KÕIK MÜÜGIKS! Kuidas internetis oma vanade asjadega kaubelda?Ikka tekib koju asju, mida enam vaja ei ole. Kõike kasutut ei maksa aga niisama ära anda, vaid rahaks teha. Internetis müümine ei tee sind küll üle öö miljonäriks, kuid õigesti ja kannatlikult tegutsedes võib rahakotti täitsa viisakas summa lisaraha koguneda!
Tõepoolest, kuigi peamine ajend oma seisma jäänud asjade maha ärimisel on ikkagi neist vabanemine ja koju ruumi juurde tekitamine, ei saa mööda vaadata ka võimalusest lisaraha teenida. Kuivõrd see õnnestub, sõltub esemete seisukorrast ja tarkadest teadlikest valikutest. Seejuures pead olema valmis ajakuluks, sest asjade korrastamine, pildistamine, veebi riputamine ja postiga saatmine vajab panustamist.
Kogusime kokku nõuanded, mis kauplemisprotsessi hõlbustavad.
1. PÕHILINE NIPP: võlu piltidega
Pole kahtlustki, et inimesed ostavad ikka silmadega. Kui poes on oma silm kuningas, siis ekraani vahendusel oled sina see, kes pildiga toote apetiitseks teeb. Ehk on pilt, mis väärt tuhat sõna, väärt ka rohkem raha! Selleks, et asjad mõjuksid köitvalt, aga ei tooks kaasa hilisemaid kaebusi, pane vajalik kõrva taha.
Tootepilt on netis müües oluline
(Adobe Stock )

Nipid, kuidas asju üles pildistada
Pildista päevavalguses. Pimedas toas jäädvustatud asjad ei jää pildil õiget tooni ja tihti tekivad mõnda pildi nurka varjud. Kui raamatute ja mängude puhul pole see probleem, siis riiete ja tarbeesemete puhul küll.
Pildistamiseks piisab nutitelefonist. Ära pelga sel juhul kasutada ka võimalust pilte töödelda. See pole ostja petmiseks, vaid vastupidi – väikese kohandamisega saad parandada näiteks foto teravust või musta värvi kontrasti, mis piltidel kipub hallikas ja tuhm jääma. Võid tõmmata maha ka toas pildistamisega kaasnevat kollasust.
Vali neutraalne taust. Kirju vaiba peal lebav ese, toa taustal käes hoitud asi või muu mudru sisse laotatud ese ei haara pilku. Vaata, et pildi taust oleks võimalikult ühte tooni. Eelistada tasub heledat pinda (nt kapiust, seina, põrandat või aluseks laotatud paberit), sest see peegeldab valgust vastu ega tekita liiga palju varje. Kui müüd asju keskkonnas, kus kõik su kuulutused jooksevad ühes voos, kasuta sama tausta korduvalt – nii tekib su isiklikule e-poele ühtlane ilme.
Näita asja iseseisvalt. Kuigi võib tunduda, et ostja tahaks näha, kuidas ühte või teist asja kasutada, millisena see mõjub seljas või millega kokku sobitada, on sel ka miinusküljed, näiteks kui sinu (kodu)stiil ei ühti ostja omaga. Kehakuju ja pikkuski mõjutavad, kuidas riideese seljas istub. Samuti tunduvad kummalised piltidel udutatud näod või välja lõigatud pead.
Seepärast on mõttekas jäädvustada kodusisustust interjöörist väljas või rõivaid neutraalsel riidepuul. Viimasel juhul mängib rolli nii riidepuu värv kui ka materjal. Riideeset müües kindlasti triigi see enne.
Kasuta läbivalt sama stiili. Mõtle läbi, kas eelistad pildistada asju pealt- või otsevaates. Riiete puhul on laotusega pilti küll keerulisem jäädvustada, sest pead pildistama kõrgelt, samas annab see võimaluse sättida käiseid kõhuosale või näidata voodrikangast ühest nurgast väljakeeratuna.
Kui tundub, et pilt jääb ühe esemega jube plass, võid stiliseerimiseks lisada juurde mõne väikese elemendi, mille puhul ei teki küsimust, kas see on ka müügiks – näiteks puuoksa või lilleõie.
Komplekteeri loogiliselt. Kuigi põrandale laotatud asjade koos pildistamine hoiab aega kokku ja on äärmiselt mugav, siis sageli mõjub see kuulutuse juures kribu-krabuna. Tekib ka küsimus, mida üldse müüakse, kui ühel pildil on teetassid ja jalanõud, ja kuidas pärast eristada, mis on müüdud.
Mitut asja võib ühes kuulutuses pakkuda küll, kui teha seda loogiliselt, komplekteerides krimiraamatud, ühes suuruses lasteriided või erinevad lõngad. Jälgi, et kõik asjad asetseksid samal tasapinnal – nii jäävad kõik objektid sama teravad. Seejuures tee igast asjast ka eraldi pilt.
Too huvitavad nurgad esile. Kui müüdaval kotil on eriti lahe pannal, kampsunil võrratu tikand, padjapüüril põnevad õmblused, rattal edevad tuled või koorekannul äge sang, too need kõik eraldi piltidel välja. Iga tähelepanu vääriv detail annab kuulutusele lisaväärtust.
Jäädvusta defektid detailselt. Lisaks efektsusele on oluline olla ka aus. Kui kuskil on pisike plekk, õmblus lahti, nurk murdunud või mõra sees, tahab ostja sellest kindlasti teada. Ülespildistatud kujul jätavad vead sageli väiksema mulje, kui sulle endale tundub, ega heiduta huvilist, kui asi on muidu korralik ja kasutuskõlblik. Nii väldid ka võimalikke kaebusi, sest oled varakult puudustest märku andnud.
Vali efektne esipilt. Kuulutuse avapilt ei pea olema alati esemest täispikkuses. Võid huvi tekitamiseks valida hoopis põneva kraenurga või uhke lenkstangi ja rattakorvi – peaasi, et sellelt oleks kohe aru saada, millega tegemist.
2. NÕUANNE: koosta müügikuulutus detailselt ja ausalt
Mida põhjalikumalt sa kohe alguses kõik kirja paned, seda suurema tõenäosusega ennetad hilisemaid küsimusi. Nii hoiad aega kokku. All on punktid, mis peaksid kuulutuses kohe kirjas olema.
Paki praktiliselt ja kaunilt
(Adobe Stock )

Ostlejaid huvitab reeglina kõik:
Mõõdud-suurused ja see, kas riided-jalanõud vastavad numbrile. Jalanõude puhul tahetakse teada ka sisetallamõõtu. Kapi puhul küsitakse, kas sinna mahuvad tavamõõdus riidepuud. Ka lasteriiete puhul tahetakse teada kõiksugu mõõte.
Materjal ja koostisosad – kas tegemist on täispuidu või spooniga, kas vooder on samast materjalist kui pealiskangas, kas kõrvarõnga konksud on niklivabad.
Bränd – kelle toodanguga tegemist. Ei tasu imestada, kui populaarse firmamärgi kantud pidžaama saab maha müüa lausa 15 ja rohkema euroga.
Värv – kas pildil olev vaarikapunane on ka tegelikult selline ja matina mõjuv ka päriselt matt.
Seisukord – kas pusle kõik tükid on olemas; kas kangas on topiline; millega riideid varem pestud on: kui kaua kantud ja kas asjad tulevad suitsu- ja lemmikloomavabast kodust.
Lisateave – kas taldrikute all on päritolutempel; kust tehnika ostetud on ja kas garantii veel kehtib; kas kleit on küljelt avatav lukuga ja kas pluusil on rinnavoldid.
Kuulutuse tekstile võib alati läheneda ka loovalt ja loominguliselt, seda huumoriga vürtsitada ja midagi põnevat lisada, kuid reeglina otsib inimene ostmiseks kindlaid asju ja vajab otsuse langetamiseks peamiselt tehnilisena mõjuvaid andmeid, et hinnata selle sobivust.
3. VÕTMEKÜSIMUS: hinnasta targalt
Liiga hea, et olla tõsi? Hinnakujundamine on keeruline, sest liiga kõrge lipik paneb inimesed kuulutusest mööda vaatama ja liiga soodne tekitab küsimuse, miks see nii vähe väärt on – kas kuskil on konks?
Alusta soodsamate asjade müügist. Kui plaanid müüa regulaarselt oma seisvat tavaari, on mõttekas pihta hakata vähem väärtuslikest asjadest. Nende puhul satud väiksema tõenäosusega pettuse ohvriks ja saad müügikeskkonda järk-järgult tundma õppida.
Enne suuremate ja kallimate asjade müüki vaata sarnaseid teisi pakkumisi. See näitab kiiresti ära, kui palju on võimalik mööblitüki või kodumasina eest küsida. Arvesta ka asjaoluga, et erinevates müügikeskkondades kipuvad hinnad olema erinevad.
Jäta ruumi allahindluseks. Kui paned eseme kohe võimalikult soodsalt müüki, ei jää sul võimalust teha mõne aja pärast allahindlust või alandada hinda mõne kaupleja jaoks mitme asja koos ostmisel. Mänguruumi võiks jääda 1030%. Mõnes keskkonnas on võimalik näha ostjal ka seda, kas hinnaga on juba alla tuldud.

4. NÕUANNE: vali sobiv müügikeskkond
Spetsiaalselt asjade müümiseks on orienteeritud Yaga, Basaar, Osta.ee, Soov, Kuldne Börs, Okidoki, Buduaari turg. Ka Facebookis ja Instagramis käib vilgas müügitegevus. Nii, nagu on lihtsam müüa asju neile mõeldud konkreetsetes kohtades (nt autosid Auto24.ee-s), on neid ostjal kergem üles leida kindlate kategooriate alt. See tähendab, et ükskõik, millist platvormi sa kasutad, tõsta kuulutus alati sobiva teema alla (nt söögilaud mööbli ja pesumasin kodutehnika alla). Millist müügikeskkonda eelistada, sõltub peamiselt sellest, kus sa ise aega tahad veeta ja kas soovid kujundada oma e-poe.
Müügikeskkondade plussid-miinused
Facebooki Marketplace ja grupid
+ Facebook on väga paljudel inimestel igapäevaselt kasutuses, mistõttu ei vaja see eraldi sisselogimist – seega rohkem inimesi jõuab su kuulutuseni.
+ Lihtsasti kasutatav.
+ Võimalus läheneda koondunud huvidega inimestele (nt villa- ja siidiriiete müük).
+/- Sõbralistis olevad inimesed näevad, mida sa müüd.
+/- Facebooki vestlusrobot tuletab aeg-ajalt meelde, kas tahad hinda uuendada.
- Ostuprotsess võib kaduda muude igapäevaste vestluste vahele ära.
- Saatmishind tuleb endal juurde arvutada ja sellega end kurssi viia.
- Rohkemate kasutajatega kaasneb rohkem kuulutusi ja sinu lisatud ei pruugi tulla esile.
- Kuulutused ei ole nähtavad registreerimata kasutajatele.
- Puudub vahendaja, kes annaks garantii, kas osturaha jõuab müüjani ja ostja saab kauba kätte.

Instagrami konto
+ Võimalus kujundada oma e-pood.
+ Sisestatud kuulutused on alati kõik koos nähtavad, tänu millele ostetakse sageli mitu asja.
+ Lihtsasti kasutatav.
+ Ostu-müügiprotsessi on lihtne hallata, sest kontole koonduvadki ainult müügiga seonduvad sõnumid.
+/- Pildikeskne lähenemine – nõuab rohkem sättimist, aga samas köidab ostjat tervikuga.
- Kuulutused ei ole nähtavad registreerimata kasutajale.
- Saatmishind tuleb endal juurde arvutada ja sellega end kurssi viia.
- Puudub vahendaja, kes annaks garantii, kas osturaha jõuab müüjani ja ostja saab kauba kätte.
- Vajab eraldi reklaamimist, sest juhuslikke kontole sattujaid on vähem.

Yaga
+ Võimalus kujundada oma e-pood.
+ Turvaline maksesüsteem, sest keskkond vahendab ostu-müüki.
+ Võimalus koguda müüdud asjade raha sealsele kontole, mille saab iga kell välja kanda oma isiklikule pangakontole.
+ Pakub saatmisteenust erinevate firmade (Omniva, DPD, Smartpost, postkontorid) kaudu, mille valib ja tasub ostja.
+ Lihtne ja kindel süsteem.
+ Kuulutused on nähtavad registreerimata kasutajale.
- Küsib vahendustasu.
- Võid oma toodetega varju jääda, sest seal on rohkelt kasutajaid.

Osta.ee
+ Turvaline maksesüsteem, sest keskkond vahendab ostu-müüki.
+ Võimalus koguda müüdud asjade raha sealsele kontole, mille saab välja kanda oma pangakontole.
+ Lihtne kasutada.
+ Pakub saatmisteenust erinevate firmade (Omniva, DPD, Smartpost, postkontorid) kaudu, mille valib ja tasub ostja.
+ Kuulutused on nähtavad registreerimata kasutajale.
+ Spetsiaalne müügikeskkond, mistõttu satub sinna kindla ostusooviga inimesi rohkem.
- Keeruline videot üles laadida.
- Küsib komisjonitasu.
- Oma toodetega võib varju jääda, sest seal on palju kasutajaid.

5. NÕUANNE: toimeta turvaliselt
Kuidas korraldada maksmist? Spetsiaalsetel müügikeskkondadel, nagu Osta.ee või Yaga, on võimalik korraldada maksmine läbi deposiidikonto. See tähendab, et nii ostjal kui ka müüjal on garantii, et üks ei tasu asja eest, mida ta pole kätte saanud, ning teine ei postita asja, mille eest pole talle makstud. Facebooki Marketplace’i ja Instagrami konto puhul tuleb korraldada maksmine asja üleandmisel või pangakontole. Eeldusel, et mõlemad osapooled on ausad ja ostuprotsessi jääb kinnitama tõendina omavaheline vestlus, peaks asja postitama alles pärast müügisumma laekumist.
Kuidas asja üle anda? Kui tegemist on erimõõdulise või õrna esemega, pole alati võimalik ja mõistlik seda saata postiga. Sel juhul kohtu ostjaga avalikus kohas või vajadusel kodus, kus on peale sinu veel teisi inimesi; päeval, mitte õhtuhämaruses. Võimalusel ära anna oma kodust aadressi, vaid lepi kohtumiseks mõni lähedane koht.
Kui asi asub mitmendal korrusel ja kaalub palju, on oluline kohe kuulutuse juures ka viidata, kas saad selle tassimisel abi pakkuda.
Kuidas pakkida? Lisaks elementaarsele, et vältida eseme purunemist, võib mõnda asja olla vajalik kaitsta ka niiskuse eest või tugevdada nurkadest. Selleks, et hoida saatmiskulu võimalikult madal, paki asju torni ladumise asemel tasapindselt üksteise kõrvale. Nii mahuvad need reeglina väiksemasse pakikappi.
Kes tasub saatmiskulu? Märgi kuulutuse või oma e-poe juurde kohe, kes tasub saatmiskulu. Nii väldid kauplemisi. Saatmiskulu võid pakkuda välja ise katta teatud ostusummast alates. Võid olla ka resoluutne saatmisviiside osas, kui su läheduses pole näiteks teatud pakiautomaate või on postkontor kaugel. Yaga ja Osta.ee keskkonnas saab ostja valida ise, millisesse automaati pakki ootab, ja selle eest süsteemis ka kohe tasuda.
Kui pikalt pretensioonideks valmis olla? Ikka võib tulla ette olukordi, kus ostja pole vaatamata kogu sinu poolt antud infole kaubaga rahul. Sellisel juhul on hea hoida kuulutust mõni aeg pärast müüki alles, et tõendada, et kajastasid ausalt puudusi. Facebookis saad oma kuulutuste ajalugu sirvida ka tagantjärele. Instagramis on võimalus kustutatud postitus 30 päeva jooksul taastada.
6. MÜÜGINIPP: aita edule kaasa
Selleks, et su kuulutused jõuaksid rohkemate inimesteni ja senised ostjad su uue kauba juurde tagasi pöörduksid, on mitmeid asju, mida veel ära saad teha.
Kirjuta arusaadavalt. Väldi kirjavigu ja loe mõttega, kas kirja sai see, mida sa päriselt müüd. Pildilt ei pruugi aru saada, kas tegemist on kummuti või öökapiga, jalanõude puhul on tark tuua pealkirja kohe ka suurus.
Vali sobiv kontonimi. Instagramis eraldi kontot tehes on soovitatav kasutada selles ühendit „prelovedby“. Kuigi inglise keeles, on see märksõna, millega paljud on harjunud sarnaseid kontosid juba otsima. Seda kasutades jõuab sinu kuulutusteni rohkem inimesi.
Planeeri kuulutuste asetust. Instagramis või Yagas kuulutusi sisestades jälgi, et piltidel oleks vaheldumisi eri värvitoonis asju, raamatuid, riided jms. Nii mõjub isiklik e-pood mitmekesisemana.
Jaga, mis sa maha müüsid. Ostetud asi ei pea automaatselt unustuse hõlma vajuma. Kui jagad, mis just müüdud sai, tekitab see teistes jälgijates huvi ka olemasolevate asjade vastu. Instagramis saad müüdud asju postitada lugude (story) alla ja need hiljem highlights’idesse salvestada.
Tõsta hooajaline esile. Kui su kuulutused on rippunud üleval juba pikalt, võivad need huvilistel märkamatuks jääda. Parem too iga hooaja alguses esile see, mida sobivat sel puhul müüd (nt kooliriided sügisel või jõulukingid talvel).
Reklaami sõprade seas. Mitte keegi ei pahanda, kui väärt kraamile reklaami teed. Aeg-ajalt kuuluta oma isiklikus infovoos, et lisasid uusi kuulutusi. Facebookis tasub silma peal hoida ka sellel, kui keegi midagi müümise asemel otsib. Nii saad kommentaarides oma asjad letti lüüa.
Küsi tagasisidet. Mõnel platvormil (nt Buduaaris) saab ostja pärast sinu kohta tagasisidet anda: märkida ära kiire saatmise, sõbraliku suhtlemise või korralikud asjad. Sellised kommentaarid su profiilil kõnelevad järgmistele ostjatele sinu kasuks.
Lisa saadetisele midagi isiklikku. Pakendades pane asjadele juurde väike sõnum (nt „Head kandmist!“ või „Põnevaid lugemiselamusi!“) või üksik komm – nii tunneb ostja, et oled tema peale mõelnud, ja ta tuleb sinult suure tõenäosusega ka edaspidi ostma.
Anna-Liisa Krumm
(Erakogu )
 „Heal kuul olen teeninud müügiga 100200 eurot.“
Kes müüb? Anna-Liisa Krumm (33)
Kasutan müümiseks Facebooki Marketplace’i ja Yagat.
Müün endale mittevajalikke riideid ja erinevaid kodusisustuselemente.
Tegelen järelturul müümisega, sest palju asju ei jõua kunagi mu garderoobist kaugemale. See on hea viis hoida riided ringluses ja teenida veidi lisaraha uuteks asjadeks.
Probleeme pole mul olnud, kõik on sujunud. Ostja on kauba kätte saanud, mina oma tasu.
Hinnad jäävad mu müüdavate riiete puhul 250 euro vahele. Püüan hinna panna paika asja seisukorra ja brändi järgi, arvestan ka seda, mis hinnaga ma ise asja ostnud olen. Kui olen soetanud riided taaskasutuspoest, siis on neid ka lihtsam veidi soodsamalt müüki panna kui kõrgema hinnaga tavapoest ostetut. Viimased aastad olen enamiku asju soetanud teiselt ringilt.
Olen müügiga teeninud Yagas mõnel heal kuul 100200 eurot, kuid selleks tuleb aeg-ajalt lisada uusi tooteid ja hindu muuta (nt kui toode on kaua üleval olnud ja müügiga on kiire).
Minu müüginipp: Pildistamiseks peavad riided kindlasti olema enam-vähem sirged või triigitud, pildistada tuleb heal taustal ja hea valgusega, et pildil paistaks toode võimalikult õiges toonis. Peab ka veidi sättima, et see näeks hea välja.
Kuigi seljas tehtud pildid müüvad paremini, teen neid üliharva. Selleks peab olema suur peegel, hea nurk ja valgus ning riie ilusti selga mahtuma ja sobima kokku muu outfit’iga – selleks mul väga aega pole. Pigem teen asjadest pildi põrandal või riidepuuga nagis.
Laura Verte
(Laura Strandberg )
„Mängin läbi oma unistust omada kaltsukat või vanakraamipoodi.“
Kes müüb? Laura Verte (31)
Kasutan müümiseks Instagrami, kuhu olen selleks teinud eraldi konto, Facebooki Marketplace’i ja erinevaid gruppe, samuti Yagat.
Müün väikeseks jäänud, aga veel korralikke lasteasju (eriti villa- ja siidiriideid, barefoot-jalanõusid jms), vahel ka oma riideid, raamatuid, kodusisustust jms.
Tegelen järelturul müümisega, sest see aitab pikendada asjade eluiga ja korrastada kodu. Kuigi võiksin ka asju annetada, siis eks väike taskuraha müümisel mängib oma rolli – muidu sellele päevi ei kulutaks! Nii mängin läbi ka üht oma väikest unistust – omada kaltsukat või vanakraamipoodi. Väike põnevus, inimeste rõõm ja tagasiside on boonused.
Probleeme pole mul müümisel esinenud, kuid ostes on mul mõned asjad katki läinud.
Hinnad olenevad asja seisukorrast, puudused või defektid vähendavad kohe hinda. Müün asja selle hinnaga, millega oleksin ise ka nõus ostma. Tihti olen lihtsalt õnnelik, et saan koju ruumi juurde, asi leiab endale uue kasutaja ja saan panna pisut kõrvale.
Olen müügiga teeninud enim Facebookis, sest seal on kõige rohkem kasutajaid. Hiljuti tegin ka eraldi arvelduskonto, kuhu on hea müügisummasid koguda.
Minu müüginipp: Panustan palju asjade visuaalsele poolele, sest esteetilised pildid aitavad paremini müüa. Samas pole ma veel leidnud enda jaoks kõige paremat stiili. Mu kodus pole ka valgeid seinu ega valgusrohket pinda. Nii kulub mul müügikuulutuste peale rohkem aega, kui sooviksin. Tihti ei pruugi kulutatud aeg oma vaeva tasagi teenida. Saatmiseks olen kõrvale pannud hulga kasutatud pakendeid, mis kindlasti veel kord-kaks saatmist vastu peavad.
Virge Pihtje
(Erakogu )
„Müügist saadav tulu läheb lapse arvutiostufondi.“
Kes müüb? Virge Pihtje (40)
Kasutan müümiseks Osta.ee-d, sest seal on palju ostlejaid ja keskkond on turvaline.
Müün lapse mänguasju, peamiselt Lego-komplekte, ja nipet-näpet, mis majapidamises üle.
Tegelen järelturul müümisega, sest uusi ja korralikke asju on kahju ära visata, aga kodus seisavad need jalus. Eks lisaraha kulub ka alati ära! Legode müügist saadava tuluga aitan lapsel koguda raha arvutiostuks. Võiksin tunduvalt rohkem müümisega tegeleda, aga see nõuab siiski palju aega. Tuleb tunnistada, et olen selleks liiga mugav.
Probleeme ja halbu kogemusi pole õnneks olnud.
Hinnad olen arvestanud loogikaga, et kasutatu oleks 50% soodsam kui uus, seda nii Legode kui ka tõukeratta puhul. Muude mänguasjade puhul olen pannud hinnaks 515 eurot. Pigem on eesmärk ikkagi asjadest lahti saada.
Olen müügiga teeninud kõige paremini Osta.ee-s. Poole aastaga olen müünud kokku umbes 800 euro väärtuses.
Minu müüginipp: Huvi tekitamiseks teen palju pilte, ka lähivõtteid, et tekiks rohkem huvi. Lisan tekstile ka kutsuvaid märksõnu: vahva, lõbus, lustlik, rõõmu lapsele pikaks ajaks jne. Küsimuste ennetamiseks kirjeldan ka võimalikult täpselt, mis on puudu või parandatud. Üllatusena lisan ostjale pakki alati mõned kommid, et talle jääks ostust hea emotsioon!


“Iduettevõtted” toimivad rändepumpadenaStartup Estonia on avaldanud andmed iduettevõtetest Eestis, mis tekitavad rea küsimusi.
Möödunud aastal palkasid Eesti iduettevõtted välismaalt startup-viisa programmi abiga 1315 töötajat, neist 228 oli pärit Brasiiliast.
Varasemalt on nii Venemaa kui Ukraina kuulunud nende riikide esikolmikusse, kust kohalikud iduettevõtted on palganud puuduolevaid spetsialiste. Seoses Eesti otsusega mitte väljastada viisasid ja ajutisi elamislube Venemaa ja Valgevene kodanikele, on tekkinud tühimikku täitmas Brasiiliast pärit töötajad. Kõige rohkem on mullu Eestisse tulnud töötajaid Brasiiliast, Venemaalt, Nigeeriast, Indiast ja Ukrainast.
Möödunud aastal palkasid Eesti iduettevõtted välismaalt startup-viisa programmi abiga 1315 töötajat ehk 42 protsendi võrra enam kui 2021. aastal.
Startup-viisa programmi on 2022. aastal kõige aktiivsemalt töötajate palkamiseks kasutanud Eesti iduettevõtted Wise, Bolt, Swappie ja Veriff.
Välismaalaste poolt asutatud iduettevõtted olid Eestis tööandjaks 424 inimesele.
Alates startup-viisa programmi käivitamisest 2017. aastal on kõige enam idufirmade asutajaid Eestisse tulnud Venemaalt, Iraanist, Türgist ja Indiast. Sanktsioonide tõttu jäi Venemaa mullu Türgi järel teisele kohale.
Alates programmi algusest on Eesti väljastanud 5454 ajutist elamisluba ja viisat, nest iduettevõtte asutamiseks 979 ja iduettevõttes töötamiseks 4477.
Kõigepealt torkab silma, et Bolt on endiselt startup-firma. Vähemalt Vikipeedia ütleb, et “Idufirmat eristab teistest (alustavatest) firmadest asjaolu, et idufirma toodet või teenust ei ole veel äriliselt tõestatud, puudub väljakujunenud kliendibaas ja ärimudel on pidevas aktiivses arengus ning võib isegi kardinaalselt muutuda protsessi käigus.” Bolt sellisesse määratlusse küll enam ei sobi.
Või toovad mõned firmad startupi sildi all sisse taksojuhte ja toidukullereid?
Brasiilia, Venemaa, Nigeeria, India ja Ukraina… tekib küsimus, et miks ei tulda Eestisse lääneriikidest, kui me juba kord nii edukad oleme? See nimistu ei ärata usaldust, sest näiteks Nigeeriast lähtub ohtralt petuskeeme ja miks brasiillased oma kodumaal ettevõtlust ei arenda? Kõik need riigid vajaksid kodumaist arengut. Ilmselt on neil kasulik imbuda Eestisse ja siit edasi.
Eesti on oma e-arengu kaudu avanud sisuliselt tee kõigile, kes tahavad siia tulla, lootuses, et tulevad helgemad pead. Kardetavasti tulevad ohtralt ka need, keda tegelikult ei tahaks siin näha. Nigeeria idufirma? No kuulge…
Uued Uudised


Arvutikelmid tüssasid taas inimesi tuhandete eurodegaTALLINN, 30. märts, BNS - Ida prefektuur sai kolmapäeval kaks teadet arvutikelmuste kohta, mis tõid kannatanutele tuhandeid eurosid kahju.
Narvas pöördus politseisse naine, kes soovis internetist osta päikeseprillid. Kui naine hakkas ostu vormistama, pidi ta sisestama kõik enda panga rekvisiidid, mida ta ka tegi. Pärast andmete sisestamist avastas naine, et kontolt on võetud üle 2000 euro, teatas Ida prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Rakveres pöördus politseisse mees, kellele helistas Google´i töötajana esinedes mees, kes väitis kõnes, et mehe telefonis on viirus ja sinna tuleb programm paigaldada. Seejärel helistas mehele Swedbanki töötajana esinedes naine ja palus korduvalt kinnitada telefonile saabuvaid koode, mida  mees ka tegi. Pärast kõne avastas mees, et tema kontolt on tehtud ülekanne summas 2500 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Teet Kuusmik müüb Ida-Virumaad töökohtade tegijateleIda-Viru investeeringute agentuuri juhi Teet Kuusmiku eestvedamisel on piirkonna tööstusaladel mitmetele järjestikustele kriisidele vaatamata tekkinud ligikaudu tuhat uut töökohta ning ta usub, et eelkõige tänu õiglase ülemineku fondi toetustele sünnib neid lähema kolme aasta jooksul veel tuhat.Millised on viimaste aegade paremad uudised piltlikult öeldes neilt põldudelt, mis on mõeldud Ida-Virumaal ettevõtete kasvatamiseks?Hea uudis on see, et lõppes just Kiviõli äripargi taristu ehitamine. See on nüüd meil lisaks varasematele Narvas, Jõhvis ja Kohtla-Järvel neljas tööstusala, mis on valmis ettevõtteid vastu võtma.Kas Kiviõli parki on peagi kerkimas ka ettevõtteid?Jah. Räägime parajasti läbi ühe ettevõttega, kes soovib Kiviõlis plastitootmist alustada.Üsna elav huvi on ka teiste parkide vastu. Näiteks Kohtla-Järvel tahavad tegutsema asuda kaks metalliettevõtet, lisaks on ühel ettevõttel huvi rajada liimpuitkilpide tehas.Jõhvis tahavad kaks ettevõtet hakata tootma päikesepaneele. See on väga selgelt rohepöörde teema. Tõsiste huviliste ringis on ka üks Taani põllumajandustoodete töötlemise ettevõte, kes valmistab ette dokumente taotluse esitamiseks õiglase ülemineku fondi.Narva Kulgu tööstusparki tuleb üks suur projekt, mille kohta ei tohi ma praegu veel midagi öelda. Peame konsultatsioone ka ühe ettevõttega, kes tahab hakata mööbliplaate tootma.Investeerimisplaanidega ettevõtete portfell on praegu väga hea ja projektid kvaliteetsed. Tegemist on enamasti selliste ettevõtetega, mis Eestis juba midagi teevad ja tahavad laieneda, või siis välisettevõtetega, kel on Eestis juba olemas partnerid.Geograafia on samuti väga lai: Eesti ettevõtete kõrval on USA, Prantsusmaa, Suurbritannia, Soome, Taani ja mitmete teiste riikide ettevõtteid.Ida-Viru investeeringute agentuur turundas palju aastaid Ida-Virumaad kui väravat ida ja lääne vahel. Nüüd on Venemaa poolt Ukrainas vallandatud sõja tõttu ilmselge, et see värav on kõvasti lukus ja Ida-Virumaa muutunud lääne servaalaks kurja riigi naabruses. Kuidas te olete ümber orienteerunud ja milliste argumentidega veenate ettevõtteid siia investeerima?Oleme viimastel aastatel tegutsenud pidevalt erinevates kriisides ja pidanud pidevalt nendega kohanduma. 2014. aastal muutis palju plaane Krimmi annekteerimine, siis tuli panganduskriis seoses rahapesu teemadega, siis tulid koroona ja energiakriis ning nüüd Venemaa vallandatud sõda Ukrainas.Ettevõtjatel, kes olid tõsiselt huvitatud meie tööstusaladel ettevõtete rajamisest, on jäänud paljud projektid realiseerimata.Arendusprojektidega tegelemisel on alati tähtis leida unikaalseid argumente. Meie üks sihtturg oli varem tõepoolest Venemaa. Sealsed ettevõtted olid huvitatud kogu või osalise tootmise ületoomisest Euroopa Liitu, sest nii oli lihtsam minna Lääne turgudele. Praegu on kõik, mis puudutab Vene ettevõtteid selles osas, null.Osale Lääne ettevõtetele, kes tahtsid oma tooteid müüa Venemaa turule, oli jällegi kasulik tuua siia piiri lähedale oma tootmine või logistikakeskus. Ka see suund on peaaegu nullis. Selle argumendi pärast praegu keegi siia piirkonda investeeringuid ei tee.Kuna arendusprojektid on pikaajalised, siis võib alati olla lootus, et mingil hetkel muutub Venemaal võim ja suudetakse sõda lõpetada ning suhted muutuvad sõbralikumaks. Aga see on väga pikk periood ja keegi ei tea, millal.Lihtsam on vist kasiinos suur võit saada?See on tõesti kasiino teema, sellele loota ei saa.Seepärast oleme eelmise aasta märtsist alates orienteerunud teistele turgudele: Põhjamaad, Lääne-Euroopa. Väga palju teeme turundust ka Eestis, et meelitada siia investeerima neid ettevõtteid, kel on välisinvestorid või -partnerid. Aga argumendiks ei ole enam Venemaa, vaid siinsed võimalused ja ressursid, mida mujal pole.Millised need on?Järgmised paar aastat on nendeks kindlasti õiglase ülemineku fondi toetused. Positiivne on, et suurettevõtete toetusi saab eelmise aasta lõpust juba taotleda. Tänu sellele on käesoleva aasta alguses tulnud lauale päris palju uusi projekte.Väga oluline on ka, et esimene 19 miljoni euro suurune investeerimisotsus Narva magnetite tehase rajamiseks on tehtud.Teiseks eeliseks on siinsed suured ja tugevad ankurettevõtted, mis on enamasti seotud põlevkivitööstusega. Neil läheb praegu hästi ja nad vajavad ettevõtteid, kes pakuksid neile teenuseid. Näeme, et selle vastu on huvi.Kindlasti on argumendiks tööjõud, mis on kättesaadavam, võrreldes teiste piirkondega. Töötukassal on väga head meetmed nende inimeste ümberõpetamiseks.Elektrijaamade läheduses on otseliiniga võimalik saada elektrit võrgutasude võrra odavamalt. On tehnilist vett, soojusenergiat, head raudteeühendused, Sillamäe sadam. Ettevõtetel, kelle kuludest moodustavad näiteks energia ja vesi olulise osa, on kasulik tegutseda Ida-Virumaal.Mil moel te Ida-Virumaad võimalikele investoritele turundate?Kohaturundus ja Ida-Virumaa võimaluste tutvustamine on muutunud aina olulisemaks. Eelmisel aastal kasvas meie turunduseelarve 130 000 euroni. Korraldame seminare ja veebinare, avaldame sisuturundustekste nii Eesti kui Põhjamaade portaalides ja väljaannetes ning ka sotsiaalmeedias. Peale selle on väga tähtsad otsekontaktid. Kõige selle tulemusel leitakse meid üha paremini üles.Aga lisaks ettevõtete Ida-Virumaale meelitamisele valmistame Euroopa Liidu toetuste abil ette arendusprojekte ka muudes valdkondades. Tegeleme endiselt Auvere agropargi ehk katmikalade rajamise ettevalmistamisega.Projekteerime ka Narva tööstusinkubaatorit koos robootikakeskusega. Selle mõte on pakkuda võimalust katsetada Ida-Virumaal tegutsemist neile ettevõtetele, kes ei riski siin veel osta kinnistut ja tehast püsti panna. Nad saavad mõned aastad inkubaatoris tegutsedes hinnata, kuidas minema hakkab, ja siis otsustada, kas laieneda või loobuda.Tegeleme ka Narva lennuvälja arendamisega. Seal on detailplaneering ja keskkonnamõju hindamine ettevalmistusprotsessis.Milleks on lennuvälja vaja?Hakkasime sellega tegelema, kuna mitmed välisettevõtted, kes on Narva investeerinud, rääkisid, et neil oleks vaja kiiremat logistikat.Põhjamaades muudetakse praegu üsna tuntavalt lennunduse kontseptsiooni. Näiteks Soomes on kavas ette valmistada ligikaudu 50 väiksemat lennuvälja, mille kaudu saaks senisest kiiremini vajaduspõhiselt väiksemate lennukitega kaubad ja ka ettevõtjad ning spetsialistid toimetada riigi suurimasse lennujaama Vantaasse, kust siis lennatakse suurte lennukitega üle maailma laiali.See on umbes sama suund, nagu räägitakse, et ka ühistransport võiks muutuda rohkem vajaduspõhiseks. Mitte nii, et liinibussid sõidavad üksikute reisijatega kindlatel kellaaegadel.Soomlased ja rootslased loodavad ka seda, et suurem osa väikelennukeid töötab viie kuni kümne aasta pärast elektrimootorite jõul.Mida Narva lennuväljal oleks vaja teha, et saaks väikelennukeid vastu võtta?Kui planeeringud saavad tehtud ja maaküsimused lahendatud, ehitame vajaliku taristu ja paneme lennuteenuse käima. Soomlased on juba öelnud, et nad on huvitatud kaasa tulemast, kuni lendude opereerimiseni. Nad näevad selles järgmise kümne aasta konkurentsieelist ja toimivat ärimudelit.Kui palju praegu Ida-Virumaa tööstusaladel ettevõtteid tegutseb ja kui palju inimesi seal töötab? Kui palju töökohti lähiaastatel juurde tuleb?Praegu tegutseb 21 ettevõtet. Töökohti on tuhande ringis. Meie tööstusparkides tegutsevad ettevõtted maksid mullu riigile ligemale 12 miljonit eurot makse. Neil on olnud suur sotsiaalmajanduslik mõju.Teades, kui palju ettevõtted valmistavad ette õiglase ülemineku fondi investeerimistoetuse taotlusi, arvan, et kolme aasta jooksul võib lisanduda veel tuhat töökohta. Taotluste ettevalmistamine nõuab aega. Kuid usun, et tänavu teises kvartalis tuleb päris mitmeid uudiseid järjekordsete investeerimistoetuste eraldamise kohta.Ida-Viru investeeringute agentuuril on tööstusalad neljas linnasNarva tööstusparkKokku 130 ha suurusel alal Balti elektrijaama lähedal tegutsevad Kadastiku ja Kulgu pargid.Üle poole kinnistutest on müüdud.Pargis tegutseb viis tööstusettevõtet ja kaks logistikakeskust. Neist suurim on veesüsteeme tootev Aquaphor.Jõhvi äriparkPark asub Tallinna-Narva maantee ääres 45 ha suurusel alal.Üle poole kinnistutest on müüdud.Pargis tegutseb seitse logistikaettevõtet, teiste seas DPD ja Vianor.Kohtla-Järve tööstusparkAsub tööstuspiirkonnas 80 ha suurusel alal.Müüdud on esimesed kinnistud.Esimesena valmisid tootmishooned tuulegeneraatoreid ja päikesepaneele toota plaanival OÜ-l Freen, kus on juba tööl ligikaudu poolsada inimest.Kiviõli äriparkAsub 7 ha suurusel alal. Taristu valmis 2023. aasta alguses.Lisainfo: ivia.eeJõhvist saab Eesti filmitööstuse tugipunktJõhvist saab mõne aasta pärast filmitegijate magnet, mis mitmekesistab kohalikku ettevõtlust ja pakub noortele nüüdisaegseid töökohti.Teet Kuusmik peab Jõhvi äriparki rajatavat digi- ja multimeediakeskust koos filmistuudiotega oma paljude eriilmeliste arendustegevuste seas üheks põnevamaks. "See projekt loob uue majanduse töökohti uuele põlvkonnale," ütles Kuusmik.Ida-Virumaa on Viru filmifondi toel tõmmanud juba aastaid ligi erinevate riikide filmitegijaid. Mitmekesine loodus, tööstusmaastikud ja haruldane arhitektuur pakuvad põnevaid võttepaiku vabas õhus. Aga sageli on vaja teha ka stuudiovõtteid. Hea, kui need asuvad lähestikku.Kuusmik usub, et filmistuudiote rajamine toob Ida-Virumaale varasemast veelgi rohkem filmitegijaid ning see toob tööd ka kohalikele logistika-, majutus- ja toitlustusettevõtetele.Kuid selle kõrval on plaan pakkuda filmitegijatele enamat. "Rajame digi- ja multimeedia inkubaatori, et seal tegutsema asuvad firmad osutaksid ka kõrgema väärtusega teenuseid: animatsiooni, filmide järeltöötlusteenuseid, helisalvestust ja palju muud, mis filmide tegemise juurde kuulub," sõnas Kuusmik."Aitame kohalikel noortel saada ettevõtjaks neile meelepärastel aladel. Me pakume neile selleks sobivat keskkonda ja nõustajaid," ütles Kuusmik, märkides, et inkubaatoris saavad nende valdkondade iduettevõtted koostöös asjatundjatega jalad alla, et pakkuda filmitegijatele edaspidi kvaliteetseid teenuseid.Teet Kuusmiku sõnul kerkib Jõhvis viimaste aastakümnete suuremaid hooneid, mille brutopind ulatub 10 000 ruutmeetrini. Inkubaatori osa jaoks kerkib kuuekorruseline hoone ja filmistuudiod tulevad selle kõrvale.Praeguseks on valmis eskiisprojekt koos ruumiplaanidega ja käimas on eelprojekteerimishange.Kuusmik loodab, et järgmise aasta alguses läheb lahti ehitus, milleks on raha kavas taotleda õiglase ülemineku fondist.Selline digi- ja multimeediakeskus koos filmistuudiotega peaks paari aasta pärast kerkima Jõhvi äriparki. ESKIIS Aquaphori veesüsteemide tehas. Teet Kuusmiku eestvedamisel on Ida-Virumaal kerkinud tööstus- ja äripargid Narvas, Jõhvis, Kohtla-Järvel ja Kiviõlis. Neis parkides töötab kokku ligikaudu tuhat inimest. MATTI KÄMÄRÄ


Nausėda kutsus veebitippkohtumisel demokraatiat igakülgselt tugevdamaVILNIUS, 30. märts, BNS – Leedu president Gitanas Nausėda kutsus kolmapäeval USA korraldatud demokraatiatippkohtumisel "demokraatia igakülgsele tugevdamisele".
Leedu riigipea rõhutas veebiesinemises, et kasvavate ohtude ja väljakutsetega silmitsi seistes "peame olema valmis demokraatiat kaitsma ning kõigi demokraatliku kogukonna liikmete kohus on aidata üksteist seista vastu autoritaarsete režiimide surve eri vormidele."
"Demokraatiast rääkides kipume seda sageli idealiseerima. Nimetame seda sageli kõrgeimaks poliitiliseks eesmärgiks. Demokraatia toob head, seega peame seda üles ehitama ja igati tugevdama," ütles Nausėda.
"Pikas vaates peab demokraatia võitma. Kodanikke koondades ja neile mõjuvõimu andes loob demokraatia aluse tugevatele institutsioonidele. Avalikkuse kaasamine ja  demokraatlikes protsessides osalemine muudab riigi tõeliseks avalikuks hüveks," lisas ta.
Leedu riigipea ütles ka, et Venemaa vallandatud sõda Ukrainas ei riiva mitte ainult selle riigi iseseisvust ja rahvuslikku enesemääramisõigust, vaid ka demokraatia kõrgeimaid aateid.
Tema sõnul suudab Ukraina praegusel ajal rahvusvahelise üldsuse abiga "mitte ainult vastu seista tohutule sõjalisele jõule, vaid ka võidelda täieliku võidu nimel".
"Olen kindel, et selline vastupidavus on tingitud avalikkuse suuremast osalusest ja osalemisest demokraatlikes protsessides," ütles Nausėda.
USA presidendi Joe Bideni algatatud teisel demokraatia tippkohtumisel osales üle 50 maailma riigijuhi, rahvusvahelise organisatsiooni, aga ka vabakonna ja kodanikuühiskonna esindaja.
Tippkohtumise peateemadeks olid demokraatia tugevdamine, autoritaarsusele ja üleilmsetele väljakutsetele vastandamine, korruptsioonitõrje ning inimõiguste tagamine.
Baltic News Service


Politsei: Lääne-Nigulas sattus naine pettuse ohvriks29. märtsil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 23. märtsil sai 32-aastane Lääne-Nigula valla naine telefonikõne, kus helistaja tutvustas naisele end nii politsei kui panga töötajana.
Helistaja palus naisel sisestada telefoni enda internetipanga koodid, mille järel tehti naise kontolt ülekanne. Tekitatud rahaline kahju on 940 eurot.


Marti Kuusik nõuab netikommentaatorilt hüvitistEnd oma koduleheküljel „olesklevaks penskariks“ nimetavale Jüri Graubergile tõi hagi kaela kaks internetti jäetud kommentaari.
Marti Kuusik andis Graubergi kohtusse kommentaaride pärast, milles Grauberg teda „sadistlikuks vägivallatsejaks“ kutsus ja poliitikule vangistust nõudis.
Kommenteerima ajendas teda 2019. aastal ministriks saanud Kuusiku ümber puhkenud skandaal perevägivallakahtlustest. Meedias ilmunust kasvas välja kriminaalmenetlus, mis alles mullu lõpliku õigeksmõistva otsuseni jõudis. Kohus tuvastas, et Kuusiku abikaasa sai küll vägivalla tagajärjel viga, kuid polnud võimalik tõestada, et just Kuusiku käe läbi. Piisavaks tõendiks polnud ka tunnistajad, kellele Kuusiku abikaasa oli lööjaks Kuusikut nimetanud. Kuusik pole süüdistusi kunagi omaks võtnud.
Graubergi kommentaarides esines ka roppusi ja arvamusi, et Kuusiku abikaasa on nii läbi pekstud, et ei julge enda eest enam seistagi. „Modeja käpad kommentaaridest eemale! Meil on sõnavabadus,“ hoiatas ta moderaatoreid.
Tänasel istungil andis Grauberg teada, et Kuusiku hagi näol on tegemist väljapressimisega. „Pressitakse raha välja neilt, kes sinisilmselt meediat ja presidenti uskusid. Kommentaatoreid kottida on lihtsam kui ajakirjanikke,“ avaldas ta nördimust.
President Kersti Kaljulaidiski on ta pettunud, sest too olevat pusal seisnud kirjaga „sõna on vaba“ vale signaali saatnud. „President valetas rahvale – sõna ei ole vaba!“ deklareeris laimu eest kohtu alla antud Grauberg.
Grauberg selgitas kohtus, et kirjutas kommentaarid oma toonaste teadmiste pealt ja emotsiooni ajel. Tema kaks vanemat venda olevat vägivaldsed olnud, seega Marti Kuusiku skandaal tekitas temast põlgust. „Sellest ka nihuke väljendus,“ selgitas ta.
Kas selline kommenteerimine võib ebakohane olla? „Ei olnud ebakohane, oli emotsionaalne veidi. Kõik mõtted, mis on kommentaaris kirjas, olid ka ajaleheartiklites. Ma ise ei pannud midagi juurde sinna. Vabandan, et olid emotsionaalsed, nii ei oleks pidanud kirjutama,“ ütles Grauberg kohtus.
Marti Kuusik nõuab Graubergilt mittevaralise kahju hüvitamist kohtu äranägemise järgi, kindlast summast juttu ei ole. Arvestades Graubergi majanduslikku olukorda ja asjaolusid, arvab Kuusiku kaitsja Märt Mürk, et summa võib kujuneda kolmekohaliseks.
Graubergil pole aga sentigi maksta. Kohtuniku küsimise peale, milline võiks olla õiglane kahjuhüvitis, vastas Grauberg: „Õiglane oleks kohtuasi üldse lõpetada, mind õigeks mõista ja kulud jätta nende kanda, kes menetluse käima panid. Mina ei pea maksma, mul pole ka võimalik midagi maksta.“
Kohus kuulutab otsuse aprillis.


Lääne-Nigula elanik kaotas kelmile 940 eurot29. märtsil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 23. märtsil sai 32-aastane Lääne-Nigula valla naine telefonikõne, kus helistaja tutvustas naisele end nii politsei kui ka panga töötajana.
Helistaja palus naisel sisestada telefoni enda internetipanga koodid, mille järel tehti naise kontolt ülekanne. Tekitatud rahaline kahju on 940 eurot.
Pärnumaa
Kelmus
29. märtsil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 7. märtsil ostis 46-aastane Pärnu mees Facebook Marketplace’st telefoni iPhone. Ostetud kaupa ei ole mees seniajani saanud ega ole saanud ka raha tagasi. Tekitatud rahaline kahju on üle 200 euro.
Kehaline väärtkohtlemine
29. märtsil enne kella 15 teatati politseile, et Pärnus lõi 34-aastane mees 38-aastast meest.
Raplamaa
Vargus
29. märtsil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 15.-22. märtsi vahel varastati Rapla vallas ehitusobjektilt päikesepaneeli inverter. Vargusega tekitatud kahju on 1500 eurot.


Xi Jinping ütles, et Hiina valmistub sõjaksHiina liider Xi Jinping ütles, et valmistub sõjaks. Hiina parlamendi ja selle kõrgeima poliitilise nõuandeorgani aastakoosolekul märtsis põimis Xi sõjavalmiduse teema neljas eraldi kõnes, ühel juhul käskis oma kindralitel „julgeda võidelda”. Tema valitsus teatas ka Hiina kaitse-eelarve 7,2-protsendilisest suurendamisest, mis on viimase kümnendi jooksul kahekordistunud, ning kavatsusest muuta riik vähem sõltuvaks välismaisest teravilja impordist. Ja viimastel kuudel on Peking avalikustanud uued sõjalise valmisoleku seadused, uued õhurünnakute varjupaigad Taiwanist üle väina asuvates linnades ja uued riigikaitse mobilisatsiooni bürood kogu riigis.
Mida need arengud tähendavad, on veel vara öelda. Konflikt pole kindel ega vahetu. Kuid midagi on Pekingis muutunud, mille eiramist ei saa poliitikakujundajad ja ärijuhid kogu maailmas endale lubada. Kui Xi ütleb, et valmistub sõjaks, oleks rumal teda mitte tõsiselt võtta, vahendab Foreign Affairs.
Esimene märk sellest, et rahvakongressi ja Hiina rahva poliitilise konsultatiivkonverentsi tänavused kohtumised – mida tuntakse „kahe istungina”, kuna mõlemad organid kohtuvad samaaegselt – ei pruugi olla tavapärased asjad, ilmnes 1. märtsil, kui Hiina Kommunistliku Partei (CCP) ajakiri avaldas essee pealkirjaga „Xi Jinpingi juhendamisel mõtleme armee tugevdamisele, edeneme võidukalt”. Essee ilmus nime all „Jun Zheng” – „sõjalise valitsuse” sünonüüm, mis võib-olla viitab Hiina kõrgeimale sõjalisele organile, sõjalisele keskkomisjonile – ja väitis, et „riigikaitse ja sõjaväe moderniseerimist tuleb kiirendada”. Samuti kutsuti üles intensiivistama sõjalis-tsiviil koostööd, Xi poliitikat, mis nõuab eraettevõtetelt ja tsiviilasutustelt Hiina sõjalise moderniseerimise toetamist. Ja meenutades kõnet, mille Xi pidas Hiina sõjaväe juhtidele 2022. aasta oktoobris, tegi see USA-le kergelt varjatud torkeid:
Seistes silmitsi sõdadega, mida meile peale surutakse, peame rääkima vaenlastega keeles, mida nad mõistavad, ning kasutama võitu rahu ja austuse võitmiseks. Uuel ajastul nõuab Rahvaarmee võitluse lõpetamiseks jõu kasutamist… Meie armee on kuulus selle poolest, et oskab hästi võidelda ja omab tugevat võitlusvaimu. Hirsi ja vintpüssidega alistas see Ameerika varustusega Kuomintangi armee. See alistas Korea lahinguväljal hambuni relvastatud maailma vaenlase number üks ning esitas võimsaid ja suursuguseid lahingudraamasid, mis vapustasid maailma ning panid vaimud ja jumalad nutma.
Juba enne essee avaldamist oli viiteid sellele, et Hiina juhid võivad kavandada võimalikku konflikti. Detsembris kuulutas Peking välja uue seaduse, mis võimaldab Rahvavabastusarmeel (PLA) hõlpsamini aktiveerida oma reservvägesid ja kehtestada sõja korral lahinguvägede täiendamise süsteemi. Sellised meetmed, nagu on märkinud analüütikud Lyle Goldstein ja Nathan Waechter, viitavad sellele, et Xi võis sõjalise mobilisatsiooni kohta õppida Venemaa presidendi Vladimir Putini ebaõnnestumistest Ukrainas.
Sõjaväe reservväelasi reguleeriv seadus ei ole ainus seadusmuudatus, mis vihjab Pekingi ettevalmistustele. Veebruaris võttis Rahvakongressi kõrgeim nõupidamisorgan vastu otsuse kriminaalmenetluse seaduse teatud sätete kohaldamise kohta sõjaväele sõja ajal, mis riikliku ajalehe People’s Daily andmetel annab Sõjalisele komisjonile õiguse kohandada õigussätteid, sealhulgas „jurisdiktsiooni, kaitset ja esindamist, kohustuslikke meetmeid, kohtuasjade esitamist, uurimist, süüdistuse esitamist, kohtuprotsessi ja karistuste rakendamist”. Kuigi on võimatu prognoosida, kuidas otsust kasutatakse, võib see muutuda relvaks, millega sihikule võtta isikuid, kes on vastu Taiwani ülevõtmisele. PLA võib seda kasutada ka õigusliku jurisdiktsiooni taotlemiseks potentsiaalselt okupeeritud territooriumil, näiteks Taiwanis. Või võib Peking seda kasutada selleks selleks, et sundida Hiina kodanikke oma otsuseid sõja ajal toetama.
Alates detsembrist on Hiina valitsus avanud hulga riigikaitse mobilisatsioonibüroosid või värbamiskeskusi üle kogu riigi, sealhulgas Pekingis, Fujianis, Hubeis, Hunanis, Sise-Mongoolias, Shandongis, Shanghais, Sichuanis, Tiibetis ja Wuhanis. Samal ajal on Taiwanist üle väina asuva Fujiani maakonna linnad alustanud Hiina riigimeedia teatel õhurünnakute varjendite ja vähemalt ühe „sõjaaegse hädaabihaigla” ehitamist või uuendamist. Märtsis hakkasid Fujian ja mitmed maakonnalinnad takistama ülemere IP-aadresside juurdepääsu valitsuse veebisaitidele, et takistada Hiina sõjaks valmistumise jälgimist.
Kui need arengud viitavad nihkele Pekingi mõtlemises, siis märtsi alguses toimunud kahe istungi kohtumised kinnitasid ühte. Nõuandva organi – Hiina Rahvaste Poliitilise Konsultatiivkonverentsi – arutatud ettepanekute hulgas oli plaan koostada Taiwani iseseisvusmeelsete aktivistide ja poliitiliste juhtide must nimekiri. Populaarse äärmusrahvusliku ajaveebi Zhou Xiaopingi esitatud plaan annaks loa musta nimekirja kantud isikute – sealhulgas Taiwani asepresidendi William Lai Ching-te – mõrvamiseks, kui nad oma käitumist ei muuda. Zhou ütles hiljem Hongkongi ajalehele Ming Pao, et konverents võttis tema ettepaneku vastu ja see „edastati asjaomastele ametiasutustele hindamiseks ja kaalumiseks”. Sellised ettepanekud nagu Zhou oma ei tule juhuslikult. Xi kiitis 2014. aastal Zhoud Taiwani ja USA vastu suunatud sõnavõttude „positiivse energia” eest.
Ka kahe istungi kohtumistel teatas ametist lahkuv peaminister Li Keqiang, et tänavuse 2023. aasta sõjaline eelarve on 1,55 triljonit jüaani (ligikaudu 224,8 miljardit dollarit), mis on 7,2 protsenti rohkem kui eelmisel aastal. Ka Li kutsus üles „sõjaks valmistuma”. Lääne eksperdid on pikka aega arvanud, et Hiina ei kajasta täielikult oma kaitsekulutusi. Näiteks 2021. aastal väitis Peking, et kulutas kaitsele 209 miljardit dollarit, kuid Stockholmi Rahvusvaheline Rahuuuringute Instituut hindas tegelikuks arvuks 293,4 miljardit dollarit. Isegi Hiina ametlik arv ületab kõigi Vaikse ookeani piirkonna Ameerika Ühendriikide lepinguriikide (Austraalia, Jaapan, Filipiinid, Lõuna-Korea ja Tai) sõjalised kulutused kokku ning on kindel, et Hiina kulutab tunduvalt rohkem kui ta ütleb.
Kuid kahe istungi kohtumiste kõige kõnekamad hetked hõlmasid võib-olla mitte üllatavalt Xi-d ennast. Hiina liider pidas kokku neli kõnet – ühe Hiina Rahva poliitilise konsultatiivkonverentsi delegaatidele, kaks Rahvakongressil ning ühe sõjaväe- ja poolsõjaväejuhtidele. Nendes kirjeldas ta sünget geopoliitilist maastikku, tõi välja USA kui Hiina vastase, manitses eraettevõtteid teenima Hiina sõjalisi ja strateegilisi eesmärke ning kordas, et tema arvates on Taiwani ja mandri ühendamine tema rahva „noorendamise” poliitika edu jaoks ülioluline.
Oma esimeses kõnes 6. märtsil näis Xi ette valmistavat Hiina tööstusbaasi võitluseks ja konfliktideks. „Tuleval perioodil meie ees seisvad riskid ja väljakutsed ainult suurenevad ja muutuvad tõsisemaks,” hoiatas ta. „Ainult siis, kui kõik inimesed mõtlevad koos, töötavad koos kõvasti, aitavad üksteist samas paadis, ühinevad, julgevad võidelda ja on head võitluses, saavad nad jätkata uusi ja suuremaid võite.” Et aidata KKP-l neid „suuremaid võite” saavutada, lubas ta „õigesti suunata” eraettevõtteid investeerima projektidesse, mille riik on prioriteediks seadnud.
Xi tegi oma kõnes ka otse USA-d maha, rikkudes tema tava mitte nimetada Washingtoni vaenlaseks, välja arvatud ajaloolises kontekstis. Ta kirjeldas USA-d ja selle liitlasi Hiina praeguste probleemide peamiste põhjustena. „Lääneriigid eesotsas USA-ga on rakendanud meie vastu piiramist ja mahasurumist igast suunast, mis on toonud meie riigi arengule kaasa enneolematult tõsised väljakutsed,” ütles ta. Kui USA presidendi Joe Bideni valitsus on rõhutanud „kaitsepiirdeid” ja muid vahendeid USA-Hiina suhete halvenemise ärahoidmiseks, siis Peking valmistub selgelt uueks, vastandlikumaks ajastuks.
Xi pidas 5. märtsil teise kõne, milles esitas visiooni Hiina iseseisvusest, mis läks tunduvalt kaugemale kui ükski tema eelnev selleteemaline arutelu, öeldes, et Hiina suund moderniseerimise poole sõltub tehnoloogilise sõltuvuse murdmisest välismajandustes – see tähendab Ühendriike ja teisi tööstusdemokraatiaid. Xi ütles ka, et ta soovib, et Hiina lõpetaks sõltuvuse teravilja ja tööstuskaupade impordist. „Juhul kui meil kumbagi napib, ei kaitse rahvusvaheline turg meid,” teatas Xi. Ametist lahkuv peaminister Li rõhutas sama punkti samal päeval oma iga-aastases valitsuse „tööaruandes”, öeldes, et Peking peab „jääma lakkamatult hoidma rohkem kui 1,4 miljardi hiinlase riisikausse kindlalt enda käes”. Hiina sõltub praegu impordist rohkem kui kolmandiku osas oma toidu netotarbimisest.
Oma kolmandas kõnes 8. märtsil PLA ja Rahvapolitsei esindajatele teatas Xi, et Hiina peab keskenduma oma innovatsioonialased jõupingutused riigikaitse tugevdamisele ja looma riiklike reservvägede võrgustiku, mida saaks sõja ajal ära kasutada. Xi kutsus ka üles korraldama riigikaitselise hariduse kampaaniat ühiskonna ühendamiseks PLA taga, tuues eeskujuks Topelttoetuse Liikumise, 1943. aasta kommunistide kampaania ühiskonna militariseerimiseks nende baaspiirkonnas Yan’anis.
Oma neljandas kõnes (ja esimeses kõnes kolmanda ametiaja presidendina) 13. märtsil teatas Xi, et tema suure noorenduskampaania „olemus” on „emamaa ühendamine”. Kuigi ta on vihjanud seosele Taiwani neelamise ja tema paljukiidetud kampaania vahel, mille eesmärk on Hiina taas suureks muutmine, on ta seda harva või üldse teinud nii selgelt.
Üks asi, mis on Xi valitsemisaja kümnendi jooksul selge, on see, et teda tuleb tõsiselt võtta – see on midagi, mida paljud USA analüütikud kahjuks ei tee. Kui Xi käivitas rea agressiivseid kampaaniaid korruptsiooni, eraettevõtete, finantsasutuste ning kinnisvara- ja tehnoloogiasektori vastu, prognoosisid paljud analüütikud, et need on lühiajalised. Aga nad jäid püsima. Sama kehtis ka Xi karmi „null-COVID-i” poliitika kohta kolm aastat – kuni ta oli 2022. aasta lõpus sunnitud kurssi muutma.
Xi intensiivistab nüüd kümnendi pikkust kampaaniat, et murda peamised majanduslikud ja tehnoloogilised sõltuvused USA juhitavast demokraatlikust maailmast. Ta teeb seda ideoloogilise ja geostrateegilise „võitluse” uue etapi ootuses, nagu ta ütleb. Tema sõnumid sõjaks valmistumise kohta ja rahvusliku noorendamise võrdsustamine ühendamisega tähistavad uut etappi tema poliitilise sõjapidamise kampaanias Taiwani hirmutamiseks. Ta on selgelt nõus saare vallutamiseks jõudu kasutama. Ebaselgeks jääb see, kas ta arvab, et suudab seda teha, riskimata kontrollimatu eskalatsiooniga USA poolt.


Selgus PPA endise juhi Elmar Vaheri distsiplinaarmenetluse komisjonTALLINN, 30. märts, BNS – Siseminister Lauri Läänemets moodustas kuriteokahtlustuse tõttu ametist kõrvaldatud politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaheri suhtes distsiplinaarmenetluse läbiviimiseks komisjoni.
Komisjoni juhiks on siseministeeriumi personalipoliitika osakonna õigusnõunik Ingrid Puurvee ja liikmeteks õigusosakonna juhataja Jaana-Helen Luik ning siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo. Komisjonil tuleb esitada distsiplinaarmenetluse läbiviimise kokkuvõte siseministrile hiljemalt 30. juuniks. Valitsus soovib Vaheri suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse kokkuvõtet soovib saada hiljemalt 31. augustiks.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid 21. märtsil kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit.
Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile. Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.
Kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse tõttu ametist kõrvaldatud PPA peadirektor Elmar Vaheri sõnul on tal õiguslik vaidlus politsei teenistustaaži teemal kaitsepolitseiga kestnud juba aastaid ning ta kavatseb sellepärast kohtus edasi võidelda.
„Ma ei tunne endal süüd. Minu seisukoht, mille pärast on kestnud õiguslik vaidlus politsei staaži, rotatsiooni ja tööle asumise küsimuses kestnud kolm aastat, jääb samaks, mis varem. Kaitsen seda ka kriminaalmenetluses,” on Vaher öelnud.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kaalud investeerimismaailma sisenemist? Vaata üle need viis kuldreeglitKuidas kasvatada oma raha ja kindlustada tulevikku? Või kaitsta sääste inflatsiooni eest, mis eriti praegu raha väärtust kindlalt ja kiiresti vähendab? Üsna mõistlik viis selleks on investeerimine, millega ei tasu siiski uisapäisa alustada, vaid enne peaks mõtlema läbi nii võimalused kui ohud. Majandusvaldkonna portaal Financer pani kirja viis asja, mida võiksid teada enne investeerimisega alustamist.
Mõnikord peab leppima kaotustega
Iga investeering on riskantne – sa võid alati oma raha kaotada. Sellega tuleb arvestada ning investeerimist alustada alles siis, kui oled võimalikeks kaotusteks valmis. Samal põhjusel ei ole üldiselt mõistlik panna kuskile rohkem raha, kui oled valmis kaotama, ning selleks ei tasu kasutada laenuraha või hädaabifondi.
Kaotuste vältimiseks või vähendamiseks on oluline teha enne investeerimist korralikku uurimistööd. Tasub uurida ettevõtteid, millesse soovid investeerida – näiteks hinnata nende finantsnäitajaid, ärimudeleid, konkurentsieeliseid ja väljavaateid. Samuti laiemalt turu suundumusi, majandusnäitajaid ja poliitilisi sündmusi, mis võivad investeeringuid mõjutada.
Kõiki mune ühte korvi ei panda
Investeeri raha mitmesse erinevasse kohta. Nii väheneb võimalus rahast ilma jääda, kui mõni investeering ei lähe päris nii hästi, nagu esialgu loodetud. Näiteks investeerides ainult ühe ettevõtte aktsiatesse, kaob selle pankrotti minekul kogu või valdav osa sellesse pandud rahast. Investeerides aga mitme erineva ettevõtte aktsiatesse, pole ühe firma pankrotil või muidu halval käekäigul portfellile sedavõrd suur mõju.
Hajutamiseks võib valida erinevaid investeerimisinstrumente (näiteks aktsiad, fondid, võlakirjad, ühisrahastus), sektoreid (näiteks tehnoloogia, tervishoid, energeetika) ja piirkondi (näiteks Eesti, Euroopa, USA). Hajutamise eesmärk ongi vähendada portfelli volatiilsust ehk kõikumist.
Investeerimistuludega kaasnevad maksud
Kui on tulu, tuleb selle pealt maksta ka maksud ning see kehtib kõikide instrumentide, sealhulgas ka krüptoraha puhul. Tulumaksu peab tavaliselt maksma 20 protsenti igalt tehingult saadud tulult. Millal makse makstakse, sõltub aga mõnest tegurist, näiteks saab tulumaksu tasumist edasi lükata ning kasumit maksuvabalt edasi investeerida, kui hallata portfelli ettevõtte alt või kasutada selleks investeerimiskontot.
Viimase puhul on tegelikult tegu täiesti tavalise pangakontoga, kuid selle erinevusega, et investeerimiskontolt ei tohiks teha midagi muud peale investeerimistehingute ja sinna raha sisse ning sealt välja kandmise. Samuti on see seotud väärtpaberikontoga. Investeerimiskonto kasutamise eelis investeeringute tegemisel tavakonto kaudu seisneb selles, et sedasi saab finantsvaradelt saadud tulu tulumaksuvabalt reinvesteerida ja tulumaksukohustust edasi lükata.
Iga-aastaselt kuuluvad maksustamisele ainult need summad, mille investor võtab investeerimiskontolt välja ja mis ületavad sinna sissemakstud kogusummat. Selleks, et see rakenduks, tuleb investeerimiskontona kasutatav konto maksuametile ka vastavalt deklareerida.
Hinda kaasnevaid lisakulusid
Paljudel platvormidel on teenustasud, seega uuri hinnakirja alati juba enne investeerimist. Teenustasud võivad olla näiteks tehingutasud, haldustasud, valitsemistasud või muud kulud, mis vähendavad investeeringu tootlust. Mõned platvormid pakuvad teatud tingimustel ka tasuta tehinguid või madalaid tasusid. Selliste pakkumiste korral tuleks muidugi hoolega tutvuda tingimustega.
Lisaks teenustasudele peaks arvestama valuutavahetuse kuludega, kui investeerida välisvaluutas. Valuutavahetuse kurss võib eri platvormidel ja pankadel olla erinev ning mõjutada investeeringu väärtust. Raha säästmiseks tasub valida parima kursiga platvorm või pank, mis samas loomulikult usaldusväärne tundub.
Investeerimine pole tee kiireks rikastumiseks
Investeerimine on pikaajaline tegevus, mis nõuab kannatlikkust ja distsipliini. Kui mõni investeerimisplatvorm või muu võimalus pakub kiiret raha, on suure tõenäosusega tegemist pettusega. Sellised skeemid kasutavad ära inimeste naiivsust ning lõppevad tavaliselt sellega, et investorid kaotavad kogu oma raha.
Investeerimisel pole olemas garanteeritud tootlust ega kindlat valemit – kuskile sisse pandud raha väärtus võib tõusta ja langeda sõltuvalt turuolukorrast ning ettevõtete tulemustest. Seetõttu peaks olema valmis taluma kõikumisi ja ootama pikemat aega, enne kui investeeringutelt head tootlust näha saab.
Enne investeerimisega alustamist tasub end teemaga põhjalikult kurssi viia. Selleks saab kasutada näiteks pankade ja vahendusplatvormide veebilehti, finantsinspektsiooni tarbijaveebi Minuraha ning teisi rahatarkuse ja investeerimise valdkonna portaale, kus on lahti seletatud nii mõisted kui riskid ja võimalused. Üheks selliseks portaaliks on Financer, mille eesmärk ongi aidata inimestel nutikamaid rahalisi otsuseid teha ning kus lisaks investeerimisalaste põhitõdede tutvustamisele on kokku toodud ka võrdlustabelid erinevatest välismaistest platvormidest.


Avalik sektor leidku oma palkadele nüüd kate. Kiire koondamine, palun"Täna võin kinnitada, et mu tutvusringkonnas on avaliku sektori töötajate palk kõrgem erasektori omadest," tõdeb ettevõtja Indrek Kasela 29. märtsi Postimehes."Ametisse astuv valitsus seisab silmitsi 1,5 miljardi eurose eelarve puudujäägiga, mida kasvatavad kõige enam avaliku sektori palgatõusud," kirjutas 28. märtsi Postimees.
Ma olen viimased aastad kuulnud pidevalt erinevate ametnike selgitusi – ja ma ei räägi meediast, vaid koosolekutest, kus arutatakse palkasid –, et avaliku sektori palgad peavad järgi jõudma erasektorile.
Täna võin kinnitada, et mu tutvusringkonnas on rohkem neid, kel on avalikus sektoris palk kõrgem erasektoris töötajatest (ja ärme, palun, võrdle korruptsioonimaiguga linnapead tippjuhiga).
Mission accomplished (ingl k ""missioon on täidetud ").
Nüüd on arvete maksmise aeg. Ma paluksin avalikul sektoril nüüd leida kate – ei, mitte erasektori arvelt! Kiire koondamine, palun. Ühiskonna solidaarsus on kõrgem, kui seda ei aeta kunstlikult kiiva. Lihtsalt kui on raske, siis ei saa üks osa ujuda vastuvoolu. Kasinamad ajad on käes.
Ja ma ei ole avalikus sektoris töötavate inimeste vastu. Peale Mihhaili ja Jüri ja Heliri on vähestel võimalik iseendal palka tõsta või raha laiali loopida. Kes ütleks ära suuremast palgast? Ainult et lubajatel peaks olema vastutustunne.


ÜRO: Kongo DV-s on alates oktoobrist tapetud üle 1300 inimeseGENF, 30. märts, AFP-BNS – ÜRO inimõigusjuhi sõnul on Kongo Demokraatlikus Vabariigis alates oktoobrist tapetud üle 1300 inimese, sealjuures üle saja lapse.
Mässulised relvarühmitused on tegutsenud Kongo DV-s juba aastakümneid ning inimõigusjuht Volker Türk hoiatas ÜRO Inimõiguste Nõukogu, et "relvastatud vägivald on idaprovintsides intensiivsemaks muutunud, iseäranis Ituris ja Põhja-Kivus".
Mässuliste rühmitused Demokraatlikud Liitlasjõud (ADF), CODECO ja M23, samuti Zaire ja Nyatura, jätkavad rünnakute korraldamist tsiviilelanikkonna vastu karistamatult, kritiseeris ÜRO ametnik.
"Alates 2022. aasta oktoobrist on vähemalt 1334 inimest, sealjuures 107 last nendes idaprovintsides tapetud," ütles Türk.
Inimõigusjuht esitas Nõukogule uuendatud andmed olukorrast regioonis ning tõi välja, et vägivalla tõttu on Kongo DV-s oma kodudest lahkunud umbes kuus miljonit inimest. Tegemist on suurima sisepagulaste arvuga Aafrikas.
Piirkondades, kus varem oli võrdlemisi rahulik, sealjuures Mai-Ndombe ja Kwilu provintsid, on nüüd aset leidnud vägivallapuhangud.
Türk kritiseeris ka laialdast "räiget seksuaalvägivalda", mida on Kongo DV-s ajalooliselt kasutatud teadliku sõjarelva ja hirmutamisstrateegiana.
Mullu dokumenteeris ÜRO regioonis 701 seksuaalvägivalla ohvrit, sealjuures 503 naist, 11 meest ja 187 tüdrukut.
Türki sõnul aitab sellele vägivallale kaasa karistamatuse tunne ja korruptsioon.
Samas kiitis ta kohalikke võime, kes on tema sõnul astunud märkimisväärseid samme karistamatuse vastu ja süüdlaste vastutusele võtmiseks.
AFP – Baltic News Service


Eerik ja Urve on taas hädas elamiskõlbmatu korteriga. Omanik ahastuses: siit oleks nagu sõda üle käinud!Eerik ja tema ema Urve on Eesti rahvale juba varasemast tuttavad seoses sellega, et nende elukohad alati elamiskõlbmatuks muutuvad. Nüüd on nad end sisse seadnud Viljandi lähedal, kuid elu pole ka seal muretu. Perele korterit järelmaksuga müüv Mati on ahastuses, sest korter on lagastatud ja viimaste kuude arveid pole tasutud. «Naabrid juba helistasid kaks korda täna, et midagi jälle lõhuti seal,» ütleb Mati. Eerik aga leiab, et omanik teeb neile liiga, sest korteris on ilmnenud mitmed vead.  Urve ja Eeriku elu kalmuküünaldega köetavas korteris šokeeris 2021. aasta alguses paljusid. Pärast seda, kui «Kuuuurija» Tali külas Pärnumaal elanud ema ja poega külastas, sai pere palju abipakkumisi. Ühel naisel hakkas Urvest ja Eerikust koguni nii kahju, et ta ostis neile parema elukoha, kuid paraku ei jätkunud seal heaolu kauaks, sest ka see korter lagunes.
2022. aasta veebruaris avaldas «Kuuuurija» artikli sellest, kuidas Urvele ja Eerikule korraliku korteri kinkinud Jaanika on elanikega hädas, sest korter, kus oli alguses olemas kõik eluks vajalik, on ära lagastatud. Samuti oli Urvel ja Eerikul probleeme arvete tasumisega, kuigi Urve ise väitis, et arved on kõik makstud. Kuna tegelikkuses aga sentigi ei laekunud, soovis Jaanika, et Urve ja Eerik korterist lahkuksid. «Korteri vabastamise protsess venis kahe kuu pikkuseks, kus nihutati pidevalt kuupäevi ja anti uusi lubadusi. Ka võtmete üleandmisega ei peetud kokkulepetest kinni ja lõpuks jäeti võti lihtsalt postkasti ja seda samuti mulle teatamata,» lisas Jaanika.
Abivajajad Eerik ja Urve tõmbasid neile korteri kinkinud naisel naha üle kõrvade
Korteri kontrollimisel ja akti koostamisel selgus järgmine: esiku põrandasse oli tekitatud kaks auku suurusega viis korda viis sentimeetrit, köögist olid ära viidud kõik seinakapid ja elektripliit, WC ei olnud töökorras, vannitoast oli kaasa viidud pesumasin ning ühest toast olid kadunud kardinad. See aga tähendas, et Jaanikale kuuluvale korterile oli tekitatud kahjustusi, mis moodustavad koos maksmata arvetega kahju umbes 600 euro väärtuses.
«Kuuuurijast» tuntud Urvele ja Eerikule korteri ostnud naine: nad ähvardavad jätta arved maksmata ja kantpead kallale saata!
Tookord ei jätnud pere ära kolides oma kontaktandmeid ega uut aadressi ning ka «Kuuuurija» toimetusel ei õnnestunud Eerikuga ühendust saada. Nüüd aga võttis Eerik ise Elu24 toimetusega ühendust ja rääkis oma loo.

Eerik
Marko Saarm

Omanik teeb liiga
Toimetusega ühendust võtnud Eerik kurtis, et korteriomanik soovib neilt raha välja petta. «Sattusime Mõisakülla, seal jäime makseraskustesse. Saime uue pinna. Nüüd elame Mulgi vallas, Ereste külas, kuid korteriomanik tahab meilt raha välja petta. Ostsime korteri järelmaksuga ja maksame omanikule igakuiselt. Lepingus oli kirjas, et kõik on hinna sees, aga siis hakati veel raha küsima – alguses oli kokkulepe, et korter maksab 7000, nüüd öeldakse summaks 8200. Miks peame siis 1200 eurot rohkem maksma?» küsib Eerik. «Alguses oli kokku lepitud, et 7000 maksame. Omanik oleks võinud alguses mainida, et sellised tingimused on,» rääkis Eerik Elu24 toimetusele ja lisas, et praeguse kokkuleppe järgi maksavad nad 3-toalise korteri eest omanikule järelmaksu 200 eurot kuus.

Eerik ja Urve üritavad ise korterit parandada.
Marko Saarm

«Korter on muidu täitsa sobilik, aga praegu on selline olukord, et kuna torud olid valesti pandud, siis läksid nad katki. Torud lekkisid ja saepuruplaat hallitas ära. Torud läksid katki ja tekkis uputus. Mu 62-aastane ema hakkas turtsuma, siis hakkasin vaatama, mis seal põranda all on. Selgus, et kõik hallitab. Praegu pole isegi vetsupotti meil,» avaldab Eerik. «Remont siin läheks maksma umbes 3500 eurot,» ütleb ta lisades, et alguses korteriga probleeme ei olnud, kuid mured hakkasid ilmnema 8–10 kuud pärast sissekolimist.

Pesemisvõimalust ja tualettruumi praegu korteris polegi.
Marko Saarm

«Oma rahadega oleme ostnud vanni ja vetsupoti,» ütleb Eerik, kes leiab, et korteriomanik võiks korteri müügihinnast ehk 7000 eurost 2400 eurot hinda alla võtta. Eerik tunnistab, et neil on tekkinud makseraskused. «Jaanuaris jäi maksmata. Mõned kuud on jäänud maksmata,» ütleb ta ning kardab, et korteriomanik võib nad välja visata. Eerik ütleb, et otsib tööd ja siiani on käinud proovipäevadel, kuid tööd veel leida õnnestunud ei ole, kuigi enda sõnul on ta õppinud pottsepaks.

Urve osutamas korteri probleemidele.
Marko Saarm

Omanik: igast vallast on nad ära jooksnud
Korteriomanikul Matil on aga asjast sootuks teine nägemus. «Alguses nad maksid, aga nüüd ei ole maksnud juba teist kuud. Igast vallast on nad ära põgenenud. See on hullumeelsus lihtsalt. Sotsiaaltöötajad on ka seal kohapeal käinud,» räägib Mati. Mis puudutab aga 1200 eurot suurema summa küsimist kui alguses kokku lepitud, siis selle kohta ütleb Mati, et siia sisse on arvestatud elanike võlg ja korterile tekitatud kahju, mis tegelikkuses on kordades suurem. Elanikud on Matilt raha laenanud nii küttepuude kui ka ravimite ostmise jaoks.
«Dušinurk ja tualett olid alguses olemas. Nüüd on need lõhutud ja potil käiakse pange peal. Naabrid kurdavad haisu üle. Põrandad on üles võetud,» kirjeldab Mati korteri praegust olukorda ja lisab, et ta veel annab neile võimaluse. «Ma ei saa neid kuuse alla saata. Nad peaksid minu andmetel saama kahepeale piisavalt raha ja peaksid olema võimelised maksma,» leiab Mati. «Neil ei ole õigust lõhkuda. Nad lõhkusid ahju välja ja vaheseinad ära. Ise hakkasid lõhkuma, kuigi ei olnud vaja midagi teha. Soojamüürid ja ahjud olid olemas. Pesemisvõimalused olid olemas. Vannituba ja tualett olid kõik korras,» kirjeldab Mati korteri algset seisu.

Korteri seisukord on väga hull.
Marko Saarm

«Mulgi valla esindaja teab, kui ilus see korter alguses oli. Neil olid pesemisvõimalused olemas, viisakas elamine oli ja nad suutsid selle ära lagastada. Hullem kui Ukraina sõda on sealt üle käinud,» räägib Mati.
«Hullem kui Ukraina sõda on sealt üle käinud.»
Mati sõnul otsis isegi Pärnu maakohus neid taga. «Ja teised asutused tundsid ka huvi nende asukoha vastu. Arvan, et eelmised omanikud on nad kohtusse andnud ja nüüd võtavad kohtutäiturid raha maha. Miks nad muidu maksta ei saa? Nende sissetulek peaks minu teada olema üle 1000 euro,» räägib Mati Urvest ja Eerikust, kes peaaegu aasta aega suutsid normaalselt korteris elada. Nüüd aga on isegi küttearved tasumata. «Kui edasi niimoodi käituvad, siis tuleb hagi. See on uskumatu, kuidas on ära lagastatud. Õnneks tegin nendega ostu-müügi eellepingu. Hea, et meil on järelmaksu leping tehtud. Üürilepinguga oleks mul suur jama kaelas. Minu mõõt saab ühel hetkel ka täis. Tunne on tõesti, et neil on vaja eestkostjat, sest mõelge ise, puukuuri on nad vedanud väljaheited,» avaldab Mati. «Ema vist dikteerib kõike.»
«Mul on õigus nad välja visata, aga kuidas ma ikka nad välja viskan. Ma veel ootan. Peavad siis minema sotsiaalmajja, kui nad ei suuda tasuda korteri eest. Andsin raha neile, et elekter ära maksta eelmise kuu eest. Eestkostja määramine võiks olla lahendus, sest nad ei tule ise eluga toime. Nad peaksid elama nii, et keegi kontrollib neid,» ütleb Mati välja oma ausa arvamuse.
«Ilmselt on korterile tekitatud kahju umbes 8000–10 000 euro ulatuses. Miks peab valmis ja toimiva asja lihtsalt ära lõhkuma?»
Mati sõnul olid korterisse pandud uued torud ja elanikud lõhkusid need ise ära, sest soovisid enda arvates hakata remonti tegema, kuigi neil puuduvad selleks vajalikud oskused. Mati pakub välja järgmise lahenduse: «Kui maksavad see kuu 300 eurot ja järgmine kuu 300 eurot, siis ka veel saavad ree peale.»

Eerik oma korteris.
Marko Saarm

Sotsiaaltöötajad on perekonda abistanud
Saarde Vallavalitsuse sotsiaalnõunik Marina Raid ütleb, et Eeriku rahvastikuregistrijärgne elukoht on alates 22.10.2020 Saarde vald, kuid alates juuni lõpust 2021 kolisid Eerik ja Urve Mulgi valda, Mõisaküla linna. Urve ei ole rahvastikuregistri andmetel Saarde valla elanik. «Saarde valla sotsiaalspetsialistid on teinud koostööd Mulgi valla sotsiaaltöötajatega ning isikutele on pakutud erinevaid sotsiaalteenuseid,» kinnitab Raid. Kuna korteri müük on eraisikute vaheline suhe, siis selles küsimuses vald midagi öelda ei saa. Ka Mulgi valla sotsiaaltöö spetsialist Monika Erreline ütleb, et Mulgi vallavalitsus on kõnealusele perele vajalikku abi osutanud.
Kuna korteri omanik Mati mainis kahtlust, et ilmselt otsib Urvet ja Eerikut ka kohus taga, uurisime selle kohta Pärnu maakohtult. «Hetkel ei nähtu, et antud isikud oleks kohtu poolt tagaotsitavad. Mõlemad isikud on aga erinevate kohtumenetlustega seotud olnud,» ütleb Pärnu Maakohtu pressiesindaja Hedy Tammeleht. Urve kohta tuleb Riigi Teatajas päringut tehes välja mitmeid kohtumäärusi, mis kõik on seotud tema võlgadega.
Tänase seisuga ootab korterit Eerikule ja Urvele järelmaksuga müüv Mati endiselt võlasumma laekumist. Eerik on teada andnud, et saab maksta see kuu 300 eurot. Mati jääb makset ootama...


Amazoni konsultant tunnistas süüd altkäemaksu skeemisProminentne Amazon.com Inc. konsultant tunnistas end täna süüdi ettevõtte töötajatele altkäemaksu andmises skeemis, mille eesmärk oli anda veebimüüjatele konkurentsieelis, mille väärtus oli prokuröride hinnangul 100 miljonit dollarit, vahendab Yahoo Finance.
Ephraim “Ed” Rosenberg oli viimane kinnipeetav viie USA-s asuva süüdistatava seas, keda süüdistati Amazoni töötajatele tasu maksmises vastutasuks konfidentsiaalsete ettevõtteandmete eest, mis muu hulgas aitasid neil äri mõne kaupmehe juurde juhtida ja konkurente eemaldada.


Präänik ja piits

Küberkelmid nuputavad aina uusi skeeme ning on asunud Omniva head nime ära kasutades ka Viljandimaa inimestelt raha välja petma.
Sander Ilvest


Raul Eamets: ülikool peab jõulisemalt ühiskonnas kaasa rääkimaÜhiskondliku rolli tugevdamine, teaduse rahastamine, paindlikkus õppes ja ülikoolipere palgatõus – need on pakilised ülesanded uue rektori ees.
Tartu ülikooli järgmise rektori ees seisab hulk tegelemist vajavaid kitsaskohti, millest olulisimad on ülikooli ühiskondliku rolli tugevdamine, teaduse rahastamine, paindlikkus õppes ja ülikoolipere palgatõus.
Esiteks ülikooli nähtavuse suurendamine ühiskonnas. Ülikooli inimesed, sh hulgas ka rektor, peavad aktiivselt kaasa rääkima ühiskonnale olulistel teemadel. Nendeks on julgeolek, energeetika, majanduslik olukord, kestlik areng, personaalmeditsiin, tehisintellekti rakendamine, küberjulgeolek, kvaliteetne elukeskkond ja palju muud.

  CV
  Raul Eamets (58)

	Lõpetanud Tartu riikliku ülikooli õigusteaduskonna 1987, Tartu ülikoolis kaitses majandusteaduses magistrikraadi 1993 ja doktorikraadi 2001.
	Tööd Tartu ülikoolis alustas 1987. aastal poliitilise ökonoomia kateedri stažöör-uurijana. 1993–1995 oli majandusteooria õppetooli assistent, 1995–2001 lektor, 2001–2005 õppetooli dotsent. 2005 valiti makroökonoomika professoriks. 2005–2014 oli TÜ rahvamajanduse instituudi juhataja. 2014–2015 majandusteaduskonna dekaan, aastast 2016 sotsiaalteaduste valdkonna dekaan.

Me ei saa jääda puhkama loorberitele ning loota, et kõik õiged ja vajalikud otsused, mis kõrghariduse rahastamise kohta on praeguseks vastu võetud, saavad lihtsalt sõrmenipsust teoks.
Juba on jõudnud avalikkuse ette mõttekatked riigieelarve tasakaalustamisest, mis praegustes oludes tähendab suure tõenäosusega eelarvekulude kärpimist, sest maksutõusust ei taha keegi rääkida.
Õigete otsuste all pean silmas eelkõige õppeks mõeldud tegevustoetuste suurendamist 15 protsenti aastas järgmise nelja aasta jooksul ning teaduse rahastamisest, mis peaks moodustama ühe protsendi SKPst.
Siin peab rektor võtma aktiivse rolli nii isiklikult kui ka koostöös teiste kõrgkoolidega rektorite nõukogu kaudu, et kõik poliitilised otsused ka ellu viidaks.
Teaduse rahastamisel tuleb panna eelkõige rõhk riigipoolse püsirahastuse ehk baasfinantseerimise osakaalu suurendamisele, et tagada teadlastele töökohakindlus. Ei ole normaalne, et ülikooli teadusrahast moodustab püsirahastus 18 protsenti, ülejäänud 82 protsenti tuleb projektidest.
Minu ettepanek on sellest ühest protsendist teadusrahast, riigi tasandil, eraldada 33 protsenti püsifinantseerimisele (praeguse 15,5 protsendi asemel). See tooks ülikoolile juurde lisaks 30 miljonit eurot, mis võimaldaks tõsta palku ning maksta minigrante äsja alustavatele noorteadlastele.
Ülikooli mõiste universitas tähendab, et me anname tudengitele laiapõhjalise hariduse, meie lõpetaja on haritud ja saab tööturul hästi hakkama.

Muutuv majandus ja töömaailm toovad kaasa õppe paindlikkuse suurendamise. Me peame olema valmis panustama elukestvasse õppesse erinevate õppevormide kaudu. Pean silmas lisaks traditsioonilisele 3 + 2 ehk kolm aastat bakalaureuseõpet ja kaks aastat magistrantuuri skeemile ka 3 + 1, miks mitte ka 4 + 2 süsteemi.
Seda võiksid täiendada üheaastased magistrikraadid, mikrokraadid, erinevad täiendõppe vormid. Järjest rohkem näeme ülikoolis õppimas töötavaid või töökogemusega inimesi.
Kui nimetatud ettepanekute rahastamisotsused teoks saavad, on reaalne ka garanteerida töötajatele korralik palgatõus järgmise viie aasta jooksul. Keskmiselt 12 protsenti palgatõusu aastas tähendaks viie aasta peale 75 protsenti palgatõusu.
Kui rääkida konkreetsetest palganumbritest, siis saaks praegune nooremteadur senise 1400 euro asemel kätte ligikaudu 2450 eurot, mis peaks selles ajaraamistikus Eesti keskmist palka oluliselt ületama.
Kui me seda eesmärki ei sea, siis on ka väga keeruline veenda noori inimesi jätkama karjääri ülikoolis. Ilma noorte pealekasvuta ei ole meil varsti enam kedagi, kes õpetaks õpetajaid, arste, psühholooge, keemikuid, samuti paljusid teisi riigile vajalikke erialasid.
Ka ei tohi me unustada tudengeid. Praegune õppelaenusüsteem, tulemusstipendium ning toimetulekutoetus on ammu ajale jalgu jäänud ning neid tuleb korralikult reformida, et nad vastaksid elukalliduse tõusule.
Ülikooli mõiste universitas tähendab, et me anname tudengitele laiapõhjalise hariduse, meie lõpetaja on haritud ja saab tööturul hästi hakkama. Paraku on tendentsid pigem sellised, et üha varem hakatakse spetsialiseeruma ning üha kitsamalt nähakse maailma, elatakse oma eriala mullis ning ei teata, mis toimub teistes valdkondades. Seetõttu on vaja keskselt rõhutada interdistsiplinaarsuse olulisust.
Uued avastused ja läbimurded tulevad sageli piiripealsetest valdkondadest, sealt, kus erinevatel distsipliinidel on teatud kokkupuutepunkte.

Olgu selleks näiteks, kuidas majandusteadlased õpetavad loodusteadlasi või vastupidi, kuidas majandustudengid võtavad aineid loodusteaduse valdkonnast. Praegused ülikooli rahastusskeemid ei motiveeri viima ellu universitas’e põhimõtet.
Tegelikult peaks veel sammukese edasi astuma. Mispärast ei võiks ühiskonnateadlased koos humanitaaridega ühte ja sama ainet õpetada? Praegu seda ei tehta. Ka selleks on vaja luua ülikoolis finantsmehhanismid.
Uued avastused ja läbimurded tulevad sageli piiripealsetest valdkondadest, sealt, kus erinevatel distsipliinidel on teatud kokkupuutepunkte. Kui kolm füüsikut lukustada kolmeks päevaks ruumi, kus neil on eluks vajalik olemas, ning paluda välja mõelda midagi innovaatilist ja uut, siis ilmselt nad mõtlevadki, aga suure tõenäosusega on see seotud kuidagi füüsikaga.
Kui sama teha keeleteadlase, geenitehnoloogi ja arheoloogiga, siis võib välja tulla midagi päris uut ja originaalset, mille peale varem ei ole tuldud. Tartus on selline tippkompetentsiga töörühm välja selgitanud, kust pärinevad meie kunagised esivanemad. Ma ei ole kindel, kas nad töörühma kokkusaamiseks ühte tuppa lukustati, aga see ei ole ka oluline, tähtis on tulemus.
Ülikooli töötajate töötingimused peavad vastama ajakohastele normidele ja selles suunas on mitmes valdkonnas vaja veel tööd teha, olgu selleks siis eksperimentaalteaduste uus õppehoone Maarjamõisa linnakus või Viljandi kultuuriakadeemia peahoone renoveerimine.
Uute hoonete ehitamisel ei tohi jätta unarusse ka tudengeid, et neil oleks koht, kus õppetöö vaheaegadel olla ja omavahel suhelda.
Tartu ülikool peab olema teenäitaja teistele ülikoolidele ja teadusasutustele teaduspõhiste lahenduste ning koostöö osas era- ja avaliku sektoriga. Alusteadus on kahtlemata oluline, ilma alusteaduseta ei ole ka rakendusteadust. Samas peame tagama ka selle, et teadus oleks rakendatav ettevõtluses ning riigi tõhusamas toimimises.
Teadust ei saa teha vaid teaduse pärast, teadus peab teenima ühiskonda. Seega tuleb suurendada teadlaste teadlikkust ühiskonna teenimisest. Rohkem ideid peab liikuma ettevõtluse kaudu majanduse kasvu kiirendamisse.
Ülikooli poolt saab sellele kaasa aidata ettevõtetega koostöö arvestamisel teadlaste atesteerimisprotsessis, väärtustades akadeemilises karjääris senisest enam ka ettevõtluskoostööd ja rakendusuuringuid.
Tartu ülikoolil on võimekus panustada regionaalarengusse. Selleks tuleb selgemini sõnastada regionaalsete kolledžite roll ning leppida kokku kohalike omavalitsustega koostöö ja riikliku rahastamise printsiibid. Ülikoolide kolledžid olid ja on oluline osa Tartu ülikoolist ja nii jääb see ka tulevikus.
Teadust ei saa teha vaid teaduse pärast, teadus peab teenima ühiskonda. Seega tuleb suurendada teadlaste teadlikkust ühiskonna teenimisest.

Kindlasti annab parandada koostööd kohaliku omavalitsusega, kohaliku ettevõtluskogukonnaga, aga head näited näiteks Pärnust on meil juba eeskujuks olemas. Pärnus on omavalitsus regionaalse koostöö programmidega aidanud finantsiliselt kolledžit paremini toime tulla. Samuti oleks mõistlik regionaalselt teha rohkem koostööd teiste Eesti kõrgkoolidega.
Miks ei võiks Pärnu kolledžis teha õppetööd ka Tallinna tehnikaülikool, et tõhustada ruumide kasutamist ning rikastada vastastikku õppekavasid uute ainete ja õppejõududega. See ainult rikastaks kohalikku akadeemilist elu ning parandaks kohaliku tööjõu kvaliteeti.
Ülikool on nii tugev, kui tugev on tema vilistlaskond. Töö vilistlaste alal tahab kindlasti paremaks muutmist. Tähelepanu tuleb pöörata vilistlastegevuse võimestamisele koos tudengi- ja erialaseltsidega.
Vilistlaste kokkusaamisi tuleb korraldada aastakäikude või lähedaste aastakäikude kaupa, et suurendada erinevate lendude huvi osalemise vastu ning suunata meie vilistlaste kaasamise tegevusi paremini. Vilistlastegevuse aktiivsuse kasvule aitaks kaasa ka tihedam koostöö ülikooli sihtasutusega.
Ma olen meeskonnamängija, seetõttu on väga olulised need inimesed, kes koos minuga võiksid tulevikus hakata ülikooli juhtima. Meeskonnas peaks olema tulevikus praeguse kahe prorektori asemel neli. Leian, et teemad, nagu koostöö ettevõtlusega, arendustegevus ja kestlik areng, aga ka välissuhtlus, peaksid olema juhitud ja koordineeritud prorektorite tasemel.
Seega lisanduks arendusprorektor ja ettevõtluse koostöö prorektor. Loodan, et selline juhtimismudel aitab kiiremini nimetatud valdkondi ülikoolis arendada, parandab koordineerimist ning infovahetust allüksuste vahel.


Ülikooli hääl peab ühiskonnas kõlamaÜhiskondliku rolli tugevdamine, teaduse rahastamine, paindlikkus õppes ja ülikoolipere palgatõus - need on pakilised ülesanded uue rektori ees.Tartu ülikooli järgmise rektori ees seisab hulk tegelemist vajavaid kitsaskohti, millest olulisimad on ülikooli ühiskondliku rolli tugevdamine, teaduse rahastamine, paindlikkus õppes ja ülikoolipere palgatõus.Esiteks ülikooli nähtavuse suurendamine ühiskonnas. Ülikooli inimesed, sh hulgas ka rektor, peavad aktiivselt kaasa rääkima ühiskonnale olulistel teemadel. Nendeks on julgeolek, energeetika, majanduslik olukord, kestlik areng, personaalmeditsiin, tehisintellekti rakendamine, küberjulgeolek, kvaliteetne elukeskkond ja palju muud.Me ei saa jääda puhkama loorberitele ning loota, et kõik õiged ja vajalikud otsused, mis kõrghariduse rahastamise kohta on praeguseks vastu võetud, saavad lihtsalt sõrmenipsust teoks.Juba on jõudnud avalikkuse ette mõttekatked riigieelarve tasakaalustamisest, mis praegustes oludes tähendab suure tõenäosusega eelarvekulude kärpimist, sest maksutõusust ei taha keegi rääkida.Õigete otsuste all pean silmas eelkõige õppeks mõeldud tegevustoetuste suurendamist 15 protsenti aastas järgmise nelja aasta jooksul ning teaduse rahastamisest, mis peaks moodustama ühe protsendi SKPst.Siin peab rektor võtma aktiivse rolli nii isiklikult kui ka koostöös teiste kõrgkoolidega rektorite nõukogu kaudu, et kõik poliitilised otsused ka ellu viidaks.Teaduse rahastamisel tuleb panna eelkõige rõhk riigipoolse püsirahastuse ehk baasfinantseerimise osakaalu suurendamisele, et tagada teadlastele töökohakindlus. Ei ole normaalne, et ülikooli teadusrahast moodustab püsirahastus 18 protsenti, ülejäänud 82 protsenti tuleb projektidest.Minu ettepanek on sellest ühest protsendist teadusrahast, riigi tasandil, eraldada 33 protsenti püsifinantseerimisele (praeguse 15,5 protsendi asemel). See tooks ülikoolile juurde lisaks 30 miljonit eurot, mis võimaldaks tõsta palku ning maksta minigrante äsja alustavatele noorteadlastele.Muutuv majandus ja töömaailm toovad kaasa õppe paindlikkuse suurendamise. Me peame olema valmis panustama elukestvasse õppesse erinevate õppevormide kaudu. Pean silmas lisaks traditsioonilisele 3 + 2 ehk kolm aastat bakalaureuseõpet ja kaks aastat magistrantuuri skeemile ka 3 + 1, miks mitte ka 4 + 2 süsteemi.Seda võiksid täiendada üheaastased magistrikraadid, mikrokraadid, erinevad täiendõppe vormid. Järjest rohkem näeme ülikoolis õppimas töötavaid või töökogemusega inimesi.Kui nimetatud ettepanekute rahastamisotsused teoks saavad, on reaalne ka garanteerida töötajatele korralik palgatõus järgmise viie aasta jooksul. Keskmiselt 12 protsenti palgatõusu aastas tähendaks viie aasta peale 75 protsenti palgatõusu.Kui rääkida konkreetsetest palganumbritest, siis saaks praegune nooremteadur senise 1400 euro asemel kätte ligikaudu 2450 eurot, mis peaks selles ajaraamistikus Eesti keskmist palka oluliselt ületama.Kui me seda eesmärki ei sea, siis on ka väga keeruline veenda noori inimesi jätkama karjääri ülikoolis. Ilma noorte pealekasvuta ei ole meil varsti enam kedagi, kes õpetaks õpetajaid, arste, psühholooge, keemikuid, samuti paljusid teisi riigile vajalikke erialasid.Ka ei tohi me unustada tudengeid. Praegune õppelaenusüsteem, tulemusstipendium ning toimetulekutoetus on ammu ajale jalgu jäänud ning neid tuleb korralikult reformida, et nad vastaksid elukalliduse tõusule.Ülikooli mõiste universitas tähendab, et me anname tudengitele laiapõhjalise hariduse, meie lõpetaja on haritud ja saab tööturul hästi hakkama. Paraku on tendentsid pigem sellised, et üha varem hakatakse spetsialiseeruma ning üha kitsamalt nähakse maailma, elatakse oma eriala mullis ning ei teata, mis toimub teistes valdkondades. Seetõttu on vaja keskselt rõhutada interdistsiplinaarsuse olulisust.Olgu selleks näiteks, kuidas majandusteadlased õpetavad loodusteadlasi või vastupidi, kuidas majandustudengid võtavad aineid loodusteaduse valdkonnast. Praegused ülikooli rahastusskeemid ei motiveeri viima ellu universitas'e põhimõtet.Tegelikult peaks veel sammukese edasi astuma. Mispärast ei võiks ühiskonnateadlased koos humanitaaridega ühte ja sama ainet õpetada? Praegu seda ei tehta. Ka selleks on vaja luua ülikoolis finantsmehhanismid.Uued avastused ja läbimurded tulevad sageli piiripealsetest valdkondadest, sealt, kus erinevatel distsipliinidel on teatud kokkupuutepunkte. Kui kolm füüsikut lukustada kolmeks päevaks ruumi, kus neil on eluks vajalik olemas, ning paluda välja mõelda midagi innovaatilist ja uut, siis ilmselt nad mõtlevadki, aga suure tõenäosusega on see seotud kuidagi füüsikaga.Kui sama teha keeleteadlase, geenitehnoloogi ja arheoloogiga, siis võib välja tulla midagi päris uut ja originaalset, mille peale varem ei ole tuldud. Tartus on selline tippkompetentsiga töörühm välja selgitanud, kust pärinevad meie kunagised esivanemad. Ma ei ole kindel, kas nad töörühma kokkusaamiseks ühte tuppa lukustati, aga see ei ole ka oluline, tähtis on tulemus.Ülikooli töötajate töötingimused peavad vastama ajakohastele normidele ja selles suunas on mitmes valdkonnas vaja veel tööd teha, olgu selleks siis eksperimentaalteaduste uus õppehoone Maarjamõisa linnakus või Viljandi kultuuriakadeemia peahoone renoveerimine.Uute hoonete ehitamisel ei tohi jätta unarusse ka tudengeid, et neil oleks koht, kus õppetöö vaheaegadel olla ja omavahel suhelda.Tartu ülikool peab olema teenäitaja teistele ülikoolidele ja teadusasutustele teaduspõhiste lahenduste ning koostöö osas era- ja avaliku sektoriga. Alusteadus on kahtlemata oluline, ilma alusteaduseta ei ole ka rakendusteadust. Samas peame tagama ka selle, et teadus oleks rakendatav ettevõtluses ning riigi tõhusamas toimimises.Teadust ei saa teha vaid teaduse pärast, teadus peab teenima ühiskonda. Seega tuleb suurendada teadlaste teadlikkust ühiskonna teenimisest. Rohkem ideid peab liikuma ettevõtluse kaudu majanduse kasvu kiirendamisse.Ülikooli poolt saab sellele kaasa aidata ettevõtetega koostöö arvestamisel teadlaste atesteerimisprotsessis, väärtustades akadeemilises karjääris senisest enam ka ettevõtluskoostööd ja rakendusuuringuid.Tartu ülikoolil on võimekus panustada regionaalarengusse. Selleks tuleb selgemini sõnastada regionaalsete kolledžite roll ning leppida kokku kohalike omavalitsustega koostöö ja riikliku rahastamise printsiibid. Ülikoolide kolledžid olid ja on oluline osa Tartu ülikoolist ja nii jääb see ka tulevikus.Kindlasti annab parandada koostööd kohaliku omavalitsusega, kohaliku ettevõtluskogukonnaga, aga head näited näiteks Pärnust on meil juba eeskujuks olemas. Pärnus on omavalitsus regionaalse koostöö programmidega aidanud finantsiliselt kolledžit paremini toime tulla. Samuti oleks mõistlik regionaalselt teha rohkem koostööd teiste Eesti kõrgkoolidega.Miks ei võiks Pärnu kolledžis teha õppetööd ka Tallinna tehnikaülikool, et tõhustada ruumide kasutamist ning rikastada vastastikku õppekavasid uute ainete ja õppejõududega. See ainult rikastaks kohalikku akadeemilist elu ning parandaks kohaliku tööjõu kvaliteeti.Ülikool on nii tugev, kui tugev on tema vilistlaskond. Töö vilistlaste alal tahab kindlasti paremaks muutmist. Tähelepanu tuleb pöörata vilistlastegevuse võimestamisele koos tudengi- ja erialaseltsidega.Vilistlaste kokkusaamisi tuleb korraldada aastakäikude või lähedaste aastakäikude kaupa, et suurendada erinevate lendude huvi osalemise vastu ning suunata meie vilistlaste kaasamise tegevusi paremini. Vilistlastegevuse aktiivsuse kasvule aitaks kaasa ka tihedam koostöö ülikooli sihtasutusega.Ma olen meeskonnamängija, seetõttu on väga olulised need inimesed, kes koos minuga võiksid tulevikus hakata ülikooli juhtima. Meeskonnas peaks olema tulevikus praeguse kahe prorektori asemel neli. Leian, et teemad, nagu koostöö ettevõtlusega, arendustegevus ja kestlik areng, aga ka välissuhtlus, peaksid olema juhitud ja koordineeritud prorektorite tasemel.Seega lisanduks arendusprorektor ja ettevõtluse koostöö prorektor. Loodan, et selline juhtimismudel aitab kiiremini nimetatud valdkondi ülikoolis arendada, parandab koordineerimist ning infovahetust allüksuste vahel.Raul Eamets (58)• Lõpetanud Tartu riikliku ülikooli õigusteaduskonna 1987, Tartu ülikoolis kaitses majandusteaduses magistrikraadi 1993 ja doktorikraadi 2001.• Tööd Tartu ülikoolis alustas 1987. aastal poliitilise ökonoomia kateedri stažöör-uurijana. 1993- 1995 oli majandusteooria õppetooli assistent, 1995-2001 lektor, 2001-2005 õppetooli dotsent. 2005 valiti makroökonoomika professoriks. 2005-2014 oli TÜ rahvamajanduse instituudi juhataja. 2014-2015 majandusteaduskonna dekaan, aastast 2016 sotsiaalteaduste valdkonna dekaan."Ülikooli mõiste universitas tähendab, et me anname tudengitele laiapõhjalise hariduse, meie lõpetaja on haritud ja saab tööturul hästi hakkama.""Uued avastused ja läbimurded tulevad sageli piiripealsetest valdkondadest, sealt, kus erinevatel distsipliinidel on teatud kokkupuutepunkte."ut.ee/rektorivalimisedLII RANNIKU ILUSTRATSIOONRAUL EAMETS, TARTU ÜLIKOOLI REKTORI KANDIDAAT, MAKROÖKONOOMIKA PROFESSOR


PiitsKüberkelmid nuputavad aina uusi skeeme ning on asunud Omniva head nime ära kasutades ka Viljandimaa inimestelt raha välja petma.


Ostjat teesklejad õngitsevad Omniva libalehega müüjate pangakonto andmeidPETUSKEEMViljandimaa veebipolitseinik Elerin Tetsmann juhib viljandimaalaste tähelepanu järjekordsele petuskeemile: Facebookis asju müüvate inimestega võtavad ühendust ostjat teesklevad petturid ja soovivad, et müüja hakkaks oma andmeid pealtnäha Omniva keskkonda sisestama. Omniva rõhutab, et niimoodi ei küsi ta andmeid mitte kunagi.Tetsmann edastas üleskutse olla tähelepanelik ja ettevaatlik neil, kes kasutavad asjade müümiseks Facebooki Marketplace'inimelist keskkonda. Tema sõnutsi on politseisse laekunud teateid, et müügikuulutusele on reageerinud väidetav ostja, kes on soovinud oma kinnitusel tehingut teha ja pakki Omniva pakiautomaati tellida. «Tegelikult saadab ta teile õngitsuslehe aadressi, kus palutakse teil sisestada oma andmed ja PIN-koodid, misjärel teie pangakonto tühjendatakse.»Tetsmann toonitas, et mingil juhul ei tohi kahtlastele veebilehtedele oma paroole ega PIN-koode sisestada. «Kahtlaste pakkumiste korral lõpetage suhtlus ja blokeerige isik,» soovitas ta. Samuti soovitas ta võimaluse korral teha tehinguid käest kätte ning küsimuste korral või näiteks nõu saamiseks kas või tema enda poole pöörduda.Politsei andmetel on Viljandimaal juba vähemalt üks ohver, kes on eelkirjeldatud kelmuse tõttu oma rahast ilma jäänud.Elerin Tetsmanni sõnutsi kirjutas politseile inimene, kes oli pannud Marketplace'i müügikuulutuse ja kellega oli selle peale ühendust võtnud väidetav ostuhuviline.«Leppisime kokku, et saadan talle paki Omnivaga, kuna ta väitis, et elab Viljandis,» seisis kirjas. «Mulle sobis, järgmiseks sain ta käest lingi ja sellise sõnumi: «Ma olen juba maksnud postikulud, te ei pea midagi maksma, võtke minuga ühendust, kui olete kõik kinnitanud ja võtke ühendust kulleriga.»»Seejärel oli ostjale pakki saata sooviv inimene avanud lingi, mis oli näinud välja täpselt nagu Omniva leht, pealegi oli lehe aadress tundunud esmapilgul olevat Omniva oma. «Hakkasin rõõmsalt oma pangadetaile sinna sisestama, mõeldes, et küll on tore, et Omnival on selline mugav ja turvaline lahendus internetiostudeks.»Lehe kasutamisel ja laadimisel oli aga tekkinud tõrge ning veebilehe pakutava «klienditoe» poole pöördumise peale oli tulnud soovitus anda oma Smart-ID PIN-koodid klienditeenindajale, kes väidetavalt nende abil ise pangaga ühendub. «Alles siis sain aru, et tegemist on petuskeemiga.»Politseile kirjutanu nentis, et peab ennast üsna targaks internetikasutajaks ning poleks kunagi osanud arvata, et ta võiks sellise skeemiga kaasa minna. «Ma ei tea, kas sellest on mingit tolku, et ma sellest teatan, aga tundsin, et lihtsalt pean kuskile teatama. Kindlasti on inimesi, kes oma rahast niimoodi ilma jäävad,» lisas ta.Omniva pressiesindaja Kristina Haavala tõdes, et Omnivat puudutavad petuskeemid on liikunud lainetena, aga viimase aasta jooksul on neid olnud rohkem ning nendega võitlemise muudab keeruliseks, et niipea kui üks skeem on juba piisavalt avalikkuse tähelepanu saanud ja inimesed on ettevaatlikuks muutunud, leiutatakse uus. «Julgen öelda, et just praegu, kui me vestleme, istub keegi kuskil ja nuputab uut skeemi välja.»Haavala kinnitas, et kohe, kui Omniva saab mõnest skeemist teadlikuks, jagab ta selle kohta infot nii oma kodulehel kui ka ametlikes sotsiaalmeedia kanalites, seepärast tuleks petuskeemidest alati teada anda. «Võib nii meie klienditeenindajale helistada kui ka kirjutada ja oleme väga tänulikud.»Haavala sõnutsi on Omnival Facebookis kümneid tuhandeid jälgijaid, kes annavad teavitustöösse postituse jagamisega oma panuse, ning mõistagi teeb ettevõte koostööd politseiga. Seetõttu on oluline, et informatsioon jõuaks kiiresti Omnivani.Skeemid on küll erinevad, aga on mõned soovitused, mida järgides annab ennast Haavala kinnitusel kaitsta. Esimene soovitus on veenduda, mis asjaoludel keegi teiega ühendust võtab, ning mõelda, kas on üldse mõni pakk tellitud, et Omniva võiks tahta ühendust võtta. Teiseks ei küsi Omniva isikuandmete sisestamist muudel juhtudel kui paki saatmine automaadi juures või postkontoris. «Andmeid küsitakse paki saatmisel, mitte siis, kui pakk on saadud. Sellist asja ei ole, et saadame teile sõnumi või helistame ja küsime raha või andmeid.»Üks levivatest skeemidest on Haavala sõnutsi helistamisega maksekorralduse pettus: Omniva nimel helistavad petturid ja paluvad kinnitada Western Unioni makseid. Neid makseid ei tohi mingil juhul kinnitada, sest nagu pressiesindaja juba mainis, ei küsi Omniva mingeid kinnitusi telefoni teel. Helistaja telefoninumbrina võib seejuures telefoniekraanil olla kuvatud Omniva eraklienditeeninduse number 661 6616, aga veendumaks, et kõneldakse ikka Omnivaga, tasub kõne katkestada ja ise ettevõttega ühendust võtta. Veel märkis Haavala, et helistajad on seni olnud peamiselt vene keelt kõnelevad isikud.Samuti on levinud pettused sõnumite saatmise teel: inimene saab enamasti kirjavigadega sõnumi, näiteks «Teie saadetis on kinni maksmata tühistamistasude tottu. Ootame teie makset, et saaksime kohaletoimetamist jätkata», ning selle juures on link, kuhu siis vajutama peaks.Sõnumiga pettuseid on Haavala hinnangul kõige rohkem ning need võivad olla üsna erineva sisuga, aga viivad ikka selleni, et inimene peaks kuskile oma andmeid sisestama ja maksma hakkama. «Seal on ehk kirjas, et teie pakk on kuskile kinni jäänud või tollis on vaja midagi juurde maksta - neid ikka muudetakse aeg-ajalt. Aga alati jääb kehtima see, et me ei küsi niimoodi isikuandmeid ega raha, ning ka kõige väiksema kahtluse korral tuleks otse meie poole pöörduda,» rõhutas ta ning lisas, et väga tähelepanelik tasub olla ka e-kirjade suhtes.Kahtlastele veebilehtedele ei tohi oma paroole ega PIN-koode sisestada. Pilt illustreeriv AFP SCANPIXTRIIN LOIDE


Sisestage PIN-kood!29. märtsil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 23. märtsil sai 32aastane Lääne-Nigula valla naine telefonikõne, kus helistaja tutvustas end talle nii politsei- kui ka pangatöötajana. Helistaja palus naisel sisestada telefoni enda internetipanga koodid, mille järel tehti naise kontolt ülekanne. Tekitatud rahaline kahju on 940 eurot. OHTULEHT.EE


Kirja- ja netiriduSahin: Mihhail Kõlvart võtab võimuKommentaar:Liberalism on pankurite ideoloogia, millel ei ole demokraatiaga midagi ühist.Kaja luigelaulSaatus: Abielu on kui habras taim...Kommentaar:Mitte ükski naine ei vabanda peale sellist, draamat. Loo algus on õige, kuid päriselus visatakse mees koos tema haigusega rentslisse, sest missugune naine vajaks haiget meest? Kõrvalmõte, palju õnne jalgratturid!Paparatso luusib Lauri Hussari maja ümberKommentaari*:Ühtegi poliitikut, parteid ega valitsust ei saa tõsiselt võtta, kui nad ei teadvusta ega likvideeri ühiskonna alkoprobleeme, ei vähenda riigi-ja europoliitikute palkasid vähemalt poole võrra, ei tee ümber 100% korrumpeerunud valimisseadust, ei tee korda haridussüsteemi, mis on praegu täielikus ajusurmas.Spinningurull kuulub eestlase põhivarustusse sama kindlalt kui värske Nelli Teataja...Mihkel Raud(„Eestlase käsiraamat")Nädala küsimus Nelli Teataja veebiväljaandesEelmisel nädalal küsisime internetikülje lugeja käest: Mida arvad Jüri Ratase osalemisest tantsusaates?Ei huvita. 42.09% Jah. 37.46%Ei. 20.45%Teataja veebiväljaande TOP 3 vaadatavus möödunud nädalal6119 Nädalapiiga Meta 5058 Paistab, et suhe triivib lõpusadamasse...1742 Ideaalmehest sai vastik monstrum


Lõhenenud Bulgaarias on viiendad valimised kahe aasta jooksulSOFIA, 31. märts, AFP-BNS – Bulgaarias toimuvad pühapäeval valimised viiendat korda kahe aasta jooksul; sealjuures on Euroopa Liidu üks vaesemaid liikmesriike üha enam sisemiselt lõhenenud ka Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse.
Sõda on süvendanud riigis valitsevat poliitilist segadust, mis sai alguse 2020. aastal, kui korruptsioonivastased protestid sundisid lahkuma kauaaegse peaministri Bojko Borissovi.
Järgnes rida valimisi, mille järel oli killustatud parlament olnud ületamatute raskuste ees, et moodustada stabiilne valitsus.
Hääletusele eelnevad arvamusküsitlused ennustavad seekord madalat valimisaktiivsust ning pealinnas Sofias ei varja paljud oma viha ja pettumust.
Viimaste küsitluste järgi on nii Borissovi partei GERB kui ka 2022. aastal lühikest aega peaministri ametist olnud Kiril Petkovi lääne- ja reformimeelne partei nimega "Jätkame muutusi" tasavägiselt 25-protsendilise toetuse juures.
Kumbki neist ei saaks valitsust moodustada üksi, vaid peab otsima liitlasi väiksemate korruptsioonikahtlustest puretud parteide seast.
Riigi Vene-meelne president Rumen Radev, kes on pannud valimiste vahelisel ajal ametisse vahevalitsusi, nimetab Petkovit ja tema liitlasi sõjaõhutajaiks.
Samuti on Radev seisnud vastu Ukraina abistamisele relvadega.
Samal ajal töötavad Bulgaaria laskemoonatehased täisvõimsusel, valmistades Kiievi jaoks vajalikku moona, mida eksporditakse kolmandate riikide kaudu.
"Poliitiline turbulents võib jätkuda veel aasta või paar," ütles uuringuettevõtte Market Links juht Dobromir Živkov, hoiatades, et see võib veelgi õõnestada Bulgaaria usaldusväärsust.
AFP – Baltic News Service