Pärnu-Jaagupi Põhikooli üheksandike koolipäevad BrüsselisMERIKE MÄEMETS
Pärnu-Jaagupi põhikooli emakeeleõpetaja
• Marii: Kolmapäeva varahommikul kl 3.45 viis buss meid Pärnu-Jaagupist Tallinna lennujaama. Kell 6.45 startis airBalticu lennuk ja 8.20 (Belgia aja järgi) olime juba kohal. Brüsseli lennujaamas ootas meid Kristi Kaevand, Jaak Madisoni assistent. Tänu tema asjaajamisele laabus kõik väga hästi.
• Grette: Lendamise kogemus meeldis mulle väga, sest viimati lendasin 7 aastat tagasi. Jõudnud Brüsselisse, suundusime (bussiga) eurokvartalisse, parlamendihoone juurde. Teel nägin ka NATO maja. Kuna meie sissepääsu ajani oli aega, tutvustas Kristi meile ümbrust. Nägime tükki Berliini müürist ja kohta, kust sisenevad tähtsad inimesed, nagu Kaja Kallas.
• Karl: Parlamendihoonesse sisenemine oli nagu lennujaamas - jälle turvakontroll. 4. korruse õppeklassis andis meile üks daam sulaselges eesti keeles ülevaate europarlamendi ajaloost, liikmesriikidest, töökorraldusest ja igapäevaelust.
• Mikk: Olin selle (ühiskonnaõpetuse)tunni ajal päris unine, aga kui meiega ühines Jaak Madison, hakkas asi põnevaks muutuma. Ega temagi olnud kõige värskem poiss, sest oli alles saabunud EL ülemkogult Strasbourg´st. Jaak rääkis meile, millega ta täpsemalt tegeleb ning mis plaanid on tal tulevikuks.
• Marii: Jaak Madison kõneles meile oma tööst ja üldiselt Brüsseli elust. Mina sain teada, et talle meeldib ikka Eestis rohkem kui Brüsselis, sest selle suurlinna elukeskkond ei ole just turvaline, v.a mõni roheline (ääre)linnaosa.
• Angeelika: Väga tore oli Jaak Madisoni kuulata. Varem mind ei huvitanud see EL teema üldse, aga nüüd huvitab see mind palju rohkem.
• Liisa-Marinelli: Õpetaja Merike küsis Jaagu käest tema valiku kohta peale riigikogu valimisi. Jaak vastas, et see sõltub sellest, kes moodustavad valitsuse. Teen järelduse: kui EKRE saab valitsusse, haarab Jaak ühest ministriportfellisangast kinni.
• Marii: Seejärel viis Jaak Madison meid ringkäigule europarlamendi hoonesse. Meile tutvustati parlamendi istungisaali, kus istub (fraktsioonide kaupa) koos 705 saadikut. Jaak Madison kuulub Identiteedi ja Demokraatia fraktsiooni, kus ta on varahoidja. Jaak rääkis hiljutisest korruptsiooniskandaalist ja oma seisukohtadest raha kasutamisel EL-s. Saime teada, et olenemata erimeelsustest poliitikas saavad Eesti saadikud omavahel hästi läbi.
• Kadi-Liis: Istungisaalis on 24 riigi keele tõlke ruum. Kõigi parlamendi töötajate ees istub Euroopa parlamendi president, kes valitakse kaheks ja pooleks aastaks. See, miks sloveeni keelel on kaks ruumi, jäi meile kodutööks. Arutlesime ka selle üle, miks ikkagi inglise keel on peamine suhtlemiskeel - (suur) Suurbritannia astus ju välja. Jäid jah väikesed Iirimaa ja Malta. Jaak soovitas siiski, et kui soovid teistele enda plaanist rääkida, tee seda näiteks inglise või prantsuse keeles, sest siis saab enamik sinust paremini aru.
• Angeelika: Pärast lõunapausi Luxembourgi väljaku ümbruses suundusime EL muuseumisse ehk Parlamentaariumisse. Saime palju teada EL ajaloost ja muudest asjadest. Meile anti seal telefonid, kus küljes oli kõrvaklapp. Nii käisime mööda hoonet ringi ja kuulasime erinevaid asju. Kõige rohkem meeldis meile seal pildistada ja oma soove üles kirjutada, mis hiljem sinna seinale läksid.
• Karoliine: Parlamentaarium oli isegi huvitav. Mulle meeldis see nutigiidi mõte. Ma mäletan sealt teemasid teise maailmasõja kohta.
• Hanna: Minu jaoks oli seal isegi päris huvitav. Eelnevalt ma nii ei arvanud, aga läks teisiti.
• Karl: Nüüd oli aeg pikemaks jalgsimatkaks all-linna. Teel hotelli nägime kuninglikku paleed, kuhu pidime järgmisel päeval tagasi tulema. Vahepeal saime hotellis puhata ja lähiümbruses omal käel ringi käia. Õhtustasime restoranis Pampas. Toit oli väga rikkalik ja maitsev.
• Mairi: Neljapäeval, peale mõnusat hommikusööki, avastasime linna üheskoos. Õp Merike oli andnud kodutöö, et me ise leiaksime tähtsamad vaatamisväärsused üles ja oskaksime neist teistele rääkida.
• Egle-Riin: Esiteks läksime raekoja platsile (Grand Place/Grote Markt) ja seejärel börsihoonesse (Bourse). Selle järel kõndisime skulptuuri „Pissiv poiss” juurde, mis on Brüsseli kõige tähtsam sümbol, mis tuli vist mingist printsiga seotud legendist. Vaatasime ka skulptuuri „Pissiv tüdruk”, mille ajaloost ma palju ei tea.
• Kelli: Pissiva poisi nimi on Manneken Pis. Miniskulptuurpurkkaevu originaal on pärit 1619. aastast. Praegune kuju on ehitatud 1965. Poissi riietatakse erinevatesse kostüümidesse (neid on kokku üle 60ne). Poisi seljas on olnud ka Eesti rahvariided.
• Egle-Riin: Edasi jalutasime Laekeni kuningalossi juurde. Loss on olnud Belgia kuningate residenst alates 1831. aastast. Edasi juhtis õp Hele meid kõrval olevasse parki (Parc de Bruxelles/Warrandepark), kus oli palju vanakreekalikke skulptuure ning lehtla, kus laulsime Eesti hümni.
• Karl: Meil oli päris pikk linnatuur (kokku jalgsi u 8 km). Võtsime sihiks relva- või automuuseumi. Hääletasime automuuseumi kasuks. Seal oli parajasti näitus „Supercars 2".
• Hendrik: Automuuseumis oli väga huvitav. Ma arvan, et pooled autod olid nii haruldased, et ma ei näe (vist) neid enam kunagi. Peale näitust sõitsime metrooga tagasi kesklinna, kus me saime vaba aja, et osta suveniire ja süüa Belgia vahvleid.
• Mairi: See oli kõige lahedam päev üldse ja tahaksin sinna veel millalgi tagasi minna. Inimestest rääkisid mõned inglise, prantsuse kui ka muud keelt. Ma ei saanud hästi aru, mida nad räägivad, aga see väga ei seganud.
• Angeelika: Pealelõunal suundusime tagasi lennujaama. Meid saatis Kristi ilusti ära. Alguses lendasime Riiga ja siis sealt Tallinnasse. Kokkuvõtteks oli väga meeldejääv reis. Saime palju teada Euroopa Parlamendist ja Jaak Madisonist. Brüssel on väga kallis, kuid ilus linn.
• Karl: Koju jõudsime hilisööl. Reis meeldis mulle väga, kõik käitusid normaalselt. Enda keeleoskusega olin väga rahul ja vajadusel aitasin ka teisi.
• Riston: Mina olen selle reisiga väga rahul, kuna sa sain igasuguseid teisi asju proovida ja näha, mis mujal riigis toimub.
• Marii: Kuna Belgia ametlikud keeled on hollandi, prantsuse ja saksa keel, ei olnud mõnes kohas inglise keele oskusest väga kasu ja pidime rääkima n-ö käte ja jalgadega, aga enamuses kohtades siiski osati inglise keelt ja sellega saime ilusti hakkama.
• Mikk: Mina ise arvan, et mina käitusin hästi ja ei tea kedagi, kes oleks halvasti käitunud.
• Karoliine: Mulle meeldis väga Brüsseli arhitektuur. Need majad olid väga ilusad ja ma tegin seal väga palju pilte.
• Hanna: See oli väsitav, aga tore reis. Ma ei arvanudki, et meie klass nii hästi (ühtse meeskonnana) käitub.
• Sandra: Brüssel meeldis mulle väga oma välimuse poolest: tänavaid ja maju oli ilus vaadata. Vahepeal jäid nii hoolega silmitsema, et kõndisid mööda sealt, kuhu sa minema pidid.
• Kelli: Enda arust käitusime hästi ja olime viisakamad kui tavaliselt. Suhtluses saime kasutada inglise keelt, aga seda siiski vähe, kuna jutud olid lühikesed.
• Liisa-Marinelli: Brüssel jättis mulle väga hea mulje. Kindlasti tahaksin kunagi veel seda kohta külastada.
• Karoliine: Ma usun, et julgen nüüd reisida ka tulevikus.

" Suur tänu Jaak Madisonile ja tema tublidele abilistele Kristi Kaevandile ning Tairo Jürissonile. Õpilaste mõtteid vahendas Merike Mäemets.

Pärnu-Jaagupi Põhikool"

Ülemisel pildil: Jaak Madison ja Kristi Kaevand esitlemas kauneid rahvusmustriga kindaid. Need kudus kingituseks õp Anne Alus.

Vaskpoolsel pildil: Pärnu-Jaagupi Põhikooli 9. klassi õpilased ja nende õpetajad Euroopa Liidu Parlamendi hoones Brüsselis.

Piltide (sh veebis) autor:
Karina Kotkas

25. ja 26. jaanuaril oli 9. klass koos viie õpetajaga õppereisil Brüsselis. Reis sai teoks tänu Euroopa Parlamendi saadiku Jaak Madisoni kutsele. Õpilased jagavad siinkohal oma teadmisi, emotsioone ja vahetuid muljeid


Politsei ja Päästeameti operatiivsündmusedANDRA VÄÄRTMAA
Päästeameti kommunikatsioonijuht
• 7. veebruaril kell
kutsuti päästjad Põhja-Pärnumaa valda
Kodesmaa külla Väike-Edasi järve äärde, kus helistaja sõnul sõideti veekogul autodega. Päästjate saabudes rallitasidki järvejääl autod. Päästjad selgitasid inimestele olukorda ja palusid jäält lahkuda.
Päästjad tuletavad meelde, et Lääneregioonis kehtib siseveekogude jääle mineku keeld. Ilmaolud on muutlikud, mis teevad
ALAR ABEL
Pärnu politseijaoskonna piirkonnapolitseinik
• 21. jaanuaril helistas joobes mees Põhja-Pärnumaa vallast numbrile 112 ja soovis, et politsei ta Karksi-Nuia viiks. Mehele selgitati, et politsei taksoteenust ei osuta ja soovitati sõita bussiga.

• 26. jaanuaril andis noormees oma telefoninumbri ja saatis telefonile tulnud koodid mängus tuttavaks saanud isikule lubaduse eest saada mängus kasutatavat raha. Raha noormees ei saanud ja hiljem selgus, et telefonile on lisandunud arve 102 eurot.
• 29. jaanuaril leiti Pärnu-Jaagupi lähedalt metsast inimese osaline skelett. Politsei korjas leitud skeletijäänused ja riidetükid kokku ning saatis Eesti Kohtuekspertiisi Instituuti, et välja selgitada kas luudel on märke vägivallast ja leitud isiku tuvastamiseks.

• 2. veebruaril tekkis tüli alkoholijoobes mehe ja tema naise vahel, sest mees nõudis naiselt ATV võtmeid. Naine võtmeid ei andnud ja helistas 112. Mees toimetati kainenema.

• 5. veebruaril surus üks mees endise elukaaslase vastu autoust ja haaras tal kõrist põhjustades endisele elukaaslasele füüsi
ka jääolud ebastabiilseks.
• 9. veebruaril kell 13.03
sai Häirekeskus teate, et Põhja-Pärnumaa vallas
Vändra alevis Pärnu-Paide maanteel põleb kahekordse kivimaja korstnajalg. Päästjate saabudes ajas kamin suitsu sisse ja see oli imbunud nii pööningule kui ka keldrisse. Päästjad kontrollisid küttesüsteemi üle ja tuvastasid korstnalõõris tahmapõlengu, mis kustutati pulberkustutiga. Päästjad nõustasid omanikku ja kohapeal võeti kohe ühendust ka korstnapühkijaga, kes pidi süsteemi üle vaatama.

list valu. Samuti ähvardas mees oma endist elukaaslast tapmisega. Ähvarduse täideviimist oli endisel elukaaslasel alust karta, kuna mees on karistatud varasema vägivalla tarvitamise eest. Mehe suhtes alustati mõlema teo suhtes kriminaalmenetlust.

• 10. veebruaril varastati teatajalt kilekott toiduainetega, mille ta oli pingi peale jätnud, et ise teise poodi minna.

• 12. veebruaril teatas naine, et tema alkoholijoobes mees on agressiivne. Politsei kohale jõudes oli mees rahunenud, kuna naine oli läinud mujale ööbima. Juhtum rohkem politsei sekkumist ei vajatud.

• Põhja-Pärnumaa vallas
toimus neli otsasõitu metskitsele. Olge liigeldes ettevaatlikud!

Lisaks on sagenenud juhtumid, kus inimestelt püütakse interneti teel pangaparoole või raha välja petta. Samuti tuleb e-kirju, mis on saadetud politsei nimel. Saades kirja, mis on väidetavalt politseilt, tuleb kõigepealt vaadata saatja aadressi. Politseist tulnud kirjad lõpevad kõik @politsei.ee domeeniga ning teistsuguse saatja aadressiga kirjad on petuskeemid.


Tarmo Hints: kas Reformierakond on seotud Venemaa võimulolijatega?Valimised on toimumas. Ja alati, kui valimised on tulemas, on meil siin alati toimunud midagi, mis tekitab rohkem küsimusi kui vastuseid. Ja ega praegused valimisedki pole olnud erand.
Kõik on kuulnud nende valimistega seoses, et EKRE ja Prigožini vahel olevat mingi seos. Küll on seda ühte pidi serveeritud. Küll teistpidi. Viimaseks „kirsiks tordil“ olevat see, et Prigožin olevat trollinud, et tema „mehed“ käinud Eestis.
Trollimine trollimiseks, eks see on kogu selle teema kõrvalprodukt. Küll on aga seoses sellega tekkinud üks suur küsimus. Ja see küsimus on selles pealkirjas. Kas Reformierakond on kuidagi seotud Venemaa võimulolijatega? Viimaste Delfi uudiste põhjal, eriti just viimase asja esiletõstmisel on see küsimus tekkinud. See oli ka varem õhus, kuid tundub, et selles osas on olemas reaalne tagapõhi.
Nii püüdlikult, kui kunagi varem, pole proovitud isegi Vene-kaarti lauale lüüa. Savisaare puhul oli see seotud sellega, et mees tõesti andis selleks ka põhjust. Praegusel juhul aga tekib suur hulk vastamata küsimusi.
Venemaal ei olda lollid. Sekkumine valimistesse ei ole see, et teeme paar sotsiaalmeediakanalit rumalatele ning asi tehtud. Riik, kes 100 aastat on nuhkimise ja infooperatsioonide osas teinud tööd, ei tee palju rumalusi. Tuletame meelde, et Eston Kohvri kinnipüüdmiseks mängiti läbi terve stsenaarium, et meest lõksu püüda. Neil on teadmisi ja vahendeid, kuidas mängida ja hanitada ka siinseid valimisi. Ja kes tõesti ütleb Eesti ajakirjandust tsiteerides, et seda pole varem tehtud.
Ivan Makarov osundab siinjuures tõsiasjale, et Delfi Martin Laine isikus on jätkuvalt tegelenud „vene-asjaga“, kasutades viimasena ära ka Aleksander Kornilovi nn. uudist. Kas Laine ei tea siis, et Kornilov on Eestist välja saadetud putinist?
Taolise infotulva tegemisel aga on see tegemas hoopis kummalise küsimusega. Vastasest kuvandi loomise püüdlikkus on imelik. Küsimusi tekitab pigem see, et kas Venemaa teadlikult trollib Eesti valimisi, et aidata võimule senine juhtkond ehk siis Reformierakond? Kui see nii on, siis miks seda tehakse? Mis kasu on Venemaal sellest, et senine poliitiline joon Eestis jätkuks?
Kas seal on kokkuleppeid, mida meie ei tea. Kui seal on teatud asju, mida tegelikult ka KAPO teab, siis küsimus on, kas ka KAPO mängib mingit rolli seoses Eesti endiste ja ka praeguste valimistega Venemaa suunas? EKRE tegi KAPO-le avalduse seoses nende asjadega, mis just puudutavad Vene-teemat. Nüüd oleneb juba KAPO reaktsioonist, kas seal võetakse asja tõsiselt või ollakse ka ise Venemaa poolsete asjadega seotud, lükates asjad endast eemale ning vältides teema tõstatamist?
Igatahes on need küsimused viimastel päevadel kerkinud esile. Me kõik ju mäletame, kuidas lõpetati omal ajal ära rahapesu uurimine. Reformierakond väitis, et rahapesu pole olnud. Ameeriklased tegid eelmise aasta lõpus aga siiski piltlikult selgeks, et rahapesu toimus. Mismoodi see edasi arenenud on, on iseküsimus.
Maailm on tegelikult antud hetkel kõverpeeglis. Ehk kui ette võtta Oliver Stone`i linateos „JFK“, siis on seal välja toodud ka konkreetne hetk Jim Garrisoni ( Kevin Costner) ja kolonel X-i (Donald Sutherland) vestlusest: „Must on tegelikult valge ja valge on tegelikult must.“ Tundub, et see teema on ka Eesti valimistel ja valitsemisel olnud läbivaks teemaks.
Tarmo Hints
EKRE Kristlik ühendus


Politico: Katari valitsus lennutas Henrik Hololeid äriklassis puhta muiduVäljaanne Politico paljastas, et eestlasest kõrge euroliidu ametnik Henrik Hololei (pildil) võttis Katari valitsuselt vastu tasuta lende.
Euroopa Komisjoni transpordiosakonna peadirektor Henrik Hololei (erakond Parempoolsed) lendas aastatel 2015–2021 äriklassis üheksa korda, ise selle eest tasumata.
Samal ajal oli just Katari riiklikul lennufirmal Qatar Airways huvi turule pääsemise lepingu vastu, s.t õigust maanduda paljudes Euroopa Liidu sihtkohtades. Hololei üheksast tasuta reisist tasus Politico andmeil neljal juhul kas otseselt riigi valitsus või mõni sellega seotud ühendus, kuus reisi üheksast toimus täpselt lepingu sõlmimise ajal.
Hololei ei soovinud Politicole kommentaare anda. Euroopa Komisjoni esindaja aga kaitses Hololei otsust tasuta lennud vastu võtta ning kinnitas, et kõiki huvide konflikte oli hoolega kaalutud.
Politico artiklit saab täispikkuses lugeda SIIT.


Riigi valimisteenistus tuletas meelde, et hääletamine on salajane   Riigi valimisteenistus kutsus teisipäeval hoidma hääletamise salajasuse põhimõtet ning tuletas meelde, et oma hääletamissedeli pildistamine ja selle jagamine läheb selle põhimõttega vastuollu. Teenistuse sõnul on neile teatatud mitmest selle sätte eiramisest.   "Valimisteenistusele on tulnud mitmeid päringuid hääletamissedeli pildistamise ja jagamise kohta. Selline tegevus läheb vastuollu põhiseaduses sätestatud hääletamise salajasuse põhimõttega. Salajasus on oluline valija kaitseks – keegi ei pea teadma, kas, kuidas või kelle poolt valija hääletas," lausus riigi valimisteenistuse kommunikatsioonijuht Kristi Sobak. ERR-ile laekunud info järgi kutsus Eestimaa Ühendatud Vasakpartei (Koos/Vmeste) teisipäeval sotsiaalmeedias oma valijaid ja toetajaid saatma postituses viidatud aadressile foto oma ID-kaardist ja valijarakenduses tehtud valikust. Üleskutsuja sõnul on fotode korjamise ajendiks "häälte kontroll", millega ta viitab võimalikule pettusele häältelugemisel. Sobaku sõnul tuleb üleskutsed jagada infot oma hääletamissedeli või e-hääletamise kohta tuleb jätta tähelepanuta. "Kui valijat on mõjutatud avaldama oma e-hääletamise valikut, on tal võimalik oma e-häält muuta. Valija saab hääletada uuesti elektrooniliselt kuni laupäeva õhtu kella 20 või hääletamissedeliga valimisjaoskonnas kuni pühapäeva õhtu kella 20," lisas Sobak. Valijat kaitseb ka karistusseadustik, mis näeb ette valimisel teise inimese tehtud valikuga ebaseadusliku tutvumise eest ette karistuse.    					Toimetaja:  Mari Peegel


Raadiohommikus: menukaktsiaga ettevõtte käekäik, koolidirektor idufirmas ja krüpto reguleerimineEnefit Green teatas pärast teisipäevast börsipäeva oma 2022. aasta majandustulemused. Rahvaaktsiaga ettevõtte juht Aavo Kärmas jagab kolmapäeva hommikul käekäigu kohta Äripäeva raadio otse-eetris kommentaare.
11 koolidirektorit ja kaks õppejuhti Eesti eri paigust viibivad praegu koguni kümnenädalasel praktikal mõnes idufirmas või suures pangas. Sinna on nad viinud 2019. aastal ellu kutsutud programm, mis on võtnud nõuks pakkuda koolijuhtidele omanäolist õppimisvõimalust ja tõsta seeläbi Eesti haridusjuhtimise kvaliteeti. Igale praktikandile on toeks ettevõttepoolne mentor.
Stuudiosse tulevad Veriffis olev Tartu Jaan Poska nimelise gümnaasiumi direktor Mari Roostik ning kolmandat aastat järjest mentorina tegutsev Telia müügi- ja teenindusüksuse juht Katre Liiberg. Uurime neilt, milliseid eraettevõtete kogemusi ja tarkusi on võimalik kooliellu üle kanda.
Hiljutisel G20 riikide kohtumisel tõstatas India krüptovaluutade reguleerimise küsimuse ning leidis sellega toetust nii Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) kui ka Ameerika Ühendriikidelt. Arutleme finantsinspektsiooni innovatsiooniüksuse juhi Mari-Liis Kukega, millist reguleerimist virtuaalvääringud vajavad, ja meenutame hiljutisi kollapseid eesotsas kurikuulsa FTXiga.
Hommikuprogrammi teevad Karl-Eduard Salumäe ja Romet Toomas Tiitsaar.
Raadiopäev jätkub kolme saatega:
11.00–12.00 "Triniti eetris". Räägime saates rahapesu järelevalvest ja sellega seonduvatest ettevõtjate muredest.
Püüame leida vastuseid sellele, kuidas hirme maandada ja korraldada ettevõtte tegevust nii, et vältida rahapesu uurijate huviorbiiti ja rahapesuskandaali keskmesse sattumist. Samuti annavad saatekülalised nõu, mida teha siis, kui uurimine ettevõtte majandustegevuse üle juba käib ja pangakonto on külmutatud.
Saade oli eetris mullu novembris. Saadet juhib Gregor Alaküla.
13.00–14.00 “Energiatund”. Saate teema on vesiniku kasutamine energeetikas ja ka mujal majanduses.
Uurime vesinikuühingu juhilt Ain Laidojalt vesiniku kasutamise võimaluste kohta nii globaalses mastaabis kui Läänemere piirkonnas ning kirjeldame Eesti võimalusi ja puudusi vesinikutehnoloogia arendamisel ja kasutamisel. Alexela Investi juhatuse esimees Marti Hääl annab telefoniintervjuus ülevaate Alexela tegemistest vesiniku suunal ning vastab muu hulgas küsimusele, kui suurt äripotentsiaali ettevõte vesinikutehnoloogias näeb. Lisaks pärime, millal ometi hakkab Eestis korralikult tööle esimene vesinikutankla sõiduautodele.
Saatejuht on Lauri Leet.
15.00–16.00 "Delovõe ljudi". Saatekülaliseks on Pindi Kinnisvara maakler Anna Danilova. 15aastase kogemusega Annal ei olnud plaanis hakata tegelema kinnisvaraga – ta arvas, et see valdkond pole tema jaoks. Olles nüüd töötanud 3,5 aastat Pindi Kinnisvaras, naudib ta protsessi ja arengut.
Saates tuleb jutu kliendi portfelli loomisest ning kinnisvaraturust ja sellest, kuidas selles valdkonnas edukas olla.
Saatejuht on Alyona Stadnik.
Kuulake Äripäeva raadiot Tallinnas ja Harjumaal 92,4 MHz, Tartus 97,7 MHz, Pärnus 91,9 MHz, Haapsalus 96,0 MHz, Saaremaal 101,7 MHz ja Ida-Virumaal 94,6 MHz.
Kuulamislingi ja nädala saatekava leiate siit.


Kadri Simson energiakriisist: võitsime esimese lahingu, kuid sõda pole veel lõppenudEuroopa on talve edukalt üle elanud vaatamata Venemaa katsetele gaasitarneid katkestada, kuid energiajulgeoleku nimel on vaja veel palju tööd teha, sõnas Euroopa Komisjoni energeetikavolinik Kadri Simson eile.
„Mitme standardi järgi on Euroopa praegu energiakindlam, Venemaast sõltumatum ja tugevam kui aasta tagasi,“ ütles Simson eile Euroopa Liidu (EL) pressikonverentsil. „Sõda ei ole aga läbi. Võitsime esimese lahingu, kuid meid ootab ees veel pikk võitlus,“ lisas ta.
Simsoni sõnul peab EL energiajulgeoleku tagamiseks energiasektorit mitmekesistama ning kasutama rohkem taastuvenergiat. Olulised on ka energianõudluse vähendamine ja järgmiseks talveks piisavalt gaasi varumine, vahendab Euractiv.
EL elas 2022. aasta üle
Enne Ukraina sõda oli Venemaa Euroopa Liidu suurim gaasitarnija. 2021. aastal moodustasid riigi tarned liidu koguimpordist lausa 45 protsenti. Probleemid hakkasid aga tekkima juba 2021. aastal, mil Vene riiklik gaasifirma Gazprom ei täitnud hoidlaid ootuspäraselt. 2022. aasta jooksul keeras Venemaa gaasitarneid ka aina rohkem kinni. Praegu moodustab Vene gaasi EL-i koguimpordist vaevu kümme protsenti.
Euroopas tekkis pärast Ukraina sõda paanika. Gaasi hind tõusis ja liikmesriigid muretsesid, kas Euroopal jätkub gaasi talve üleelamiseks. Talv osutus aga oodatust soojemaks ja on seni möödunud suuremate probleemideta. „Täna võime öelda, et Venemaa väljapressimine ei õnnestunud,“ teatas Simson, lisades, et Euroopal on kütteperioodi lõpus gaasihoidlad tõenäoliselt üle 50% täis. Seda on kaks korda rohkem kui aasta tagasi.
Samas ei saa Simsoni sõnul loorberitele puhkama jääda – näiteks tuleb juba praegu teha koostööd rahvusvaheliste partneritega, et kindlustada gaasivaru ka järgmiseks talveks.
Euroopat aitas muu hulgas gaasinõudluse vähendamine
Üks, mis aitas Euroopal talve üle elada, oli uute tarnijate leidmine ja maagaasi asendamine LNG-ga. Lisaks võeti kiiremas korras kasutusele taastuvenergiaallikad – mullu pandi tööle peaaegu 50 gigavatti ulatuses uusi päikese- ja tuuleparke.
Teine meede, mis aitas Euroopat talveks ette valmistada, oli gaasinõudluse vähendamine. EL-i riigid leppisid enne kütteperioodi kokku, et nõudlust gaasi järele tuleb vähendada 15 protsenti. „Euroopa Liit ületas selle eesmärgi, lõpuks vähendati gaasinõudlust peaaegu 19%,“ sõnas Kadri Simson.
Nõudluse vähendamine pidi esialgu kehtima selle aasta märtsi lõpuni, kuid kuna energiakriis pole veel läbi, võib Euroopa Liit seda pikendada.


Wagneri-skandaal paistab EKREIKE koalitsioonile hingekelli helistavatEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE), Keskerakonna ja Isamaa kolmikliit (EKREIKE) saaks hetkeseisuga väikese varuga koalitsiooniks hääled kokku, Reformierakonna ja Keskerakonna partnerlust peetakse aga ka konkurenterakondade seas suurimaks favoriidiks.Viimaste nädalate arengud on aga aastatel 2019–2021 Eesti poliitfolkloori mitmete vürtsikate skandaalidega panustanud EKREIKE liidu tagasitulekule vett peale tõmbamas.
Nimelt on Isamaa jõudnud tõdemusele, et Vene palgaarmee Wagneri ja selle juhi Jevgeni Prigožini seostamine rahvuskonservatiivide 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste kampaaniaga tõotab EKRE suunata pikas plaanis allakäiguspiraalile. Ja et rahvuskonservatiivid oma võimalikus vabalanguses Isamaad säästaks, on nende jaoks eluliselt vajalik end EKREst sujuvalt, aga see-eest otsustavalt distantseerida.
Kui erakonna esimees Helir-Valdor Seeder on poliitilisel maastikul püüdnud laveerida konservatiivse ja liberaalse leeri vahel, siis Isamaa fraktsiooni-ministrite seas on reaalsus EKREga koostöö võimatuse osas juba ammu koitnud.

Riigiteadlane Martin Mölder.
Kermo Benrot

EKRE on kindlustanud teise koha

Tartu Ülikooli politoloog Martin Mölder
Selle nädala toetusnumbrid annavad meile juba päris hästi aimu võimalikust valimistulemusest. Reformierakonna reiting on langenud oma tavapärasele valimistulemuse tasemele ning tõenäoliselt teevad nad sel korral protsendipunkti või paari võrra madalama tulemuse kui eelmistel valimistel. Samas näeme, et EKRE on kindlustanud endale teise koha ning nende toetus on hetkel paar protsendipunkti üle kahekümne.
Kuigi Keskerakond on viimaste kuude jooksul oma positsiooni jõudsalt parandanud, on toetuse vahe EKREga praeguseks piisavalt suur, et teine koht jääb neile ilmselt kättesaamatuks. Eesti 200 toetus on viimastel nädalatel liikunud mõnevõrra allapoole ning on hetkel langenud alla 10 protsendi.
Samas on oma positsioone parandanud Isamaa, kelle toetus on praeguseks tõusnud üle 8 protsendi ning on protsendipunkti jagu kõrgem kui sotsiaaldemokraatidel. Need reitingud peegeldavad trende umbes nädal aega enne valimiste lõppemist ning selle nädalaga jõuab toetus veel natuke muutuda. Võimalikku valimistulemust silmas pidades tasuks mõelda ka sellele suunale, kuhu need numbrid hetkel liiguvad.
Kui need toetusprotsendid peaksid muutuma kohtadeks riigikogus, saaks Reformierakond 32 kohta, EKRE 25 kohta, Keskerakond 20 kohta, Eesti 200 9 kohta, Isamaa 8 kohta ning sotsid 7 kohta. Sellises riigikogus on sisuliselt kaks võimalust valitsuse moodustamiseks.
Ühelt poolt võib Keskerakond pöörduda Reformierakonna poole, kellega kahe peale oleks koos 52 kohta. Ilmselt oleks siis toimiva valitsuse moodustamiseks vaja kaasata ka keegi kolmas. Teisalt võiks Keskerakond pöörduda EKRE ja Isamaa poole, kellega kahe peale oleks 53 kohta riigikogus.
Teatud mõttes oleks jäme ots siin Keskerakonna käes, kuna ilma nendeta oleks poliitiliselt ja matemaatiliselt võimalik ainult nelja erakonnaga valitsus, mis lisaks Reformierakonnale sisaldab Eesti 200, Isamaad ja sotse. Nii mitme osapoolega valitsuse moodustamine oleks aga väga ebatõenäoline, kuna see ei oleks ilmselt kõigi osapoolte huvides.

Õrnad võimuliidud

EKREst distantseerumine muudab Isamaa variandid kevadel mingis koalitsioonis jätkata mõistagi kitsamaks. Kui sellenädalased Norstati erakondade toetusprotsendid teisaldada kohtadeks riigikogus, saaks Reformierakond (RE) 32 kohta, EKRE 25 kohta, Keskerakond 20 kohta, Eesti 200 9 kohta, Isamaa 8 kohta ning sotsiaaldemokraadid 7 kohta.
Reformierakonna päris esimene eelistus on olnud kolmikliit Eesti 200 ja sotsiaaldemokraatidega. Eesti 200 on niigi avalikult ja mitteavalikult flirtinud oravatega. Ja miks Isamaa asemel eelistavad oravad sotse: inimlikult on läbisaamine lihtsalt parem.
Ka sotsid on valitsuses üksikute rajude soolodega silma paistnud. Näiteks keskkonnaminister Madis Kallase (SDE) hiljutist ootamatut otsust metsaraie mahtusid vähendada nimetatakse oravate seas väga osavalt orkestreeritud käiguks. Kuid koostööst Isamaaga on maik siiski veidi kehvem. Seedrit tituleeritakse väljapressijaks, sest neil on tagataskus alati olnud trumpkaart EKRE ja Keskerakonna koalitsiooni tagasitoomise näol ning nõnda on nad välja kaubelnud märkimisväärse koguse poliitilisi punktivõite.

Kuid praegu, mõned päevad enne valimisi, ei paista kusagilt, et RE, SDE ja Eesti 200 – veel vähem praegu ametis olev kolmikliit – saaksid hääled koos vajaliku varuga kokku. Reformierakonna enda vahepealne ligi 34-protsendiline toetus oli pigem ajalooline anomaalia ning politoloog Martin Mölderi hinnangul võib tegelik valimistulemus jääda alla ka 2019. aasta omale (28,9 protsenti). Vahepealsed skandaalid on EKRE toetusele aga hoopis mobiliseerivalt mõjunud.

Frustratsioon kunstlikust paha-hea vastasseisust

Valimisvõidu poole on liikumas Reformierakond ja teine koht paistab olevat vormistamise küsimus EKRE-le. Konkurentidele valmistab aga üha enam tuska, kuidas valimisvõitlust on peegeldatud pelgalt kui kahe suure, Reformierakonna ja EKRE vastasseisuna.
«Vaatame teatud imestusega, kuidas paljud kontorid üritavad lavastada suurt vastasseisu paha ja hea, EKRE ja Reformierakonna vahel ning sellega mõlemad erakonnad oma valijaid mobiliseerida. Ega see demokraatia tervisele väga hea ei ole. Arukam valija näeb läbi, et kurja ja hea vahelise võitluse etendamine on puhas poliittehnoloogia,» rääkis Karilaid.
Isamaa sees kostab nurinat, et Reformierakond on oma valimisretoorikas sulandanud Jüri Ratase teise valitsuse osapooled EKRE, Isamaa ja Keskerakonna sisuliselt ühte. Näiteks värskel valimisplakatil on Kaja Kallase pildi kõrval tekst: «Sinu hääl otsustab, kas valitsuse moodustab Reformierakond või EKREIKE!»

Järgmisena võiks kõne alla tulla kolmikliit Reformierakonna, Isamaa ja Eesti 200ga. See võimuliit oleks tugevalt Isamaa taustaga Eesti 200 esimene eelistus. Kuid sellenädalased tulemused tooksid sellele võimuliidule 49 kohta ehk seegi jääks praeguse seisuga enamusest ilma. Ja isegi kui emb-kumb kolmikliit saaks parlamendis napi enamuse, valmistab oravatele muret teadmatus, mida parlamendi uustulnukast Eesti 200st ning nende fraktsiooni distsipliinist oodata võiks. Teisisõnu, kui kindel saab olla, et vajalikel hetkedel on kõik hääled olemas.

Vigadest õpitakse

Seega jõuame paratamatult Reformierakonna ja Keskerakonna partnerluseni, mida ka konkurenterakondade seas hetkel suurimaks favoriidiks peetakse. Tõsi, sellenädalased toetusreitingud annavad neile kahe peale 52 kohta, ehk toimiva koalitsiooni loomine läheks väga nugade peale. Nõnda võib seegi liit muutuda valimistejärgsetel nädalatel kolmeliikmeliseks.

Kaja Kallase Reformierakond liigub valimisvõidu poole, kuid koalitsioonivalikutega on kitsas käes.FOTO: Tairo Lutter
Tairo Lutter

Veel kolmveerand aastat tagasi, kui kaksikliit lagunes, olid poolte suhted – eelkõige esimeeste Jüri Ratase (KE) ja Kaja Kallase (RE) – justkui lootusetult sassis. Viimastel nädalatel on kahe erakonna vahel toimunud tuntav lähenemine.
«Ma ei ütleks, et seal oleks mingit suurt sõprust, aga võibolla üht-teist on märgata jah omavahelistes vestlustes,» märkis Reformierakonna fraktsiooni esimees Mart Võrklaev. «Aga see on tavaline, sest kõik poliitjõud saavad aru, et üks on valimisvõitlus, ja pärast 5. märtsi on kõigi huvi uus koalitsioon moodustada.»
«Meil tekkisid tõrked Reformierakonnaga, mis ei tähendaks seda, et me ei võiks vigadest õppida,» oli ka keskfraktsiooni juht Jaanus Karilaid enam-vähem optimistlik. «Kõige olemuslikum viga oli kärpepoliitika. Õppetund oli, et kokkulepped tuleks algusest peale teha võimalikult adekvaatsed ja konkreetsed,» meenutas ta.

Mihhail StalnuhhinFOTO: Eero Vabamägi
Eero Vabamägi

Stalnuhhini isikumandaat ebatõenäoline

Sügisel Keskerakonnast lahkunud pikaaegne riigikogu liige Mihhail Stalnuhhin kandideerib valimistel üksikkandidaadina. Seni on peetud küllaltki arvestatavaks tema võimalusi sihtida isikumandaati ning saada läbi aegade esimese üksikkandidaadina riigikokku pääsenud rahvasaadikuks.
Norstati reitingud selleks suurt lootust ei anna. Tema toetus on 5,2 protsenti ning et Ida-Virumaal, kus välja jaotatakse kuus riigikogu kohta, saada isikumandaat, oleks politoloog Martin Mölderi hinnangul vaja enam kui 16-protsendilist häältesaaki. Seda peab Mölder aga ebatõenäoliseks.


FAKTIKONTROLL | Isamaa, Reformierakond, Keskerakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond ei ole hääletanud sundvaktsineerimise pooltFacebookis levib postitus, milles väidetakse, et neli erakonda hääletasid 2021. aastal sundvaktsineerimise poolt ning et e-hääletamine on kasutusel vaid kolmes riigis. Kumbki väide ei vasta tõele.
Facebooki lehekülg „Eestimaa taas vabaks“ jagas täna postitust, milles väidetakse, et neli erakonda hääletasid sundvaktsineerimise poolt. See pole tõsi, sest Eestis ei eksisteeri sundvaktsineerimist. Veel vähem on see seadusandluses nõnda käsitletud.
Värsket postitust on päeva jooksul näinud üle 800 Facebooki kasutaja, kellest 13 on seda ka edasi jaganud.
Lehekülg „Eestimaa taas vabaks“ alustas oma tegevust kaks aastat tagasi. Peamiselt tehakse koroona- ja vaktsiiniskeptilisi postitusi. Praegusel valimisperioodil postitatakse muuhulgas ka poliitikateemadel.
Mida väidetakse?
Postituses väidetakse, et Isamaa, Reformierakond, Keskerakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond hääletasid 2021. aasta septembris seaduseelnõu 373SE poolt. Ehk kõik riigikokku kuuluvad erakonnad peale EKRE.
„Need erakonnad hääletasid Eesti täiskasvanute ja laste sundvaktsineerimise poolt,“ seisab postituses.
Postituse eesmärk on öelda jälgijatele, et „ära siis valimiskasti juures unusta, kes meid represseerisid,“ viidates neljale erakonnale.
Muuhulgas mainib postitaja e-valimisi ning väidab, et internetis saab oma hääle anda vaid kolmes riigis – Eestis, Venemaal ja Venetsueelas. „Sinna kolmikusse kuuludes, ei saa ju eeldada, et need ausad oleks,“ leiab autor.
Kuidas on tegelikult?
2021. aasta 14. septembril toimus riigikogu täiskogu istungil tõesti karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu (373 SE) esimene lugemine.
Eelnõu algatas EKRE fraktsioon. Selle üks eesmärk oli muuta karistusseadustikku, et füüsilisi isikuid oleks võimalik karistada kolme- kuni kaheteistaastase vangistusega „inimese asetamise eest olukorda, kus teda sunnitakse meditsiinilise eesmärgi nimel ennast vaktsineerima kas vägivalla, pettuse, kahju tekitamisega ähvardamise, teisest isikust sõltuvuse, ametiseisundi ärakasutamise või töösuhte lõpetamisega“. Juriidiliste isikute puhul oli eesmärk taastada karistusena sundlõpetamine.
Riigikogu lükkas eelnõu tagasi 51 häälega. Tagasilükkamise vastu olid kõik hääletusest osa võtnud EKRE fraktsiooni saadikud ning üks Isamaa fraktsiooni saadik.
Eelnõu tagasilükkamise ettepaneku tegi valitsus ning tagasisidet andsid ka Tartu Ringkonnakohus, Eesti Advokatuur ning Prokuratuur. Leiti, et eelnõu järele puudub vajadus ning see võib „põhjendamatult karistatavaks lugeda olukorra, kus tööandja on teiste inimeste elu ja tervise huvides sunnitud vaktsineerimisest keeldunud isikuga erandlikel juhtudel töösuhte lõpetama“.
Samuti ei tähenda eelnõu vastu hääletamine sundvaktsineerimise seadustamist. Selleks pidanuks olema eraldi eelnõu, mis otseselt muudaks vaktsineerimise sunniviisiliseks. Eelnõu 373SE eesmärk oli muuta karistusseadustikku.
Samuti ei vasta tõele väide, et internetis saab hääletada vaid kolmes riigis. Rahvusvahelise demokraatia ja valimisabi instituudi (IDEA) selle aasta andmeil on e-hääletamine kasutusel 34 riigis riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil.
Otsus: Vale. Isamaa, Reformierakond, Keskerakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond ei hääletanud sundvaktsineerimise poolt, sest sellise sisuga eelnõud riigikogus ei arutatud. Samuti on e-hääletamine kasutusel 34 riigis, mitte vaid Eestis, Venemaal ja Venetsueelas.


«Helistage mulle ja kuulake sõnumit!» Tüütu horoskoobitädi ahistab Facebookis inimesiInimesed on Facebookis hädas tundmatu naisega, kes saadab väidetavalt horoskoope ja palub lingile klõpsata. «Ütlesin, et ei soovi, aga ta ikka kirjutab mulle,» rääkis Daimi. Politsei usub, et tegu võib olla petuskeemiga.«Tähed ütlesid mulle täna, et teie suhtes pruunisilmse mehega toimub suur muutus, mis võib teie elu täielikult ümber pöörata. Olen salvestanud teile olulise sõnumi, mis ütleb teile, kuidas tänast päeva ära kasutada, ning räägin kaheksa minutit teie suhtest pruunisilmse mehega,» kirjutab Alina Magyari nimeline isik Facebookis inimestele ning kutsub neid sõnumisse lisatud lingile klõpsama.
«Kui esimene kord kirjutas, siis juba vastasin talle: ei, aitäh, ma ei soovi, aga ta ikka peaaegu iga päev tülitab mind,» rääkis «Kuuuurijaga» ühendust võtnud Daimi.
Daimi ütles, et talle hakkasid iga öö täpselt samal kellaajal saabuma pikad kirjad, hiljem lisandusid ka päevased kirjad. Nende sisu oli ikka sama: umbluu, millega üritati inimest lingile klikkama saada.
«Küll oli seal nimesid, kellega ma peaksin ettevaatlik olema, aga ma isegi ei tea kedagi nende nimedega,» naeris ta.

Alina Magyari sõnumid.
kuvatõmmis vestlusest

Alina Magyari Facebooki kontol on suur tühjus, vähe jälgijaid ning postitusi. Siiski leiab nende postituste alt ka teiste inimeste kommentaare, kus palutakse Alinal lõpetada nende ahistamine. «Kes ta on ja miks ta seda teeb,» palus Daimi «Kuuuurijal» uurida.
Kas Alina Magyari nimeline isik on üldse olemas, me politseilt teada ei saanud, kuna see on isikustatud küsimus.
Põhja prefektuuri Ida-Harju jaoskonna menetlusjuhi Inna Toateri sõnul võib see isik olla pettur, kes püüab inimestelt raha või andmeid välja petta. «Tegemist võib olla viirusega, aga ka lingiga, kus küsitakse näiteks pangakaardi või muid isiklikke andmeid. Igal juhul soovitame inimestel nende kirjade saatjad blokeerida. Kindlasti ei tasu avada vestluses saadetud linke ega astuda vestlusesse. Pärast blokeeringut ei saa see inimene enam kirjutada, kommenteerida või muul moel ühendust võtta.»


Kadri Kõusaar (42)OLGEM AUSAD... on Areeni rubriik, kus kultuuriinimesed räägivad sellest, millest nad tavaliselt ei räägi. Selle nädala „Olgem ausad“ eris vastavad küsimustele riigikokku kandideerivad loomeinimesed.Filmirežissöör, kirjanik, kandideerib Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liikmena.Mis elu sa elad kah?Viimased kuud olen pidanud metsikut võidujooksu ajaga ja... paraku ka alla jäänud.Millise uue sõna sa viimati õppisid?„Aya" - araabia keeles „Jumala märk". See sai nimeks süüria tüdrukukesele, kes sündis täpselt maavärina ajal, ja imekombel päästeti.Milline on kõige halvem nõuanne, mille oled saanud? Kellelt?Et ma ei hakkaks filme tegema, mis sa sinna ronid.Kelle toa seinal sooviksid sa veeta päeva kärbsena?Kui saaks ka ajamasinasse, siis äkki Nabokovi?Tahaks temaga malet ka mängida, kuigi kärbsena oleks see keeruline.Mis on olnud su elus kõige õigem otsus?Tunda ära „see õige", ja temaga lapsed saada.Kõige suuremat naudingut pakkuv pahe?Alkohol, suhkur, sarivahtimine. Muidugi ka kõik need koos.Millal ja miks viimati südamest ropendasid?Laps kaotas ära kalli paranduse läbinud telefoni.Mille peale viimati õnnest nutsid?Mõlema lapse sünd on õnnest nutma ajanud.Mida tuleks kirjutada sinu hauakivile?Hauakivi on nii eelmine ajastu. Uus trend on saada kompostiks.Mille sa viimati purustasid?Kellegi virtuaalpäti püüded kaasata mind petuskeemi.Mis on kõige magusam tunne?Armastus.Mis on kõige rumalam küsimus, mis on sulle esitatud?See siin.Kes on kõige targem inimene Eestis?Ei tea. Ta püsib varjus.Kes lõhnab väga halvasti?Jota.Kes mudib sinu suunda?Palju tarku inimesi, keda jälgin Twitteris.Kellele sa võlgu oled?Moraalselt nii mõnelegi, eriti perele.Millise olmelise asjaga sa hakkama ei saa? Millegagi, mis puudutab mööblit ja torusid.Kes on olnud sinu kõige imelikum külaline?Mülleri Sass Tartus mu tudengipõlves. Ta oli juba peaaegu pime, aga liikus kobamisi ja teosammul, et raha laenata. Ja noh, niisama ka juttu puhuda.Mida sa kahetsed?Prokrastinatsiooni.Mida sa duši all lisaks pesemisele teed?Unistan.Kelle nägu sa oled?Isa. Tänaval on mind kunagi mitu korda peetud Anna Kurnikovaks.Mille peale sul kõige rohkem raha kulub?Arvete.Mida mitte keegi sinu kohta ei tea?Plaani B.Mida tahab Eesti rahvas?Ida-Euroopa maksudega saada Lääne-Euroopa elustiili.Mida teeksid esimesena, kui oleksid Jumal?Peataksin kliimamuutuse.Mida sa kindlasti ei söö, ei joo?Lõuna-Koreas nägin, kuidas söödi elusaid kaheksajalgu. Kombitsad võivad kleepuda söögitoru külge. Ei kutsu proovima... Ja eetrit ei julge ka juua.Mis sõnumi sa viimati saatsid?„Palun helista".Ütle palun midagi üldfilosoofilist.Istuta puu ka siis, kui sa ise oled nii vana, et selle varjus istuda ei saa.


Eesti liigub edasi vasakuleLoosungit «Edasi vasakule!» pole ükski erakond välja hõiganud, sest sellega hääli ei korja. Mis aga ei tähenda, et me vasakule ei liigu, kirjutab ettevõtja Indrek Neivelt.President Alar Karis juhtis aastapäevakõnes tähelepanu sellele, et viimastel aastatel oleme turgu ja majanduslikku vabadust sageli kahtluse alla seadnud, ning sellele, et erakondade lubadusi ei ole võimalik ilma maksutõusuta finantseerida. Presidendil on õigus. Aga see jääb hüüdjaks hääleks kõrbes. Riikide suurem sekkumine turumajandusse on suurem trend ja meie riigijuhtide käed sinna ei ulatu. Saame vaid otsustada, kas jookseme esirinnas või oleme sabassörkijad.
Tõepoolest, me oleme jõudnud olukorda, kus tahame toetada kõiki. Meenutagem, et üks meie iseseisvusliikumise impulssidest oli IME ehk Ise Majandav Eesti. Me tahtsime ISE majandada ja meil oli eneseuhkust nagu korralikul Eesti talumehel sada aastat tagasi. Ise hakkamasaamisest oli kantud ka meie algusaastate majanduspoliitika: toetati ainult neid, kes ise hakkama ei saanud.
Täna oleme nendest põhimõtetest taganenud ja toetame kõiki: nii ettevõtjaid kui ka tavalist keskmist palka saavat kahelapselist peret. Nii elektritarbijat kui ka elektritootjat. Nii trolliga kui ka Teslaga sõitjat. Arusaamatu on, mis mõte on raha maksudena kokku korjata, et see siis tagasi jagada. Aga inimesed on rahul ja erakonnad lubavad meid toetada aina rohkem.

Kakskümmend aastat vasakule liikumist

Klassikalise majandusliku vasak-parem-telje sisu on tänaseks muutunud. Klassikaliselt tähendas see, et vasakpoolsemaid parteid valides hääletasid sa suurem riigi sekkumise ja kõrgemate maksude poolt. Tänasel päeval ei ole riigi sekkumine seotud mitte niivõrd maksukoormusega, vaid kõikvõimalike regulatsioonidega, aga ka riigi toetustega. Enamasti tulevad kõik need reeglid Brüsselist ja tulemus sellest ei muutu, kas me valime vasak- või parempoolseid. Sõltumata meie valitsusest peame kogu selle regulatsioonide hulga lihtsalt vastu võtma, sest vastasel juhul saame trahvi. Ja neid regulatsioone aina tuleb ja tuleb.
Oleme varsti kakskümmend aastat Euroopa Liidu liikmed ja mõelgem, kui palju on selle aja jooksul kõikvõimalikke seadusi ja määrusi juurde toodetud. Ja mis on tulemus? Riik sekkub meie ellu aina rohkem ja rohkem: sa võid ettevõtte asutada poole tunniga või kiiremini, aga mõnes valdkonnas tegutsemiseks taotled siis terve aasta tegutsemislitsentsi. Ja sinu saatus sõltub ametnikest, kellel võib olla sinust kümme korda vähem kogemusi ja teadmisi. Aga nemad otsustavad.
Ametnikud otsustavad, kas inimesel on piisavad teadmised mingit eritüüpi ettevõtte juhtimiseks. Riik ametniku näol kontrollib, kas nüüdisaegses kontoris on täidetud kõik tööohutuse eeskirjad, nagu seal oleks ohtlik töötada jne. Riik jagab toetusi ettevõtetele ja konsulteerib ettevõtjaid. Need on ainult üksikud näited ettevõtlusest, aga samasugused arengud on igal alal: tervishoiust hariduseni on kasvanud riigi sekkumine. Trend on ühene: rohkem regulatsioone, rohkem aruandlust ja vastutuse hajumine. Ehk liikumine vasakule – kaugemale turumajandusest, vabadusest ja ka vastutusest.
Sinu saatus sõltub ametnikest, kellel võib olla sinust kümme korda vähem kogemusi ja teadmisi. Aga nemad otsustavad.
Võtame näiteks panganduse: riik garanteerib pankade hoiused, kontrollib kapitalinõuete kaudu pankade laenupoliitikat, kontrollib ja kinnitab omanikke ning juhte. Või mõelgem pankades toimuvale rahapesu tõkestamisega seotud raporteerimisele. Selle kõige tulemusel on pangad muutunud poolriiklikeks organisatsioonideks, aga samas ei tee riik midagi, kui pankade kasum on pikemat aega kaks korda suurem, kui see võiks olla ja peaks olema.
Või toetused ettevõtetele. Riik maksab vaatamata kõrgetele elektrihindadele taastuvenergia tootjatele toetusi. Kuigi loogiline oleks, et toetused oleksid kuni selle hinnani, milleni tootmine kasumlik ei ole. Kui tootmine on kasumlik, ei tohiks keegi toetusi saada. Aga toetusi saadi ka eelmisel aastal rekordiliste elektrihindade korral. Riik ehk meie kõik üheskoos maksime toetusi nii elektri müüjatele kui ka ostjatele. Isegi Soome tarbijaid toetasime 168 miljoniga. Absurdne, aga tegelikkus.
Minu arvates peaks riik siis juba oma sekkumisega lõpuni välja minema. Kui alustati, siis tuleks ka lõpuni minna. Seda nii pankadega kui taastuvenergia tootjatega seoses. Vastasel juhul tekitab see ebaõiglust ja lisakulutusi ühiskonnale.

Järgmisel kümnel aastal jätkame jõuliselt vasakule liikumist

Hiljuti võttis Ameerika Ühendriikide Kongress vastu riiklik plaani nende rohepöörde tegemiseks. See on enneolematu oma suuruses ja majandusse sekkumise poolest. Roheenergiat plaanitakse toetada 400 miljardi dollariga, millest paljude arvates saab kaks korda rohkem ehk 800 miljardit. Lisaks rahalisele toetusele sekkub riik ka tarneahelatesse. Kokku on plaanis roheenergiat, kiipide tootmist ja infrastruktuuri riiklikult toetada kahe triljoni dollariga.
Ameerika Ühendriigid võtavad sellise enneolematult suure sammu ette mitte ainult planeedi päästmise nimel, vaid ka seoses murega Hiinaga konkureerides alla jääda. Ja Euroopa Liit omakorda ei taha Ameerika Ühendriikidele alla jääda ja sekkub samuti majandusse enneolematus mahus. Kõik suured majandused tahavad, et maailma parimad rohetehnoloogia ettevõtted oleksid nende omad. Selle ümber käib kogu see mäng: panused on suured ja varasemad kokkulepped näiteks vabakaubandusest ei loe.
Selle kõige tulemusel kasvab ministeeriumide eelarvetest kõige kiiremini majandusministeeriumi eelarve maht ehk suurenevad toetused ettevõtjatele. Ikka selleks, et toetada kõige tugevamat ühiskonnakihti. Absurdne. Aga tegelikkus.
Kõik suured majandused tahavad, et maailma parimad rohetehnoloogia ettevõtted oleksid nende omad.
Paradoksaalne on veel see, et oleme oma elu lasknud üle reguleerida liberaalide juhtimisel. Ja justkui kirsiks tordil nimetame seda korda millegipärast liberaaldemokraatiaks.
Nii nagu president Alar Karis, pooldan ka mina vabadust ettevõtluses ja turumajandust. Ma kuulun nende õnnelike hulka, kellel oli rõõm seda kunagi ka kogeda. Aga see on ajalugu. Täna saan väga hästi aru, et majanduse reeglid pannakse paika Pekingis ja Washingtonis. Brüsselil jääb üle vaid see kõik oma reeglitesse uputada. Ja valime me Toompeale keda tahes, elu läheb samamoodi edasi: reegleid tuleb aina juurde ja samuti raha, mida riik laiali jagab.
Kõige selle tagajärjel väheneb ettevõtjate tegutsemislust, kasvavad riigi kulud ning seeläbi ka maksukoormus. Kui me makse ei tõstaks, siis jääks nendele, keda on tegelikult vaja toetada, raha lihtsalt proportsionaalselt vähemaks. Ja kindlasti trükitakse lähiaastatel ka raha juurde. Kümne aasta pärast on meie majandus oluliselt vasakpoolsem. Meie valitsejad saavad siin ainult otsustada, kas jookseme esirinnas või suhtume sellesse eksperimenti teatud eluterve skepsisega.


Rahvamees Jaanus HärmsValimisreklaamRahvameesjaanus Härms on kolmteist aastat teinud vägevaid tegusid Harku vallavolikogus, aidanud koduvalda ehitada koole, hooldekodusid ja spordirajatisi ning hoidnud vallas heakorda, ent mehe juured on Raplamaal, kus tema vanavanaisal oli Kõikses Karu talu. Seal elas kogu Jaanuse suguvõsa.Vanavanavanemad pidasid poodi ja postkontorit, kuid kahjuks polnud meie maal miski püha venelastest anastajate jaoks, kes tulid ja küüditasid kauge maa taha kogu Jaanuse suguseltsi. Neile kuulunud postkontor, pood ja talu võeti samuti.Valusaid minevikukogemusi tuli allesjäänud suguseltsil ja Jaanuse emal, kes kandis neiupõlves nime Starkopf ning on Rapla mail elanud samanimelise kuulsa kujuri lähisugulane, katsuda unustada. Jaanus on sündinud Tallinnas, ehkki Raplaga seovad sidemed teda tänaseni. Eelkõige spordi kaudu, sest lootustandva korvpalluri Jaanuse sporditee kaaslased Jaak Karp ja Indrek Ruut on korvpallipealinna Rapla hüvanguks palju teinud mehed.Jaanuse enda spordikarjäär, millesse jäi koos meie ainsa NBA mehe Martin Müürsepaga ühes võistkonnas Nõukogude Liidu noorte esivõistlustelt võidetud medal, katkes ootamatult ränkraske vigastuse tõttu. Sport olnukski aga üliaktiivse mehe suurim perspektiiv tulevikus, ent nüüd tuli leida alternatiive. Selleks sai poliitika. Ja sporditähti oli tema perekonnas juba piisavalt: isa Jaan Härms on mitmekümnekordne Eesti lauatennisemeister, tädi Kai tuli aga hiljuti samal alal seenioride maailmameistriks.Tänane Harku valla EKRE osakonna liider Jaanus Härms on kindel, et koduerakonna võimulepääsul muutuks meie riigis palju. Kõigepealt seataks tähelepanu fookusse inimene, kelle toimetulek on tänaste valitsuserakondade poolt justkui unustatud. Inimene on aga riigi alustala ja tema murede eiramine tähendab sisuliselt riigi hävitamist. See, et kollast karva närilised seda kõike heameelega pealt vaatavad, lasevad riigil hävida ega ole inimeste heaks oma valitsusajal teinud muud kui puhunud suust sooja õhku, on Jaanuse meelest ennekuulmatu poliitiline ülbus. Koos EKREga loodab Jaanus valituks saades senist olukorda kardinaalselt muuta.Jaanus kinnitab, et pensionid peavad esmajärjekorras olu-Ilselt tõusma, et neist saaksid makstud hooldekodude tasudki, reformida tuleks riiklikku toetussüsteemi ning teha lõpp läbimõtlematule rohepoliitikale, mis meie rahakotti järjest rohkem tühjendab. Meie praegune kõrge inflatsioonitase on tingitud ka Euroopa kõrgeimatest maksudest kütusele, elektrile, sellega seonduvalt ka toiduainetele, ravimitele, kultuurile...Riigikassa paisub maksurahast, kuid inimesed jäävad järjest vaesemaks. Sellisele poliitikale tuleb otsustavalt lõpp teha, arvab Jaanus. Lahendid, mis muudaksid meie elu märksa inim-, mitte valitsejatekeskseks, on ju olemas.Tuleb lõpetada igasugune senise valitsuse soodustatud spekulatsioon elektribörsil, kus valikuid tehakse endiselt kõige kõrgema (!) pakkumishinde järgi, tuleb lõpetada kahtlased investeeringud Ameerika ja Aafrika kaevandustesse ning CO2-kvootidega arvestamine, loobuda tuleb ka ülikallite meretuuleparkide rajamisest, kui tahame oma rannikuvete kalavarusid vähegi säästa.Meetmeid, kuidas elektrihinda taas normaalsusse viia, on teisigi ning Jaanus kavatseb koos EKRE-ga seista selle eest, et inimesed ei peaks rohkem kannatama kellegi lollusest ja tegevusetusest põhjustatud (elektri)vaesuse tõttu. Olukorras, kus Eesti on inflatsioonitasemelt tõusnud Euroopas esimeseks, tundub eriti irooniline kunagise esireformari Andrus Ansipi lubadus viia Eesti viie rikkaima riigi sekka. Poliitb-Iuffijate elu tuleks kibedaks teha ning mitte unustada nende kunagisi kergekäelisi lubadusi!Jaanus on seda meelt, et riiklike toetusmeetmetejagaminegi peaks olema senisest märksa läbimõeldum. Näljasele pole vaja anda kala, aga hoopis õng! Panustada tuleb riigi tootmisse ning vähendada oluliselt bürokraatlikku ametnikkonda, kes tõsiseid tootjaid hoopis igast kandist piirab ja maha surub.Riigikogusse valituks saades pooldab Jaanus riigikaitseliste kulutuste suurendamist enamgi kui kolme protsendini SKTst, seniks, kuni eksisteerib reaalne oht Venemaalt. Ukrainlaste abistamine praeguses sõjas on oluline, kuid me ei tohi oma relvaladusidki tühjaks teha.Endise sportlasena teab Jaanus, et kultuur ja tulemussport on riigi visiitkaart ning seda tuleb väärilisemalt hinnata. Kuid korruptsioonist läbi imbunud kultuurkapitali toetussüsteemi tuleb otsustavalt muuta. Sport olgu dopinguvaba ning teadvustada tasuks, et õige sporditegemise eeldus on ikkagi kõva trenn, mitte aga lihtsalt enesenäitamine lugematutes jõusaalides. Aastaid kunagise Kohila mehe Andres Sõbra käe all treeninud Jaanusel on täpne ettekujutus sellest, mida tegelikult tippu viiv spordimahv endast kujutab.Eesti tuleb päästa mitte järjekordse soolapuhumise või muu varitegevusega, vaid muutustele viivate tegudega!Kandidaat nr 580PÄÄSTAME EESTI!EKREEESTI KONSERVATIIVNE RAHVAERAKONDjaanus.harms@gmail.com Facebook: Jaanus Härms Tel 56 285 170


Siim Pohlak: teeme korda Eesti majanduse, peatame hinnatõusu ja pöörame valitsemise näoga rahva pooleSiim Pohlak on elanud kogu elu Harju-ja Raplamaa piiril Tuhala külas. Ta on Riigikogu liige, ettevõtja meedia ja kontsertkorralduse valdkonnas, raadiojaamade Tre Raadio, Ring FM ja Ruut FM omanik. Lisaks kolme lapse kasvatamisele peab ta koos elukaaslase, lauljatar Renatega kahte koera, kassi ja kanu.Pohlak liitus Eesti Konservatiivse Rahvaerakonnaga 2014. aastal. Praegu on ta EKRE Harju-ja Raplamaa ringkonna esimees ning erakonna juhatuse liige. 2019. aastal valiti ta Riigikokku, kus ta on EKRE Riigikogu fraktsiooni aseesimees.Võitlus korruptsiooni ja ebaõiglusegaPohlak tuli poliitikasse sooviga aidata kaasa korruptsiooni ja ebaõigluse lõpetamisele ning sooviga pöörata valitsemine Eestis näoga inimeste poole. Ta seisab kaljukindlalt eesti keele, kultuuri ja rahvuse kestmise eest ning massiimmigratsiooni vastu.„Nii Riigikogus kui ka omavalitsuste volikogudes on paljud saadikud unustanud, et on oma ametis eelkõige rahva teenrid ja valijate esindajad ning saanud hääled rahva parimate huvide eest seismiseks, mitte üksikute ärihaide või suurkorporatsioonide plaanide edendamiseks," ütleb ta.„Rahvast võõrandumist näeme Eestis praegu selgelt hinnatõusuga toimuva taustal. Valitsuskoalitsiooni poliitikud nimetavad hinnatõusu ja ettevõtete pankrotistumist uueks normaalsuseks, peenemalt majanduse ümberstruktureerimiseks. Tegelikkuses ei ole valitsus suutnud kasutada võimalusi energiahindade mõistlikul tasemel hoidmiseks ja sellest tulenevalt tabas Eestit Euroopa suurim hinnatõus, mille tagajärjel kannatavad nii eraisikud kui ka ettevõtjad."«Hoiatasime Eesti Konservatiivse Rahvaerakonnaga juba 2021. aasta sügisel saabuvate probleemide eest, aga valitsus ei teinud kuulmagi. Kuna EKRE-l oli ja on selge plaan, kuidas tuua elektrija kütusehinnad alla, siis on kurb vaadata Reformierakondlikku saamatust ja ülbust riigi juhtimisel ning seda, kuidas inimeste ja ettevõtjate muredele vilistatakse. Sellele tuleb lõpp teha. Ilma energiahindu langetamata ja hinnatõusu peatamata ei ole ühelgi erakonnal Eestis võimalik oma valimislubadusi ellu viia, sest riigi sissetulekud kuivavad majanduslanguse tagajärjel kokku. EKRE-l on plaan, kuidas teha korda Eesti majandus, peatada hinnatõus ja pöörata valitsemine näoga rahva poole," ütleb ta.Toetused lastega peredeleSiim Pohlak ütleb, et lisaks hinnatõusu peatamisele on oluline viia läbi õppelaenu ja õppetoetuste reform, kustutada õppelaenud vastavalt perre sündivate laste arvule ja siduda pension selgemalt laste arvuga.«Lapsevanemate kätes on kogu Eesti riigi tulevik, seetõttu tuleb toetada lastega peresid lasteaia kohatasude vähendamise või kaotamisega. Olukord, kus kohalikud vallad on tulude suurendamiseks asunud lasteaia kohatasusid tõstma, on perevaenulik ja hoolimatu samm, mis peab saama kiire lahenduse," ütleb ta.Siim tõdeb, et riigi kulusid tuleb kärpida - avalikus sektoris on palju kasutamata kokkuhoiukohti. «Kärpida ei tohi politseijaoskondade, päästekomandode või koolide arvelt, aga piirata saab paisuvat bürokraatiamasinat-2021. aastal sai Eesti juurde 1200 uut avaliku sektori töötajat. Eesti on liiga väike, et pidada üleval Euroopa viie rikkama riigi väärilist ametnike armeed, kokkuhoitud rahaga saame tugevdada Eesti kaitsevõimet, millega hoiame Eesti eemal sõjast."Kuluhüvitisi ei võtaSiim tänab kõiki, kes toetasid teda 2019. aasta Riigikogu valimistel ja lubab, et osutudes valituks Riigikogu järgmisse koosseisu, jätkab ta sama kurssi: lahendab energia, majanduse ja ettevõtlusega seotud probleeme, seisab vastu ääremaastumisele ja võitleb maakoolide säilimise eest. Otsuste tegemisel lubab Siim lähtuda Eesti rahva huvidest ja pikaajalisest kasust. Ühena vähestest Riigikogu liikmetest on ta pidanud lubadust mitte kasutada kuluhüvitisi.„Kui teised inimesed saavad oma palga eest tööle ja koju sõidetud ning lõunasöögi ostetud, siis mis erand see Riigikogu liige siin olema peab," ütleb ta ja lubab ka edaspidi kuluhüvitisi mitte kasutada.


Maksudebatita on valimislubadused surve allFinantskolledži direktor Kerly Randlane kirjutab sellest, et tänastest diskussioonidest ei selgu, millistest rahalistest allikatest valimislubadusi finantseeritakse.Sellel aastal oleme olnud väga tublid, meil on jõulud lausa kaks korda. Praegu ehk aktiivsel valimisperioodil ning detsembris, mil me tavapäraselt neid peame. Valimislubadused on justkui soovilist, kus õige valiku tegemisel võid saada teatava õnne osaliseks. Aga tegelikult? Kust tuleb valimislubaduste katteks raha ehk milline on meie pikk vaade riigivalitsemise kulude finantseerimiseks?

Valimisprogrammid iga vajaliku hääle püüdmiseks sisaldavad vähem või rohkem hinnatavaid ja suure eelarvekuluga lubadusi, millega võetakse tinglikult justkui rahalisi kohustusi riigile. Kuid millistest rahalistest allikatest neid lubadusi finantseeritakse, milline on ajas vastupidav tulubaas, tänastest diskussioonidest ei selgu. Tõenäoliselt ei tasu kogu tõde valimisprogrammidest otsida, sest lubaduste eelarveline mõju selgub alles koalitsioonileppes. Kuid vaatamata sellele oleks avaliku arutelu arendamise kontekstis aus, kui kulude katmiseks oleks teada ka ressursid, mille arvelt seda tehakse.

Riigi eksisteerimine ilma kestliku tulubaasita, mis kataks riigivalitsemise kulud, ei ole mõeldav. Üks on selge: maksutulu on ja jääb meie riigieelarve kõige suuremaks tuluallikaks ja ilma selleta ei ole riigi toimimine võimalik. On isegi väidetud, et ideaalsetes tingimustes ja rahumeelsete naabrite korral võiks riik toimida mõnda aega ka ilma riigikaitsekohustuseta, kuid ilma maksukogumiseta variseks see kiirelt kokku.
Kõik justkui teavad, et maksudiskussioon on vajalik, kuid võitlus portfelli pärast ei luba sisukat arutelu tekitada.
Praegu meil ei ole ideaalseid tingimusi, meil on rahutu idanaaber ja nii kaitsekulude finantseerimiseks kui ka riigi igapäevaseks toimimiseks vajame piisavalt maksutulu. Lisaks sellele tuleb arvestada ka muude ühiskonnast tulenevate kuludega, mida toob meile näiteks tööealise elanikkonna vananemine, tervishoiusüsteemi kollaps või hoopiski keskkonna määramatus.

Valimisprogrammides sisalduvad maksumuudatuste ideed on fragmenteeritud ja keskenduvad peamiselt üksikisiku tulu maksustamisele, vähem saab tähelepanu ettevõtete, tarbimise või vara maksustamine. Tõenäoliselt on maksude küsimused nendel valmistel üsna tundlik teema. Kõik justkui teavad, et maksudiskussioon on vajalik, kuid võitlus portfelli pärast ei luba sisukat arutelu tekitada. Valmisdebatis puudutatakse peamiselt üksikisiku tulu maksustamise teemasid, olgu selleks siis astmelise tulumaksu kontseptsioon, maksuküüru kaotamine, kõrgema sissetulekuga inimeste kõrgem maksustamine vm.

Üsna kindlalt võib väita, et muudatused üksikisiku tulu maksustamises neid valimisi ei päästa. Juba täna maksustame kõrgemapalgalisi kõrgemalt ning maksuküürule kaotatud tulumaksu suurenemine muudab ahvatlevamaks ettevõtlusvormis töötamise ja maksustatava tulu suurusega mängimise võimalused. Tõenäoliselt pakub üksikisiku tulu maksustamine palju suuremaid võimalusi maksudest kõrvale hoidumiseks kui kaupade ja teenuste maksustamine.
Maksusüsteemi tuleks vaadata tervikuna, mitte üksnes üksikisiku maksustamise vaates. Ja ehk ei vajagi maksusüsteem suuremahulisi muutusi, vaid kohandamist muutunud majanduskeskkonnast tulenevalt.

Kuid jääb küsimus, millest finantseeritakse riigiks olemise kulud valimislubaduste näitel. Isegi kui me ei taha seda endale tunnistada, on maksusüsteem valimislubaduste surve all.


Kristel Menning: vallavalitsuse kolm lubamatut nõksuViimsilased on väsinud vallavalitsuses viljelevast bürokraatlikust HANITAMISEST, ÕIGUSLIKUST KAHVLIST ja ÕIGUSLIKUST LÕKSUST.
 Poolteist aastat olen volikogu liikmena jälginud Viimsi vallavalitsuse toimimist.  Nelgi teelt on mulle püütud korduvalt luua muljet, et Viimsi vallavalitsuses on kõige tähtsam õigusnormides sätestatud menetlustähtaegade järgimine. Menetlustähtaegade järgimine on sedavõrd oluline, et see õigustab näiteks Tammelaane kaasuses loodusele, kogukonnale ja arendajale tehtud pöördumatut kahju.
Kogetu põhjal esitasin 21. veebruari volikogu istungil arupärimise vallavanem Illar Lemettile (Reformierakond). Selgitan järgnevalt lühidalt antud arupärimise sisu.
HANITAMINE ehk VENITAMINE  seisneb selles, et vallaametnik on kohustatud tegema otsuse kodaniku taotluse (näiteks detailplaneeringu algatamine, projekteerimistingimuste ja tehniliste tingimuste väljastamine jne) rahuldamise või sellest keeldumise kohta hiljemalt 30 päeva jooksul. Viimsi vallavalitsuse praktika kohaselt saadetakse (või ei saadeta) taotlejale 30 päeva jooksul planeerimiskomisjoni koosoleku protokolli väljavõte, millest võib lugeda, et küsimust on arutatud ja komisjon on seisukohal stiilis „komisjon toetab“, „komisjon ei toeta“ või „komisjon ei ole põhimõtteliselt detailplaneeringu algatamise vastu, kuid käesoleval hetkel puudub vajalik veeressurss, millest lähtuvalt ei saa vee-ettevõtja AS Viimsi Vesi väljastada tehnilisi tingimusi“ jne. Sellega üldjuhul menetlus ka lõpeb.
Tegemist ei ole õigusaktides ettenähtud haldusotsusega, vaid mingi arvamusega, mida kodanikul ei ole võimalik kohtus vaidlustada. Üldjuhul ei saa kodanik aru, millega on tegemist. Sellise tegevusega luuakse inimesele petlik mulje, et asjaga jätkuvalt tegeletakse. Taotlejale ei anta edaspidi mingit infot ega juhiseid, kuidas menetlusega edasi minna.
***
Lisaks on mulle kirjeldatud Viimsi valla ametnike tegevust haldusmenetluses järgmiselt. Kui vallavalitsuse korraldusega piiratakse või rikutakse isiku õigusi, on isikul õigus korraldus vaidlustada. Selle asemel soovitab vallametnik isikul esitada uue taotluse, millega lubatakse vaidlusalust korraldust muuta. Ametnikku usaldades uue taotluse esitamisega kaotab taotleja kaebeõiguse valla korralduse peale, millega ta õigusi rikutakse.
Uue taotluse menetlemine võib mõistagi venida. Venitamise korral on taotlejal õigus esitada kohtule kohustamiskaebus. Samas võivad taotleja tegelikud eesmärgid taolise  ÕIGUSLIKU KAHVLI tõttu jääda saavutamata ka peale pikka ja kulukat kohtumenetlust.
***
Mulle on teada, et erinevad nõusolekud või kooskõlastused antakse välja vallavalitsuse korraldusena, kuigi selleks puudub tegelikult vajadus. Selline tegevus eksitab nii menetlusosalisi kui teisi haldusorganeid. Sellise tegevuse tulemusena võib inimene hakata vaidlustama olemuselt mingit haldustoimingut, mis ei ole haldusakt, kuigi pealkiri ja sisu sellele viitab. Vallavalitsuse toimingut vaidlustades, võib aga selle toimingu alusel antud haldusakt jääda vaidlustamata. Vallavalitsuse haldusmenetluses loodud aktide labürindi tõttu tekib nn. ÕIGUSLIK LÕKS, millest menetlusosalisel on raske kui mitte võimatu aru saada ja oma õigusi kaitsta.
***
Aastaid on Eesti õiguskultuuris juurutatud põhimõtet, et haldusmenetlus peab vastama isiku õiguspärastele ootustele.  Menetluse käigus õiguspäraselt loodud olukorrad ja suhted ei tohi saada kahjustatud viisil, mida mõistlik inimene suheldes haldusorganiga ei saaks ette näha. Viimsis on Tammelaane kinnistu detailplaneeringu menetlemisel tõesti järgitud ettenähtud protseduure pedantse täpsusega, kuid samas on teiste detailplaneeringu menetlustega venitatud aastaid.
Täna Viimsi vallavalitsuses viljelev praktika loob soodsa pinnase korruptsiooniks, sest see lihtsalt sunnib inimesi otsima muid teid, et oma projektiga kuhugi jõuda.
Leian, et tuleb suurendada selgust Viimsi vallavalitsuse osakondade töökorralduses, ametnike vahelises tööjaotuses, vähendada dubleerimist otsustusprotsessis ning kehtestada läbipaistev vastutusliin.
Kristel Menningu täispikka arupärimist Illar Lemettile saab lugeda SIIT.
Tunnusfoto autor: Jane Fogt
Kui lugu meeldis, siis palun toeta sõltumatut kogukonnaportaali ning ANNETA.
Viimsi Uudised


Wagneri-skandaal paistab EKREIKE koalitsioonile hingekelli helistavatEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE), Keskerakonna ja Isamaa kolmikliit (EKREIKE) saaks hetkeseisuga väikese varuga koalitsiooniks hääled kokku, Reformierakonna ja Keskerakonna partnerlust peetakse aga ka konkurenterakondade seas suurimaks favoriidiks.Viimaste nädalate arengud on aga aastatel 2019-2021 Eesti poliitfolkloori mitmete vürtsikate skandaalidega panustanud EKREIKE liidu tagasitulekule vett peale tõmbamas.Nimelt on Isamaa jõudnud tõdemusele, et Vene palgaarmee Wagneri ja selle juhi Jevgeni Prigožini seostamine rahvuskonservatiivide 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste kampaaniaga tõotab EKRE suunata pikas plaanis allakäiguspiraalile. Ja et rahvuskonservatiivid oma võimalikus vabalanguses Isamaad säästaks, on nende jaoks eluliselt vajalik end EKREst sujuvalt, aga seeeest otsustavalt distantseerida.Kui erakonna esimees Helir-Valdor Seeder on poliitilisel maastikul püüdnud laveerida konservatiivse ja liberaalse leeri vahel, siis Isamaa fraktsiooni-ministrite seas on reaalsus EKRE-ga koostöö võimatuse osas juba ammu koitnud.Õrnad võimuliidudEKREst distantseerumine muudab Isamaa variandid kevadel mingis koalitsioonis jätkata mõistagi kitsamaks. Kui sellenädalased Norstati erakondade toetusprotsendid teisaldada kohtadeks riigikogus, saaks Reformierakond (RE) 32 kohta, EKRE 25 kohta, Keskerakond 20 kohta, Eesti 200 9 kohta, Isamaa 8 kohta ning sotsiaaldemokraadid 7 kohta.Reformierakonna päris esimene eelistus on olnud kolmikliit Eesti 200 ja sotsiaaldemokraatidega. Eesti 200 on niigi avalikult ja mitteavalikult flirtinud oravatega. Ja miks Isamaa asemel eelistavad oravad sotse: inimlikult on läbisaamine lihtsalt parem.Ka sotsid on valitsuses üksiküte rajude soolodega silma paistnud. Näiteks keskkonnaminister Madis Kallase (SDE) hiljutist ootamatut otsust metsaraie mahtusid vähendada nimetatakse oravate seas väga osavalt orkestreeritud käiguks. Kuid koostööst Isamaaga on maik siiski veidi kehvem. Seedrit tituleeritakse väljapressijaks, sest neil on tagataskus alati olnud trumpkaart EKRE ja Keskerakonna koalitsiooni tagasitoomise näol ning nõnda on nad välja kaubelnud märkimisväärse koguse poliitilisi punktivõite.Kuid praegu, mõned päevad enne valimisi, ei paista kusagilt, et RE, SDE ja Eesti 200 - veel vähem praegu ametis olev kolmikliit - saaksid hääled koos vajaliku varuga kokku. Reformierakonna enda vahepealne ligi 34-protsendiline toetus oli pigem ajalooline anomaalia ning politoloog Martin Mölderi hinnangul võib tegelik valimistulemus jääda alla ka 2019. aasta omale (28,9 protsenti).Vahepealsed skandaalid on EKRE toetusele aga hoopis mobiliseerivalt mõjunud.Järgmisena võiks kõne alla tulla kolmikliit Reformierakonna, Isamaa ja Eesti 200ga. See võimuliit oleks tugevalt Isamaa taustaga Eesti 200 esimene eelistus. Kuid sellenädalased tulemused tooksid sellele võimuliidule 49 kohta ehk seegi jääks praeguse seisuga enamusest ilma. Ja isegi kui embkumb kolmikliit saaks parlamendis napi enamuse, valmistab oravatele muret teadmatus, mida parlamendi uustulnukast Eesti 200st ning nende fraktsiooni distsipliinist oodata võiks. Teisisõnu, kui kindel saab olla, et vajalikel hetkedel on kõik hääled olemas.Vigadest õpitakseSeega jõuame paratamatult Reformierakonna ja Keskerakonna partnerluseni, mida ka konkurenterakondade seas hetkel suurimaks favoriidiks peetakse. Tõsi, sellenädalased toetusreitingud annavad neile kahe peale 52 kohta, ehk toimiva koalitsiooni loomine läheks väga nugade peale. Nõnda võib seegi liit muutuda valimistejärgsetel nädalatel kolmeliikmeliseks.Veel kolmveerand aastat tagasi, kui kaksikliit lagunes, olid poolte suhted - eelkõige esimeeste Jüri Ratase (KE) ja Kaja Kallase (RE)justkui lootusetult sassis. Viimastel nädalatel on kahe erakonna vahel toimunud tuntav lähenemine.«Ma ei ütleks, et seal oleks mingit suurt sõprust, aga võibolla üht-teist on märgata jah omavahelistes vestlustes,» märkis Reformierakonna fraktsiooni esimees Mart Võrklaev.«Meil tekkisid tõrked Reformierakonnaga, mis ei tähendaks seda, et me ei võiks vigadest õppida,» oli ka keskfraktsiooni juht Jaanus Karilaid enamvähem optimistlik. «Kõige olemuslikum viga oli kärpepoliitika. Õppetund oli, et kokkulepped tuleks algusest peale teha võimalikult adekvaatsed ja konkreetsed,» meenutas ta.KOMMENTAAREKRE on kindlustanud teise kohaMARTIN MÖLDER, Tartu Ülikooli politoloogSelle nädala toetusnumbrid annavad meile juba päris hästi aimu võimalikust valimistulemusest. Reformierakonna reiting on langenud oma tavapärasele valimistulemuse tasemele ning tõenäoliselt teevad nad sel korral protsendipunkti või paari võrra madalama tulemuse kui eelmistel valimistel. Samas näeme, et EKRE on kindlustanud endale teise koha ning nende toetus on hetkel paar protsendipunkti üle kahekümne. Kuigi Keskerakond on viimaste kuude jooksul oma positsiooni jõudsalt parandanud, on toetuse vahe EKREga praeguseks piisavalt suur, et M teine koht jääb neile ilmselt kättesaamatuks. Eesti 200 toetus on viimastel nädalatel liikunud allapoole ning on langenud alla 10 protsendi. Oma positsioone on parandanud Isamaa, kelle toetus on praeguseks tõusnud üle 8 protsendi.Frustratsioon kunstlikust paha-hea vastasseisustValimisvõidu poole on liikumas Reformierakond ja teine koht paistab olevat vormistamise küsimus EKRE-le. Konkurentidele valmistab aga üha enam tuska, kuidas valimisvõitlust on peegeldatud pelgalt kui kahe suure, Reformierakonna ja EKRE vastasseisuna.«Vaatame teatud imestusega, kuidas paljud kontorid üritavad lavastada suurt vastasseisu paha ja hea, EKRE ja Reformierakonna vahel ning sellega mõlemad erakonnad oma valijaid mobiliseerida. Ega see demokraatia tervisele väga hea ei ole. Arukam valija näeb läbi, et kurja ja hea vahelise võitluse etendamine on puhas poliittehnoloogia,» rääkis Karilaid.Isamaa sees kostab nurinat, et Reformierakond on oma valimisretoorikas sulandanud Jüri Ratase teise valitsuse osapooled EKRE, Isamaa ja Keskerakonna sisuliselt ühte. Näiteks värskel valimisplakatil on Kaja Kallase pildi kõrval tekst: «Sinu hääl otsustab, kas valitsuse moodustab Reformierakond või EKREIKE!»Stalnuhhini isikumandaat ebatõenäolineSügisel Keskerakonnast lahkunud pikaaegne riigikogu liige Mihhail Stalnuhhin kandideerib valimistel üksikkandidaadina. Seni on peetud küllaltki arvestatavaks tema võimalusi sihtida isikumandaati ning saada läbi aegade esimese üksikkandidaadina riigikokku pääsenud rahvasaadikuks.Norstati reitingud selleks suurt lootust ei anna. Tema toetus on 5,2 protsenti ning et Ida-Virumaal, kus välja jaotatakse kuus riigikogu kohta, saada isikumandaat, oleks politoloog Martin Mölderi hinnangul vaja enam kui 16-protsendilist häältesaaki. Seda peab Mölder aga ebatõenäoliseks.Erakondade toetus enne valimisiAllikas: Norstat Eesti. Ühiskonnauuringute instituudi tellimuselMEINHARD PULK, ajakirjanik


Eesti liigub igal juhul edasi vasakuleLoosungit «Edasi vasakule!» pole ükski erakond välja hõiganud, sest sellega hääli ei korja. Mis aga ei tähenda, et me vasakule ei liigu. President Alar Karis juhtis aastapäevakõnes tähelepanu sellele, et viimastel aastatel oleme turgu ja majanduslikku vabadust sageli kahtluse alla seadnud, ning sellele, et erakondade lubadusi ei ole võimalik ilma maksutõusuta finantseerida. Presidendil on õigus. Aga see jääb hüüdjaks hääleks kõrbes. Riikide sekkumine turumajandusse on suurem trend ja meie riigijuhtide käed sinna ei ulatu. Saame vaid otsustada, kas jookseme esirinnas või oleme sabassörkijad.Tõepoolest, me oleme jõudnud olukorda, kus tahame toetada kõiki. Meenutagem, et üks meie iseseisvusliikumise impulssidest oli IME ehk Ise Majandav Eesti. Me tahtsime ISE majandada ja meil oli eneseuhkust nagu korralikul Eesti talumehel sada aastat tagasi. Ise hakkamasaamisest oli kantud ka meie algusaastate majanduspoliitika: toetati ainult neid, kes ise hakkama ei saanud.Täna oleme nendest põhimõtetest taganenud ja toetame kõiki: nii ettevõtjaid kui ka tavalist keskmist palka saavat kahelapselist peret. Nii elektritarbijat kui ka elektritootjat. Nii trolliga kui ka Teslaga sõitjat. Arusaamatu on, miks raha maksudena kokku korjata, et see siis tagasi jagada. Aga inimesed on rahul ja erakonnad lubavad meid toetada aina rohkem.Klassikalise majandusliku vasakparem-telje sisu on tänaseks muutunud. See tähendas, et vasakpoolsemat parteid valides hääletasid suurema riigi sekkumise ja kõrgemate maksude poolt. Tänapäeval ei ole riigi sekkumine seotud mitte niivõrd maksukoormusega, vaid kõikvõimalike regulatsioonidega, aga ka riigi toetustega. Enamasti tulevad kõik need reeglid Brüsselist ja tulemus sellest ei muutu, kas me valime vasakvõi parempoolseid. Sõltumata meie valitsusest peame kõik selle lihtsalt vastu võtma, sest muidu saame trahvi. Ja neid regulatsioone aina tuleb ja tuleb.Oleme varsti kakskümmend aastat Euroopa Liidu liikmed ja mõelgem, kui palju on selle aja jooksul kõikvõimalikke seadusi ja määrusi juurde toodetud. Ja mis on tulemus? Riik sekkub meie ellu aina rohkem ja rohkem: sa võid ettevõtte asutada poole tunniga või kiiremini, aga mõnes valdkonnas tegutsemiseks taotled siis terve aasta tegutsemislitsentsi. Ja sinu saatus sõltub ametnikest, kellel võib olla sinust kümme korda vähem kogemusi ja teadmisi. Aga nemad otsustavad.Ametnikud otsustavad, kas inimesel on piisavad teadmised mingit eritüüpi ettevõtte juhtimiseks. Riik ametniku näol kontrollib, kas nüüdisaegses kontoris on täidetud kõik tööohutuse eeskirjad, nagu seal oleks ohtlik töötada jne. Riik jagab toetusi ettevõtetele ja konsulteerib ettevõtjaid. Need on ainult näited ettevõtlusest, aga samasugused arengud on igal alal: tervishoiust hariduseni on kasvanud riigi sekkumine. Trend on ühene: rohkem regulatsioone, rohkem aruandlust ja vastutuse hajumine. Ehk liikumine vasakule - kaugemale turumajandusest, vabadusest ja ka vastutusest.Võtame näiteks panganduse: riik garanteerib pankade hoiused, kontrollib kapitalinõuete kaudu pankade laenupoliitikat, kontrollib ja kinnitab omanikke ning juhte. Või mõelgem pankades toimuvale rahapesu tõkestamisega seotud raporteerimisele. Selle kõige tulemusel on pangad muutunud poolriiklikeks organisatsioonideks, aga samas ei tee riik midagi, kui pankade kasum on pikemat aega kaks korda suurem, kui see võiks olla ja peaks olema.Või toetused ettevõtetele. Riik maksab vaatamata kõrgetele elektrihindadele taastuvenergia tootjatele toetusi. Kuigi loogiline oleks, et toetusi saaks selle hinnani, milleni tootmine kasumlik ei ole. Kui tootmine on kasumlik, ei tohiks keegi toetusi saada. Aga toetusi saadi ka mullu rekordiliste elektrihindade korral. Riik ehk meie kõik üheskoos maksime toetusi nii elektri müüjatele kui ka ostjatele. Isegi Soome tarbijaid toetasime 168 miljoniga. Absurdne, aga tegelikkus.Minu arvates peaks riik siis juba oma sekkumisega lõpuni välja minema. Kui alustati, siis tuieks ka lõpuni minna. Seda nii pankadega kui taastuvenergia tootjatega seoses. Vastasel juhul tekitab see ebaõiglust ja lisakulutusi ühiskonnale.Hiljuti võttis Ameerika Ühendriikide Kongress vastu riikliku plaani nende rohepöörde tegemiseks. See on enneolematu oma suuruse ja majandusse sekkumise poolest. Roheenergiat plaanitakse toetada 400 miljardi dollariga, millest paljude arvates saab kaks korda rohkem ehk 800 miljardit. Lisaks rahalisele toetusele sekkub riik ka tarneahelatesse. Kokku on plaanis roheenergiat, kiipide tootmist ja infrastruktuuri riiklikult toetada kahe triljoni dollariga.USA võtab sellise enneolematult suure sammu ette mitte ainult planeedi päästmise nimel, vaid ka seoses murega Hiinaga konkureerides alla jääda. Ja Euroopa Liit omakorda ei taha USA-le alla jääda ja sekkub samuti majandusse enneolematus mahus. Kõik suured majandused tahavad, et maailma parimad rohetehnoloogia ettevõtted oleksid neil. Selle ümber käib kogu see mäng: panused on suured ja varasemad kokkulepped näiteks vabakaubandusest ei loe.Selle kõige tulemusel kasvab ministeeriumide eelarvetest kõige kiiremini majandusministeeriumi eelarve maht ehk suurenevad toetused ettevõtjatele. Ikka selleks, et toetada kõige tugevamat ühiskonnakihti. Absurdne. Aga tegelikkus.Paradoksaalne on veel see, et oleme oma elu lasknud üle reguleerida liberaalide juhtimisel. Ja kui kirsiks tordil nimetame seda korda millegipärast liberaaldemo kraatiaks.Nagu president Karis, pooldan ka mina ettevõtlusvabadust ja turumajan dust. Kuulun nende õnnelike hulka, kellel oli rõõm seda kunagi ka kogeda. Aga see on ajalugu. Täna saan väga hästi aru, et majanduse reeglid pannakse paika Pekingis ja Washingtonis. Brüsselil jääb üle vaid see kõik oma reeglitesse uputada. Ja valime Toompeale keda tahes, elu läheb samamoodi edasi: reegleid tuleb juurde ja samuti raha, mida riik laiali jagab.Kõige selle tagajärjel väheneb ettevõtjate tegutsemislust, kasvavad riigi kulud ning seeläbi ka maksukoormus. Kui me makse ei tõstaks, siis jääks nendele, keda on tegelikult vaja toetada, raha lihtsalt proportsionaalselt vähemaks. Ja kindlasti trükitakse lähiaastatel ka raha juurde. Kümne aasta pärast on meie majandus oluliselt vasakpoolsem. Meie valitsejad saavad siin ainult otsustada, kas jookseme esirinnas või suhtume sellesse eksperimenti teatud eluterve skepsisega"Sinu saatus sõltub ametnikest, kellel võib olla sinust kümme korda vähem kogemusi ja teadmisi. Aga nemad otsustavad.""Kõik suured majandused tahavad, et maailma parimad rohetehnoloogia ettevõtted oleksid nende omad."INDREK NEIVELT, ettevõtja


Liberaalide eksitav häälMind ei tee mitte niivõrd kurvaks ega ka ärevaks see, et liberaalid ja nende kristlikud kamraadid – kristlikud liberaalid – on tõusnud tagajalgadele tubli ametivenna Veiko Vihuri vastu, vaid hoopis see, et peaaegu kõigi konfessioonide juhid vaikivad või siis esinevad väga hillitsetud avaldustega.
Vihuri on teinud enne valimisi ära väga tänuväärse töö ning maalinud puust ja punaseks ette, kuidas kristlane võiks, õigemini peaks hääletama, ilma et patustaks piibellike põhimõtete vastu. Ja siis tulevad liberaalsed kristlased musta valgeks ja valget mustaks rääkima, et sooneutraalsuses ning eutanaasias pole midagi taunitavat ja see on lausa normaalne. Kuidas siis nii, et üks ristiinimene väidab üht ja teine teist? Põhjus on selles, et esimene on traditsiooniline-konservatiivne ja teine nn liberaalne kristlane.
Liberaalne kristlane eitab kõike üleloomulikku – Jeesuse neitsistsündi, Tema imetegusid jne, lõpetades Jeesuse ihuliku taevaminemisega – ning jätab Pühakirjast alles vaid selle, mis on piiratud inimmõistusega seletatav. Liberaalne kristlane ütleb, et imet tegevat Jumalat ei ole olemas, ja sellega ulatab ta ateistile oma käe. Kuid uskumata imedesse ei saa olla usku Jumalasse. Liberaalne teoloogia kasutab ilmalikke uurimismeetodeid ja tegeleb järjest uuenevas ajaloolises kontekstis kristliku usu ja õpetuse pideva ajakohastamisega ehk siis Jeesuse õpetuse edasiarendamisega. Ja see edasiarendamine ongi põhjus, miks need traditsioonilisega põrkuvad.
Mida aga Kristus ütleb Tema õpetuse edasiarendajatele, s.t liberaalidele: «Kui keegi neile [Pühakirja sõnadele] midagi juurde paneb, siis paneb Jumal tema peale need nuhtlused, mis sellesse raamatusse on kirjutatud. Ja kui keegi võtab midagi ära selle prohvetiraamatu sõnadest, siis Jumal võtab ära tema osa elupuust ja pühast linnast, millest on kirjutatud selles raamatus» (Ilm 22:18, 19). Karmid sõnad.
Nõnda on liberaalne teoloogia pigem uut liiki religioon, mis kasutab küll traditsioonilist kristlikku sõnavara, kuid annab sellele täielikult uue sisu. Kogu imedest täidetud jumalik maailm saab siin sümboolse tähenduse. Kõige tähtsamaks saab inimese kogemus ja Jeesus on vaid  inimlik eeskuju, ei rohkem. Aga kas sääraseid liberaalseid vaimulikke või õpetlasi peab üks tõsine kristlane üldse kuulama? Olen kindel, et mitte. Tõsine ja Jumalat otsiv ristiinimene läheb sinna, kus õpetaja on usklik ja mitte uskmatu.
Ühe juba aastakümnete taguse sarnasest murest kantud kirja leidsin oma bakalaureusetööd tehes EELK Konsistooriumi arhiivist. EELK Tallinna Peeteli koguduse juhatuse kirjas piiskopile aastast 1946 palutakse kohaliku õpetaja äraolemise ajaks määrata tema asetäitjaks «selline sulane, kel on Issanda tunnistus. See, kes praegu on, ei suuda kogudust toita, sest on ise Jumalast kinnitamata hing, mille tõttu kirja pahasti ära seletab. Kogudust ähvardab lagunemine, sest inimesed lähevad tõe toitu mujalt otsima. On lõpmata kahju, kui kodu, kes on lapsi sünnitanud, ei suuda neid elus hoida ja need hiljem surma sisse ja valeõpetuse eksiradadele lähevad». Liberaalide häda ongi selles, et nad mitte ei otsi tõde, vaid nad loovad uut «tõde» ja selles on nad üsna sarnased marksismile.
Liberaalsel teoloogial on oma laastavad tagajärjed. Ei ole üllatuseks, et paljud teoloogiaüliõpilased  on katkestanud oma õpingud, kuna nad on stuudiumi ajal oma usu kaotanud, ja selle põhjustajaks on just ülikoolides kultiveeritav liberaalne teoloogia. Hiljuti oli mul jutuajamine sõbraga, kelle esialgne ind õpingutes EELK Usuteaduse Instituudis on tublisti raugenud ja seda just eelmainitud põhjusel. Liberaalse teoloogia hävitustööd Lääne-Euroopas on võrreldud lausa kommunistliku ideoloogia hävitustööga Ida-Euroopa riikides.
Mida siis Vihuri ütles, et liberaalsed kristlased pahandusid? Ei midagi uut. Ta kordas vaid  tradistsioonilisi, konservatiivseid kristlikke seisukohti, mida esindab ka Eesti Kirikute Nõukogu (EKN).  Pöördumises seiab: «Kristlased ei saa Jumala ilmutusest tulenevalt ilma pattu tegemata hääletada eelseisvatel Riigikogu valimistel ei Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatide ega Eesti 200 poolt, sest nende erakondade valimisprogrammis on punkte, mis lähevad vastuollu Piibli ja kristliku moraaliõpetusega».
Millised need siis on?
* Reformierakond lubab valitsusse saades vastu võta kooseluseaduse rakendusaktid. See on esimene samm perekonna ja abielu ümberdefineerimiseks. Pühakirjas seisab: «Ja Jumal lõi inimese oma näo järgi, Jumala näo järgi lõi ta tema, ta lõi tema meheks ja naiseks». (1Ms 1:27)
* Eesti 200 lubab seadustada nii homoabielud kui abistatud enesetapu ehk eutanaasia. Pühakirjas seisab: «Sa ei tohi tappa» (2Ms 20: 13).
* Sotsiaaldemokraadid lubavad samuti samast soost inimestele abiellumise õigust.
* Lisaks sellele tasub kristlastel valiku tegemisel arvesse võtta ka, mida ütlevad Parempoolsed oma maailmavaate aluste kirjelduses: «Eesti on ilmalik riik, kus poliitilisi otsuseid ei tehta religioossetest tõekspidamistest lähtuvalt. Me austame usuvabadust ja suhtume lugupidavalt erinevatesse religioonidesse. Usuühingutel peab olema õigus otsustada neile sobiv viis ja koht kooskäimiseks, arvestades Eesti ilmalikku traditsiooni» Eesti ei ole ilmalik riik. Meie põhisedauses öeldakse, et meil ei ole riigikirikut. Konstitutsiooniliselt on Prantsusmaa ilmalik riik, aga mitte Eesti.
Eutanaasiat lubavad ka rohelised.
Pärast kiriklike liberaalide vastulöögile järgnenud mõningast vaikust esines EKN president ja EELK peapiiskop Urmas Viilma EKN seisukohaga, kus ta ütles, et sooneutraalset abielu, eutanaasiat või aborti toetavate erakondade valimisprogrammid on vastuolus kirikute ettepanekutega. Tema sõnul peab iga kristlasest valija Jumalaga palves aru pidades ise selles selgusele jõudma, kas ta teeb mõnda sellist erakonda toetades pattu.
Juba enne Viilma pöördumist oli aga sotside resoluutse seisukoha välja hüüdnud siseminister Lauri Läänemets: «Meie seisukoht on alati olnud selline: kiriku igasugune poliitiline tegevus Eestis on lubamatu, kirik ja poliitika peavad olema teineteisest lahus. Kui see toimub, siis see tuleb viivitamatult lõpetada». Tundub aga siiski olema üks erand: kui selleks tegijaks on sots. Käesolevatel valimistel kandideerib Läänemetsaga samas ringkonnas ka EELK vaimulik Mart Salumäe. Läänemetsa avalduse taustal tundub lausa kohatu, kui kirikuvalitsuse liige, Usuteaduse Instituudi rektor ja Nõmme Rahu koguduse õpetaja Ove Sander soovitab Nõmme elanikel valida riigikogusse sots (Nõmme Sõnumid, 10.02.2023).
Peapiiskop Viilma sõnul tekitas siseminister Läänemetsa väljaütlemine kirikute suunal kõikide kirikujuhtide seas tunde, et kirikutele näidatakse Eestis peagi koht kätte ja ta päris viimaselt aru.  Omavahelises vestluses olla Läänemets öelnud, et antud kommentaar puudutanud vaid Moskva Patriarhaadi Õigeusukiriku tegevust, kelle metropoliit kavandanud palvetamist koos Eestimaa Ühendatud Vasakpartei kremlimeelsete liitlastega, mitte aga teisi Eestis tegutsevaid kirikuid. Kuid avalikkusele jäi see välja ütlemata. Ja see väljaütlemata jäämine on iseenesest väga kõnekas, palju häälekam, kui küsimise peale antud vaikne vastus.
Ka on peapiiskop koostanud ristiinimese labürindi, milles ta teeb põhjaliku ülevaate erakondade valimislubadustest. Ma ei hakka siinkohal seda ümber jutustama, igal huvilisel on sellega võimalus ise tutvuda. Minu isa ütles ikka, et hea lubamine pidi sandi ka ukse tagant ära ajama. Nii on nende lubamistega. Lubadusi on jagatud kolmkümmend aastat ja kui need kõik täidetud, elaks me juba mõnda aega maises paradiisis.
Kõige märkimisväärsem neist on muidugi Reformierakonna lubadus aastast 2006, jõuda viieteistkümne aastaga viie jõukama Euroopa riigi hulka. Lubadustest kõnekam on vaadata hoopis, mida erakonnad, kes valitsuses olnud, ära on teinud. Võtame vaid mõned viimased. EKRE, Keskerakonna ja Isamaa koalitsioon ajal rajati haiglate ja hooldekodude kaplanaat aastal 2020.
2021. aastal lammutas Keskerakond, kui korruptsioonikahtlustuse saanu valitsuse ja lasi sellega põhja abielureferendumi. Kuid juba mõne päeva pärast ei näinud ta mingit probleemi heita ühte Reformierakonnaga ja pisut hiljem likvideerida sõjaväekaplanaat. Tänavu toimus Reformierakonna, Isamaa ja sotside valitsuse kaitseväe paraad esmakordselt Eesti Vabariigi ajaloos ilma Jumala sõnata. Need on kõik kõnekad faktid, millega tuleks arvestada.
Mina ei saa nõustuda väitega, et ei ole patusemaid erakondi kui teised. On küll ja see ilmneb selgelt maailmavaatest, mis lähevad teravasse vastuollu kristliku moraaliga. On olemas teatud asjad, mida Piibel taunib, ja me peame endalt küsima, kas üks või teine valimislubadus läheb sellega vastuollu või mitte. Meie valikutel on tagajärjed. Ei saa unustada ka seda, et me ei vali mitte isikut, vaid erakonda. Mõne muidu «toreda» inimese seljataga võib olla partei, mille valimislubadus ei ühti meie usutunnistusega. Nõnda on minu soovitus kirikurahvale mitte valida neid inimesi ja erakondi, kes vastanduvad kristlike normidega, sest ka nende valikute eest tuleb meil kunagi vastust anda ja seda mitte inimeste ees, vaid Jumalariigis.
Toivo Treiblut on EELK õpetaja reservis


Kenno Põltsam: ainult mõistuse olemasolu ei määra poliitiku kvaliteetiMeile räägitakse mõistuse ajastust, ühe protsendi erakond reklaamib end mõistuse häälena ning erakond E200 nimekirjas kandideeriv näitleja ütleb EKRE valijale, et ei soovi diskuteerida termini “mõistus” üle. Aga kas mõistuse olemasolu on peamine, mida poliitiku puhul väärtustada?
Tegelikult ei näita mõistuse ehk sünnipärase IQ tase veel seda, milline inimene sa oled. Teame ju seda et kõiksugu sarimõrvarid ja võimu juures olevad sotsiopaadid omavad tihti keskmiselt kõrgemat IQ-d. Madalama IQ tasemega kurjamid paistavad kergemini silma ning satuvad vangi või hullumajja. Ei saa öelda et kurjamitel pole mõistust, nad lausa kasutavad seda ja teinekord väga edukalt.
Kultuurieliidi ja haritlaskonna hulgas peaksid justkui olema kõik mõistust kasutavad inimesed. Aga kindlasti ka arstide hulgas! Nägime ju alles hiljuti teadusliku maailmapilti, kui inimesed kahte lehte löödi ja neile vaktsiini pähe solki sisse süstiti; kes protestis, sai nuia.
Kuidas aga seletada seda kui erakond E200-le poolehoidu näitav, ajalugu tundev mees, süüdistab EKRE-t selles, mida E200 oma programmis lubab (eutanaasia, vaenukõne) ning mida Kallase valitsus praktiseeris (apartheid). Ei! Mitte EKRE poliitika ei vii meid 1930-ndate Saksamaale, vaid seda teeb sotsialistliku ühispartei poliitika, kui nad võimule tulevad.
Siit kooruvad välja erinevused ajalooõpetuse ja ajaloofilosoofia vahel. Samuti näeme et inimene võib kasutada oma mõistust maksimaalselt, kuid määravamaks saab milline on tema positsioon millelt ta kõneleb: intelligent võib olla teinekord paras demagoog!
Inimeseks olemise kvaliteeti näitab siiski see, kuidas ta tajub objektiivsust. Kui inimese ruumiline vaatlusväli on kahe dimensiooniline, tema meelest ongi kõik pakitud tänasesse maailma, kus kõik on subjektiivne ning ideoloogiline – siis ongi tulemuseks “intelligentne idioot” – sa võid olla haritud, ent sinu moraalne pale on kehvake.
Seepärast ei peakski pidama diskussiooni selle üle, kas poliitiline kandidaat on mõistusega või mitte, vaid pigem tuleb küsida, kes sa inimesena oled: milline on sinu moraalne kompass. Ka valimislubadusi tehes tuleks pigem rääkida mide tehakse ja kes ollakse, kui seda et mida lubatakse.
EKRE-t seepärast ei sallita, et meie inimeste ruumiline vaatlusväli on laiem ning sotsiaalne närvikava on tundlikum kui seda on nn liberaali oma. Kes peab end ateistiks, kes usklikuks, kes kritiseerib enam COVID-i poliitikat, kes paneb rõhku sündimuse teemale, kes kritiseerib enam korruptsiooni ning kes enam justiitssüsteemi – meie olemegi rahvaerakond, Konservatiivne Rahvaerakond. Meie kandidaadid omavad lisaks mõistusele ka kõrget moraalset palet, see määrab meie poliitikute kvaliteedi.
Kenno Põltsam, Kuusalu EKRE


“Parempoolse” taustaga Henrik Hololei lülitus Euroopa Liidu korruptsiooniskandaaliMõne aja eest kirjutas Prantsuse ajaleht Le Monde reformierakondlaste Andrus Ansipi ja Urmas Paeti võimalikust seotusest nn Katari korruptsiooniskandaaliga, nüüd on sellesse auku vajumas ka “parempoolse” taustaga Henrik Hololei.
Eesti meedia vahendab, et Euroopa Komisjoni transpordi ja liikuvuse peadirektoraadi peadirektor Henrik Hololei sai Katari valitsuselt tasuta lennusõite ajal, mil ta pidas Katariga võimaliku lennutehingu üle läbirääkimisi.
Nimelt sai Hololei Katari riigi kulul üheksa äriklassilendu vahemikus 2015–2021. Vähemalt kuus lendu toimus ajal, mil Hololei pidi Katariga Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi pidama, kirjutab Postimees.
Kõnealune lennundusleping andis Katarile maandumisõigused Euroopa Liidu linnades, mis avas riigile sisuliselt terve Euroopa Liidu lennuturu. Detsembris 2021 jäi Katari altkäemaksuskandali tõttu Euroopa Parlamendi asepresidendi kohast ilma Eva Kaili, süüdistuse on saanud ka eurosaadik Marc Tarabella ja mitmed teised saadikud ja ametnikud.
Sotsiaalmeedias kirjutab orientalist ja ühiskonnateadlane Peeter Espak: “Seda tänast Hololei uudist seoses Katariga lugedes kargas kohe mällu üks kunagine intervjuu perempoolsete juhiga, kus Perling vastas Oidsalu küsimusele järgnevalt:
“Kui te Isamaaga ühinesite, siis kas mõni selline inimene ka vastu kõndis, kelle nimi mõnest teie toimikust läbi käis?”
“Ei. Need näod, mis mind vastu võtsid, olid ägedad, sõbralikud näod. Mind kutsus Isamaasse Hendrik Hololei, kes vist enam erakonda ei kuulu. Aga neid nägusid ühendas soov midagi anda riigile /…/”
Huvitav, et kuidas selle korruptsiooniga siis nüüd tänasel tunnil parempoolsetes, kus mõlemad mainitud tegusad, lood on? On siis vähkkasvaja või ei ole?”
27. juulil 2020 kirjutas ERR: “Henrik Hololei on Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi peadirektorina üks mõjukamaid eestlasi Brüsselis. Aga ta oli ka Isamaa erakonna asutajaliige 1992. aastal. Nüüd liitus Hololei Isamaa rahuolematute tiiva moodustatud Parempoolsete ühendusega.”
Euroopa Liit on nüüd oma suures korruptsiooniskandaalis ja sellest jooksevad läbi ka Eesti “äraostmatute” poliitikute ja erakondade nimed.
Sellised skandaalid saadavad euroametnikke pidevalt. Diplomaadi Clyde Kulli viisid kohtu alla tema 30 restoraniarvet kogusummas 7500 eurot ajast, kui ta oli Eesti suursaadiku asetäitja Euroopa Liidu juures Brüsselis ja suursaadik Prantsusmaal.
Uued Uudised


Endine e-residentsuse juht liitub idufirmaga SalvAutor: Finantsuudised.ee • 1. märts 2023
E-residentsuse programmi endine juht Lauri Haav asub kasvujuhina tööle rahapesu tõkestamisega tegelevas Eesti idufirmas Salv. Idufirma finantsjuhina alustab Maarja-Liis Mitri. Ettevõtte juhtkond laieneb hiljutise 4 miljoni eurose rahastusvooru taustal kokku nelja oma ala tipu võrra.
Idufirma Salv kasvujuht (CGO) Lauri Haav.
Foto: Salv
Salviga liituvad kasvujuht (CGO) Lauri Haav, tootejuht (CPO) Gristel Tali, finantsjuht (CFO) Maarja-Liis Mitri ja personalijuht Kimberli Lis Kopli.
Sisu on kättesaadav ainult tellijale.
Lugemiseks logi sisse või vormista tellimus
Logi sisse


Viljandimaa mees tahtis interneti kaudu iPhone’i osta – sai pettaPolitseisse pöördus Viljandimaal elav mees, kes soovis läbi Facebook Marketplace müügikeskkonna endale osta iPhone 12 mini nutitelefoni.
Ta kandis müüja kontole 303 eurot, millest mõne päeva pärast 50 eurot tagasi sai. Tänaseni pole mees aga ülejäänud summat ega telefoni kätte saanud.
Kelmusjuhtumi asjaolusid selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Meedia: Ungari ootab Põhjamaade NATO-taotluste toetamise eest vastuteenet   Väljaanne Euobserver kirjutab, et Ungari võib nõuda Soomelt ja Rootsilt teeneid, mis on seotud Euroopa Liidu (EL) rahade väljamaksmisega. Vastutasuks võib siis Budapest heaks kiita Soome ja Rootsi NATO- taotlused.   Ungari parlamendisaadikud sõidavad Soome ja Rootsi, kuna Budapest tahab kätte saada EL-i raha. Ungari välisminister Peter Szijjarto vihjas hiljuti samuti, et riik ootab Soomelt ja Rootsilt vastuteenet, teatas Euobserver.  "Kuidas saab Rootsi oodata meie heakskiitu NATO  ratifitseerimisel, kui tema poliitikud levitavad pidevalt ja korduvalt Ungari kohta valesid. Kuidas saavad nad (Soome ja Rootsi) oodata kiireid ja õiglaseid otsuseid, kui viimasel ajal kuulsime ainult seda, et Ungaris pole demokraatiat," ütles  Szijjarto.  Analüütik Peter Kreko sõnul tegeles Szijjarto väljapressimisega, kuna Budapest tahab EL-ilt kätte saada miljardeid eurosid.   "Szijjarto avaldus tuli siis, kui Fideszi parlamendisaadikud valmistusid reisima Põhjamaade pealinnadesse," ütles Kreko.  Fideszi teatel lähevad Põhjamaadesse väliskomisjoni juht Zsolt Nemeth ja parlamendi asespiiker Csaba Hende. Nemeth on tuntud pigem NATO-meelse poliitikuna. Hende on endine kaitseminister, kes pidas Rootsiga läbirääkimisi hävitajate hankimisel. Ungari parlament hakkab Soome ja Rootsi taotlusi arutama märtsi teises pooles.  Pole veel selge, milliste Põhjamaade poliitikutega Nemeth ja Hende üldse kohtuvad.  "See on veider missioon. Ungaris pole pretsedenti, et valitsus oleks saatnud sellise üheparteilise parlamendidelegatsiooni, me siseneme tundmatusse vette," ütles Ungari opositsioonipoliitik Agnes Vadai.  28 NATO liikmesriiki on Soome ja Rootsi vastuvõtmise heaks kiitnud, Ungari ja Türgi veel mitte    					Toimetaja:  Karl Kivil


Maaklerina esinenud kelm pettis mehelt välja ligi 3000 eurotTALLINN, 1. märts, BNS – End maaklerina esitlenud kelm pettis Maardus elavalt mehelt telefoni teel välja ligi 3000 eurot.
Politsei alustas 28. veebruaril kelmuse tunnustel kriminaalmenetlust juhtumi kohta, milles Maardus elav 58-aastane mees leidis internetis veebilehe reklaamiga, mis pakkus automatiseeritud investeerimist börsil ja täitis ankeedi enda kontaktandmetega, teatas BNS-ile Põhja prefektuuri pressiesindaja.
Mõne aja pärast helistas mehele väidetav maakler, kes sai kaugjuurdepääsu mehe arvutile AnyDesk programmi kaudu, avas tema nimele pangakonto ja juhendas teda tegema esimest sissemaksu platvormile. Järgnevate päevade jooksul õhutasid kelmid meest tegema veel erinevaid juurdemakseid plavormile, kokku kaotas kannatanu 2949 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Endine e-residentsuse juht liitub idufirmaga SalvJaga:
Autor: foundME • 1. märts 2023
Jaga:
Idufirma Salv kasvujuht (CGO) Lauri Haav.
Foto: Salv
E-residentsuse programmi endine juht Lauri Haav asub kasvujuhina tööle rahapesu tõkestamisega tegelevas Eesti idufirmas Salv. Idufirma finantsjuhina alustab Maarja-Liis Mitri. Ettevõtte juhtkond laieneb hiljutise 4 miljoni eurose rahastusvooru taustal kokku nelja oma ala tipu võrra.
Salviga liituvad kasvujuht (CGO) Lauri Haav, tootejuht (CPO) Gristel Tali, finantsjuht (CFO) Maarja-Liis Mitri ja personalijuht Kimberli Lis Kopli.
FoundME.io toetajad:
Sisu on kättesaadav ainult tellijale.
Kui oled juba tellija, siis logi sisse või vormista tellimus
Logi sisse
Telli foundME / esimene kuu 3,90