
AMBUR
Jääras liikuv Jupiter on sinu jaoks äärmiselt õnnelik seis, kuna on seotud väga tugeva loomingulise impulsiga. See on ka juhusliku õnne ja vedamise periood, mil paljud asjad õnnestuvad haruldaselt kergesti. Selle perioodi jooksul oled sageli äärmiselt loovas mängulises meeleolus. Kui sul on lapsed, siis teevad nad sulle tõelist rõõmu ja läbisaamine nendega suurepärane. Erinevat liiki naudinguid ja meelelahutus on siin seotud Jupiteri avardava ja samas ka teatud vaimse sisuga. Negatiivse Jupiteri korral kaldud liialdama kõikide lõbude ja naudingutega. Sinus on laiskus ja soovimatus tegeleda tõsiste asjadega.
Sõnni Jupiter toob õnnelikke hetki sinu igapäevasesse tööellu. Tunned, et töö on midagi enamat kui vaid kohustus ning et läbi töötegemise on võimalik ka isiksusena areneda. Võimalik, et leiad mingi uue ja efektiivse meetodi, kuidas oma töö tulemusi parandada. Samuti saad oma töö eest suurema tunnustuse osaliseks, sinu tööpanust osatakse rohkem hinnata. Negatiivsetes aspektides Jupiteri korral võid oma töö tingimuste suhtes olla liialt nõudlik ja pretensioonikas. Samuti võib probleemiks olla ebameeldivate tööde eest põgenemine.20. veebruarist 17. märtsini võib elu sind meeldivalt üllatada – koged rohkem ilusaid hetki ja inspireerivaid kohtumisi. Ka fortuuna võib olla sinu suhtes armuline. 11. aprillist 7. maini soosib Veenus kõiki üks-ühele partnerlussuhteid – eriti romantilisi. Tervist tasuks hoida märtsis, eriti kuu keskpaiku. Samuti oktoobri teises ja novembri esimeses pooles. Töises sfääris võivad olulisemad asjad juhtuda maikuus ning karjääriga seonduv kulmineeruda augustis ja septembris.
KALJUKITS
Jupiteri positsioon Jääras on Kaljukitsede jaoks õnnelik aeg isiklikus elus. Seda just perekonna ja koduga seonduvas. Selle perioodi jooksul on sul võimalik laiendada ja avardada kodu kui sellise mõistet. Suhted perekonnas ja lähedastega peaksid olema suurepärased. Praktilisel tasandil võib sul selle perioodi jooksul olla rohkem õnne ka seoses kinnisvarade, põllumajanduse ja loodusvaradega. Negatiivsetes aspektides Jupiter võib esile kutsuda mõne sinu halva harjumuse – eriti just söögi-joogiga seoses. Näiteks võib olla probleemiks liigsöömine.
Sõnnis liikuv Jupiter toob õnnelikud võimalused sulle lähemale. See on aeg, mil mõõdukas risk võib ennast õigustada. Kuigi oled muidu üsna konservatiivne inimene, võib sul nüüd tekkida tahtmine rohkem eksperimenteerida ja loobuda oma liigsest tõsidusest. Oled tavalisest märksa loovam ja mängulisem, mistõttu võid päris kena asjaga maha saada. Ebasoodsas asendis Jupiteri puhul võid olla ülemäära nõudlik mugavuste ja hüvede suhtes. Võid ka rumalalt riskida ja sellega endale probleeme tekitada.
17. märtsist 11. aprillini oled Veenuse õnneliku asendi tõttu teiste silmis populaarsem. Romantilised seiklused on kerged tekkima. Samuti võib sul olla rohkem juhuslikku õnne. 7. maist 5. juunini lubab Veenus sul luua meeldivamat laadi üks-ühele suhteid.
Veebruaris võib olla palju tööd või muid kohustusi. Ettevaatlik tuleks olla võimalike traumade ja vigastuste suhtes. Ettevaatlikult tuleks toimetada ka juunis. 27. augustist 12. oktoobrini võib kulmineeruda mingi sündmus või ettevõtmine sotsiaalses-ühiskondlikus plaanis . Novembri lõpust detsembri lõpuni hoia tervist, ära külmeta. Püüa rohkem puhata.
VEEVALAJA
Jupiteri viibimine Jäära märgis tekitab sinus palju uusi huvitavaid mõtteid, millest mõned võivad olla päris geniaalsed. Oled tavalisest edukam kõiges, mis puudutab lühemaid reise, kommunikatsiooni ja infovahetust. Sinu ja teiste vahel toimub aktiivne suhtlemine just ideede ja arvamuste tasandil. Paljud põgusad kohtumised võivad mõjuda sulle äärmiselt inspireerivalt. Negatiivse Jupiteri puhul teed ülemäära suurejoonelisi plaane ning kipud kergesti üle mõtlema. Samuti võib probleemiks olla infouputus ja ajapuudus.
Periood, mil Jupiter liigub Sõnni märgis, mõjub igati soodsalt sinu perekondlikule ja kodusele elule.
Jupiter avaldab ja laiendab kõike seda, mis pakub sulle turvatunnet ning millele sa toetud. Just perekond ja lähedased on ju need inimesed, kes sulle seda pakuvad. Kui perekonnas või lähedastega on eelnevalt pingeid esinenud, siis nüüd peaks olukord paranema. Pinges Jupiteri korral võid suhetes oma lähedastega olla kangekaelne ja kinni oma varasemates eelarvamustes. Võid liialdada erinevate mugavust ja hüvedega, muuta oma kodu n-ö lebotamise kohaks.
Veenus liigub 3.–27. jaanuarini Veevalaja märgis. Oled populaarne ja sinuga tahetakse suhelda. Aeg romantikaks! Sarnane mõju valitseb ka 11. aprillist 7. maini. Mõõdukas risk võib end õigustada. Suhtlemisest sündivat rõõmu ja toredaid kohtumisi võid kogeda ka 5. juunist 23. juulini. Aprill-mai sobivad tööalaseks pingutamiseks, samas võib mais konkurents äärmiselt tugev olla. Umbes 15. juunist 5. juulini tasuks olla ettevaatlik nii liikluses kui ka mujal, kus võib midagi äkilist juhtuda. Oktoobri teises ja novembri esimeses pooles võid ühiskondlikus liinis olulise läbimurde sooritada, aga ka konkurendid on aktiivsed.
KALAD
Jääras liikuv Jupiter on Kalade jaoks väärtuste kasvataja. Perioodi jooksul võib näiteks sinu rahaline olukord tunduvalt paraneda. Jupiter mõjub siin materiaalseid esemeid, raha ja muud väärtuslikku suurendavalt.
Psühholoogilisel tasandil avarduvad sinu väärtushinnangud – hakkad väärtustama nähtusi ja omadusi, mis sulle varem olulised ei tundunud. Hakkad aru saama, millised on need väärtused, mis on sulle tegelikult kõige olulisemad. Negatiivse Jupiteri puhul kipud ülemäära kulutama ja laristama, krabad kokku asju, mida sa tegelikult ei vaja. Paljud sinu väärtushinnangud on kaheldava väärtusega.
Jupiteri asend Sõnnis muudab sind vaimselt aktiivseks ja uudishimulikuks. Sulle hakkavad meeldima asjad ja nähtused, mis sind ennem külmaks jätsid. Oled tavalisest märksa liikuvam, kohtud rohkem erinevate inimestega ning koged erinevaid muljeid. Selle perioodi jooksul on sul palju juhuslikke kohtumisi, mis võivad sinu tegudele anda hoopis teise suuna. Pingelistes aspektides Jupiter muudab sind aga tühikargajaks, kiirustavaks ja hooletuks. Killustad erinevate asjade ja tegevuste vahel, mistõttu oled sageli suures ajapuuduses.
Veenus liigub Kalades 27. jaanuarist 20. veebruarini. Aeg elu nautida ja tegeleda meeldivate asjadega. Su armutaevas võib särada kirgastes värvides! Enam-vähem sarnane seis valitseb ka 7. maist 5. juunini. 9. oktoobrist 8. novembrini muudab Veenuse sära sind teiste silmis populaarseks – tõmbad vajalikke inimesi magnetina ligi. Tervisega seonduv võib esile kerkida juuni teises ja juuli esimeses pooles. Võimalikud on traumad ja vigastused. 24. novembrist 4. jaanuarini 2024 võid sotsiaalses plaanis midagi olulist korda saata.
Näohoolitsus — FOTO: Rhea Cosmetics
Sisuturundus
Stress toob kaasa väsinud naha