Hendrik Aguri poolt koolist tõrjutud õpetaja: ma ei olnud ühegi ihurakuga selleks valmisKohtla-Järve gümnaasiumi staardirektoril Hendrik Aguril on probleem. Ajutiselt linnavalitsusse tööle läinud staažikas ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja Kaire Jõe sealt Aguri otsusel tagasi enam oodatud ei ole. Osa koohpere on toimunu pärast väga pahane.Staažikas õpetaja Kaire Jõe asus Kohtla-Järve abilinnapeana ametisse tänavu veebruaris. Sinna kutsus teda pärast kohaliku ärimehe Nikolai Ossipenko korruptsiooniskandaali puhkemist lagunenud linnavõimu asemele uueks linnapeaks valitud Virve Linder. Kui algul oh jutt, et 39 aastat õpetajana töötanud Jõe naaseb sügisel kooli, siis nüüd see enam nii ei ole.Jõe lausus Postimehele, et ta gümnaasiumiga seotud teemal eriti enam peatuda ei taha. «Kõik see on mul juba õpilastele kirjutatud, tegelikult mul ei ole midagi juurde lisada,» ohkas Jõe. «See tuh niimoodi puu tagant -ma ei olnud mitte ühegi ihurakuga selleks valmis.»Jõe kinnitas, et senine suhtlus Aguriga oh tal alati soe, sõbralik ja tema hinnangul teineteist mõistev. «Ta on mind korduvalt tunnustanud ja öelnud, et olen hea inimene - siiani meilkõik tööalaselt klappis,» ütles Jõe, kes läkitas kooliperele hiljuti kurva kirja.Ent 22. mail muutus kõik. «Kohtumisel direktoriga teatas ta, et ei näe mingit võimalust minuga koostöö taastamiseks. Põhjendused lihtsustatud vormis on sellised: liiga kindlameelne, liiga põhimõtteline, liiga iseteadlik, imeliku huumorisoonega ja lõpuks peaaegu liiga eestlane...» loetles Jõe.Direktor Agur ütles Postimehele, et õpetaja Jõe lahkus koolist omal soovil. «Meil on juttu olnud, et kui töö abilinnapea kohal peaks kunagi lõppema - ja kõik teavad, et eriti siin, Kohtla-Järvel, on abilinnapea poliitiline ametikoht, mis võib igal ajal ootamatult lõppeda -, siis on variant, et ta tuleb tagasi meie kooli,» ütles Agur. «Vahepealsel ajal on aga selgunud kaalukaid asjaolusid, mis teevad Kaire Jõega edasise koostöö jätkamise õpetajana võimatuks.»Agur lisas, et asendaja tuli niikuinii leida ja too on valmis jätkama ka uuel õppeaastal.«Kaire Jõe teab ideaalselt, miks temaga ei asuta võimaliku tulevase töösuhte loomise juurde. Ja ta on selle teadmise saanud minult nii suuliselt kui ka kirjalikult,» lisas Agur, keeldudes täpsustamast, millised kaalukad asjaolud vahepeal ilmnesid.Musta kassi läbi jooksmine * direktor Aguri ja õpetaja Jõe vahelt näib seda kummalisem, et kohalikel valimistel kandideerisid mõlemad samas valimisnimekirjas Restart Kohtla-Järve. Jõe abilinnapeaks kutsunud Linder oh aga Aguri enda välja pakutud linnapeakandidaat. Nii Linder kui Agur on erakonna Isamaa liikmed.Kohtla-Järve gümnaasiumist vallandatud ajalooõpetaja KaireJõe, kes on praegu ajutiselt haridus- ja kultuurivaldkonna abilinnapea.


64-aastane Tartumaa mees sai telefonikõne, kahju 10 000 eurotEsmaspäeval, 5. juunil pöördus politseisse 64-aastane Tartumaa mees, kes sai kõne, kus väideti, et tema pangakonto on ohus ja seda on vaja kindlustada.
Mees suunati panka sisse logima ja täitis helistaja korraldusi. Hiljem sai mees aru, et on langenud kelmuse ohvriks.
Kelmusega tekitatud kahju on 10 000 eurot.


Hendrik Aguri poolt koolist tõrjutud õpetaja: ma ei olnud mitte ühegi ihurakuga selleks valmisKohtla-Järve gümnaasiumi staardirektoril Hendrik Aguril on probleem. Ajutiselt linnavalitsusse tööle läinud staažikas ajaloo- ning ühiskonnaõpetuse õpetaja Kaire Jõe Aguri otsusel sealt tagasi enam oodatud ei ole. Osa koolipere on toimunu pärast väga pahane.Staažikas õpetaja Kaire Jõe asus Kohtla-Järve abilinnapeana ametisse tänavu veebruaris. Sinna kutsus teda pärast kohaliku ärimehe Nikolai Ossipenko korruptsiooniskandaali puhkemist lagunenud linnavõimu asemele uueks linnapeaks valitud Virve Linder. Kui algul oli jutt, et 39 aastat õpetajana töötanud Jõe naaseb kooli sügisel, siis nüüd see enam nii ei ole.
Jõe lausus Postimehele, et ta gümnaasiumiga seotud teemal väga enam peatuda ei taha. «Kõik see on mul juba õpilastele kirjutatud, tegelikult mul ei ole midagi juurde lisada,» ohkas Jõe. «See tuli niimoodi puu tagant – ma ei olnud mitte ühegi ihurakuga selleks valmis,» lisas ta.
Jõe kinnitas, et senine suhtlus Aguriga oli tal alati soe, sõbralik ja tema hinnangul vastastikku mõistev. «Ta on mind korduvalt tunnustanud ja öelnud, et olen hea inimene – siiani meil kõik tööalaselt klappis,» ütles Jõe, kes läkitas kooliperele hiljuti kurva kirja.

Selgitav kiri õpilastele

«Ilmselt pöördun ma teie poole selliselt viimast korda. Teen seda mitmel põhjusel kirjalikult, kuigi algne plaan oli teiega kõnelda lõpuaktusel,» kirjutas Jõe. Ta lisas, et võlgneb selgituse ning ka vabanduse.
«Vabanduse eelkõige selle eest, et ma läksin teist eemale taustu selgitamata. Minu asumine abilinnapea ametisse ei olnud vähimalgi määral minu ambitsioon. See oli ühest küljest linnavalitsuse päästemissioon ja teisest küljest tõeline suluseis, kust oli vaja linnal välja rabeleda. Kõigele lisaks vajas minu panust minu õpilane, meie linnapea,» rõhutas Jõe.
Ta kirjutas, et tegu oli tähtajalise missiooniga ning talle anti kaasa kindel teadmine, et Kohtla-Järve gümnaasiumisse oodatakse teda tagasi. «See oli ühtlasi ka minu liikumise garandiks. Seetõttu ei pidanud ma ka mingit lahkumiskõnet ega tordipidu ja alati majas käies kinnitasin, et sügisel jätkame koos sealt, kus ootamatult katkestasime,» selgitas Jõe.
Ent 22. mail muutus kõik. «Kohtumisel direktoriga teatas ta, et ei näe mingit võimalust minuga koostöö taastamiseks. Põhjendused lihtsustatud vormis on sellised: liiga kindlameelne, liiga põhimõtteline, liiga iseteadlik, imeliku huumorisoonega ja lõpuks peaaegu liiga eestlane...» loetles Jõe.
«Kuna mul on üldjuhul kombeks sõna pidada, siis minu roll linnavalitsuses lõpeb küll sügisel, kuid ei saa jätkuda gümnaasiumis. Tänan teid kõiki koos käidud rajal kogetu eest. Kui kunagi kohtume ja peate sobivaks, võime ikka törts juttu puhuda,» kirjutas Jõe õpilastele.
Ta lisas, et on nüüd pakkumistele ja väljakutsetele avatud. «Eriti nüüd, kui haridus peab minema eestikeelseks. Äkitsi kuskil ikka veel vajatakse keskealist eesti emakeelega õpetajat. Võimalik, et suisa Ida-Virumaal.»

Koolipere tahab võimupööret

Kohtla-Järve õpilased, õpetajad ja administratiivtöötajad kirjutasid haridus- ja teadusministeeriumi üldhariduspoliitika osakonna riigikoolide pidamise valdkonna juhile Raivo Trummalile ja ütlesid, et Kohtla-Järve gümnaasiumi direktor Hendrik Agur kuritarvitas võimu.
«Rahulolematus koolijuhiga ei ole kooliperes midagi uut, kuid hiljutine juhtum staažika õpetaja ja olulise kogukonnaliikme tööta jätmisel on pannud meid aktiivselt häält tõstma ning juhtimisstruktuuris muudatust paluma,» edastas kirja üks gümnaasiumi töötaja. Kiri käis enne aga õpetajate ja mõnede aktiivsemate õpilaste käest läbi.
Kirjutaja lisas, et direktor ei ole olukorda selgitanud. «Härra Agur lendas järgmisel päeval (sobivalt) USAsse ning õpetaja Jõe pidi ise õpilasi oma tahtevastasest lahkumisest teavitama. Kogu koolipere on olnud šokis ning vestlusel kuuldud põhjendused ajalooõpetajale ukse näitamise kohta kõlavad teistele personaliliikmetele alusetult – õpetaja olevat liiga kindlameelne, isepäine, eestimeelne ning seetõttu mitte sobiv multikultuursesse paindlikkusse kooli,» seisis pöördumises ministeeriumile.
Koolipere hinnangul ei panusta selline koolijuht noorte tulevikku. «Palume tõsiselt kaaluda Hendrik Aguri sobivust direktori ametikohale ning uurida Kohtla-Järve gümnaasiumi õpetajate kogemusi sellise koolijuhi alluvuses töötamise kohta. Täiendavalt esitame uueks direktori kandidaadiks äsja vallandatud kohalikus kogukonnas hästi tuntud ja austatud ning põhimõttekindla, ausa ja heade juhiomadustega Kaire Jõe,» lisas ta.

Agurile ilmnesid kaalukad asjaolud

Direktor Agur ütles Postimehele, et õpetaja Jõe lahkus koolist omal soovil. «Meil on juttu olnud, et kui töö abilinnapea kohal peaks kunagi lõppema – ja kõik teavad, et eriti siin, Kohlta-Järvel, on abilinnapea poliitiline ametikoht, mis võib igal ajal ootamatult lõppeda –, siis on variant, et ta tuleb tagasi meie kooli,» ütles Agur. «Vahepealsel ajal on aga selgunud kaalukaid asjaolusid, mis teevad Kaire Jõega edasise koostöö jätkamise õpetajana võimatuks.»
Agur lisas, et asendaja tuli niikuinii leida ja too on valmis jätkama ka uuel õppeaastal.

Hendrik Agur
Eero Vabamägi

«Kaire Jõe teab ideaalselt, miks temaga ei asuta võimaliku tulevase töösuhte loomise juurde. Ja ta on selle teadmise saanud minult nii suuliselt kui ka kirjalikult,» lisas Agur, keeldudes täpsustamast, millised kaalukad asjaolud vahepeal ilmnesid. «Kui keegi kavatseb avaldada ühepoolset ja moonutatud, koolile kahjulikku informatsiooni, siis ma ka vastavalt reageerin. Hetkel ma ei näe selleks vähimatki põhjust,» soovitades mitte otsida intriigi ega nõrgendada niigi habrast Ida-Viru haridusmaastikku.
Musta kassi läbijooksmine direktor Aguri ja õpetaja Jõe vahelt näib seda kummalisem, et kohalikel valimistel kandideerisid mõlemad samas valimisnimekirjas Restart Kohtla-Järve. Jõe abilinnapeaks kutsunud Linder oli aga Aguri enda väljapakutud linnapea kandidaat.


Regionaalpoliitikast: KOV ja keskvalitsusVello Rekkaro, Tehnikaülikooli emeriitdotsent
Enne tänavusi riigikogu valimisi avaldas Kesknädal meie emeriitprofessor Vladimir Koslovi mälestuseks kirjatöö „Soros Eesti Asjast. Kas on veel rohtu, mis avitab?“ https://kesknadal.ee/2023/01/25/soros-eesti-asjast-kas-on-veel-rohtu-mis-avitab/ Professor rõhutas: „Ajaloo õppetundide teadmine tuleb kõigile kasuks, võimaldades edaspidi samu vigu vältida.“ Kasulik järeldus tänasesse poliitpäeva võiks olla, et asjatu on targutada väärtuste ümber, kuid poliitikutel tuleks analüüsida meie ühiskonnaelus tekkinud vaegusi ja leitud vead parandada ning siis tuleb tõde ehk  õige lahendus ise esile!
Kuna Toompeale jõudnud Riigikogu uus liikmeskond näitab juba pikemat aega koostöösoovimatust ja Reformierakonna koostatud valitsus peaminister Kaja Kallase juhtimisel tõelist põikpäisust elanikkonna huvides tegutsemisel, siis tuleb kohalikel omavalitsustel oma rahva elu korraldamisega ise hakkama saada. Elu ei saa ju pausile panna!
Muide, Eesti riigi kavandajatel olid samad mured, et rahvas vajab oma igapäevase eluolu korraldamiseks mingit toimivat süsteemi. Ja tsaarivõimude poolt asumisele määratud Konstantin Päts leidis sobivaks saksa-śveitsi kommunaalpoliitiku-mõtteteadlase  Adolf Wilhelm Ferdinand Damaschke (24.11.1865-30.07.1935), kes oli 1918.a. külastanud Liivimaad ja pidanud ka Tartus ülikoolis loengu. Just Adolf Damaschke mõtetega  tutvuski siis K. Päts ja 1908.a. avaldati see ka eesti keeles (kordustrükk 1938) „Kogukondliku omavalitsuse ülesanded.“
Perestroika-aastail ja taasiseseisvumise künnisel uuris neid teemasid Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna poliitilise ökonoomia kateedri õppejõududega mehitatud Linnauurimise laboratoorium (hiljem juba – instituut) dotsent Marje Pavelsoni juhtimisel. Koos ENSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi ja Christian-Albrechti Ülikooliga Kielis korraldasime 1988.a. Tallinnas regionaalpoliitikaalase sümpoosiumi, kus ma tegin asjakohase ettekande Eesti regionaalpoliitika ajaloost ja tutvustasin ka 1906.a. K. Pätsi poolt Śveitsis Damaschke raamatu eessõnaks kirjutatud mõtteid. (Einige Aspekte der Regionalpolitik. Vorträge des Gemeinsamen Seminars über Regionalpolitik. Tallinn, Oktober 1988. – Tallinn, 1989, lk 22-34)
Tänases Eestis aga protestihääled üha paisuvad valelike lubadustega riigikokku pääsenud reformierakondlaste ja nende koalitsioonikaaslaste suhtes. Endine Tartu abilinnapea ja ettevõtja Kajar Lember kirjutab: oleme teel haige ühiskonna suunas. (Õl 01.06.2023) https://www.ohtuleht.ee/1086279/kajar-lember-kui-igas-arutelus-voi-uhises-olleruupamises-nahakse-korruptsioonitonti-siis-oleme-ikka-teel-paris-haige-uhiskonna-suunas
Päevalehes põrutab Raul Kirjanen: „Kui meie riigis juhivad majandust inimesed, kes majandusest aru ei saa, … siis kes on see loll, kes tuleks Eestisse investeerima?“ Ja üldistab: „See, mis on juhtunud, on valimispettus. Kui sellist asja äris teha, siis selle eest võib ka vangi minna …“ https://epl.delfi.ee/artikkel/120195550/raul-kirjanen-kes-on-see-loll-kes-tuleks-eestisse-investeerima Toimetuse juhtkirjas aga sedastatakse, et nüüd ootavad ettevõtjad uut majanduspoliitikat. (EPL 31.05.2023)
Keskerakond on alati nõudnud, et valitsus ja kohalikud omavalitsused tegutseksid koos ja meie rahva huvidest lähtudes. Praegu aga on tekkinud Toompeal olukord, kus valede lubadustega (Kaja Kallas Riigikogus: „Lugege mu huulilt: maksud ei tõuse!“) häälteenamuse saanud seltskond püüab aritmeetilise enamuse nimel tegutsedes jõuliselt tõrjuda teisitimõtlejaid ja suruda seadustesse vaid neile meelepäraseid otsuseid.
Seega peavad linnad ja vallad meie rahva huvide kaitseks ilmutama tugevamat survet keskvalitsusele, sest muidu on varsti hilja ja Toompealt hakkab seaduste jõu ning  võimude nõudel tulema üha karmimaid käskusid. Ehk on aeg kutsuda kokku jälle Maapäev, et korrastada meie riigi juhtimise aluseid?


Kui oluline on ettevõtete vastutustundlikkus investorile?Suurem osa inimesi peab end keskmisest paremaks. See on lihtsalt inimloomusesse sisse kodeeritud, et omistame endale rohkem häid ja vähem halvemaid omadusi isegi siis, kui see tõsi ei ole. Seetõttu saamegi lugeda küsitlustest, kus ligikaudu 80 protsenti vastanutest peab end keskmisest paremaks autojuhiks või kus oma välimust hinnatakse tegelikkusest ülespoole.
2020. aastal ilmus Skandinaavia Journal of Psychology’s Tobias Greitemeyeri teadusartikkel «Unattractive people are unaware of their (un)attractiveness» («Koledad inimesed ei ole teadlikud, kui koledad nad tegelikult on»). Uurimuses lasti inimestel endil hinnata oma atraktiivsust skaalal ühest kümneni ning seejärel teha seda ka täiesti võõrastel. Järeldus oli, et kõige rohkem hindasid võõraste arvamustega võrreldes oma atraktiivsust valesti välimuselt vähem atraktiivsed inimesed, ja seda suurel määral. Enda peas loodud illusioonile on tegelikkust raske tunnistada.
Vastutustundlikkus on ajas muutuv definitsioon
Sarnane seis on ka vastutustundlikkusega. Kes meist tahaks tunnistada, et käitume oma igapäevaelus vastutustundetult või et töötame ettevõttes, mis ei ole ühiskondlikult vastutustundlik ja kasulik? Aga mis asi on üldse vastutustundlikkus? Kuidas seda mõista?
Näiteks tänases Eestis peab valdav enamik inimesi vastutustundetuks seda, kui prügi metsa alla viia või auto aknast välja visata. See arusaam pole alati selline olnud. Ent kui prügi metsa alla ei vii ja panna kõik ilusasti olmeprügikasti, kas siis on hästi? Või oled vastutustundlik siis, kui sorteerid oma olmeprügist eraldi pakendi, paberi ja klaasi? Või on ka bioprügi ja tekstiilijäätmeid vaja eraldi sorteerida, et sind vastutustundlikuks tunnistataks?
Ja isegi kui kõikvõimalikud prügisorteerimised saavad tehtud, siis kas osatakse arvestada sellega, et osa tekitatud prügist ei ole nähtav, vaid lõpetab läbi kanalisatsiooni meres või läbi sisepõlemismootori õhus, mille sees hiljem kõik ühtemoodi ujume või mida oma kopsudega sisse hingame? Üleüldse, kas oli vastutustundlik nii palju tarbida ja nõnda palju prügi tekitada...
Rohepöörde egiidi all on käimas suur reformide protsess, millega proovitakse luua uut, moodsamat ja puhtamat tuleviku ühiskonnakorraldust. Tehakse seda erinevate käskude, keeldude, maksude, tollitariifide, subsiidiumite, soodustuste, kohustuslike raporteerimiste ja kõige muuga, mida välja suudetakse mõelda.
Eesmärk pühendab abinõu, nagu tavatsetakse öelda. Inimese ja ettevõtja vaatest on kogu selles regulatsioonirägastikus kõige olulisem tunnistada üht põhitõde – vastutustundlikkus on ajas muutuv definitsioon ja sellega on vaja lihtsalt kaasas käia. See, mis oli õige 20 aastat tagasi, ei pruugi enam olla õige täna, ja see, mis on õige täna, ei ole suure tõenäosusega õige järgmise 20 aasta pärast.
Investorid näevad mõju kasumitele
Investorile on ettevõtte vastutustundlikkus loomulikult oluline. Mõnele meist meeldib võib-olla mõelda, et täna on see kuidagi palju olulisem kui varem, aga ma ise pole selles nii kindel. Pigem on praegu keskmisest kiiremini muutumas vastutustundlikkuse mõiste.
Kui varasemalt on investorid rohkem huvi tundnud ettevõtte ühingujuhtimise korralduse üle ja proovinud olla kindlad, et ettevõtte juhtkond on usaldusväärne, asjakohane, piisavate kogemuste ja oskustega, et investeeritud raha ära ei varastataks või maha ei laristataks, siis aja jooksul on sellele lisandunud täiendavaid kihte. Näiteks miks ja milliseid tööõnnetusi on ettevõttes juhtunud, kui suured on olnud nendega kaasnenud tööseisakute või trahvide mõjud finantstulemustele. Või kuidas järgitakse keskkonnanorme, mida tehakse tööstuses ülejäänud jäätmetega, millised tingimused valitsevad allhankijate juures, kui saastavad on ettevõtte tootmisvõtted, milliseid tervisehädasid ettevõtte tooted kaasa toovad, kuidas vähendatakse oma süsinikujalajälge jpm.
Loomulikult võimegi mõelda, et investoritele on keskkonnateemad ühtäkki hakanud väga hinge minema, aga tegelikkuses nad saavad aru, mida nende teemadega mittetegelemine võib pikas plaanis ettevõtte majandustulemustega teha. Vastutustundlik äriajamine võimaldab pikas plaanis teenida suurimat võimalikku jätkusuutlikku kasumit. ESG – keskkonnaalaste, sotsiaalsete, ühingujuhtimise alaste – faktorite jälgimine ja kõrgetest standarditest kinnipidamine on seetõttu muutunud üha olulisemaks.
Roheinvesteeringud on kapitaliintensiivsed, aga vajalikud
Uusi rahapaigutusi tehes on kapitali andjad – nii omakapitali investorid kui ka laenuraha andvad pangad – üha terasemalt hakanud analüüsima ESG tegureid. Seda põhjusel, et olla kindlad, et väljalaenatud või investeeritud raha muutuvas maailmas tulusalt ikka tagasi laekuks. Investor ei soovi ju, et ettevõtte potentsiaalne kasum kulub enne panga või investori taskusse jõudmist ära võrdõiguslikkuse ignoreerimisest või lapstööjõu kasutamisest tulenenud kohtuvaidlustele, keskkonnaalastele trahvidele, täiendavale süsinikukvoodi kokkuostmisele või muudele aja jooksul realiseerunud riskidele, mida vastutustundlikud ettevõtted väldivad.
Seejuures kõik ettevõtted ei pea olema teistega võrreldes keskmisest ilusamad või rohkem vastutustundlikud. Ei saagi olla, suurem osa ongi ju täiesti keskmised või ka alla keskmise. Aga vastutustundlikkust ja jätkusuutlikkust üha enam väärtustavas maailmas tähendab alla keskmise skoor kapitali väljaandja jaoks keskmisest suuremat riski, mis transformeerub kapitali saaja jaoks keskmisest kõrgemas kapitali hinnas. Ja aja jooksul usutavasti tekib loomulik konkurentsieelis neil ettevõtetel, kel on ligipääs odavamale kapitalile.
Euroopat vallutav rohepöörde trend võib sõltuvalt isiklikust suhtumisest meeldida või mitte meeldida, kuid selle trendi ignoreerimine ja muutuva maailma põhimõtte mitteaktsepteerimine läheb tõenäoliselt kalliks maksma neile, kes praegu on «keskmised», aga pole valmis rohkem pingutama, et vähemasti «keskmiseks» jääda.
Jah, roheinvesteeringud on kapitaliintensiivsed. Aga samamoodi olid seda omal ajal ka IT-investeeringud, Euroopa Liiduga liitumisega seotud investeeringud või rahapesu tõkestamisega seotud investeeringuid. Need on vaja ära teha, et olla kaasaja Euroopas konkurentsivõimelised. Seda enam, et meie suured kaubanduspartnerid Skandinaavias on rohepöörde vallas meist mitu aastat ees ja nende ootused oma partneritele on kiiresti kasvamas.
Lõpetuseks – rohepööret koos ootusega suuremale vastutustundlikkusele ei peaks kindlasti nägema ainult kui kuluartiklit. Tegelikkuses loob see tohutult uusi võimalusi nii tarbijale, ettevõtjale kui ka investorile. Euroopas, Ameerikas ja Hiinas on loodud juba erinevaid rohelisi stiimulpakette, mis üksteisega konkureerivad ja proovivad kõik luua senisest atraktiivsemaid tingimusi rohepöördega seotud vajalike materjalide, toodete ja tehnoloogiate hankimiseks ning loomiseks. Kohanemisvõimelistele ettevõtjatele võivad muutused luua suuri võimalusi.
Euroopas on käimas rohepöörde egiidi all suur reformide protsess, millega proovitakse luua uut, moodsamat ja puhtamat tuleviku ühiskonnakorraldust.
Rohepöörde trendi ignoreerimine läheb kalliks maksma neile, kes praegu on «keskmised», aga pole valmis rohkem pingutama, et vähemasti «keskmiseks» jääda.


Kert Kingo: e-valimistel pigistatakse silm kinni selle ees, et ID-kaardiga saab tegutseda keegi teineEsmaspäeval oli Riigikogu ees õiguskantsler Ülle Madise, vastamaks EKRE arupärimisele e-valimiste ja sellega seonduva õigusselgusetuse kohta. Saadik Kert Kingo vaatles oma kõnes e-valimisi ID-kaardi kasutamise taustal.
“Ma räägin natuke teisest aspektist e‑valimiste puhul. Laias laastus saab e‑valimisi siis jagada kolme etappi. Esimene etapp on see, kui valija või täpsemalt öeldes ID‑kaart logitakse süsteemi sisse, et oma hääl anda. Teise etapina ma nimetaksin seda protsessi, kus see hääl liigub ja teda lahutatakse nimest ehk isiksustamisest, ja kolmas etapp on laias laastus see, kus loetakse need hääled kokku.
Kui usaldusväärne saab olla kogu protsess, kui juba esimeses etapis on probleemid. Me võime seda keskmist etappi timmida, ükskõik kui palju. Ministrina olles tegin töörühma, seda timmiti, sätiti, aga kõige olulisem probleem jäeti lahendamata. Ja sellest probleemist on siin küsimuste vooru ajal on olnud juttu. Probleem on selles, et meil ei ole kindlustunnet, et see, kelle nimeline ID‑kaart on sisse logitud, kelle nimelise ID‑kaardiga hääletatakse, et see on seesama isik, kes seda teeb. Seda veendumust meil ei ole ja seda ei soovita kontrollida.
19. mail sellel aastal ilmus Eesti Ekspressis üks lugu, kus oli üks lõik selline: “Ühe pikema isikliku reisi ajaks jättis Arras Lehtme kätte isegi oma ID‑kaardi ja PIN‑koodid, et levist väljas oleku ajal ei peaks kiired paberid allkirjata jääma.” Arras on endine Reformierakonna kampaaniajuht ja Reformierakonna praegune liige Annika Arras ja Lehtme on Johanna-Maria Lehtme. Mida see meile ütleb? Et ka sellised, ütleme, suurekaliibrilised ettevõtjad annavad oma ID‑kaarti teiste kätte koos PIN‑koodidega kasutada. See ei ole ainult, ütleme, lihtrahva probleem, vaid seda igapäevaselt tehakse. Ja seda me saime lugeda.
Tankistide teema ehk need isikud, kes kasutavad, annavad oma ID‑kaardi kellegi kasutusse, kes saavad selle ID‑kaardiga toiminguid teha. Tankistide teema on väga pikka aega, on suureks probleemiks olnud. Kasutatakse neid tankiste ettevõtete juhatustes, kus nad teevad ettevõtete nimel toiminguid, tekitavad maksuvõlgasid, teostatakse nendega veebioste, sõlmitakse veebis lepinguid. Tankistide tippaeg oli aastad 2009–2010, kui tuli kiirlaenufirmadesse buumiaeg, kus olid selle probleemiga uputatud nii politsei, prokuratuur, maksuamet kui kohtud, kõik pidid sellega tegelema, kus ühe isiku, ühe juhtumi raames siis, võõra isiku ID‑kaardiga võeti kohustusi sellele isikule. Ja see oli väga-väga suur probleem.
Ja vaatamata sellele mitte keegi ei soovinud seda probleemi lahendada. See tähendab seda, et see probleem on päriselt olnud, et kasutatakse teise ID‑kaarti. Ja seda jätkatakse. Silm pigistatakse endiselt kinni. Topeltmoraal on meil riigis, sest endiselt on meil samal ajal selline asi, et Sotsiaalkindlustusamet nõuab isikult, kes saab Eestis pensioni, aga elab välisriigis, nõuab oma elusoleku tõendamist ja nõuab selliselt, et isik peab istuma Skype’is, hoiab ID‑kaarti oma näo kõrval ja näitab, et vot mina olen seesama isik, vaadake siit kõrvalt. Vastasel juhul riik ei maksa talle pensioni. Sama analoogne asi on notaris. Kui tahetakse tehingut teha ja inimene ei saa kohale tulla, tahab kuskilt eemalt selles osaleda, peab tõendama, et tema on seesama isik, kelle ID‑kaardi või kelle dokumendiga tahetakse toiminguid teha. Ei usalda keegi ju ainult ID‑kaarti.
Kuidas saab niimoodi olla, et osades instantsides, kui riik peab näiteks mingit raha maksma või mingeid tehinguid tehakse, siis me ei usalda seda. Aga selles kõige olulisemas protsessis, kus valitakse siis meie riigi esindajaid parlamenti, kus valitakse omavalitsusjuhte, siis me peame lähtuma usaldusest. Samal ajal kui me isegi ei tea, kes on need hääletajad, kas ikka seesama esimene hääletas, isik hääletas. See on regulaarne.
Ma olen ise menetlenud kriminaalasju omal ajal, kus oli tegemist ettevõtte tankistiga, kus jälitustoimingu käigus sai välja võetud IP‑aadressid, kust olid allkirjad tehtud. Ühe isiku käes oli 13 erineva isiku ID‑kaardid, millega ta siis majandas kuut erinevat firmat ja muudkui aga allkirjastas nende poolt neid toiminguid. Ja need kaardid ta sai kätte niimoodi, et 200 eurot ja inimene, kes tihti olid asotsiaalse eluviisiga, nad olid nõus, neil ei olnud endal seda vaja. 200 eurot, ta sai ID‑kaardi koos PIN‑koodidega. Ja meil ei ole tänapäeva selle eest, et annad oma ID‑kaardi kasutada, mingit karistust. Karistus võib järgneda siis, kui selle kaardiga on kuritegu toime pandud. Aga ainuüksi see, et mina annan sinu kätte, valimiste puhul see ei tule väljagi, inimene ei pruugigi teada, sest ta ei käigi tavaliselt valimas, ta annab ID‑kaardi ja tema puhul hääletatakse. Ja seda me ei saa kuskilt teada. Seda ei olegi võimalik teada saada, sest jäljed peidetakse, neid andmeid ei väljastata, ei anta tutvumiseks, mitte midagi ei säilitata. See asi kõik eksisteerib edasi.
Ja selle kohta mina julgen küll väita, et aga neid ei saa usaldada. Kui juba kõige esimeses etapis on võimalik riiki petta, on võimalik teise isikuna esineda ja väljendada mitte selle isiku tahet, kelle nimel see ID‑kaart on väljastatud, vaid oma isiklikku sümpaatiat, siis ei saa see asi olla usaldusväärne, ükskõik kuidas me ka ei ürita endale kinnitada, et see on usaldusväärne, ta ei ole. Ja ma leian, et riigis peaksid kõik asutused täpselt ühe standardi järgi olema. Nagu ma eelnevalt mainisin, ei saa olla niimoodi, et Sotsiaalkindlustusamet ei usalda ainult ID‑kaarti, notarid ei usalda ainult ID‑kaarti, aga valimised, nemad otsustavad usaldada. Midagi on ju siin valesti, ei ole ju loogiline.”


Kuus aastat hiljem. Danske rahapesu peategelased astusid täna kohtu etteKuus aastat tagasi päevavalgele tulnud Danske rahapesus pearolle mänginud pangatöötajad astusid tänasel eelistungil esimest korda kohtu ette. Millal algavad põhiistungid, ei ole selge sügiseni.
Üks kohtualustest on Danske panga mitteresidentide divisjoni juhtinud Juri Kidjajev. Tegemist oli divisjoniga, mille alla kuulusid kahtlased kliendid.


Tartumaal kaotasid inimesed ööpäevaga kelmidele üle 16 000 euro

 Lõuna prefektuur uurib kolme juhtumit, milles Tartumaa elanikud kaotasid kelmidele kokku üle 16 000 euro.
Esmaspäeval pöördus politseisse 64-aastane mees, kes sai kõne, kus väideti, et tema pangakonto on ohus ja seda on vaja kindlustada. Mees suunati panka logima ja ta täitis helistaja korraldusi. Hiljem sai mees aru, et on langenud kelmuse ohvriks. Kelmuse läbi kaotas mees 10 000 eurot.
Samal päeval pöördus politseisse 53-aastane naine, kes soovis Facebookis müüa kingi. Naisega võttis ühendust ostja, kes soovis kingi osta ning saatis talle Omniva lingi. Naine avas lingi ja sisestas küsitud andmed. Hiljem avastas naine, et tema pangakontolt on kadunud 760 eurot.


Priit Humal: enesetaandamine olnuks vastutustundetu ja põhjendamatuTALLINN, 6. juuni, BNS – Kriminaalmenetluse tõttu Tartu abilinnapea kohalt lahkunud Priit Humal teatas teisipäeval avalikkusele tehtud pöördumises, et Kuperjanovi 9 asuva maja arutelult enesetaandamine olnuks vastutustundetu ja põhjendamatu.
"Minu roll ja vastutus Kuperjanovi 9 maja teemal oli olulisem kui vaid koosolekutel osalemine. Jätta oma töö linna huvides tegemata, kartes olematut toimingupiirangut, pole minu arvates seaduslik ja see pole kindlasti mulle omane. Poliitiku roll on tuua algatusi ja kontrollida dogmasid," märkis ta.
Tema sõnul oli Tiigi seltsimaja tegevuse üleviimise idee endisesse raudteelaste klubi hoonesse enam kui viis aastat vana. "Tiigi Seltsimaja ümberkolimise järel tühjaks jäävasse hoonesse oli plaanis viia osa laste kunstikooli õppetööst, mis praegu on Jakobi tänaval, rendipindadel. Põhimõtteliselt kajastus kirjeldatu ka Reformierakonna ja sotsiaaldemokraatide valmislubaduste hulgas," selgitas ta.
"Isamaa 2021 valimisprogrammis oli mõte koondada laulukooride tegevus laulväljaku territooriumile, ehitades sinna praeguse raadiomaja asemele sobiv hoone. Meie nägemuse kohaselt oleks sinna saanud ruumid ka Kalevi tänaval asuvas Sõbraklubis tegutsevad kollektiivid," märkis Humal.
Ta rääkis, et kuna koalitsioonikõnelustel põhjalikke analüüse teha ei saa ning täielikku selgust mõlema variandi kohta ei olnud, saigi koalitsioonilepingusse üldsõnaline määratlus ning selgus Kuperjanovi 9 kinnistu omandamise otstarbekuse osas pidi sündima edasise töö ja täiendavate analüüside käigus.
"Kuigi tänaseks on selge, et Kuperjanovi 9 arendamine ei ole linnale jõukohane, olid veel aasta tagasi endised mõtted linnavalitsuse ametnikele ja ka mõnedele koalitsioonipartneritele harjumispäraseks saanud. Ilma värske pilguta eelarve võimalustele ja muutunud oludele oleks tõenäoliselt linnavalitsus liikunud kohe kinnistu omandamiseks volikogult nõusolekut saama," ütles ta.
Humala kinnitusel oli just tema see, kes linnavalitsuse nõupidamistel tõi välja rahalise analüüsi vajaduse ning see nõudmine tulenes tema ülesannetest linnavalitsuse tööjaotuses.
"Kuigi linnavalitsuse liikmetena vastutame ja otsustame ühiselt, on igaühel oma ülesanded ning põhjalikum süvenemine oma vastutusvaldkonnas. Rahanduse ja linna kinnisvara tervikpilti tunnetades hoomasin Kuperjanovi 9 projekti elluviimise ilmset võimatust varem, kui ka seda kinnitav analüüs ametnike poolt valmis." nentis ta.
Humala sõnul selgus töö käigus, et jõukohane alternatiiv on luua huvitegevuse kollektiivide jaoks olemasolevate saalide kasutust parandav infosüsteem ning ehitada lastekunstikooli krundile väike lisahoone, mille ehitusprojekt oli rahapuudusel juba 15 aastat tagasi seisma pandud.
"Ehk siis Kuperjanovi 9 Tartu linna poolt mitte omandamine oli kujunenud olukorras ainuvõimalik otsus ja arvestades Tartu linna rahalisi võimalusi ja juba tehtud investeeringute otsuseid, siis oleks vastupidine otsus olnud täiesti vastutustundetu," selgitas Humal.
Humal leiab, et avaliku sektori asutuste töös võib enese taandamine otsustamisest olla lihtsama vastupanu teed minek, sest nii saab olla kindel, et ei jääda kapo ja prokuratuuri huviorbiiti, sest korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangu piiridest ei saa alati aru isegi juristid, rääkimata siis muu eriala ametnikest, samuti taandatakse end mugavusest, sest mitteotsustamine tähendab ka otsusega kaasnevast vastutusest vabanemist.
"Minu loobumine linnavalituse liikmena oma otseste tööülesannete täitmisest, teades linna rahanduslikke võimalusi, oleks minu poolt olnud vastutustundetu. Kuperjanovi 9 kinnistu soetamine koos paratamatult kaasneva arendusega oleks linnale toonud kaasa olulise varalise kahju. Ja mis peamine, mul puudus igasugunegi kohustus ja ka õigus end Kuperjanovi 9 kinnistuga seotud tegevustest taandamiseks, nii korruptsioonivastase seaduse kui ametniku eetikakoodeksi järgi," rääkis Humal.
Humal nentis, et prokuratuur on ajakirjandusele antud intervjuudes ja kirjalikes materjalides selgitanud talle etteheidetava teo asjaolusid ja andnud hinnanguid oluliselt ulatuslikumalt, kui seda sisaldub kahtlustuses.
"Lisaks sisaldab minule esitatud kahtlustus ja läbiotsimise aluseks olnud kohtumäärus vähemalt üht otsest faktiviga. Nimelt on "ostueesõigus" selge juriidilise sisuga termin. Tartu linnal ei ole kõnealuse kinnistu suhtes sellist õigust kunagi olnud ning sellest ei ole linn ka loobunud. Kas tõesti ei olnud enam kui pooleaastase salajase uurimise käigus võimalik nii lihtsat fakti korrektselt tuvastada? Või on valefakte esitatud kohtuniku ja avalikkuse eksitamiseks?," märkis Humal.
"Minu kodu ja tööruumide läbiotsimisel konfiskeeritud telefone, arvuteid ega mälupulki pole tagastatud tänase päevani. Professionaalsel organisatsioonil peaks mälupulgast või telefonist koopia tegemise aega mõõtma minutites. Alusetute kahtlustuse alusel kohtumääruste küsimine ja uurimisalustele tarbetute sekelduste põhjustamine peab lõppema. Ükskord peame muutuse saavutama ka selles," ütles Humal.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Uus õngitsuslaine: Omniva petturite vankri eesERR teatas, et mai algusest on SMS-idena saabuvate õngitsussõnumite hulk märkimisväärselt kasvanud.
Taas nenditakse juba ammu teada tõsiasja, et nii politsei kui ka sideoperaatorite käed jäävad petturitega tegelemisel lühikeseks. Peamiselt saab sõnumitega saabuvate linkide avamise eest vaid hoiatada. Riigi infosüsteemi amet küll sulgeb ilmsiks tulnud õngitsuslehed, kuid see pettureid otseselt ei takista. Suletud lehekülgede asemele ilmuvad uued. RIA on loonud ka rakenduse pahavara ja õngitsuste blokeerimiseks. Eriti tähelepanelik tasub praegu olla Omniva klientidel, kes näiteks pakki ootavad, sest pettusekatsed Omniva nime kasutades on levinud. Petusõnumites palutakse küll tollimaksu, küll ootamatute lisakulude maksmist, ja mingil juhul ei tohi vajutada sõnumis sisalduvale lingile. Eesmärgiks võib petturitel olla saada lingis sisalduva pahavara kaudu ligipääs teie pangakontole. Nii politsei kui küber-turbespetsid ütlevad, et peale inimeste endi tähelepanelikkuse ja ettevaatlikkuse muid rohte sellise kuritegevusega võitlemiseks ei ole, sest otsad viivad kaugetesse välisriikidesse.


Priit Humal näitusemaja juhtumist: enesetaandamine olnuks vastutustundetu ja põhjendamatuMinu roll ja vastutus Kuperjanovi 9 maja teemal oli olulisem kui vaid koosolekutel osalemine. Jätta oma töö linna huvides tegemata, kartes olematut toimingupiirangut, pole minu arvates seaduslik ja see pole kindlasti mulle omane. Poliitiku roll on tuua algatusi ja kontrollida dogmasid, kirjutab eelmisel nädalal Tartu abilinnapea ametist tagasi astunud Priit Humal (Isamaa).

Kuperjanovi 9 taust
Idee viia Tiigi seltsimaja tegevus üle endisesse raudteelaste klubi hoonesse oli enam kui viis aastat vana. Tiigi seltsimaja ümberkolimise järel tühjaks jäävasse hoonesse oli plaanis viia osa laste kunstikooli õppetööst, mis praegu on Jakobi tänaval rendipindadel. Põhimõtteliselt kajastus kirjeldatu ka Reformierakonna ja sotsiaaldemokraatide valmislubaduste hulgas.
Isamaa 2021. aasta valimisprogrammis oli mõte koondada laulukooride tegevus laulväljaku territooriumile, selleks ehitada sinna praeguse raadiomaja asemele sobiv hoone. Meie nägemuse kohaselt saanuks sinna ruumid ka Kalevi tänaval asuvas Sõbraklubis tegutsevad kollektiivid.
Kuna koalitsioonikõnelustel põhjalikke analüüse teha ei saa ning täielikku selgust mõlema variandi kohta ei olnud, saigi koalitsioonilepingusse üldsõnaline määratlus. Selgus Kuperjanovi 9 kinnistu omandamise otstarbekuses pidi sündima edasise töö ja lisaanalüüside käigus.
Kuigi nüüdseks on selge, et Kuperjanovi 9 projekti arendada ei ole linnale jõukohane, olid veel aasta tagasi endised mõtted linnavalitsuse ametnikele ja ka mõnele koalitsioonipartnerile harjumispäraseks saanud. Ilma värske pilguta eelarve võimalustele ja muutunud oludele oleks linnavalitsus tõenäoliselt liikunud kohe kinnistu omandamiseks volikogult nõusolekut saama.
Linnavalitsuse nõupidamistel tõin mina välja rahalise analüüsi vajaduse. See nõudmine tulenes minu ülesannetest linnavalitsuse tööjaotuses (linna kinnisvara ja rahandus). Kuigi linnavalitsuse liikmetena vastutame ja otsustame ühiselt, on igaühel oma ülesanded ning põhjalikum süvenemine oma vastutusvaldkonnas. Rahanduse ja linna kinnisvara tervikpilti tunnetades hoomasin Kuperjanovi 9 projekti elluviimise ilmset võimatust varem, kui ka seda kinnitav analüüs ametnike poolt valmis.
Töö käigus selgus, et jõukohane alternatiiv on luua huvitegevuse kollektiivide jaoks olemasolevate saalide kasutust parandav infosüsteem ning ehitada lastekunstikooli krundile väike lisahoone, mille ehitusprojekt oli rahapuudusel juba 15 aastat tagasi seisma pandud.
Ehk siis otsus, et Tartu linn ei omanda Kuperjanovi 9 kinnistut, oli kujunenud olukorras ainuvõimalik ning arvestades linna rahalisi võimalusi ja juba tehtud investeeringuotsuseid, oleks vastupidine otsus olnud täiesti vastutustundetu.
Ametnike enesetaandamine
Avaliku sektori asutuste töös võib enese taandamine otsustamisest olla lihtsama vastupanu teed minek – nii saab olla kindel, et ei jääda kapo ja prokuratuuri huviorbiiti (korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangu piiridest ei saa alati aru isegi juristid, rääkimata siis muu eriala ametnikest), samuti taandatakse end mugavusest, sest mitteotsustamine tähendab ka otsusega kaasnevast vastutusest vabanemist.
Minu loobumine linnavalitsuse liikmena oma otseste tööülesannete täitmisest, teades linna rahanduslikke võimalusi, oleks minu poolt olnud vastutustundetu. Kuperjanovi 9 kinnistu soetamine koos paratamatult kaasneva arendusega oleks linnale toonud kaasa olulise varalise kahju.
Ja mis peamine, mul puudus igasugunegi kohustus ja ka õigus end Kuperjanovi 9 kinnistuga seotud tegevustest taandamiseks, nii korruptsioonivastase seaduse kui ametniku eetikakoodeksi järgi.
Poliitiku roll on tuua algatusi ja kontrollida dogmasid
Veel oma viimasel tööpäeval, enne arvuti loovutamist vastasin kolleegi küsimusele, miks ma ühes teemas soovin 20 aastat toiminud süsteemi muutmise arutamist. Ammu tehtud otsuste ülevaatamine uute asjaolude ilmnemisel on ebatavaline ja sellega seotud riske peljatakse. Otsene analoog on Rail Baltic, aga Kuperjanovi 9 näide on lihtsam. Olukordi, kus ma soovisin üle vaadata juba väljakujunenud praktikat või otsuseid, oli minu tööaja jooksul arvukalt. Mitte alati ei viinud algatatud analüüsid muutuseni. Üks nendest, mille puhul ma suutsin muutuse saavutada, oli Kuperjanovi 9.
Kas lohakus või teadlik kohtu manipuleerimine?
Prokuratuur on ajakirjandusele antud intervjuudes ja kirjalikes materjalides selgitanud minule etteheidetava teo asjaolusid ja andnud hinnanguid oluliselt ulatuslikumalt, kui seda sisaldub kahtlustuses. Lisaks sisaldab minule esitatud kahtlustus ja läbiotsimise aluseks olnud kohtumäärus vähemalt üht otsest faktiviga. Nimelt on «ostueesõigus» selge juriidilise sisuga termin. Tartu linnal ei ole kõnealuse kinnistu suhtes sellist õigust kunagi olnud ning sellest ei ole linn ka loobunud. Kas tõesti ei olnud enam kui pooleaastase salajase uurimise käigus võimalik nii lihtsat fakti korrektselt tuvastada? Või on valefakte esitatud kohtuniku ja avalikkuse eksitamiseks?
Minu kodu ja tööruumide läbiotsimisel konfiskeeritud telefone, arvuteid ega mälupulki pole tagastatud tänase päevani. Professionaalne organisatsioon peaks mälupulgast või telefonist koopia tegemise aega mõõtma minutites. Alusetute kahtlustuse alusel kohtumääruste küsimine ja uurimisalustele tarbetute sekelduste põhjustamine peab lõppema. Ükskord peame muutuse saavutama ka selles.


Uuring: EL-i mõju igapäevaelule usub 71 protsenti kodanikestTALLINN, 6. juuni, BNS – Teisipäeval avaldatud kevadise Eurobaromeetri uuringu tulemustest selgub, et 71 protsenti EL-i kodanikest usub, et EL mõjutab nende igapäevaelu.
Nüüd kui järgmiste Euroopa Parlamendi valimisteni on jäänud aasta, on eurooplaste huvi valimiste vastu märgatavalt kasvanud: üle poole küsitletuist ehk 56 protsenti ja  Eestis 51 protsenti kinnitas uuringus oma huvi järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste vastu.
Ligi kaks kolmandikku vastanuist ehk 67 protsenti ja Eestis 59 protsenti ütlesid, et kui Euroopa Parlamendi valimised toimuksid järgmisel nädalal, osaleksid nad hääletusel.
2018. aasta aprillis läbi viidud Eurobaromeetri uuringu kohaselt oli toona valmis valimistel osalema 58 protsenti vastanutest ja 52 protsenti eestlastest. See annab lootust, et kodanikud on altimad Euroopa Parlamendi valimistel osalema kui viis aastat tagasi.
37 protsenti vastanutest arvab, et demokraatia on kõige olulisem väärtus, mida Euroopa Parlament kaitsma peab. 28 protsenti küsitletuist pidas esmaoluliseks inimõiguste kaitset EL-is ja maailmas ning 27 protsenti sõna- ja mõttevabaduse kaitset.
Eesti vastajate hinnangul peab Euroopa Parlament kaitsma olulistest väärtustest esmajoones rahvuslikku identiteeti, kultuuri ja traditsioone ning sõna- ja mõttevabadust ehk vastavalt 36 protsenti ja 32 protsenti. Järgnevad inimõigused EL-is ja maailmas ning vaba liikumise õigus, mõlemad 29 protsenti.
Demokraatia olukorraga EL-is oli rahul 54 protsenti vastanutest ja Eestis 55 protsenti. Enim olid kodanikud rahul vabade ja õiglaste valimiste (70 protsenti), sõnavabaduse (70 protsenti) ning põhiõiguste olukorraga (66 protsenti).
Eesti vastajad olid enim rahul meedia mitmekesisusega ehk 72 protsenti, EL-i keskmine on 60 protsenti, järgnesid põhiõiguste austamine ehk 67 protsenti ja sõnavabadus 65 protsenti. Probleemsete valdkondadena tõid vastajad välja võitluse desinformatsiooni ja korruptsiooniga.
Enam kui seitse vastanut kümnest ehk 71 protsenti tunneb, et EL-i tegevus mõjutab nende igapäevaelu ning ligi viiendik ehk 18 protsenti küsitletuist tunnistas, et EL mõjutab nende elu väga olulisel määral.
Eesti küsitletute seas olid need numbrid vastavalt 60 protsenti ja 12 protsenti. Samuti on kodanikud võrdlemisi hästi teadlikud Euroopa Parlamendi rollist: 62 protsenti vastanutest ja Eestis 78 protsenti kinnitas, et on hiljuti kuulnud või lugenud midagi Euroopa Parlamendi kohta.
Üleeuroopaliselt hindasid kodanikud kõige positiivsemalt EL-i toetust Ukrainale, millega oli rahul 69 protsenti vastanutest. Suurim oli rahulolu Madalmaades (90 protsenti), Rootsis (87 protsenti), Soomes (87 protsenti) ja Iirimaal (87 protsenti) ning vähim Slovakkias (45 protsenti) ja Kreekas (48 protsenti).
Eesti vastanutest hindas EL-i tegevust Ukraina toetamisel positiivselt 68 protsenti. Küsitletute enamik oli rahul ka EL-i tegevusega demokraatlike õiguste ja õigusriigi põhimõtte kaitsel ehk 64 protsenti ja Eestis 62 protsenti ning välispoliitika valdkonnas ehk 54 protsenti ja Eestis 55 protsenti.
Viimaste aastate järjestikused kriisid on jätnud jälje majandusele ja kodanike heaolule. Pool vastanutest ehk 50 protsenti ja Eestis 45 protsenti tõdes, et nende elustandard on langenud ega taastu ilmselt järgmise aasta jooksul.
29 protsenti küsitletuist ja Eestis 31 protsenti märkis, et seni ei ole nende elujärg halvenenud, aga järgmise aasta jooksul on see tõenäoline. Sel taustal ootavad kodanikud EL-ilt ja liikmesriikidelt konkreetseid tegusid.
65 protsenti ja Eestis 81 protsenti vastanutest ei ole rahul meetmetega, mida nende koduriik on elukalliduse kriisi leevendamiseks võtnud. EL-i tegutsemist peab ebapiisavaks 57 protsenti vastanutest ja Eestis 66 protsenti.
Poliitikavaldkondadest peab Euroopa Parlament tähtsustama kodanike hinnangul eelkõige võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ehk 38 protsenti, järgnevad rahvatervise kaitse (33 protsenti), kliimamuutuste vastased meetmed (31 protsenti) ning majanduse toetamine ja uute töökohtade loomine (31 protsenti). Eesti vastajad pidasid esmatähtsaks julgeolekuküsimusi ja EL-i välispiiride kaitset (43 protsenti) ning majanduse toetamist ja töökohtade loomist (40 protsenti).
Euroopa Parlamendi 2023. aasta Eurobaromeetri uuringu viis 2.–26. märtsil kõigis 27 EL-i liikmesriigis läbi Kantar. Uuring toimus vahetu küsitlusena, lisaks kasutati Tšehhis, Taanis, Soomes ja Maltal videointervjuusid (CAVI). Kokku küsitleti 26 376 inimest. EL-i koondtulemused saadi liikmesriikide tulemuste kaalumisel riigi rahvaarvuga.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Siseministeerium tutvustab Vaheri-kaasusega algatatud järelevalvete tulemusiSiseministeeriumi pressikonverentsil tutvustab kell 14.30 siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo tutvustab politsei- ja piirivalveameti ja kaitsepolitseiameti personalitoimingute osas läbi viidud teenistuslike järelevalvete tulemusi.Järelvalve esialgne tähtaeg oli 31. mai, kuid seda pikendati 9. juunini. Siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo on varem Postimehele öelnud, et PPA suhtes käimasolev teenistuslik järelevalve ei saa Elmar Vaherile mingeid tagajärgi kaasa tuua, kuna ta ei tööta enam PPA-s. Siseminister Lauri Läänemets algatas Vaheri suhtes ka distsiplinaarmenetluse, et selgitada välja faktid ja Vaheri süü ning määrata talle distsiplinaarkorras karistus. Halduskohus seadis menetlusele õiguskaitse.

Miks teenistuslik järelvalve algatati?

Kaitsepolitsei esitas 21. märtsil kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse PPA peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse PPA-s ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta mais pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit.
Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal poleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile. Hiljem selgus, et Eerik Heldna skandaalse fiktiivlepinguga seotud viis PPA töötajat.


Heldna, Vaher ja kaitsja Kurm pole siseministeeriumi auditit näinudEerik Heldna ja Elmar Vaheri kaitsja Margus Kurmi sõnul pole nemad veel saanud tutvuda siseministeeriumis valminud auditiga, mis hõlmab nende kaasust. Ilmselt saavad asjaosalised auditit näha siis, kui seda on saanud näha ka avalikkus.Täna hommikul teatas Siseministeerium, et ajakirjanikele tutvustatakse kell 14.30 PPA ja KAPO personalitoimingute osas läbi viidud teenistuslike järelvalvete tulemusi. Hiljuti sel teemal kelmuskahtlustuse saanud maksu- ja tolliameti osakonnajuht Eerik Heldna ning kelmusele kaasaaitamises kahtlustuse saanud endine PPA peadirektor Elmar Vaher polnud veel pärast lõunat kaitsja sõnul auditiga tutvunud.

Vaheri ja Eerik kaitsja Margus Kurm kinnitas Postimehele veidi peale kella 13, et ei tema, ega kaitsealused pole auditit näinud. Kurm arutles, et tõenäoliselt saavad nad sellega tutvuda siis, kui saab ka avalikkus. «See lubati saata Vaherile lõuna paiku. Kahtlustan, et see lõuna langeb sinna aega, kui nad selle teate peaks tegema,» ütles ta.

Kurm tõdes, et ei oska sellisest teguviisist midagi arvata ning ka õigusaktid ei ütle, et osapooltele peaks enne avalikustamist auditit tutvustama. « Tõenäoliselt eelmise nädala lekkimise lugu on nad ära hirmutanud. Mingit õigusnormi selle kohta ei ole, et seda peab asjaosalistele tutvustama,» ütles ta. Nimelt kirjutas Delfi 2. juunil, et siseministeeriumil oli tegelikult juba rotatsioonide teenistusliku järelvalve audit valmis, kuid siseminister Lauri Läänemets keeldus seda allkirjastamast, mispeale tehti audit hoopis ümber.


Priit Humal korruptsioonikahtlusest: koosolekutel enese taandamine olnuks põhjendamatuKorruptsioonikahtluse tõttu möödunud nädalal Tartu abilinnapea ametist tagasi astunud Priit Humal (Isamaa) sõnul pidas ta Kuperjanovi tänava hoone asjus arvamust avaldades silmas vaid Tartu linna, mitte näiteks suurettevõtja Parvel Pruunsilla (Isamaa) huve.
Prokuratuuri etteheite kohaselt pidanuks Humal end taandama Kuperjanovi 9 kinnistuga seotud aruteludest oma väidetavate majanduslike sidemete tõttu Pruunsillaga. Teatavasti aitas Parvel Pruunsild, kes ka ise korp! Sakala liige on, osta korporatsioonil skandaali keskmes olevat kinnistut pärast seda, kui linn ostmise eelisõigusest loobus.
Näiteks linnavaraameti juht taandas end neist vaidlustest üksnes seetõttu, et ta ise ka Sakala vilistlane on, nagu kirjutas Eesti Päevaleht. Humal on aga Pruunsillalt saanud annetusi valimiskampaaniateks ja prokuratuuri väitel seovad neid mingil määral ka laenulepingud, mis ei ole saadud klassikalisel viisil.
Humal sõnas täna meediale saadetud kirjas, et toimingupiirangu rikkumist kartes oma töö tegemata jätmine poleks tema arvates isegi seaduslik. Humal kirjutas lahti, millistel kaalutlustel soovitas ta linnal jätta skandaali keskmes oleva Kuperjanovi 9 krundi ostmata. Ta rõhutas, et ostmist pooldanud linnaametnikud olid kinni aastaid tagasi tehtud plaanides, millele aga polnud tehtud värsket rahalist analüüsi.
„Kuigi tänaseks on selge, et Kuperjanovi 9 arendamine ei ole linnale jõukohane, olid veel aasta tagasi endised mõtted linnavalitsuse ametnikele ja ka mõnedele koalitsioonipartneritele harjumispäraseks saanud. Ilma värske pilguta eelarve võimalustele ja muutunud oludele oleks tõenäoliselt linnavalitsus liikunud kohe kinnistu omandamiseks volikogult nõusolekut saama,“ rääkis Humal.
„Linnavalituse nõupidamistel tõin mina välja rahalise analüüsi vajaduse. See nõudmine tulenes minu ülesannetest linnavalituse tööjaotuses (linna kinnisvara ja rahandus),“ jätkas ta. „Kuigi linnavalitsuse liikmetena vastutame ja otsustame ühiselt, on igaühel oma ülesanded ning põhjalikum süvenemine oma vastutusvaldkonnas. Rahanduse ja linna kinnisvara tervikpilti tunnetades hoomasin Kuperjanovi 9 projekti elluviimise ilmset võimatust varem, kui ka seda kinnitav analüüs ametnike poolt valmis.“
Humala sõnul selgus töö käigus, et jõukohane alternatiiv oleks luua erinevatele huvitegevuse kollektiividele, keda osa linnavalitsusest oleks Kuperjanovi tänavale majutanud, luua hoopis olemasolevate saalide kasutust parandav infosüsteem.
„Kuperjanovi 9 Tartu linna poolt mitte omandamine oli kujunenud olukorras ainuvõimalik otsus ja arvestades Tartu linna rahalisi võimalusi ja juba tehtud investeeringute otsuseid, siis oleks vastupidine otsus olnud täiesti vastutustundetu,“ on Humal kindel. „Minu loobumine linnavalituse liikmena oma otseste tööülesannete täitmisest, teades linna rahanduslikke võimalusi, oleks minu poolt olnud vastutustundetu".“
Prokuratuur teatas möödunud nädalal, et esitas Pruunsillale (Isamaa) ning Tartu abilinnapeale Priit Humalale (Isamaa) kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Humalat kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, Pruunsilda aga toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Kahtlustus on seotud vana Eesti Rahva Muuseumi hoonega Tartus Kuperjanovi tänaval, mis ERMi kolimise järel 2017. aastal tühjaks jäi, ning mille nüüd ostis endale Korp! Sakala, mille liige Pruunsild on.
Prokuratuuri sõnul soovis kinnistut endale Tartu linn, kel oli ostmiseks ka eesõigus. Kahtlustuse kohaselt suunas Pruunsild abilinnapead Priit Humalat nii, et linn tehingust loobuks.


PRIIT HUMAL | Enesetaandamine  Kuperjanovi 9 maja tõttu olnuks vastutustundetu ja põhjendamatuMinu roll ja vastutus Tartus aadressil Kuperjanovi 9 asuva maja teemal oli olulisem kui vaid koosolekutel osalemine. Jätta oma töö linna huvides olematut toimingupiirangut kartes tegemata pole minu arvates seaduslik ja see pole kindlasti mulle omane. Poliitiku roll on tuua algatusi ja kontrollida dogmasid.
Kõigepealt veidi Kuperjanovi 9 taustast. Tiigi seltsimaja tegevuse endisesse raudteelaste klubi hoonesse üleviimise idee on enam kui viis aastat vana. Tiigi seltsimaja ümberkolimise järel tühjaks jäävasse hoonesse oli plaanis viia osa laste kunstikooli õppetööst, mis toimub praegu Jakobi tänaval rendipindadel. Põhimõtteliselt kajastus kirjeldatu ka Reformierakonna ja Sotsiaaldemokraatide valmislubaduste hulgas.
Isamaa 2021. aasta valimisprogrammis oli mõte koondada laulukooride tegevus lauluväljaku territooriumile, ehitades sinna praeguse raadiomaja asemele sobiva hoone. Meie nägemuse kohaselt oleksid sinna saanud ruumid ka Kalevi tänaval asuvas Sõbraklubis tegutsevad kollektiivid.
Kuna koalitsioonikõnelustel põhjalikke analüüse teha ei saa ning täielikku selgust mõlema variandi kohta ei olnud, saigi koalitsioonilepingusse pandud üldsõnaline määratlus. Lõplik selgus Kuperjanovi 9 kinnistu omandamise otstarbekuse osas pidi sündima edasise töö ja täiendavate analüüside käigus.
Kuigi tänaseks on selge, et Kuperjanovi 9 arendamine ei ole linnale jõukohane, olid veel aasta tagasi endised mõtted linnavalitsuse ametnikele ja ka mõnedele koalitsioonipartneritele harjumispäraseks saanud. Ilma värske pilguta eelarve võimalustele ja muutunud oludele oleks linnavalitsus tõenäoliselt liikunud kohe kinnistu omandamiseks volikogult nõusolekut saama.
Linnavalituse nõupidamistel tõin välja rahalise analüüsi vajaduse. See nõudmine tulenes minu ülesannetest linnavalituse tööjaotuses (linna kinnisvara ja rahandus) - kuigi linnavalitsuse liikmetena vastutame ja otsustame ühiselt, on igaühel ka oma ülesanded ning põhjalikum süvenemine oma vastutusvaldkonnas. Rahanduse ja linna kinnisvara tervikpilti tunnetades hoomasin Kuperjanovi 9 projekti elluviimise ilmset võimatust juba enne, kui seda kinnitav analüüs ametnike poolt valmis sai.
Töö käigus selgus, et jõukohane alternatiiv on luua huvitegevuse kollektiivide jaoks olemasolevate saalide kasutust parandav infosüsteem ning ehitada lastekunstikooli krundile väike lisahoone, mille ehitusprojekt oli rahapuudusel juba 15 aastat tagasi seisma pandud. Ehk siis Kuperjanovi 9 Tartu linna poolt omandamata jätmine oli kujunenud olukorras ainuvõimalik otsus ning arvestades Tartu linna rahalisi võimalusi ja juba tehtud investeerimisotsuseid oleks vastupidine otsus olnud täiesti vastutustundetu.
Ametnike enesetaandamine
Avaliku sektori asutuste töös võib enese taandamine otsustamisest olla lihtsama vastupanu teed minek – nii saab olla kindel, et ei jääda Kapo ja prokuratuuri huviorbiiti (korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangu piiridest ei saa alati aru isegi juristid, rääkimata siis muu eriala ametnikest)- Samuti taandatakse end mugavusest, sest mitteotsustamine tähendab ka otsusega kaasnevast vastutusest vabanemist.
Minu loobumine linnavalituse liikmena oma otseste tööülesannete täitmisest - teades linna rahanduslikke võimalus - oleks olnud minu poolt vastutustundetu. Kuperjanovi 9 kinnistu soetamine koos paratamatult kaasneva arendusega oleks linnale toonud kaasa olulise varalise kahju.
Ja mis peamine: mul puudus igasugunegi kohustus ja ka õigus end Kuperjanovi 9 kinnistuga seotud tegevustest taandamiseks, nii korruptsioonivastase seaduse kui ametniku eetikakoodeksi järgi.
Poliitiku roll on tuua algatusi ja kontrollida dogmasid. Veel oma viimasel tööpäeval vastasin enne arvuti loovutamist kolleegi küsimusele, miks ma soovin ühes teemas 20 aastat toiminud süsteemi muutmise arutamist. Ammu tehtud otsuste ülevaatamine uute asjaolude ilmnemisel on ebatavaline ja sellega seotud riske peljatakse. Otsene analoog on Rail Baltic, aga Kuperjanovi 9 näide on lihtsam.
Olukordi, kus ma soovisin üle vaadata juba väljakujunenud praktikat või otsuseid, oli minu tööaja jooksul arvukalt. Mitte alati ei viinud algatatud analüüsid muutuseni, kuid üks nendest, mille puhul ma suutsin muutuse saavutada, oli Kuperjanovi 9.
Kas lohakus või kohtu manipuleerimine?
Prokuratuur on ajakirjandusele antud intervjuudes ja kirjalikes materjalides selgitanud minule ette heidetava teo asjaolusid ja andnud hinnanguid oluliselt ulatuslikumalt, kui neid sisaldub kahtlustuses. Lisaks sisaldab minule esitatud kahtlustus ja läbiotsimise aluseks olnud kohtumäärus vähemalt üht otsest faktiviga. Nimelt on „ostueesõigus“ selge juriidilise sisuga termin. Tartu linnal ei ole kõnealuse kinnistu suhtes sellist õigust kunagi olnud ning sellest ei ole linn seetõttu ka loobuda saanud. Kas tõesti ei olnud enam kui pooleaastase salajase uurimise käigus võimalik nii lihtsat fakti korrektselt tuvastada? Või on valefakte esitatud kohtuniku ja avalikkuse eksitamiseks?
Minu kodu ja tööruumide läbiotsimisel konfiskeeritud telefone, arvuteid ega mälupulki pole tagastatud tänase päevani. Professionaalsel organisatsioonil peaks mälupulgast või telefonist koopia tegemise aega mõõtma minutites. Alusetute kahtlustuse alusel kohtumääruste küsimine ja uurimisalustele tarbetute sekelduste põhjustamine peab lõppema. Ükskord peame muutuse saavutama ka selles.


Petuskeemide ekspert selgitab: kas nende lõksu langeja on heauskne või lollike? Ei kumbagi!Täna võõrustasime Rock FMi stuudios Tiit Hallast, kes on aastaid tegelenud erinevate pettuste uurimisega. Kuidas tunda ära petuskeeme ja vältida ka väga usutavate lõksu langemist? Nõuannetest kubisev intervjuu on sinu ees!
Rabi tunnistas, et küllakutse ajendiks oli talle Omniva nimel saabunud petuskeem. Kuidas vahet teha, mis on pullikaka ja mis mitte? "Linke on erinevaid - sõnumiga tulevaid linke ei tasu avalda. mine parem ise eraldi Omaniva lehele ja sisesta oma tracking-number," annab ta ühe soovituse mitte klikkida igasugu asjadele ka siis, kui tegelikkuses pakki ootad või panga nimel näivalt ehe ähvardus saabub. Ka tasub silmas pidada seda, mida Rabigi märkas - kui link või telefonumber tundub vähegi kahtlane, siis see seda ka ilmselt on!
Kes on keskmine eestlane, kes rahast ilma jääb? Heauskne kodanik või lollike lausa? "Kindlasti suudab keegi kokku panna ka sellise kirja, kes minu kogemuse juures ka mul vaiba suudaks tõese skeemiga alt tõmmata," tunnistab Hallas. "Häbitunne võiks sel teemal kaduda - kui sellest rääkida, siis mõistetakse, et sa pole ainus ja nii julgeks enamad ka ehk politseisse pöörduda," julgustab Hallas, et end lolliks pidada ei tasu, kui ka oled petuskeemi lõksu langenud. Kui ka raha tagasi ei saa, mille tõenäosus ongi väike, siis aitab see uurimisele kaasa, et seda teistega tulevikus ei juhtuks.
Kuula pikemalt, sest tänase eksperdi nõuanded, ajal mil petturid aina osavamaks muutuvad ja tehisintellekt oluliselt tõese ja väära piire nihutab, võivad aidata su pääseda halvimal juhul lausa tuhandetest eurodest ilmajäämisest!


VIDEO | Siseministeerium: lisaks Heldnale võeti veel neli inimest näiliselt tööle. Roteerumine polnud läbipaistevSiseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo tutvustas endise politseipeadirektori Elmar Vaheri kriminaalasjaga seotud PPA ja kapo personalitoimingute suhtes läbi viidud teenistuslike järelevalvete tulemusi. PPA järelevalvest selgus, et viis inimest võeti näiliselt tööle – üks nendest oli Heldna.
PPA osas leidis kinnitust viie politseiametniku politseiteenistusse vormistamine ja roteerumine, mis lõi võimalused taotleda politseiametniku väljateenitud aastate pensioni. Tegelikult aga ei asutud täitma politseiametniku teenistusülesandeid ja jätkati tööd oma endises töökohas.
Kapos analoogseid juhtumeid ei leitud, kuid tuvastati kolm juhtumit rotatsiooni ennetähtaegsest lõpetamisest, et isik saaks vormistada väljateenitud aastate pensioni julgeolekuasutuses ametis olles.
Olgo selgitas, et järelevalvetoimingute käigus kontrolliti nii PPA kui ka kapo personalidokumente perioodil 2018–2023. Ta lisas, et intervjueeriti personalidokumentide vormistamisega ametialaselt kokkupuutuvaid ametnikke ja seotud osapooli. „Sai selgeks, et roteerumine ei ole haldusalas piisavalt läbipaistvalt korraldatud ja roteerumise põhimõtted ei ole kirjalikult kehtestatud,“ ütles ta.
Ta rääkis, et PPA-s läbiviidud järelevalvetoimingute käigus leiti viie ametniku puhul võrreldes teiste roteerujatega erisusi, mis lasevad järeldada, et nende teenistusse võtmine oli näiline.
„Rõhutan, et näiline oli nende teenistusse võtmine PPA-s, mitte rotatsioon ise. Siin on oluline vahe, sest keegi ei vaidle, kas need inimesed roteeriti mujale, ilmselgelt seda tehti ja päevapealt. Küsitav on nende PPA teenistusse vormistamise vajalikkus olukorras, kus nad reaalselt jätkasid oma tööd teises asutuses täpselt samuti kui enne PPA-sse tööle vormistamist,“ selgitas Olgo.
Olgo lisas, et järelevalve käigus ei leidnud tõestust asjaolu, et nende PPA-sse tööle vormistamine oleks PPA jaoks edendanud asutustevahelist koostööd või suurendanud teenistuja pädevust. „Inimesed, kes töötasid teises asutuses, jäid sinna edasi tööle ja side PPA-ga oli pelgalt vormistuslik,“ selgitas ta.
Siseminister Lauri Läänemets ütles, et roteerumine on riigiametites hea võimalus töötajate arendamiseks ning suurendab ametite omavahelist koostööd ja infovahetust ning roteerumise süsteem on vajalik ja säilib. „Küll aga olen lähtuvalt teenistusliku järelevalve aruandest juba andnud ülesande siseministeeriumil koostöös valitsemisala asutustega töötada välja ametnike tähtajalise üleviimise põhimõtted ning algatada vajalikud seadusemuudatused õigusselguse loomiseks,“ sõnas ta.
Läänemets märkis, et samuti tuleb PPA-l lõpetada kahe politseiteenistusse vormistatu rotatsioonid, kes on hetkel veel teenistuses, kuid kelle teenistusse võtmise eesmärgid ei ole selgelt põhjendatud. „Lisaks algatab ministeerium seadusemuudatuse, et kaitsepolitseiametist roteeritud isik ei peaks pensionistaaži täitumisel ja ainult pensioni vormistamiseks naasma tööle kaitsepolitseiametisse,“ sõnas Läänemets.
Teenistusliku järelevalve toimingud PPA ja kapo personalitoimingute õiguspärasuse üle alates 2018. aastast algatati siseminister Lauri Läänemetsa käskkirjaga 21. märtsil ja nende läbiviimist juhtis siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja.
Kapo ametnikud esitasid 21. märtsil maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale kelmuse kahtlustuse ning politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse.
Kahtlustuse järgi vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse järgi esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus sotsiaalkindlustusametile pensioniavalduse, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Selleta ei oleks Eerik Heldna saanud täis nõutavat 25-aastast politseiametniku staaži ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Kelmusekahtlus ajendas siseminister Lauri Läänemetsa (SDE) algatama teenistuslikku järelevalvet nii PPA-s kui kaitsepolitseiametis, mille järeldusi täna tutvustati.


ÕL VIDEO | Siseministeerium esitles Vaheri-Heldna juhtumist ajendatud teenistuslike järelevalvete tulemusi: rotatsioonid ja ametikohtade loomised polnud sisuliselt põhjendatudTeisipäeval tutvustas siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo Politsei- ja Piirivalveameti ja Kaitsepolitsei personalitoimingute osas läbi viidud teenistuslike järelevalvete tulemusi.
Politsei- ja Piirivalveameti osas leidis kinnitust viie politseiametniku politseiteenistusse vormistamine ja roteerimine, mis lõi võimalused taotleda politseiametniku väljateenitud aastate pensioni, kuigi tegelikult  politseiametniku teenistusülesandeid täitma ei asutud ja jätkati tööd oma endises töökohas.
Kaitsepolitseiametis analoogseid juhtumeid ei leitud, kuid tuvastati kolm juhtumit rotatsiooni ennetähtaegsest lõpetamisest, et isik saaks vormistada väljateenitud aastate pensioni  julgeolekuasutuses ametis olles.
„Roteerumine on riigiametites hea võimalus töötajate arendamiseks ning suurendab ametite omavahelist koostööd ja infovahetust, seega kinnitan alustuseks, et roteerumise süsteem kui selline on vajalik ja säilib. Küll aga olen lähtuvalt teenistusliku järelevalve aruandest juba andnud ülesande siseministeeriumil koostöös valitsemisala asutustega töötada välja ametnike tähtajalise üleviimise põhimõtted ning algatada vajalikud seadusemuudatused õigusselguse loomiseks. Samuti tuleb PPA-l lõpetada kahe politseiteenistusse vormistatu rotatsioonid, kes on hetkel veel teenistuses, kuid kelle teenistusse võtmise eesmärgid ei ole selgelt põhjendatud,“ ütles siseminister Lauri Läänemets.
„Lisaks algatab ministeerium seadusemuudatuse, et Kaitsepolitseiametist roteeritud isik ei peaks pensionistaaži täitumisel ja ainult pensioni vormistamiseks naasma tööle Kaitsepolitseiametisse.“
„Järelevalvetoimingute käigus kontrollisime nii PPA kui ka KAPO personalidokumente perioodil 2018– 2023 ja intervjueerisime personalidokumentide vormistamisega ametialaselt kokkupuutuvaid ametnikke ja seotud osapooli. Sai selgeks, et roteerumine ei ole haldusalas piisavalt läbipaistvalt korraldatud ja roteerumise põhimõtted ei ole kirjalikult kehtestatud,“ nentis Siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo. Ta lisas, et PPA-s läbiviidud järelevalvetoimingute käigus leiti viie ametniku puhul võrreldes teiste roteerujatega erisusi, mis lasevad järeldada, et nende teenistusse võtmine oli näiline.
„Rõhutan, et näiline oli nende teenistusse võtmine PPA-s, mitte rotatsioon ise. Siin on oluline vahe, sest keegi ei vaidle, kas need inimesed roteeriti mujale, ilmselgelt seda tehti ja päevapealt. Küsitav on nende PPA teenistusse vormistamise vajalikkus olukorras, kus nad reaalselt jätkasid oma tööd teises asutuses täpselt samuti kui enne PPA-sse tööle vormistamist. Järelevalve käigus ei leidnud tõestust asjaolu, et nende PPA-sse tööle vormistamine oleks PPA jaoks edendanud asutustevahelist koostööd või suurendanud teenistuja pädevust. Inimesed, kes töötasid teises asutuses, jäid sinna edasi tööle ja side PPA-ga oli pelgalt vormistuslik,“ selgitas Olgo.
Teenistusliku järelevalve toimingud PPA ja KAPO personalitoimingute õiguspärasuse üle alates 2018. aastast algatati siseminister Lauri Läänemetsa käskkirjaga 21. märtsil ja nende läbiviimist juhtis siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja.
21. märtsi hommikul esitasid Kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse Maksu- ja Tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Siseminister kõrvaldas Vaheri ametist.
Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse Politsei- ja Piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks. Kriminaalmenetlus käib.


Kuidas valida ilusat .ee domeeni?Kui soovid oma veebisaidi jaoks luua professionaalse ja kvaliteetse internetiaadressi, on .ee domeen ideaalne valik. .ee domeen on Eesti rahvuslik domeenilaiend, mis annab su veebilehele kohaliku ja usaldusväärse identiteedi. Kuid kuidas valida endale ilusat .ee domeeni? Selles artiklis annan sulle mõned näpunäited, mida silmas pidada.Mis on .ee domeen?
.ee on riiklik domeenilaiend, mis tähistab Eestit. See on üks populaarsemaid domeenilaiendeid Eestis, mida kasutavad nii ettevõtted kui ka eraisikud. .ee domeen loob tugeva seose Eesti turuga ja aitab luua usaldusväärset veebikohalolekut. .ee domeeni saate registreerida https://host.ee lehel.
Miks valida .ee domeen?
Valides .ee domeeni, annad oma veebilehele usaldusväärsuse ja seose Eestiga. See on eriti oluline, kui soovid jõuda Eesti turuni või luua sidemeid kohalike klientidega. .ee domeen mõjub usaldusväärselt ja annab sulle võimaluse eristuda teistest domeenilaienditest.
Otsi sobivaid märksõnu
Enne .ee domeeni valimist mõtle, millised märksõnad kirjeldavad kõige paremini sinu ettevõtet või veebisaiti. Loe ettevõtete kohta portaalist aktiva.ee. Kui soovid luua ilusat .ee domeeni, siis esimene samm on leida sobivad märksõnad, mis kirjeldavad sinu ettevõtet või veebilehte. Need märksõnad võivad sisaldada sinu ettevõtte nime, tooteid või teenuseid, mida pakud. Mõtle läbi, millised sõnad võiksid olla seotud sinu brändi või tegevusalaga ning kasuta neid domeeni valimisel. Otsi näiteks veebilehelt https://dn.ee märksõna, mida soovid kasutada oma domeenis. Selleks mine dn.ee lehele ja sisesta näiteks märksõna "raha.ee" ja dn.ee näitab, et sõna "raha.ee" kasutab 74 domeeni.
Kasuta lihtsat ja meeldejäävat nime
Hea .ee domeeni valikul on oluline kasutada lihtsat ja meeldejäävat nime. Liiga pikk või keeruline domeeninimi võib olla keeruline meelde jätta ja kirjutada. Vali lühike ja selge nimi, mis kõlab hästi ja jääb inimestele meelde. Hea oleks 5-6 tähte. Kui soovite domeeni reklaamida raadios või muudes suulistes kanalites, valige lihtne, selge ja meeldejääv domeen, mis on kergesti mõistetav ning ei vajaks üle kordamist või täpsustamist!
Arvesta brändi ja ettevõtte nimega
Kui sul on juba olemas bränd või ettevõtte nimi, siis proovi seda kasutada .ee domeenis. See loob sideme sinu brändi ja veebiaadressi vahel ning aitab sul luua ühtset ja äratuntavat kuvandit. Kui sinu ettevõtte nimi ei ole saadaval .ee domeenis, siis proovi leida lähedalt sarnane variant.
Väldi numbrite ja kriipsude kasutamist
Et luua ilusat .ee domeeni, soovitan vältida numbrite ja kriipsude kasutamist. Need võivad tekitada segadust ja muuta domeeni raskemini loetavaks. Lihtne ja selge domeeninimi on alati parem valik.
Väldi IDN domeenide kasutamist
IDN-domeenid (Internationalized Domain Names) võimaldavad kasutada domeeninimes täpitähti, erinevaid tähestikke ja muid mitte-ladina tähti. See annab võimaluse registreerida domeene, mis on kohalikule keelele või kultuurile sobivamad. Kuigi IDN-domeenid pakuvad mitmeid eeliseid, on nendega kaasnevad teatavad piirangud ja väljakutsed, mida tasub kaaluda. Mõned peamised põhjused, miks mõned inimesed võivad otsustada mitte kasutada IDN-domeene, on järgmised:
Tehnilised probleemid: IDN-domeenide kasutuselevõtt tõi kaasa mitmeid tehnilisi probleeme. Mõned vanemad veebibrauserid ja tarkvarasüsteemid ei pruugi korralikult toetada IDN-domeene või võivad neid valesti tõlgendada. See võib tekitada probleeme domeeninime õige kuvamisega ja võib mõjutada veebilehe toimimist.
Turvalisuse küsimused: IDN-domeenid võivad põhjustada turvalisusega seotud probleeme, eriti phishingu või kelmusega seotud rünnakute korral. Kuna IDN-domeenid võimaldavad kasutada erinevaid tähestikke ja tähti, on võimalik luua domeene, mis visuaalselt sarnanevad tuntud brändide või populaarsete veebisaitidega. See võib petta kasutajaid klikkima kahjulikel linkidel või sisestama oma isiklikke andmeid võltsitud veebilehtedel.
Ühilduvuse puudused: Mõned vanemad e-posti süsteemid ja DNS-serverid (DNS kohta saate täpsemalt lugeda DNS.ee lehel) ei toeta täielikult IDN-domeene. See võib põhjustada probleeme e-kirjade saatmisel või domeeninime serveritele korrektselt juhtimisel. Lisaks võivad mõned veebiteenused, näiteks WHOIS andmebaasid, tõrjuda või kuvada valesti IDN-domeene.
Piiratud tugi registripidajate poolt: IDN-domeenide toetamine võib erineda registripidajate vahel. Mõned registripidajad ei pruugi pakkuda laia valikut IDN-tähestiku variante või võivad rakendada lisakulusid IDN-domeenide registreerimisel või haldamisel. See võib piirata valikuvõimalusi ja suurendada registreerimisega seotud kulusid.
Kontrolli domeeni saadavust
Enne lõpliku otsuse tegemist kontrolli kindlasti, kas sinu soovitud .ee domeen on saadaval. Selleks võid külastada domeeni registreerimise teenusepakkujaid nagu Host.ee, kus saad teha otsingu ja vaadata, kas soovitud domeen on saadaval. Kui soovitud domeen on juba registreeritud, siis proovi leida alternatiivne nimi või mõni teine laiend.
Kiire ja lihtne registreerimisprotsess
Host.ee registreerimisprotsess on kiire ja lihtne. Saad sisestada soovitud .ee domeeni nime otsingusse ja kui see on saadaval, jätkad registreerimisega. Host.ee juhendab sind läbi vajalike sammude ning pakub selget teavet registreerimistasude ja perioodide kohta.
Mõistlikud hinnad ja paindlikud veebimajutuse paketid
Host.ee pakub mõistlikke hindu .ee domeeni registreerimiseks.
Domeeni haldamine ja lisateenused
Host.ee võimaldab sul hõlpsalt hallata oma .ee domeeni. Saad muuta DNS-seadeid, suunata domeeni teisele veebiserverile või luua alamdomeene. Lisaks pakuvad nad ka tehnilist tuge, et aidata sind domeeni seadistamisel või muudes tehnilistes küsimustes.
Järeldus
Kui soovid valida ilusat .ee domeeni, on oluline läbi mõelda märksõnad, kasutada lihtsat ja meeldejäävat nime ning arvestada brändi ja ettevõtte nimega. Väldi numbrite ja kriipsude kasutamist ning kontrolli domeeni saadavust enne registreerimist. Host.ee on usaldusväärne registraator, kes pakub kiiret ja lihtsat .ee domeeni registreerimise teenust, mõistlikke hindu ning võimalust hõlpsalt hallata oma domeeni.


PPA järelevalve: lisaks Heldnale võeti näiliselt tööle veel neli isikut   Politsei- ja piirivalveametis (PPA) läbi viidud järelevalve tuvastas viis isikut, kellele loodi näiline teenistuskoht, et täita suurema pensioni jaoks vajalik tööstaaž. Näiline üleviimine otsustati PPA juhtide suuliste kokkulepetega ning siseministeeriumi sellest ette ei teavitatud, selgus järelevalvest.   PPA-s läbi viidud teenistusliku järelevalvega tuvastati viis isikut, üks neist Eerik Heldna, kes võeti PPA-s politseiteenistusse näiliselt, et neile luua võimalus taotleda politseiametniku väljateenitud aastate pensioni. Järelevalve hinnangul polnud taoline tegevus kooskõlas hea halduse tavaga. Järelevalve käigus ei esitanud PPA uurijatele dokumente, kus oleks võimalik aru saada, miks üldse loodi 2019. aastal keskkriminaalpolitsei koosseisu ametikohad, kuhu need viis isikut võeti. Tegu oli madala tasemega ametikohtadega, mis ei vastanud nende viie isiku pädevusele ega töökogemusele. "Olemasoleva info põhjal võib järeldada, et Eerik Heldna võeti näiliselt PPA-sse politseiteenistusse vaid eesmärgiga viia ta kohe tähtajaliselt tagasi asutusse, kus ta vahetult enne töötas, ja luua talle võimalus seaduses toodud nõuete täitumisel taotleda politseiametniku väljateenitud aastate pensioni," märgiti järelevalves. Ülejäänud nelja isiku kohta ei õnnestunud järelevalvel näilise üleviimise põhjendusi ja eesmärke välja selgitada, samuti ei saa avalikustada nende nimesid. Kõik viis isikut on töötanud PPA-s ja kapos. Tänaseks on neist kolm teenistusest lahkunud, üks neist on politseipensioni vormistanud ning see juhtum on kohtus, lausus PPA siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo. Olgo sõnul võimaldab seadus avalikus sektori töötajaid roteerida kolmel eesmärgil ning järelevalve põhjal ei sa öelda, et ükski kolmest eesmärgist oleks täidetud. Rotatsiooni kolmeks eesmärgiks on isiku pädevuse suurendamine, motivatsiooni tõstmine ja asutuste vahelise koostöö tõhustamine ning arendamine. Järelevalvega tuvastati ka, et nende viie isiku tähtajaline üleviimine ei ole PPA-s korraldatud läbipaistvalt ja viie isiku üleviimise eesmärgid ei ole selged. Lisaks ei kooskõlastanud PPA neid viite üleviimist siseministeeriumiga. Toonane siseminister Mart Helme kinnitas järelevalve tegijatele, et teda Vaher üleminekutest ei informeerinud. Vaher informeeris küll toonast siseministeeriumi kantslerit Lauri Lugnat, kuid seda suuliselt ja üleminekuid põhjendamata. Olgo sõnul ei saadud järelevalvega vastuseid sisulistele küsimustele, miks viis ametikohta loodi. Ta lisas, et sellest järeldub, et rotatsioonid ja ametikohtade loomine ei olnud kuidagi põhjendatud. Viie isiku puhul sõlmiti üleviimise kokkulepped PPA juhtide vahel suuliselt ning kirjalikke põhjendusi ei koostatud. "PPA-l asutusena puudub teadmine, milles juhid kokku leppisid," märgiti järelevalves. Ka ei korraldatud nende viie ametikoha täitmiseks ei asutusesisest ega avalikku konkurss. Järelevalves märgiti, et PPA endise peadirektori Elmar Vaheri ajakirjanduses öeldud väide, et näiliselt politseiteenistusse võetud isikud võeti ametisse kampaania "Tagaotsitavad" raames, ei ole eluliselt usutav, sest ei kampaania materjalides ega PPA juhtkonna nõupidamiste protokollides ei ole näha, et kampaaniaga oleks kavandatud politseiteenistusse võtta isikuid, kes ei asu PPA-s reaalselt tööle. Järelevalve otsus oli, et taoline rotatsioon ning näiliste ametikohtade loomine pole kooskõlas hea halduse põhimõtetega. Olgo sõnul ei osatud PPA-s siseauditi osakonnale selgitada, miks need viis isikut tööle võeti ning milliseid ülesandeid nad oleks politseiteenistuses täitma hakanud. Isikute PPA-sse näilise teenistusse võtmisega olid seotud lisaks Vaherile endine PPA peadirektori asetäitja Priit Pärkna, endine keskkriminaalpolitsei juht Aivar Alavere ja operatiivbüroo juht Toomas Lõhmus.  Kapos samu probleeme ei leitud  Samaaegselt kaitsepolitsei läbi viidud järelevalvega selgus, et kapos ei ole viimasel kuuel aastal võetud näiliselt isikuid tööle, et anda neile võimalus taotleda politseipensioni. Samas tuvastati kolm juhtumit, kus isikute rotatsioon lõpetati enne tähtaega ja seda põhjusel, et isikud saaksid ära vormistada politseipensioni, märkis Olgo, lisades, et erinevalt PPA-s juhtunust ei olnud need juhtumid õigusaktidega vastuolus. Siseminister Lauri Läänemets algatas märtsis teenistusliku järelevalve nii PPA-s kui ka kaitsepolitseiametis. Vahetult enne esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. . Kahtlustuse järgi vormistati toona kaitseväes töötanud Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse PPA-s, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitmiseks. Kriminaalmenetlus käib endiselt. Distsiplinaarmenetluse Vaheri suhtes siseministeerium lõpetas, sest Vaheri teenistustähtaeg möödus, kui tema ametiaeg PPA direktorina lõppes 2. mail. Läänemets on teinud siseministeeriumile ülesande töötada välja selged ja ühesugused roteerumise põhimõtted kõigile ministeeriumitele ja asutustele.    					Toimetaja:  Marko Tooming


Riigikogu eelinfo kolmapäevaks, 7. juuniksRiigikogu eelinfo kolmapäevaks, 7. juuniks
Kell 12 – infotund
Infotunnis osalevad peaminister Kaja Kallas, justiitsminister Kalle Laanet
ja terviseminister Riina Sikkut.
Peaminister vastab Riigikogu liikmete küsimustele riigi valitsemise,
rahvastiku, majandus- ja usalduskriisi, klounide, olukorra kohta riigis,
Slava Ukrainiga seotud pettusekahtluse, majandusliku ebavõrdsuse ja
regionaalpoliitika kohta. Terviseminister vastab küsimustele
tervishoiuteenuse kättesaadavuse, sündide arvu drastilise languse,
olukorra kohta tervishoius ning 1. juuni kohta. Justiitsminister vastab
küsimustele vaenukõne, toetuste ja järelevalve, elatise maksmise (Eesti-
Venemaa) ja õigusriigi kohta.
Kell 14 – täiskogu istung
Teine lugemine – üks eelnõu
Valitsuse algatatud relvaseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu (144
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/29a01bca-
9a94-4276-a910-d487e2131356/relvaseaduse-muutmise-ja-sellega-seonduvalt-
teiste-seaduste-muutmise-seadus>) eesmärk on luua õiguslikud alused
Kaitseväe ja Kaitseliidu harjutusväljade arendamiseks erandjuhtudel
kiirendatud korras. Kiirendatud korras harjutusvälja rajamise erandit on
vaja seoses Venemaa täiemahulise sõjaga Ukraina vastu, mis on suurendanud
sõjalise konflikti riski nii Eesti kui Eesti liitlaste suhtes.
Harjutusväljade mahutavuse suurendamine annab võimaluse harjutada uut
relvastust, üksuste koostööd ja loob eeldused liitlaste suurendatud
kohalolekuks. Vastava õigusliku aluse loomine võimaldab laiendada ka
Nursipalu harjutusvälja, mis on tänases julgeolekukeskkonnas kriitiline
eeldus, et tõsta Eesti sõjalise kaitse ja kollektiivkaitse võimet.
Täpsemalt nähakse eelnõuga ette valitsuse õigus otsustada
kaitseministri ettepanekul ja vastava ohuhinnangu alusel Kaitseväe ja
Kaitseliidu harjutusvälja asutamine või laiendamine planeerimismenetlust
läbi viimata. Seda saab teha üksnes juhul, kui harjutusvälja rajamise
ainus eesmärk on riigikaitse tagamine ning planeerimismenetluse
läbiviimisest tulenev viivitus suurendab ohtu riigikaitsele. Kui need
tingimused on täidetud, viiakse menetlus läbi haldusmenetluse seaduses
ettenähtud avatud menetluse korras. Avatud menetluses saab esitada
harjutusvälja laiendamise suhtes oma ettepanekuid ja vastuväiteid ning
seda ka keskkonnale avalduvate mõjude uuringute tulemuste ja nende
leevendamise meetmete kohta. Valitsuse otsus riigikaitselise erandina
harjutusvälja laiendamiseks peatab varem kehtestatud planeeringu kehtivuse
kuni uue planeeringu kehtestamiseni. Eelnõu kohaselt peab valitsus või
kohaliku omavalitsuse volikogu algatama aasta jooksul kehtivate
planeeringute muutmise. Eelnõus sätestatakse eraldiseisev menetlus nn
Natura hindamiseks, mis seni on olnud võimalik vaid keskkonnamõju
hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise raames.
Harjutusväljadega kaasneva olulise häiringu hüvitamine kohalikele
omavalitsustele reguleeritakse eraldi valitsuse määrusega.
Esimene lugemine – üks eelnõu
Valitsuse algatatud Vabariigi Valitsuse seaduse ja sellega seonduvalt
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõuga (216
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/71725a83-5d9b-
4c52-a649-f3bd4f9f8bc7/vabariigi-valitsuse-seaduse-ja-sellega-seonduvalt-
teiste-seaduste-muutmise-seadus>) korraldatakse Keskkonnaministeerium
ümber Kliimaministeeriumiks, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Majandus- ja Infotehnoloogiaministeeriumiks ning Maaeluministeerium
Regionaalministeeriumiks, Rahandusministeeriumi regionaalvaldkonda
puudutavad ülesanded lähevad Rahandusministeeriumilt üle
Regionaalministeeriumile ning Sotsiaalministeeriumi töö- ja
sotsiaalvaldkonda puudutavad ülesanded Majandus- ja
Infotehnoloogiaministeeriumile ja ligipääsetavuse koordineerimine
Regionaalministeeriumile. Sellest tulenevalt muudetakse ka ministeeriumide
valitsemisala ülesandeid ja valitsusasutuste alluvust. Lisaks läheb
praegu Sotsiaalministeeriumi hallatav asutus Astangu Kutserehabilitatsiooni
Keskus üle Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalasse. Sellega
seoses ei ole vaja muuta VVSi, kuid tuleb muuta seadusi, kus Astangu
Kutserehabilitatsiooni Keskus on nimetatud Sotsiaalministeeriumi hallatava
asutusena. Ministeeriumide ümberkorraldused on kavandatud jõustuma 2023.
aasta 1. juulil. Lisaks käesolevale eelnõule muudetakse selleks
kuupäevaks 2023. aasta eelarve (menetletakse eraldi eelnõuna, kuna
sellele kohalduvad eraldi menetlusreeglid vastavalt Riigikogu kodu- ja
töökorra seadusele). Seletuskirjas märgitakse, et kõiki üleminekuga
seotud tegevusi 1. juuliks 2023 ellu viia ei jõua. Näiteks ei ole nii
kiires ajakavas võimalik kolida inimesi uutele ühistele pindadele, viia
ühistele alustele üle kõik tehnoloogilised arendused, selgitada välja
uutele ministeeriumidele vajalikud kompetentsid ja määrata kindlaks uus
struktuur.
Riigikogu liikmete arupärimisele Värska Südamekodu OÜ tegevuse kohta
(nr 15<https://www.riigikogu.ee/download/aa87d746-c58a-4060-a416-57d7c1987c
96>), vaesusriski kohta (nr 38<https://www.riigikogu.ee/download/7c96c25c-
f8e0-4eab-8513-a9498bce0d89>), valeliku poliitika kohta (nr
83<https://www.riigikogu.ee/download/cb7e5e93-1b59-486c-8d93-cae3eace25b2>,
nr 84<https://www.riigikogu.ee/download/99c15c8a-5162-4d4a-849b-
9c894bc8a5cd>, nr 146<https://www.riigikogu.ee/download/2f8b696b-c84c-43ce-
be2d-8d9a093f8ffe>, nr
194<https://www.riigikogu.ee/download/746904f7-aa63-4d68-97aa-
72187684fe14>) ning maksupaketi terviklike mõjude kohta (nr
235<https://www.riigikogu.ee/download/6c5a6107-26a4-4edc-b85e-fdf2c0c7c5c6>
ja nr 433<https://www.riigikogu.ee/download/c5b79f23-f795-4f96-84f6-1cc6e68
ddce8>) vastab sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo.
Komisjoni istung
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni videoistungil – kell 8.15:
Riigikontrolli kontrolliaruandest „Eesti keele õpe vene õppekeelega
põhikoolis“, kutsutud Riigikontrolli esindajad.
Sündmused
Kell 10 – Majanduskomisjoni esimees Priit Lomp kohtub Jaapani suursaadiku
Yukihiko Matsumuraga.
Kell 11 – Riigikaitsekomisjoni esimees Kalev Stoicescu ja väliskomisjoni
esimees Marko Mihkelson kohtuvad Ameerika Ühendriikide mõttekodade RAND,
Atlantic Council, CEPA, Carnegie, Brookings, Hudson Institute
vanemteadurite, teadurite ja analüütikutega.
Kell 12 – Eesti–Gruusia parlamendirühm kohtub Gruusia suursaadiku
Archil Karaulashviliga.
Kell 14.15 – Riigikogu esimees Lauri Hussar, väliskomisjoni esimees
Marko Mihkelson ja Eesti–Saksamaa parlamendirühma esimees Andres Sutt
kohtuvad Saksa parlamendi esimehe Bärbel Basiga.
Riigikogu pressiteenistus
Maris Meiessaar
tel 631 6353, 5558 3993
e-post maris.meiessaar@riigikogu.ee<mailto:maris.meiessaar@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Ärev olukord Viimsi Grossi poe juures sundis kohalikku sekkuma: arvasin, et nüüd panebki mulle tou ära«Ütlesin, et ta ei saa siit mitte midagi ja ma kutsun politsei,» räägib Tiina ärevast olukorrast Viimsis Grossi poe juures, kus välismaise numbrimärgiga autoga sõitnud tõmmu mees püüdis eakamalt naiselt suure summa raha välja pressida.«Läksin mina Viimsi Grossi poodi. Märkasin, et mingid mustad mehed läksid ühe auto juurde ja hakkasid seal närviliselt tõmblema. Sisetunne ütles, et midagi on valesti ja otsustasin jääda asja jälgima,» alustab Facebooki grupis «Viimsilased» hoiatava postituse teinud Tiina.
Ta lisab olukorda kirjeldades, et seejärel läks üks tõmmudest meestest auto juurde, kus istus vanem proua, ning hakkas ka seal närviliselt kätega vehkima. «Lõpuks tiriti proua autost välja ja suunduti nende mustade meeste auto juurde. Hetk hiljem hakkas proua juba oma rahakotti avama,» räägib Tiina, kes seejärel tundis, et nüüd on aeg sekkuda.

Ärev olukord Viimsis Grossi poe juures.
Erakogu

Tiina astus julgelt juurde ja küsis proualt, kas ta vajab abi. Proua sõnul süüdistanud mehed teda oma auto kriimustamises, mille eest nõudsid temalt 500 eurot. «Ütlesin, et raha ei tohi niisama anda,» räägib Tiina ja lisab, et tema sekkumine mehele mõistagi ei meeldinud ja ta nõudis, et naine lahkuks.
Seejärel hakanud mehel väidetavalt kiire riigist välja sõitmisega ning ta küsinud proualt, et andku kas või 200 eurot. «Ütlesin, et ta ei saa siit mitte midagi ja et ma kutsun politsei,» jätkab Tiina ja lisab, et selle peale hakkas mehel jälle jube kiire ning ta sõitis minema.

«Oi, see pilk oli tappev!»

«Jõudsin teha autost pilti ja samal ajal võtsin kõne politseisse. Viis minutit hiljem oli ta tagasi ja tuli minult nõudma, et ma kustutaksin tema autost tehtud pildid ära. Oi, see pilk oli tappev! Ma arvasin, et nüüd panebki mulle tou ära,» räägib Tiina ja lisab, et õnneks oli tal samal ajal juba politsei teisel pool toru.
«Panin telefoni kõlarisse ja politsei rääkis temaga. Politsei häält kuuldes hakkas tal aga jälle kiire. Ütlesin politseile, et nüüd on see hetk, kui mul tekkis hirm,» meenutab naine. Tiina räägib, et kuigi kõnes öeldi talle, et kohale saadetakse patrull, siis tegelikult politsei kohapeale ei tulnud.
Tiina ütles toimetusele, et teda hämmasatas selles olukorras enim politsei suhtumine. «Mingi hetk hiljem helistas politsei uuesti ja küsis, kas nad on ikka veel seal või juba läinud. Ütlesin, et läinud. Selle peale öeldi, et siis ei ole enam mõtet patrulli saata. Ma ei tea, kas sellega see asi nüüd lõppeski politsei jaoks,» on ta üllatunud. «Ütlesin küll, et mul on videod ja pildid härrast, et võin saata, aga keegi ei tundnud huvi,» arutles naine, manitsedes kohalikke ettevaatusele.

Ärev olukord Viimsis Grossi poe juures.
Erakogu

Politsei- ja piirivalveameti (PPA) pressiesindaja Barbara Lichtfeldt ütles toimetusele, et info juhtunust on edastatud menetlustalitusele, kes võtab asjaolude täpsustamiseks teate avaldajaga ühendust.
«Oleme palunud kõikidel elanikel, kes märkavad fotol olevat sõidukit, sellest teavitada koheselt politseid numbril 112. Senine olemasolev info on edastatud patrull- ja piirkonnapolitseinikele, kes sõidukit märgates seda ka kontrollivad ja nende inimestega vestlevad,» lisas Lichtfeldt.


SAPTK kutsub väljendama leppimatut vastuseisu valitsuse ebaõiglasele plaanile abielu moonutadaRiigil ega ühelgi teisel institutsioonil voli abielu tähendust muuta. Kui riik seda siiski tegema peaks, on tegu ebaõiglase seaduse, vägivallaakti ja seaduse korruptsiooniga, millele pole mitte üksnes keelatud kuuletuda, vaid millele on kodanikud kohustatud vastu astuma, tõdes Objektiivi peatoimetaja ja SAPTK nõukogu esimees Markus Järvi täna riigikogu õiguskomisjonis.
Allolevas Markus Järvi pöördumine õiguskomisjonile:
Esiteks – ja seda eelkõige protokolli huvides – tahan väljendada protesti viisi suhtes, kuidas õiguskomisjon kohtles eile kirikute ja SAPTK esindajaid. Meil lasti oodata ligi poolteist tundi, mille peale osa kirikute esindajatest lahkus. Teist päeva peale tänase istungi aja oma seisukohtade esitamiseks ei võimaldatud, pannes kirikute ja SAPTK esindajad lihtsalt fakti ette, kas kõnelda täna või üldse mitte.
Eile jõudsid siia saali vaid meie ja katoliku kirikut esindav piiskop Philippe Jourdan koos Eerik Salumäega, kelle nägemused kuulati ära kiirustades. SAPTK esindajate jaoks aga aega ei jätkunudki.
Teiseks, kohe alguses olgu selgelt välja öeldud, et siin saalis ei leia parasjagu aset arutelu, vaid arutelu simuleerimine, mitte kaasamine, vaid kaasamise etlemine, mille eesmärgiks on näidata, et ettekavatsetud tulemuse läbisurumise käigus on leevendava asjaoluna ära kuulatud ka usuühendusi ja konservatiivset kodanikuühiskonna organisatsiooni.
Kuid nagu näha, on komisjoni esimehel raskusi isegi "ärakuulamise" ja "kaasamise" vormilise korraldamisega ning arutelu eelduseks oleva rahuliku õhkkonna ja aja leidmisega.
Seega väljendan SAPTK seisukohti lähtudes mitte naiivsest lootusest astuda perekonnaseaduse muudatusi riigikogu kodu- ja töökorra seadust rikkudes ja valetades läbi suruva koalitsiooniga reaalsesse arutellu, vaid kantuna kohustusest väljendada meie leppimatut vastuseisu abielu moonutamisele, mis kujutab endast riigivõimu ränka kuritarvitamist.
Nagu ütlesime kirjalikus seisukohavõtus õiguskomisjonile: "Taunimist väärib mitte ainult kavandatav seadusemuudatus, vaid ka valelik ja lugupidamatu viis, kuidas seda ellu viiakse ja läbi surutakse – valijatelt mandaati küsimata ja saamata (ehk selgelt ebademokraatlikult), valelikke argumente kasutades ja avalikkust eksitades (nn abieluvõrdsuse retoorika) ning kiirkorras, nagu juba öeldud, üksnes näiliselt kaasamist teostades."
"Meenutame ka seda, et alles mõne aasta eest kinnitas peaminister Kaja Kallas, et Eestis ei ole vaja anda abielu määratlusele põhiseaduslikku kaitset, kuna mitte ükski poliitiline jõud ei plaanivat asuda abielu määratlust ründama ja seda ümber kirjutama. Täna näeme aga, et Kallase juhitud Reformierakond on ise üks neist jõududest, mis soovib tema enda sõnu kasutades "abielu rünnata", olles vaikinud selle plaani valimiste eelsel ajal täielikult maha. Avalikkusele on selgelt valetatud.
Sihtasutus Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks on kategooriliselt vastu valitsuskoalitsiooni püüdlusele moonutada Eesti Vabariigis kehtivates seadustes abielu ja perekonna tähendust, hõlmates nendega ka homoseksuaalsed suhted ning andes homoseksuaalidele lapsendamise õiguse.
Samasooliste liitude käsitlemine abieluna rikub rängalt meie ühiskonna kõige kaitsetumate liikmete ehk laste õigust emale ja isale ning aitab kaasa inimkaubanduse tekkele laste ostmise normaliseerimise kaudu nn surrogaatemadelt. Selline praktika kujutab endast ränka solvangut nii naise väärikuse vastu emana kui lapse õiguse vastu tunda oma tegelikke vanemaid.
Lahutamatu abielu ja sellele rajanev perekond ei ole sotsiaalsed konstruktsioonid, vaid inimloomusest lähtuvad institutsioonid, mille keskmeks on meeste ja naiste fundamentaalne erinevus ja täiendavus, mis võimaldab omakorda inimelu edasiandmist. Seetõttu pole riigil ega ühelgi teisel institutsioonil voli abielu tähendust muuta. Kui riik seda siiski tegema peaks, on tegu ebaõiglase seaduse, vägivallaakti ja seaduse korruptsiooniga, millele pole mitte üksnes keelatud kuuletuda, vaid millele on kodanikud kohustatud vastu astuma.
SAPTK lähtub oma tegevuses loomuseadusest ja seda selgelt esile toovast kiriku õpetusest. Katoliku kiriku õpetusameti dokument "Kaalutlused ettepanekute suhtes tunnistada seaduslikuks homoseksuaalsete isikute vahelised liidud" sedastab järgnevat: "Situatsioonides, kus homoseksuaalseid liite seaduslikult tunnustatakse või kus neile on antud abielule kuuluv seaduslik staatus ja õigused, ollakse kohustatud [sellele] selgelt ja jõuliselt vastu astuma."
Katoliiklane peab kiriku korralduse kohaselt "hoiduma mistahes formaalsest koostööst selliste rängalt ebaõiglaste seaduste vastuvõtmisel või rakendamisel, ning sedavõrd, kui see on võimalik, materiaalsest koostööst nende rakendamisel."
Apelleerides loomuseaduslikele ja usust tulenevatele argumentidele tuginedes abieluliiduga väliselt sarnaneva samasooliste tsiviilpartnerlusseaduse vastu, tõdeb kirik: "On tõsi, et kõik katoliiklased on kohustatud vastustama homoseksuaalsete liitude seaduslikku tunnustamist, aga katoliiklikud poliitikud on kohustatud tegema seda erilisel moel, järgides oma vastutust poliitikutena. Kirik õpetab, et lugupidamine homoseksuaalsete isikute vastu ei saa mitte mingil moel viia homoseksuaalse käitumise heakskiitmisele või homoseksuaalsete liitude seaduslikule tunnustamisele," kirjutab usudoktriini kongregatsioon.
Abielu ja perekonna tähenduse moonutamine pole aga vastuolus mitte üksnes aastasadade pikkuse traditsiooni, loomuseaduse ja kiriku õpetusega, vaid ka meie põhiseaduse preambulis sätestatud Eesti Vabariigi kohustusega tagada eesti rahvuse, keele ja kultuuri püsimine läbi aegade ning sellega seonduvalt tagada, et perekond kui rahva püsimise ja kasvamise ning ühiskonna alus oleks riigi erilise kaitse all.
Eesti rahvuse, keele ja kultuuri püsimist võib tagada üksnes mehe ja naise truule abielule rajanev viljakas perekond, mida rahvastikukriisis vaevlev Eesti riik peaks käsitlema absoluutse prioriteedina.
Eelolevat silmas pidades Sihtasutus Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks mitte üksnes ei seisa loomuliku abielu kaitsel ja ei väljenda oma leppimatut vastuseisu koalitsiooni sügavalt ebaõiglasele püüdlusele abielu tähendust moonutada, vaid kutsub avalikult seda tegema ka kõiki teisi Eesti Vabariigi kodanikke, kinnitades deklaratsioonis abielu laste kaitseks, "et me ei tunnista abieluna ühtegi ühendust, mis lahkneb abielu loomuseaduslikust tähendusest mehe ja naise liiduna ning seisame otsustavalt vastu loomuvastase abielukäsitluse õpetamisele lasteaedades ja koolides ega luba oma lastel osaleda kooliprogrammides ja tundides, milles õpetatakse riigi poolt moonutatud arusaama abielust".
Ühtlasi kinnitame deklaratsiooni sõnadega avalikult, "et käsitleme Eesti Vabariigi riigikogu otsust abielu ümber määratleda õigustühise ja rahvast sügavalt lõhestava riigivõimu kuritarvitamisena, millele astume vastu kõikide seaduslike vahenditega ning mille pöörame esimesel võimalusel tagasi."
"Meie kohustus inimestena on anda tunnistust igavesest tõest: abielu on olnud, on nüüd ja jääb mehe ja naise vaheliseks liiduks. Ükski riigi meelevaldne ja ebaõiglane korraldus ei saa seda muuta!"
Lõpetuseks olgu öeldud, et Eesti Vabariigi poolt plaanitav valeabielu on vastuolus Jumala loomisplaaniga, mille kohaselt on Jumal loonud inimesed oma näo järele meesteks ja naisteks. Sellisena on see samm Jumala suhtes solvav. Jumalat teadlikult ja tahtlikult solvates on aga tõenäoline, et meie riigi ja rahva peale tõmmatakse ka Jumala karistus.
Need, kes seda ebaõiglust praegu läbi suruvad, nagu me kõik, peame kunagi aru andma Kristus Kuninga trooni ees. Tänan tähelepanu eest!


Kurm: me vaidlustame teenistusliku järelevalve tulemused   Elmar Vaheri ja Eerik Heldna kaitsja Margus Kurm ütles, et vaidlustab PPA teenistusliku järelevalve tulemused, sest järeldus, et Heldna ja neli isikut võeti tööle näiliselt on tema sõnul iseloomult negatiivselt. Lisaks ei võtnud sisekontroll Kurmi sõnul õiguslikku seisukohta.   PPA-s korraldatud teenistusliku järelevalvega tuvastati viis isikut, üks neist Eerik Heldna, kes võeti PPA-s politseiteenistusse näiliselt, et neile luua võimalus taotleda politseiametniku väljateenitud aastate pensioni. Järelevalve hinnangul polnud taoline tegevus kooskõlas hea halduse tavaga. "Ma ei nõustu selles kokkuvõttes olevate järeldustega. Ka Elmar Vaher ei nõustu nendega. Ja kuna need järeldused oma iseloomult negatiivsed, selgelt Elmar Vaheri head nime kahjustavad, siis meil on kavas teenistusliku järelevalve kokkuvõte ja selle järeldused halduskohtus vaidlustada," ütles Kurm "Aktuaalsele kaamerale". Kurmi häiris enim sisekontrolli põhijäreldus, et Eerik Heldna ja nende nelja välisluureametisse roteeritud inimese teenistusse võtmine oli näiline. "Kui vaadata seda teenistuslikku kokkuvõtet, siis see algabki selle näilise ametisse võtmise definitsiooniga ja see on juhtumisi täpselt selline nagu on Eerik Heldna ja nende nelja inimeste kaasus. Mida sisekontroll on teinud, nad kõigepealt on defineerinud näilise teenistusse võtmise nii nagu tehti Eerik Heldnaga, siis nad on viinud läbi uurimise ja üllatus-üllatus, leidnud, et sellele definitsioonile vastavaid juhtumeid ongi viis tükki. See kindlasti ei ole adekvaatne lähenemine," kommenteeris Kurm. "Siin on ka see küsimus, et mida see tähendab, et nad olid näilised. Haldusakt on, kas õiguspärane või õigusvastane. Kui ta on õiguspärane, siis ta kehtib ja seda tuleb täita. Kui ta on õigusvastane, siis tuleb ta tühistada. Väide, et see haldusakt oli kuidagi näiline või teenistusse võtmine kuidagi näiline, ei tähenda ju õigupoolest mitte midagi. See on selline retooriline või emotsionaalne seisukohavõtt, et see kuidagi pole õige või hea. Aga ta on selgelt negatiivse iseloomuga ja seetõttu ei saa seda niimoodi jätta," lisas Kurm. Ta täpsustas, et sellist asja nagu näiline ametisse võtmine ei ole üheski õigusaktis defineeritud.  Taust  Siseminister Lauri Läänemets algatas märtsis teenistusliku järelevalve nii PPA-s kui ka kaitsepolitseiametis. Vahetult enne esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse järgi vormistati toona kaitseväes töötanud Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse PPA-s, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitmiseks. Kriminaalmenetlus käib endiselt. Distsiplinaarmenetluse Vaheri suhtes siseministeerium lõpetas, sest Vaheri teenistustähtaeg möödus, kui tema ametiaeg PPA direktorina lõppes 2. mail. Läänemets on teinud siseministeeriumile ülesande töötada välja selged ja ühesugused roteerumise põhimõtted kõigile ministeeriumitele ja asutustele.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov