Soome mees oli sisse võetud naisest, kellele andis palju raha, naine mõisteti hiljem kelmuses süüdiKesk-Soomes elav mees tahtis oma ihaldusobjekti aidata, kuid selle tulemusena jäid tema ja ta vend ilma rahast üle 100 000 euro ulatuses.
Mees (sündinud 1957. aastal) kandis aastatel 2014–2017 naisele oma pangakonto kaudu üle 100 000 euro. Prokuröri süüdistuse järgi läks mehe kaheksa aastat vanema venna kontolt kaduma üle 50 000 euro. Kohtu tõlgenduse kohaselt liideti see summale, mis noorema venna pangakonto kaudu naisele läks.
Osa rahast andis mees naisega kohtumistel sularahas.
Mees kohtas 1972. aastal sündinud naist 2014. aastal, kui ta külastas maapiirkonnas rõivapoode. Politsei eeluurimisel rääkis mees armusuhtest, Kesk-Soome kohtu istungil aga sõprusest.
Rõivamüüja puistas mehele südant. Mees tundis, et nende vahel on tekkinud armusuhe ning ühel hetkel nad abielluvad. Mehe sõnul oli 2018. aasta jaanipäevaks plaanitud isegi pulm.
Kuigi mees oli naisest sisse võetud, oli naisel suhte olemusest erinev arvamus. Kohtuistungil ei soovinud ta tunnistusi anda, kuid eeluurimisel rääkis põhjalikult oma suhtest mehega.
Sõrmused olid tõesti ostetud, kuid politsei eeluurimise järgi naine seda kihlumiseks ei pidanud. Naise sõnul ei olnud paaril aastate jooksul ka seksuaalvahekorda.
Meil ei olnud intiimset suhet. Oleme vaid põgusalt parklas kohtunud. Ta oleks väga tahtnud minuga abielluda, ütles naine eeluurimisel.
Naine oli mehega kohtunud peamiselt Jyväskyläs Terra parklas ja Viitasaare kütusetanklas. Kohtumistel oli mees naisele erinevatel eesmärkidel sularaha andnud.
Naine küsis mehe käest raha mitmel erineval eesmärgil. Naine oli näidanud mehele Satakunta kandis isegi paari erinevat korterit. Mees arvas, et need saavad olema nende uued ühised kodud, kuid tegelikkuses olid ridaelamu Noormarkkus ja ühepereelamu Lavias vaid üürile antud isikutele, kelle puhul mees uskus, et neilt saab korterid ära osta. Ridaelamu kohta aga märkis kohus, et puuduvad tõendid selle kohta, et seda oleks mehele üritatud müüa.
Politsei eeluurimisel eitas naine oma süüd kuriteos. Raha oli läinud tavalise elamise peale, millele lisaks ütles naine, et on kirglik mängur. Naine eitas raha küsimist. Naise sõnul oli mees teda aidanud omal soovil.
Ta tahtis ise abistada ja pakkus raha, ütles naine eeluurimisel.
Kesk-Soome kohus mõistis 1972. aastal sündinud naisele kelmuse eest aastase tingimisi vanglakaristuse. Seoses Lavia „kodumüügiga” eluaseme omanikuna esinenud 1963. aastal sündinud meest karistati kelmusele kaasa aitamise eest neljakuulise tingimisi vangistusega.
Rahast ilma jäänud vendadel naise vastu kahjunõudeid ei olnud. Kohtus läks aga läbi prokuröri nõue naise saadud 100 800 euro suurune kriminaaltulu riigi tuludesse kanda.
Kohtu otsus ei ole veel jõustunud.


Põhja-Sakalas ilmuvad välja lepingu ja rahata kasutada antud valla maadOlustvere teenindus- ja maamajanduskool on saanud 16 aastat tasuta harida umbes kolme hektarit Põhja-Sakala valla maad, ettevõtte Kõpu PM käes on aga igasuguse lepinguta olnud üle kümne hektari vallale kuuluvat maad. Päev enne jõululaupäeva üleskerkinud teema on jõudnud volikogu eelnõudeni, mille on esitanud opositsioon ja mida on ette valmistamas vallavalitsus.

Pärast opositsiooni langemist vallajuhte järjepanu kõiksuguste järel- ja arupärimiste ning etteheidetega kostitanud endine vallavolikogu esimees Priit Toobal uuris vahetult enne jõule vallavalitsuselt, kes kasutab üht maalappi Olustvere küla keskel. Sellest sai alguse protsess, mille kestel on dokumendiregistri kaudu avalikuks tulnud, et kool ja põllumajandusfirma on igasuguse lepingu ja tasuta kasutanud vähemalt viit vallale kuuluvat põllumaatükki.
Valla maa ja riigikool
Olustvere kooli põllumajandusõpilased on harinud 0,6 hektarit otse kooli ühiselamu taga ja 2,9 hektarit küla servas. Kõpu PM-i käes on ligi 16 hektarit, mis on osaliselt kasutusel heinamaana.

Punaseks värvitud ala Olustvere küla keskel on põhjustanud tüli. Valla maa, aga kasutab riigikool ja täitsa tasuta.
Maa-amet

Üsna kohe pärast Toobali arupärimist tegi Olustvere kooli direktor, vallavolikogu liige Arnold Pastak vallajuhtidele ettepaneku, et vald võiks anda 2006. aastast kooli kasutuses olnud maad otsustuskorras koolile kasutada, ning juba paar päeva hiljem ilmus valla dokumendiregistrisse eelnõu, et just nii võikski toimetada. Mõlemale maatükile on kool külvanud talivilja.
"Ennekuulmatu nahaalsus", pealkirjastas Priit Toobal seejärel volikogu liikmetele saadetud kirja. Ta leidis, et Pastaku kiri on sisult kuriteo ülestunnistus ning nüüd maa otsustuskorras endale küsimine häbematus.
Arnold Pastak selgitas Sakalale, et kaks nimetatud maatükki sai vald aastaid tagasi riigilt. Suurem neist kuulus 1940. aastani Eesti Aleksandrikoolile ehk nüüdse teenindus- ja maamajanduskooli eelkäijale, aga maade tagastamise käigus jäi see omavalitsusele, sest sellel olid inimeste peenramaad. Neid on seal praegugi, kuid et paljud on peenramaast loobunud, harib maad kool, et see sööti ei jääks. Lisaks on probleemne maatükk otse koolile kuuluva suure maatüki kõrval.

Teisest tüli tekitanud valla maatükist kasutab teenindus- ja maamajanduskool pisut rohkem kui poolt.
Maa-amet

Teine, väiksem maatükk paikneb keset küla ning on samuti tunduvalt suurema, koolile kuuluva põllumaa nii-öelda otsatükk. Selle maa andis riik vallale omal ajal eramuarenduseks, aga eramuid pole sinna tegema hakatud ja nii on kool Pastaku seletusel seda korras hoidnud.
"Mingit nahaalsust või valla lüpsmist, nagu Toobal väidab, ei ole olnud," kinnitas Pastak ja nentis, et riigikool on valla kasuks oma maadest loobunud. Nii on valla kätte läinud osa põhikooli alla jäävast maast ning kutsekooli ühiselamu kõrval asuv endine staadion on antud vallale tasuta kasutada mänguväljaku tarvis.
Pärast teenindus- ja maamajanduskoolilt saadud kirja läkski abivallavanem Jaanus Rahula ettepanekul vallavalitsusele arutamiseks eelnõu, milles vald soovis maatükid otsustuskorras koolile kasutamiseks anda. "Täna toimunud vallavalitsuse istungil võttis abivallavanem punktid päevakorrast tagasi," teatas 9. jaanuaril vallavanem Karel Tölp.
Tölbi sõnul arutati teemat ja leiti, et vallale mittevajalik kinnisvara tuleks maha müüa. Vallavanem märkis ka, et maade põhjalikku inventuuri sai alustatud, aga see jäi pooleli, kui ametnik vahetus. "Nüüd on see teema uue vallavalitsuse laual töös. Koostamisel on eraldi nimekirjad erinevast kinnisvarast ja esimeste pikemate nimekirjadega on plaanis jõuda volikokku veebruaris."
Volikogule on eelnõu esitanud Priit Toobal, kelle arvates tuleks kaks nimetatud maatükki hoopis oksjonile panna ja nii riigikoolilt kui teistelt valla maade kasutajatelt saamata jäänud tulu välja nõuda. Kui maatükkide alghinnaks on Toobal pakkunud 21 907 ja 3620 eurot, siis saamata jäänud tulu suuruse peaks tema meelest välja arvutama vallavalitsus.
Kõpu ühistu hooldas spordimaad
Järgmised kolm maatükki toovad mõnevõrra üllataval kombel asjast huvitatute sekka ka vallavanem Karel Tölbi, kelle senine seos Viljandimaaga pärineb 15 aasta tagusest ajast, mil ta juhtis vähem kui kaks aastat Kõpu PM-i ja sai ka ettevõtte üheks omanikuks. Nüüd selgub, et kolm valla maatükki kogusuurusega üle 16 hektari on olnud juba pikki aastaid tasuta selle ettevõtte kasutuses.
"Kõpu PM-is töötades ma ise rendilepingutega ei tegelenud," selgitas Tölp. "Kõpus olin tööl aastatel 2005–2007, seega on sealt ka nii palju aega möödas, et mulle ei meenu nende maadega seonduv. Hiljem ei ole ma aktiivselt ettevõtte juhtimise juures osalenud."
Ettevõtte praeguse tegevjuhi Tõnu Vreimann selgitust mööda peitub valla ja põllumajandusfirma maade kasutamist puudutava koostöö põhjus suuresti nende kolme maatüki nimes. Kõik need kannavad nime Spordi. Vreimanni sõnul oli omaaegsel Kõpu vallavalitsusel, mida juhtis korruptsioonis süüdi mõistetud Tõnu Kiviloo, soov rajada nendele maadele suur spordikompleks, mille üheks osaks oli planeeritud isegi ringrada. Plaan jäi plaaniks, aga veel aasta tagasi olid need kolm lähestikku asuvat võsast maatükki arvel kui ühiskondliku ehitise maa ehk siis seda olekski võinud kasutada ühiskondliku hoone rajamiseks. Alles eelmise aasta suvel muudeti maa kasutusotstarvet.
Enne seda oli Vreimanni jutul käinud üks vallaametnik ning öelnud, et vallal on plaan maa müüki panna. Vreimann oli siis juhtinud tähelepanu maa kasutusotstarbele ja avaldanud arvamust, et niisugusel moel seda ükski ettevõte osta ei tahaks.
Et need maatükid päris võssa ei kasvaks, paluski vallavõim Kõpu PM-il juba paarkümmend aastat tagasi oma veiseid seal karjatada. Kui maatükkide suurus on kokku 16 hektarit, siis põllumajandusfirmale kasutuskõlblikku maad on sellest kümmekond hektarit. Et Kõpu PM-il on kokku umbes 2000 hektarit maad, siis need kümmekond hektarit ettevõtte tegevusele Vreimanni sõnul mingit mõju ei avalda.
Toobali sõnul muutub aga maa põllumajandusettevõtjate seas üha väärtuslikumaks ning vald ei tohi anda kellelegi konkurentsieelist sellega, et lubab oma maad kasutada tasuta.
Kõpu PM-i kasutuses olnud maade edasise kasutamise küsimuses pole Toobal ettepanekuid eelnõu vormis teinud, küll aga peaks tema hinnangul vald ka põllumajandusfirmalt saamata jäänud tulu välja nõudma. Vallavalitsus on ette valmistamas eelnõu, et need Punakülas asuvad maalapid oksjoni korras rendile anda.
Kes peaks kellele maksma?
Tölp selgitas, et on nüüd uurinud, miks valla maatükid ettevõtte käsutuses on olnud ja miks see on nii kaua kestnud, ning saanud aru, et asi on olnud maade korrashoidmises. Seejuures olevat seal algusaastatel olnud omajagu võsa ja alles viimastel aastatel olevat põllud korda saadud.
"Paljude jaoks on olnud küsimus, kas ettevõte peaks vallale maksma midagi," nentis Tölp ning rääkis, et kindlasti leiaksid asjatundlikud inimesed argumente, miks ei peaks maksma, ja leiaksid ka argumente, miks vald peaks hoopis maksma ettevõtjale maa kordategemise eest. "Fakt on see, et ettevõte on maad väärindanud ja vallal on nüüd oluliselt kallim kinnisvara, kui see oleks olnud juhul, kui seal oleks saanud võsa edasi kasvada ja maad poleks kasutatud. Fakt on ka see, et valla vara ei tohiks olla ilma lepinguteta kasutuses ja kogu suhtumist oma varasse tuleb vallamajas muuta."
Lisaks kahele riigikooli ja kolmele ettevõtte kasutuses olevale maatükile on vallal veel omajagu maid, mille kasutajatega pole kõik selge. Suur hulk pisikesi peenramaid on seejuures lepinguteta eraisikute käes.
"Aiamaadega kinnistud on omaette teema ja tuleks minu hinnangul ette võtta viimasena, kui ülejäänud asjad on korras," ütles vallavanem.
Ülejäänud maade kohta on vald alustanud inventuuri, et pärast seda otsustada, kuidas oleks edaspidi mõistlik oma vara kasutada. Mõned maatükid tuleks ilmselt kohe müüki panna, mõne riigilt saadud maa müügi puhul tuleb oodata, kuni möödub kümme aastat selle endale saamisest, sest muidu peaks vald maksma 65 protsenti tulust riigile. Mõne maatüki kohta tuleks enne müüki tellida metsamajanduskava, mõne puhul tuleks muuta sihtotstarvet ja mõne puhul detailplaneeringut.

  Eelmine võim alustas, aga ei lõpetanud
  Volikogus opositsiooni poolele kuuluv Priit Toobal rääkis, et endine vallavõim hakkas valla maade ja nende kasutamise teemaga tegelema eelmise suve algul, aga siis jäi töö pooleli ning võim vahetus.
Juunis jõudis volikogu ette ja sai ka heakskiidu eelnõu, millega pandi müüki hulk vallale kuuluvat kinnisvara. Suur osa sellest on tänini müümata, aga materjali ettevalmistamise käigus kerkisid vallajuhtide vaatevälja ka kolm Kõpu kandis Punakülas asuvat maatükki.
Abivallavanem Jan Kraner asus toona seisukohale, et põllumaid ei ole mõistlik müüa, vaid need tuleks rendile anda. "Aga kui ametnikud nendega tegelema hakkasid, selgus, et keegi juba kasutab," meenutas Toobal.
Novembris jõudis volikokku Punaküla maade rendileandmise eelnõu. Toobali sõnul oli seal algul kirjas, et maad tuleks anda eelisõigusega rendile senisele kasutajale, aga see muudeti ära ning kinnituse sai otsus, et maad tuleb anda rendile enampakkumisega. Seni pole enampakkumist tehtud.
Toobali väitel oli eelmisel vallavõimul selge plaan teha varale täielik inventuur ja langetada siis otsused, mida ühe või teise alaga edasi teha, aga enne võim vahetus. (Sakala)


Karl Olaf Rääk: meile valetatakse. Need pole vaktsiinid, vaid geeniteraapia preparaadid“Tõde on nagu lõvi; sa ei pea teda kaitsma. Lase ta vabaks ja ta kaitseb ennast ise”
– Püha Augustinus.
Käimas on propagandasõda inimeste hingede ja tervise pärast. Kaks aastat on meile pettuse ja valega, hea ja halvaga üritatud sisse süstida aineid, mida nimetatakse vaktsiinideks, kuid mis on hoopis geeniteraapia preparaadid.
Vaktsiinid on pikka aega kasutusel olnud. Rõugeid üritati juba mitu tuhat aastat tagasi vaos hoida inimeste kerge nakatamisega. Kaasaegses lääne kultuuriruumis loetakse vaktsineerimise leiutajaks inglast Edward Jennerit, kes sooritas väidetavalt esimese õnnestunud vaktsineerimise umbes 250 aastat tagasi. Kogu selle aja jooksul on vaktsiinil olnud selge definitsioon: vaktsiin tekitab immuunsuse. Immuunsus tähendab, et patogeeniga tutvunud immuunsüsteem reageerib uuele kokkupuutele kiiresti ja resoluutselt, hävitades sissetungijad enne, kui need jõuavad organismile häda teha. Immuunne inimene ei haigestu.
Asi muutus mõni aasta tagasi, kui isehakanud maailmavalitsejatele koos ravimitöösturitega tuli idee kasutada kõigi haiguste raviks geeniteraapiat. Geeniteraapia on teoorias tore, kuid ebapiisavalt uuritud ja potentsiaalselt ohtlik tehnoloogia.
Miks on vaja inimesi veenda, et tegemist on just vaktsiinide, mitte geeniteraapiaga? Miks käib ühe ravimpreparaadi ümber nii vihane propagandasõda?
Ühe vastuse on andnud dr. Joseph Mercola: “Tunnistamine, et Covidi süstid on geeniteraapia, on Suure Farma kasumi seisukohalt nii riskantne, et nad on valmis minema kuitahes kaugele, et inimesed sellest aru ei saaks” [1].
Sama kinnitab ka Bayer Pharmaceuticals’i juhtkonna liige Stefan Oelrich, (lühendatult): “kui me oleks paari viimase aasta jooksul inimestelt küsinud, kas nad lubavad endale süstida (eksperimentaalset) geeniteraapia preparaati, siis oleks 95% vastanud keeldumisega” [2]. Aga vaktsiinidega on teine lugu. Inimesed on õpetatud vaktsiine usaldama.
Kui mRNA süstid turule paisati, siis ei vastanud need US CDC vaktsiini definitsioonile. Need vastasid ainult FDA geeniteraapia kirjeldusele [1, 3]. Probleem lahendati sellega, et vaktsiini definitsiooni muudeti nii, et uued ained selle alla sobituks [4].
Kuni 2021. aasta oktoobri lõpuni määratles CDC vaktsiini kui “toodet, mis stimuleerib inimese immuunsüsteemi looma immuunsust konkreetse haiguse vastu, kaitstes inimest selle haiguse eest”. Immuunsust defineeriti omakorda kui “kaitset nakkushaiguse eest”, mis tähendab, et “kui olete haiguse suhtes immuunne, võite sellega kokku puutuda ilma nakatumata.”
“Vaktsiini” uus määratlus on: “Preparaat, mida kasutatakse organismi immuunvastuse stimuleerimiseks haiguste vastu.” Niisiis muutus “vaktsiin” kaitsvat immuunsust tekitavast vahendist lihtsalt immuunvastuse stimuleerimiseks. Võrrandist jäeti välja märksõnad “immuunsuse tekitamine”. [1, 7]
Vaikselt muudeti definitsioone igal pool, isegi mainekas Merriam-Webster pakub nüüd vaktsiini laiendatud definitsiooni [8], rääkimata siis Wikipediast ja teistest madalama usaldusväärsusega allikatest.
Propagandasõjas on sageli kasutatud argumenti, et mRNA preparaadid ei ole geeniteraapia, kuna need ei muuda organismi DNA-d. See väide on ebaõige. Nagu viitab dr. Mercola[1] : FDA [5] defineeris geeniteraapia mõiste juulis 2018 [4] ja seda ei ole siiamaani muudetud:
“Inimese geeniteraapia eesmärk on muuta või manipuleerida geeni mõju (gene expression) või muuta elusrakkude bioloogilisi omadusi terapeutiliseks kasutamiseks. Geeniteraapia on tehnika, mis muudab inimese geene, et organismi tervendada või ravida haigusi”.
Propagandas kasutatakse ainult selle definitsiooni esimest osa: geeniteraapia muudab organismi DNA-d. Kõrvale jäetakse teine osa: “VÕI muuta elusrakkude bioloogilisi omadusi“. See teine osa kirjeldab täpselt seda, mida mRNA süstid teevad. Need viivad inimese kehasse mikro-RNA osakesed[6], mis sunnivad keha rakud tootma modifitseeritud SARS-CoV-2 ogavalke.
Nimevahetuse kampaanial oli tugev ideoloogiline alus. See on välja toodud CDC sisemises kirjavahetuses [1, 4] “Parempoolsed Covid-19 eitajad kasutavad teie vaktsiini definitsiooni tõestamaks, et mRNA vaktsiinid ei ole vaktsiinid”. See tähendab, et “pahad” konservatiivid tikkusid tõtt välja ütlema ja ravimitööstuse kasumiplaane segama. Selle maha surumiseks laiendati vaktsiini definitsiooni, asendades üheselt mõistetava immuunsuse laialivalguva “immuunvastuse stimuleerimisega”, mille alla võib mahutada mida iganes. Peale definitsiooni muutmist päästeti valla faktikontrollid ja sotsiaalmeedia tsensorid, kes hakkasid agressiivselt tõestama, et mRNA preparaadid on vaktsiinid, kuna need mahuvad vaktsiini kirjelduse alla.
Lõpuks jõuame me jällegi põhimõttelise maailmavaatelise vastasseisuni. Ühel pool on parempoolsed ehk konservatiivid, kes mõtlevad enne, kui pea ees vette hüppavad. Nende vastas on emotsionaalselt ülesköetud pahempoolsed, kes toetavad kõike, mis hävitab, lammutab, piirab ja vigastab. Konservatiivid kaitsevad inimeste elu ja tervist, pahempoolsed kaitsevad õõnsaid loosungeid ja suurkorporatsioonide kasumit, hoolimata sellest, kas keegi saab lammutustöö käigus vigastatud või tapetud.
Juba varsti on tulemas valimised. Kummale jõule annad sina oma toetuse?
Karl Olaf Rääk
Viited ja selgitused:
[1] Mercola, J. (12.01.2023) Is the Associated Press Lying About Gene Therapy Shots? The Epoch Times
https://www.theepochtimes.com/mkt_app/health/is-the-associated-press-lying-about-gene-therapy-shots_4980213.html
[2] KEY 01 – Opening Ceremony – World Health Summit 2021 (Youtube, vaadatud 14.01.2023)
https://youtu.be/OJFKBritLlc?list=PLsrCyC4w5AZ8F0xsD3_rzLcfxHbOBRX4W&t=5847
[3] What is Gene Therapy? US FDA, loetud 14.01.2023
https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/cellular-gene-therapy-products/what-gene-therapy
[4] Martino, J. (09.11.2021) Why Did The CDC Quietly Change Its Definition Of ‘Vaccine’ For New COVID Shots? The Pulse, loetud 14.01.2023
https://tpulse.substack.com/p/why-did-the-cdc-quietly-change-its-definition-of-vaccine-for-new-covid-shots
[5] FDA – USA Toidu- ja Ravimiamet, loetud 14.01.2023
https://www.fda.gov/about-fda
[6] microRNA, Wikipedia, loetud 14.01.2023
https://en.wikipedia.org/wiki/MicroRNA
[7] Immunization: The Basics, CDC, loetud 14.01.2023
https://www.cdc.gov/vaccines/vac-gen/imz-basics.htm
[8] vaccine, Merriam-Webster, loetud 14.01.2023
https://www.merriam-webster.com/dictionary/vaccine


Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 16. jaanuariksRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 16. jaanuariks
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=16.01.2023>.
Teine lugemine – kaks eelnõu
Valitsuse algatatud veeseaduse muutmise seaduse eelnõuga (709
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/0d3d7be4-c29c-
48f2-8222-e552878e2b52/Veeseaduse+muutmise+seadus>) võetakse üle olmevee
kvaliteeti käsitlev ELi direktiiv. Eelnõu eesmärk on vähendada joogivee
varustamisega seotud riske tervisele ja keskkonnale, optimeerida joogivee
käitlemise kulusid ja tagada elanikele ohutu joogivesi. Samuti on
muudatuste eesmärk kasvatada tarbijates usaldust kraanivee vastu,
vähendada plasti tootmist, jäätmeteket ja seeläbi säästa keskkonda.
Eelnõuga võetakse kasutusele veevarustusahela riskihindamise põhine
käsitlus. Samuti parandatakse elanike juurdepääsu joogiveele ja sellega
seotud teabele ning seatakse nõuded joogiveega kokkupuutuvatele
materjalidele ja veepuhastuskemikaalidele, aga ka veelekete vähendamiseks.
Kohustusi saavad joogivee käitlejad, avalike valduste omanikud, kohalikud
omavalitsused, Terviseamet, Keskkonnaamet ja Keskkonnaministeerium.
Valitsuse algatatud geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise
seaduse muutmise seaduse eelnõuga (744
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/d4ddbc0c-beb1-4158-91c1-
e0f628aa0eba/Geneetiliselt+muundatud+organismide+keskkonda+viimise+seaduse+
muutmise+seadus>) viiakse seadus kooskõlla Euroopa Liidu määrusega,
mille eesmärk on tagada suurem läbipaistvus ning anda kodanikele ja
teadlastele ligipääs kogu toiduohutust puudutavale infole, mille
ettevõtja on riskihindamise protsessi käigus esitanud, välja arvatud
ärisaladusena käsitatavale infole.
Läbipaistvuse parandamiseks vaadati üle kõik ELi toitu, sööta ja
geneetiliselt muundatud organisme käsitlevad määrused ja direktiivid
ning ühtlustati määruses ärisaladusena käsitletavad andmed. Varem olid
eri õigusaktides loetletud andmed, mis võivad olla või ei tohi olla
ärisaladus. Edaspidi on kõigi toidu või geneetiliselt muundatud
organismidega seotud õigusaktides loetletud ainult need andmed, mida võib
käsitada ärisaladusena. Samad muudatused on vaja teha ka Eesti
seadusandluses.
Kui kehtivas seaduses on loetletud info, mida ei tohi ärisaladusena
käsitada, siis eelnõuga kehtestatakse loetelu andmetest, mida
ärisaladusena käsitada võib. Nii muutub ärisaladusena käsitada võiva
info hulk ahtamaks ja piiritletumaks. See suurendab läbipaistvust, sest
kogu info, mida ei loeta ärisaladuseks, on avalikkusele kättesaadav.
Eelnõuga lisatakse seadusesse ka nõue, et kui on olemas rahvusvahelised
standardandmevormingud, siis tuleb taotluses esitada andmed sellistel
andmevormidel. See lihtsustab eri andmete võrdlemist ja seega väheneb
taotluste hindamise aeg, samuti väheneb vajadus pärida taotlejatelt
lisainfot.
Esimene lugemine – üks eelnõu
Keskerakonna fraktsiooni algatatud riikliku pensionikindlustuse seaduse
muutmise seaduse eelnõuga (739
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/dc63f97f-7846-4909-943f-
0e10516f9c78/Riikliku+pensionikindlustuse+seaduse+muutmise+seadus>)
soovitakse kehtestada erakorraline 50-eurone pensionitõus aastateks
2024–2027.
Eelnõuga muudetakse riikliku pensionikindlustuse seaduse 1. jaanuaril 2024
kehtima hakkavat redaktsiooni nii, et pensioneid suurendatakse läbi
baasosa ja rahvapensioni määra erakorralise tõstmise. Erakorraline
50-eurone pensionitõus on planeeritud 2024.–2027. aasta 1. jaanuarile
ehk kokku neljale järjestikusele aastale.
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Kell 11 – komisjonide istungid
keskkonnakomisjonis – kell 11.10: atmosfääriõhu kaitse seaduse
muutmise seaduse eelnõu (765
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6eadd25e-a9fc-4122-96fd-
380a9d6c90cc/Atmosf%C3%A4%C3%A4ri%C3%B5hu+kaitse+seaduse+muutmise+seadus>),
kutsutud Keskkonnaministeeriumi ja Keskkonnaameti esindajad; Riigikogu
otsuse „Riigikogu otsuse „Kliimapoliitika põhialused aastani 2050“
muutmine“ eelnõu (616
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/003d65b5-04e8-47be-8a9e-
b3c0f1d3253d/Riigikogu+otsus++%E2%80%9ERiigikogu+otsuse+%E2%80%9EKliimapoli
itika+p%C3%B5hialused+aastani+2050%CB%AE+muutmine%22>), kutsutud
Keskkonnaministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning
Riigikantselei esindajad;
kultuurikomisjonis – muinsuskaitse aktuaalsed probleemid ning
kultuuritöötajate väljateenitud aastate pensioni reformi järgsed
meetmed, kutsutud Kultuuriministeeriumi esindajad;
maaelukomisjonis – kell 11.10: kohanimeseaduse ja ruumiandmete seaduse
muutmise seaduse eelnõu (768
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/019bcf9e-a7ec-4324-a5ec-
b743b5a61712/Kohanimeseaduse+ja+ruumiandmete+seaduse+muutmise+seadus>),
kutsutud riigihalduse minister Riina Solman; maakatastriseaduse,
asjaõigusseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (761
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2dda0c63-3e0e-412f-8936-
769b4b0e23d2/Maakatastriseaduse%2C+asja%C3%B5igusseaduse+ja+teiste+seaduste
+muutmise+seadus>), kutsutud keskkonnaminister Madis Kallas ja Maa-ameti
esindajad;
majanduskomisjoni videoistungil – kell 11.10: elektrituruseaduse ja
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (696
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2ad3cffe-ed19-4c4c-b456-
1a77f9bf0ac3/Elektrituruseaduse+ja+teiste+seaduste+muutmise+seadus>);
riigivaraseaduse, maareformi seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (712 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/e
elnoud/eelnou/b32e7231-0f4f-4585-afb7-e0294f26b03d/Riigivaraseaduse%2C+maar
eformi+seaduse+ja+kohaliku+omavalitsuse+korralduse+seaduse+muutmise+seadus>
); kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse muutmise seaduse eelnõu
väljatöötamiskavatsus;
rahanduskomisjonis – kell 11.15: makse- ja arveldussüsteemide seaduse
eelnõu (743
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6dbae203-5b58-4fa8-b7fa-
a5f1ff89b93e/Makse-+ja+arvelduss%C3%BCsteemide+seadus>);
riigikaitsekomisjonis – arengud NATOs, kutsutud Kaitseministeeriumi
esindaja;
sotsiaalkomisjonis – kell 11.10: soodustingimustel vanaduspensionide
seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse
eelnõu (710 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/eb1f2fd1-b6
68-4d62-8e27-5086770302e8/Soodustingimustel+vanaduspensionide+seaduse+muutm
ise+ja+sellega+seonduvalt+teiste+seaduste+muutmise+seadus>), kutsutud
sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo, tervise- ja tööminister Peep
Peterson ja kultuuriminister Piret Hartman; õiguskantsleri kiri
„Töövõimetoetuse vähendamine“, kutsutud Sotsiaalministeeriumi,
Töötukassa ja Õiguskantsleri Kantselei esindajad; Eesti VII
Omavalitsuspäeva deklaratsioon, kutsutud MTÜ Polis esindaja; Eesti
Haigekassa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise
seaduse (Eesti Haigekassa nimetamine Tervisekassaks) eelnõu (772
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/cee4069a-2dde-432f-8fe5-
a35559b0ea13/Eesti+Haigekassa+seaduse+muutmise+ja+sellega+seonduvalt+teiste
+seaduste+muutmise+seadus+%28Eesti+Haigekassa+nimetamine+Tervisekassaks%29>
), kutsutud Sotsiaalministeeriumi ja Haigekassa esindajad;
väliskomisjonis – kell 11.15: välisteenistuse seaduse muutmise ja
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (45 UA<https://
www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/3610c917-f888-412d-8795-3e86ae9082a
2/V%C3%A4listeenistuse+seaduse+muutmise+ja+sellega+seonduvalt+teiste+seadus
te+muutmise+seadus>);
õiguskomisjonis – kell 11.15: kriminaalmenetluse seadustiku muutmise ja
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (kriminaalmenetluse
revisjoni) eelnõu (367 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/d10291ef-980a-4b1d-8852-bab30d7e25f3/Kriminaalmenetluse+seadustiku+muutmis
e+ja+sellega+seonduvalt+teiste+seaduste+muutmise+seadus+%28kriminaalmenetlu
se+seadustiku+revisjon%29>), kutsutud Justiitsministeeriumi esindajad;
eesti keele õppe arengu probleemkomisjonis – kell 13.30: eesti keele
olukord ja rahvusvahelistumine kõrghariduses, kutsutud Haridus- ja
Teadusministeeriumi esindajad;
korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: kohtumine Politsei- ja
Piirivalveameti korruptsioonikuritegude büroo juhi Ats Kübarsepaga (ruum
L332);
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni väljasõiduistungil – kell
13.30: kohtumine Välisluureameti peadirektori Kaupo Rosinaga
(Välisluureamet);
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: võrgutasude
kasutamine varustuskindluse tagamiseks, kutsutud Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi, Rahandusministeeriumi, Elektrilevi, Eesti
Energia, Eleringi, Konkurentsiameti, Eesti Linnade ja Valdade Liidu,
Saaremaa vallavalitsuse ja Riigikontrolli esindajad; istung on avalik,
toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).
Sündmus
Kell 12.15 – väliskomisjoni esimees Andres Sutt ja liige Maria Jufereva-
Skuratovski kohtuvad Armeenia presidendi Vahagn Khachaturyaniga.
Välislähetus
15.–16. jaanuar
Riigikogu esimees Jüri Ratas osaleb Balti riikide ja Poola parlamentide
esimeeste kohtumisel Varssavis Poolas.
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Tarand: demokraatia tagamiseks on vaja Isamaa jätta riigikogust välja   Ajalooõpetaja Indrek Tarand ütles intervjuus Anu Välbale, et tänavustel riigikogu valmistel tuleb nõudlikult kaaluda, kelle poolt oma hääl anda, sest on oht diktatuuri tekkeks.    Sa vaatasid meie palvel ära dokumentaalfilmi karikaturist Gorist.  Kas ajalootundides saab õppematerjalina kasutada tema karikatuure?  Hetkel ei ole programm või ainekava selle koha peal, aga kui sõjaeelset Eesti Vabariiki õpetada, siis kindlasti oleks tema piltide abil ju võimalik mitte ainult terve meie rahvuslik poliitika panteon selgeks teha Tõnissoni sokuhabemest kuni Pätsi kivipeani, vaid ka palju muud. Et tänapäeva laps saaks tolleaegsest naljast aru, pead talle tausta selgeks õpetama.  Kas Gori saatuses on ka midagi õpetlikku? Tema kui populaarne ja terav karikaturist rakendati propagandavankri ette, kord Vene, kord Saksa okupatsiooni poolt ja kõik see lõpuks lõppes ikkagi erakordselt traagiliselt.  Üks asi on anne, sest mitte igaüks, kes pliiatsi kätte võtab, ei taba joonega olemuslikku ja Gori puhul oli kindlasti tegemist inimesega, kellel see anne oli. Poliitika ja ühiskonna kõverpeeglisse paigutamine viib paratamatult võimu ja vaimu vastuollu ja totalitaarses režiimis, olgu Stalini või Hitleri oma.  Miks nalja ja satiiri nii tõsiselt võetakse, sest tegelikult iseenda üle naermist peetakse üheks intelligentsuse tunnuseks?  Peetakse küll, aga iseasi, kes selle tões ja vaimus välja kannab. Neid on vähe, sest teiste üle on alati parem irvitada, kui näha teisi enda üle irvitamas. Aga miks nalja just totalitaarses ühiskonnas tõsiselt võetakse, ongi see, et totalitarism esiteks annab tohutult naljale ainest. Teiseks võim käsitleb ennast nii tõsiselt, et tema üle ei tohi mingit pilget ega muiet olla. Nõukogude võimu puhul see läks absurdini välja, Leninit tohtis joonistada ainult teatud väike valik usaldusväärseid joonistajaid.  Sa oled ju ise ka sattunud karikatuuride kangelaseks. Kas solvusid?  Enamasti ajavad naerma, aga ma olen ühe korra vihastanud, võib-olla õiglaselt, võib-olla mitte. Kunagi oli ERR-il selline meelelahutusportaal nagu Menu ja seal ilmus mingi följeton, et mina käisin kuskil lapse sünnipäeval ja sõin või varastasin pitsa ära. Võib-olla konteksti arvestades oligi naljakas, aga natuke punnitatud. Ma oleksin följetoni kirjutaja Oskar Lutsu juurde õpipoisiks saatnud. Kui sa valgusvihus või rambivalguses liigud ja tegutsed, siis paratamatult satud kas laulu või pilapilti.  Sa ise oled ka teinud üsnagi satiirilise valimisreklaami, kus teised tuntud poliitikud olid tehtud peibutuspartideks.  Jah, oli küll nii, nagu see žanr nõuab. Aga teiste tuntud poliitikute näod olid seal partide küljes ikkagi väga heatahtlikud, eriti Urmas Paeda oma. Ei ole mina kuulnud, et Ansip või Reiljan oleks pahaseks saanud.  Praegu algab valimiste periood ja see on viimane saade, kus me üldse võime poliitilistel teemadel rääkida. Kas sinu meelest on see õige lahendus?  Ei, see näitabki, kuidas parteiline elu pöörab kõik normaalse pahupidi, sest millal siis veel poliitikutest, nende mõtetest ja plaanidest rääkida, kui mitte enne valimisi. Aga kuna neile tundus, et teine saab rohkem kui mina ja ühtegi vormi ei leitud, kuidas seda õiglaselt jagada, siis leiti, et ärme üldse luba. Lõpuks on alati seaduses augud ja kandideerijad leiavad varuväljapääsu niikuinii. Minu meelest see on rumal reegel, aga kui nii on, siis mis seal parata, siis tuleb. Meil tuleb seadusi täitma.  President hoiatas riigikogu valimisi välja kuulutades kõmisevate ja tühje loosungite, lubaduste eest. Ka aastavahetuse kõnes soovitas olla nõudlik. Milline on sinu soovitus?  See on õige, mis ta ütles ja ega oma ametist tulenevalt ta midagi rohkemat öelda ei saagi, sest siis süüdistatakse teda sekkumises päevapoliitikasse ja erapoolik olemises. Aga see nõudlikus , tähendab seda, et me ei pea silmad kinni pimedas vihas valima, et sest meil on selles või teisest kopp ees. Nõudlikult vaatame, kes seal sundmenüüs on. Kes on see, kellele võiks hääle anda ja kes oma senise tegevusega ei ole näidanud, et ta on nagu tegelane Gori piltidelt - pankrotimeister, korruptant, muidu suli või vastik inimene. Valimistel me peame olema väga nõudlikud ka iseenda vastu ja aru saama sellest, et nendel valimistel  võib see väike krõks, see udusulg, mis kaameli selgroo murdis, ära käia. Nii kurb kui see ka ei ole, põhimõtteliselt me võime vabalt minna diktatuuri, kui me teeme valesid valikuid. See on juba kõigis programmides ja seinalehtedes kirjas, kes viitsib süveneda, see näeb seda. Et seda vältida, tuleb hoolega oma häält anda. Meil on traditsiooniliselt bolševistlik erakond ehk Keskerakond ja nüüd on neobolševistlik EKRE ja siis on olemas see, mida nimetatakse võimaldajaks. See on Helir-Valdor Seeder koos oma vahva pundiga. Ükski teine partei ei lähe selle kahe kooslusega valitsust tegema, aga nemad lähevad, mis tähendab, et demokraatia tagamiseks on paradoksaalsel kombel vaja jätta Isamaa riigikogust välja. Mis siis, et nemad ainsana vastutavad iibe plahvatuse eest.  Aga valijatele ju meeldivad sellised lihtsad ja selged lubadused, pealegi elu on praegu raske, ühest kriisist tuleme, teise läksime.  Seda tuleb vaadata pikemal ajaskaalal. Ma arvan, et kui Maljutas Skuratov Ivan Groznõi korraldusel siin märatses, oli elu palju raskem. Ka ei maksa unustada, et nõukogude ajal oli elu vägagi palju trööstitu, kuigi teistel põhjustel. Muidugi võib alati tunduda inimesele, et nüüd on see maailma kõige raskem aeg, kui mina pean nende küsimustega rinda pistma. Aga tegelikult meil ikkagi, natuke nagu narrilt kõlab, aga tegelikult pole kunagi nii hästi olnud jõukuse poolest, stabiilsuse poolest. Nii et viriseda oleks patt. Eesti vabariigil on tegelikult suhteliselt hästi arvestades olemasolevat inimkapitali ja ja huumorimeeletaset.   Sind ei leia kandidaatide seast.  Ei leia jah, sest seal on selline piiraja, et sa pead olema parteilane, aga mina ei ole.  Kas sa tunned kuidagi, et sa oled kaotanud usalduse, mõeldes sellele, mis augustis juhtus välisministeeriumi parklas?  Loomulikult olen. See ei ole usaldust suurendav, vaid purustav.  Kuidas sa vaatad täna sellele kõigele tagasi?  Tänapäeval vaatan ma sellele nagu paljudele mineviku sündmustele, et aeg läheb edasi, saad targemaks. Ja kui Eesti vabariigi õiguskorrakaitsjad vaatavad seal läbi seaduse paragrahvi, siis nemad on ka rahul.  2002. aastal oli sul samasugune intsident ja sa ütlesid: "Olen juhtunu pärast väga kurb, enam kunagi ei juhtu". Aga eksisid.  Inimene on ekslik. Me teame, et usaldust on väga raske luua ja väga kerge kaotada. Kui ma peaksin ennast motiveerima sellises masendavas, enneolematult raskes olukorras, siis ma üritan tõestada, et usaldust on võimalik luua, kui põhiskelett on õige.  Kas sa täna võid öelda siin diivanil istudes, et kunagi enam midagi sellist ei juhtu?  Tuleb kõigepealt meelde "never say never". Aga see ei ole lubadus. Ei, minu eesmärk ei ole vigu teha ja nüüd võib-olla on vigade limiit täis. Nagu korvpallis öeldakse, et mängib veapiiriga.  Kas sa õpetajana pead kuidagi teisti käituma?  No õpetaja peab olema ju eeskujuks. Aga õppust on õpilasel võimalik võtta ka siis, kui talle halb eeskuju õigesti ära seletatakse.  Missuguse õpiku järgi sina Eesti lähiajalugu õpetad? Ma olen lugenud, et on õpikuid, kus mainitakse Edgar Savisaart ja neid, kus teda pole.  Tänapäeval on päris palju õpikuid ja valikut. Mina isiklikult ei poolda parteilist lähenemist, et Trotski pildi retušeerime ära, sest Stalin ise oli seal. Ma seda perioodi õpetades kindlasti selle võtmeisikuid käsitlen ühtlaselt ja võrdselt. Milliseid hinnanguid ma annan ühele või teisele, eks selle teadasaamiseks tuleb tundi tulla kuulama.  Tänases saates Aigar Vaigu ja Andres Juur rääkisid sellest, kuidas me peame olema mures sellepärast, et lapsed ei kaotaks võimet mõelda, et me ei kasvataks mitte tarbijaid, vaid kasvataks loojaid. Kas sa näed neid noori, kes mõtlevad oma peadega oma klassis või mõtlevad nad ainult telefoni abil?  Ma ütlen ilma igasuguse irooniata, et ma olen väga positiivselt üllatunud, kui toredad õpilased on selles koolis, kus mina õpetan ja sellest ma teen üldistused, et teistes koolides peab sama olukord olema. Nad tahavad teada, nad on väga hea saavutusvõimega, kui nad võtavad omaks selle, et nüüd me seda teeme. Aga mis on neile raske ja meile ka, on see, et minu hinnangul inimkond oma mitmetuhande aastase ajaloo jooksul on esimest korda olukorras, kus muna õpetab kana. See tähendab seda, et kui vanasti ema õpetas, et kuidas kitselt piima saada või isa õpetas, kuidas vikatit luisata ehk ellujäämiseks vajalikke oskusi, siis praegu mina ei saa neile õpetada, mida mingi äpiga on kasulik teha, aga nemad mulle, oi kui palju ja kuidas veel saavad.  Kuidas õpetaja elu praegu välja näeb? On räägitud, et meil pole varsti õpetajaid.  See vastab tõele, sest millegipärast Eesti vabariigis ei ole seda kutset ja ühiskondlikku staatust hinnatud. Nüüd ei ole enam midagi teha, ma väga hindan sõber Tõnis Lukase püüdlusi õpetajate palka tõsta, aga see on väiksem isegi kui inflatsioon. Selles mõttes majanduslikult on see mõttetu. Eesti koolile antakse praegu sellega nagu palliatiivset ravi, mis on väga humanistlik, vähem valusam, aga surma sa sellega ära ei hoia. Nii kurb kui see ka ei ole - kool senisel kujul ja seniste õpetajatega vananeb nii kiiresti ja ilma noorte inimesteta... Lähme küsime, kui palju tahab saada õpetajaks. Vähemus, aga vanasti ei pruukinud nii olla.  Kas sul ei ole pakkuda lahendust?  2010. või 2011. aastal ma kirjutasin isegi artikli, et üks lahendus oleks võtta laenu ja maksta Eesti koolmeistrile Euroopa koolmeistri palka, mis oli toona umbes 3000 eurot. Kui see raha oleks tookord laenatud odava protsendiga ja õpetajatele kätte jagatud, siis oleks õpetaja staatus olnud teine, tema ostujõud ja see raha oleks kõiki jäänud meie majandussüsteemi. Aga kahjuks tollel ajal peeti seda peeneks huumoriks, isegi Andrus Ansip ütles, et see on täitsa ebaadekvaatne jutt.  Aga samas õpetajate palk ei ole ju tegelikult väiksem, kui paljud teised ametid saavad. Kes siin Eestis ikka nii väga rahas supleb.  Me võime öelda, et päästeametnik ja ja meditsiiniõde, kõik teevad veelgi vastutusrikkamat tööd, aga küsimus on selles, et kogu aeg inimestel on olnud vaja kooli selleks, et teadmisi ja oskusi, mis ei ole kaasa sündinud, vaid neid tuleb teatud viisil kasvavale inimhakatisele edasi anda. Me oleme kolmkümmend aastat leidnud, et nad teevad seda missioonitundest. Nii ongi tehtud. See ei ole mingi saladus, et mina ei ole koolis kõige vanem õpetaja, kuigi ma olen juba vana inimene.  Kuidas sina ära elad, kas sul on vähesed nõudmised või sa ikkagi teenid kõrvalt ka?  Esiteks tuleb kulud ja tulud hoida tasakaalus, nagu meid on õpetatud. Ma ütlen ausalt, et Tallinnas mina oma normkoormusega õpetajapalgaga ära ei elaks. Ma jääks iga kuu miinusesse. Ja kui ma oleks noor inimene, tahaksin eluasemelaenu, siis panga turvasüsteemid hakkaks huilgama, kui kooliõpetaja läheneb pangale, sest esimene tehisintellekti reaktsioon on, et nüüd tuleb pangaröövel. Koolis on olukord tõsine ja ma loodan, et targemad pead teadvustavad seda ja leiavad mingisuguseid lahendusi, et me päriselt ei katkesta Eesti hariduse traditsiooni.  Õpetaja Indrek Tarand igal juhul praegu õpetajaametil jätkab. Mida sulle soovida võiks?  Soovi, et oleks mõistlik riigikogu. Ma oleks sellega väga rahul.    					Toimetaja:  Mari Peegel    					Allikas:  Hommik Anuga


Kaja Kallas välistas koalitsiooni EKRE-ga – ei mingit koostööd nendega, kes sorgivad Reformierakonna rahapesuskandaale“Ei saa me läbi EKRE-ta…” Rahvuskonservatiivide suurim võit on ehk see, et mitte ükski poliitik kogu Eestis ei jäta meedias sõna saades EKRE-st rääkimata – mingil kujul on see kindlasti hea reklaam.
Nii paiskas ka Kaja Kallas oma vihkamise välja ka üldkogul: “EKRE on ainuke erakond, kellega välistame koosöö. Kõik teised erakonnad võivad olla meie koalitsioonipartneriteks,” teatas ta.
Seega ei ole õige reastus: “Programmis on suurima tähelepanu all Eesti kaitsmine, rohereform ja majanduse arendamine.” Esikohal on ikkagi EKRE vihkamine. Kaja Kallase puhul on vihkamine suuresti isiklik, sest just rahvuskonservatiivid on nõudnud Reformierakonna “pärispattude” uurimist, sealhulgas Siim Kallase rolli osas “kümne-miljoni-skandaalis” ja VEB Fondi kadumises.
Ilmselt ongi Reformierakonna EKRE-vihkamine lisaks maailmavaatelisele erinevusele suuresti seotud sellega, et rahvuskonservatiivid algatasid Skandinaavia pankade rahapesu uurimise ning on nõudnud ka teiste “rahakadumiste” avalikustamist – need aga on kõik seotud just Reformierakonnaga.
Mis aga puutub Eesti kaitsmisesse, siis sel nädalal hääletati just Reformierakonna eestvedamisel maha EKRE algatatud maamiinide keelustamise Ottawa konventsioonist väljumine, mis oleks Eesti kaitsmisele lihtsama toe andnud, ning sõjakohtute loomine, mille vajadus sai Ukrainas selgeks juba 2014. aastal.
Reformierakonna rohepööret näevad kõik nii kõrgetes energiahindades kui ka värskes uudises, et koos elektrimolekulidega energeetikas hakatakse Brüsseli käsulaudade alusel bensiinipaake täitma mitte liitrite, vaid kilomeetritega.
Majanduse arendamise kohapealt unustavad reformierakondlased sõna “arendamine” ette panna sõna “taand” ehk siis on oravapartei valitsedes Eesti majandus kõrge inflatsiooni ja kõrgete energiahindade tõttu põhjalikult alla käinud. Kaja Kallas jätkab rekordite löömist: Eesti tööstustoodangu mahu langus oli novembris EL-i suurim
Reformierakonna peasekretär Timo Suslov väidab: “Oleme pikalt Eesti edulugu ehitanud. Seda sama edulugu, mida EKRE soovib tagasi pöörata. Või mille käest päästa, nagu nad ise ütlevad.”
See on Reformierakonna “edulugu”: kõrge inflatsioon ja laes hinnad, vajuv majandus, vaesuv rahvas, venestuv Eesti, kontrollimatu sisseränne, eesti keele positsiooni nõrgenemine,  Brüsseli kummardamine tasemeni, kus bensiini hakatakse kilomeetrites välja jagama jne.
Sellest “eduloost” on vaja küll Eesti päästa.
Uued Uudised


PUUST JA PUNASEKS | Mis on võlakirjad ning miks on need taas muutumas atraktiivsemaks investeerimisvalikuks?Eelmine aasta oli võlakirjade jaoks erakordselt halb aasta, kuid muutunud majanduskeskkonnas nähakse üha rohkem, et näiteks kinnisvara asemel võib olla mõistlikum raha paigutada võlakirjadesse. Mida selle juures aga teadma peaks?
Kui aktsiad on Michael Jordan, siis võlakirjad on tema vähemtuntud kaaslane Scottie Pippen. Just sellise võrdluse on teinud endine fondijuht Rob Isbitts Forbesis, miks ei saa finantsturgudel võlakirjad sama palju tähelepanu kui aktsiad. Aktsiad pakuvad suurt lootust, et vara väärtus kerkib kõrgustesse, samas võlakirjadel on lagi ees, kui palju on sul võimalik korraga raha teenida.
Ometi on ajalooliselt peetud võlakirju investeerimisportfelli olulise osana, mis pakub stabiilsust, kuid mille vastu on huvi vähendanud viimase kümnendi madalad intressid. Nüüd kui keskpankade intressid on taas kõrgemal, on kerkinud võlakirjad jällegi rohkem au sisse.
„Intressimäärade tõus tähendab, et üha suurem osa rahavoost makstakse välja võlakirjaomanikele ja aktsionäridele jääb selle võrra vähem. Kui viimasel kümnel aastal riisusid koore aktsionärid, siis järgmisel kümnel aastal võivad võiduvärava lüüa võlakirjaomanikud,“ selgitas hiljuti SEB varahaldur Endriko Võrklaev. Sarnast mõtet on väljendanud teisedki suured varahaldurid. „Etteruttavalt mu enda eelistus ongi eelkõige mõistliku riskiga, aga kõrgema intressimääraga võlakirjaturud,“ sõnas LHV asutaja Andres Viisemann Ärilehele, kuhu ta sel aastal raha paneks.
Eelmine aasta oli samas võlakirjade jaoks erakordselt halb aasta, isegi kehvem kui finantskriisi aeg. Põhjuseks seesama erakordselt kiire intresside tõstmine: kuna laenud on kallimad, siis varem emiteeritud võlakirjad pole oma konkreetsete fikseeritud protsentide juures sedavõrd ligitõmbavad, mistõttu kukkusid turvasadamaks peetud võlakirjade hinnad järsult. Morningstar toob välja, et 20 suurima võlakirjafondi jaoks oli tegu ajaloo halvima aastaga. Näiteks oli maailma suurima võlakirjade ETFi (Vanguardi VBMFX) tootlus eelmisel aastal -13,25% (sisaldab saadud intresse).
Kuid mida peaks võlakirjadest rohkem teadma ning miks peaks nendesse investeerima? Teemat aitavad lahti mõtestada LHV Varahalduse portfellihaldur Maarja Pärs ning Redgate Capitali partner Valeria Kiisk.
Mis on võlakiri ning miks peaks sellesse üldse investeerima?
Kiisk selgitas, et tegelikult on võlakiri inimestele vana tuttav toode, mis on lihtsalt teisiti pakendatud. „Oma olemuselt on võlakiri laen. Standardiseeritud tingimustega laen, mille raames võtab ettevõte (emitent) vahendeid paljudelt laenuandjatelt ehk investoritelt, pakkudes vastu kokkulepitud intressi ning tagastamist. Investoreid on reeglina palju ning puudub vajadus rääkida eraldi tingimused läbi. Samas on ka juhtumeid, kus üks investor võtab kogu emissiooni – nt pensionifondid teevad selliseid investeeringuid. Nende jaoks on oluline, et tegemist oleks väärtpaberitega (ja laen ei ole väärtpaber, võlakiri aga on).“
Peamine võlu, mida võlakirjad investorile turbulentsemal ajal pakuvad, on Kiisa sõnul väärtuse hoidmine. „Sama ettevõtte puhul käituvad aktsia ja võlakiri reeglina sarnaselt, kuid oluliselt erineva magnituudiga – aktsia on volatiilsem, võlakirja puhul ei ole suured hüpped tavapärased. Ma näitena kasutan tihti Swedbanki aktsiat ja võlakirja rahapesuskandaali puhkemisel – aktsia hind kukkus kohe üle 20% (ja pärast kukkus veel), ent võlakirja hinda ei mõjutanud see praktiliselt üldse.“
Selles peitub aga Kiisa sõnul peamine põhjus, miks võlakirjad pole sedavõrd atraktiivsed: kasvuvõimalus on piiratud kupongi- ehk intressimaksetega. „Ehk kui aktsiate puhul õnnestub tabada tõelist raketi, siis on mitmekordsed tootlused võimalikud, võlakirja puhul reeglina saad ainult kupongi ja ehk mõni protsent peale väärtuse kasvu pealt, kui otsustad investeeringust enne lunastamist väljuda – aga mitte rohkem, ükskõik kui hästi ettevõttel ka ei läheks.“
Ta lisas, et klassikaline teooria ütleb, et turbulentsemal ajal tasub olla rohkem võlakirjades just sellest lähtuvalt – et hoida väärtust. Samuti peaks tema sõnul selliselt käituma näiteks ka pensonisäästudega pensioniea lähenedes.
„Aga kas samas oleks õige nüüd, kui aktsiad on tugevas miinuses, nendest väljuda ja saadud vahendid võlakirjadesse panna? Selles ei oleks ma nii kindel. Eks aktsiaturg ikka taastub ning aktsia puhul on aktsia tõusu potentsiaal oluliselt kõrgem. Praegu oleks nt oma Tesla positsioonide likvideerimine ja raha võlakirjadesse suunamine pigem kasvupotentsiaali „cap“-imine (piiramine - toim.).
Uute investeeringute puhul aga võib tõesti vaadata võlakirjade poole, kuna siis pole karta suuri kõikumisi väärtustes. Olgu siin ikka öeldud, et risk kaasneb investeerimisega alati. Ning et kui ettevõtte valikuga peaks ebaõnnestuma ning ettevõtte pankrotistub, siis teooria järgi on võlakirjainvestori positsioon mõnevõrra parem kui aktsiainvestori oma, kuid ikkagi pole siin midagi kiita, eriti kui võlakiri on tagamata.“
Milliseid küsimusi tasuks endalt enne võlakirjadesse investeerimist küsida? Mis summadega peaks võlakirjadesse investeerides arvestama?
LHV Varahalduse portfellihaldur Maarja Pärsi sõnul tasuks enne investeerimist mõelda, milline investor sa tahad olla.
„Investeerimise puhul tasub endalt küsida, kui riskialdis või -kartlik sa oled? See on lähtekoht, millest tulenevalt erinevaid varaklasse kaaluda, sh võlakiri pigem sobilik madalamat riski, kuid kindlat tootlus eelistava investori jaoks. Samuti tasub mõelda, mis on investeeringu ajaline mõõde? Kas eesmärk on paigutada likviidsuse eesmärgil raha aastaks või paariks mõnda varaklassi, et osaliselt inflatsiooni vastu kaitset saada või eesmärk on pikaajaliselt investeerida.“ Sellest lähtuvalt tasub sobilikke varaklasse oma portfelli valida.
Pärs märkis, et võlakirjade puhul tuleb arvestada mõnevõrra suuremate summadega kui aktsiate puhul. Kui aktsiate puhul on miinimumsumma aktsia hind, mis võib jääda vahemikku alla ühe euro või küündida paarituhande euroni, siis jaeinvestoritele suunatud võlakirjade puhul on summad jäävad enamasti 100 või 1000 euro juurde, sh eelkõige on levinud viimane variant. Professionaalsetele ja institutsionaalsetele investoritele suunatud võlakirjaemissioonide puhul küündivad miinimumsummad sageli veel kõrgemale, 100 000 eurot ja üles.
Balti reguleeritud turul on näiteks 3 võlakirja, mille nominaalväärtus (ühe võlakirja alghind) on 10 000 eurot, 1 5000 eurone võlakiri, 32 võlakirja, mille nominaal on 1000 eurot ning 5 võlakirja, mille nominaal on 100 eurot. Noteeritud võlakirjadega saab tutvuda siin.
Kuidas hinnata riske? Kui nt 10% intress ahvatleb rohkem kui 6%, siis kuidas hinnata, kas kõrgem tootlus on ka seda riski väärt?
Pärs sõnas, et võlakirjade puhul on tootluse ülempiir piiratud kupongimääraga hoides võlakirja kuni tähtajani. „Teisalt kogu riskipositsioon on avatud, ehk kui ettevõtte peaks muutuma maksejõuetuks, siis võib võlakirjainvestor kõikidest nõuetest ka ilma jääda. Seega peamine analüüs taandub krediidiriski hindamisel – mis võiks olla kõige halvem stsenaarium, mis ettevõttega võiks juhtuda ning kas ta siis on endiselt võimeline võlakirja intressimakseid teenindama?“
Seda tõdes ka Kiisk, sõnades, et kõige tähtsam küsimus, mida endale esitada on, kas ma usun sellesse ettevõttesse? „Kas ta ärimudel, finantspositsioon aitab turgu võita lähima 5 aasta jooksul, kas rahavood on piisavad ka riskistsenaariumi puhul?“ Veel tuleb tema sõnul vaadata, kas on tegu tagatud või tagamata instrumendiga (ehk kas võlakirja tagatisena on panditud mingit vara), kas tegu on allutatud või allutamata võlakirjaga (maksejõuetuse korral rahuldatakse enne allutamata nõuded).
Krediidiriski analüüsil tuleks Pärsi sõnul aluseks võtta lisaks ettevõtte finantstulemustele ka makromajanduslikke tegureid. „Kõige parema baasi annab sama sektori ettevõtete finantstulemuste võrdlemine ning samade ettevõtete võlakirjade tootluste võrdlemine – sellest joonistub välja sektori väljavaade ja turuhind. Kui analüüsi tulemusena leiad, et ettevõtte, mis pakub küll 10% tootlust, kuid finantstulemused on sektori ühed nõrgemad ja sektori väljavaade nõrk, siis ei pruugi võetav risk olla õigustatud isegi kui tootluse number tundub ahvatlev. Globaalsete võlakirjade puhul aitab krediidiriski hindamist lihtsustada ka reitinguagentuuride (näiteks Moody’s, S&P, Fitch) poolt välja antud krediidireitingud – investeerimisjärguga või rämpsvõlakirjad.“
Kiisk tõi välja, et reeglina on alates väiksemast riskist kuni suurema riskini skaala järgnev: riigivõlakirjad, munitsipaalvõlakirjad, investeerimisjärgu (investment grade) korporatiivvõlakirjad ning kõrge tootlusega (high yield) korporatiivvõlakirjad. Samuti tasub arvestada ajalist dimensiooni: mida lühema kestvusega võlakiri, seda väiksem on risk ning vastupidi.
„Investment grade tähendab, et on suurelt agentuurilt hangitud reiting. Meie piirkonnas ei ole see levinud ehk suurim osa meie emissioonidest on nö high-yield – kuid muidugi sellest hoolimata on arvestatavad vahed, mis ettevõtte ja mis instrumendiga on tegemist. Ehk ka selles „kategoorias“ on võimalusi seinast seina, nii tööstusharu, riskitaseme kui ka kõige muu arvestades.
Reeglina on riigivõlakirjade puhul tegemist kõige madalama riskiga. Aga siin on mitu asja. Esiteks, nad ei ole reeglina tavainvestoritele kättesaadavad. Teiseks, ka seal peab ikkagi vaatama, mis riski võtad. Näiteks kui 2000. aastal oli Argentiina võlakirja tootlus vaid 8% kõrgem kui USA oma, siis 2004. aasta alguseks oli see vahe juba üle 40%. Ja riik ei suutnud oma võlga tagasi maksta. Ja ka siin võib olla hinna volatiilsust. Venemaa rünnaku järgselt on Ukraina riigivõlakirja hind kukkunud rohkem kui poole võrra ehk pakub suurepärast tootlust. Samas, kas seda investeeringut saab pidada riskivabaks?
Ehk – iga investeering on risk. Ja täiesti riskivaba on ainult pangahoius, sedagi vaid tagatud summa ulatuses.“
Mille poolest erineb järelturult võlakirjade ostmine aktsiate ostmisest? Milline on kõige lihtsam eksimus, mida selle juures teha saab? Mida arvestada võlakirja hinna liikumiste juures?
„Võlakirjade puhul üks olulisemaid erinevusi järelturu tehinguid tehes on likviidsus, eriti meie enda kohalikul turul tehtavate tehingute puhul. Kui aktsiaid kaubeldakse börsil, siis võlakirjad kauplevad järelturul osaliselt börsil, kuid üsna suur osa järelturu tehingutest tehakse ka turuväliselt – otsitakse konkreetne ostja või müüja pool ning lepitakse kokku hind, et tehing lõpule viia. Seega tuleb arvestada, et tehingu lõpuleviimine võib võtta oodatust kauem aega või üldse ära jääda.
Võlakirja hinnaliikumiste juures on hea rõhutada võlakirjade fundamentaalset loogikat. Võlakirja tootlus (yield) kajastab endas kombinatsiooni võlakirja hinnaliikumisest ja kupongimäärast. Kui võlakirja yield tõuseb, siis võlakirjad muutuvad investorite jaoks vähem atraktiivseks ning võlakirjade hinnad langevad ja ka vastupidi – kui võlakirja yield langeb, siis võlakirjad muutuvad investorite jaoks atraktiivsemaks ning hinnad tõusevad. Ehk siis võlakirja hind ja tulusus liiguvad vastupidises suunas.
Paremini mõista praegust baasintressimäärade ehk raha hinna muutuste mõju võlakirjaturu jaoks, siis muutus baasintressimäärades mõjutab oluliselt võlakirja hinnaliikumist ehk turuväärtust. Ehk kui baasintressimäärad tõusevad, siis võlakirjahinnad langevad ning vastupidi. Loomulikult mõjutavad võlakirjahindasid ka muud tegurid, sh krediidiriski muutus,“ sõnas LHV portfellijuht Maarja Pärs.
Kiisk tõi välja, et võlakirja algset kupongimäära (lihtsustatult intressi) mõjutavad neli komponenti: raha hind (ehk riskivaba intressimäär, mis on 2022-2023 tõusuteel), emitendi spetsiifiline preemia (ehk mis on konkreetse ettevõtte või ka riigi pankrotti minemise tõenäosus), instrumendi preemia (ehk kas võlakiri on tagatud või tagamata, allutatud või allutamata või on muid faktoreid, mida vaja sisse arvestada) ja likviidsuse preemia (suunatud mitte-avalike emissioone, mis ei jõuagi börsile, toimub meie piirkonnas rohkem, kui börsi kaudu, mis piirab investorite võimaluse väljumiseks, ja see kajastub ka raha hinnas; First Northi likviidsus on reeglina kehvem kui põhinimekirjas oleval võlakirjal, sellest tulenevalt ka vastav preemia suurem).
„Ehk mõni ettevõte, mis on suutnud paar aastat tagasi tõsta võlakirja nt 4% kupongiga, ei ole kohe kindlasti võimeline praegu sama tulemust saavutama – juba ainult rahahinna muutuse pärast. Reeglina on üldine majanduskeskkond ja määramatus tõstnud ka emitendi preemiaid, kuna küsimärke on ju igal pool. Uue trendina näeme ka euriboriga seotud võlakirjade emiteerimist ka meie regioonis, mida varem ei ole olnud – eriti pikemate emissioonide puhul, kus ei taheta lukustada praegust kõrget baasintressi.
Mida peab silmas pidama on see, et kupongi makstakse nominaali pealt. Ehk kui sul on 100 eurose nominaaliga võlakiri käes, siis teenid selle pealt nt 5% (ehk 5 eurot aastas - toim.) - hoolimata sellest, kas said selle võlakirja kätte 96 euro või 105 euroga.“
Miks peetakse riskiks seda, et võlakirja emiteerija ostab väärtpaberid enne tagasi?
„Tegemist on reinvesteerimisriskiga. Näiteks kui investeeringu tegemise hetkel oled arvestanud, et paigutad raha viieks aastaks võlakirjadesse intressimääraga 8% ning emitent plaanib võlakirja tagasi kutsuda kolme aasta möödumisel, siis turg ei pruugi kolme aasta pärast pakkuda samaväärse tootlusega investeeringuid ning pead võlakirjades tagasitulnud raha investeerima kehvematel tingimustel.
Sageli tekib emitendil stiimul võlakiri ennetähtaegselt tagasi kutsuda juhul kui turuolukord on ettevõtte jaoks soodne ning turult on võimalik täiendavat kapitali kaasata madalama finantseerimiskuluga. Investorite huvi on aga vastupidine,“ sõnas Pärs.
Kiisk lisas, et mõnikord võib enneaegse lunastamise eest saada ka väikest preemiat, kuid reeglina mitte. See peaks olema võlakirja tingimustes kirjas.
Kas on vahet, kas investeerida kohalike ettevõtete võlakirjadesse vs välismaa omadesse? Kui palju peaks jälgima hajutatust?
„Kohalike ettevõtete eelis – eriti alustava investori jaoks – on see, et ettevõtted asuvad siin samas ning sellevõrra on neid ka lihtsam analüüsida. Viimase paari aasta jooksul on kohalikud võlakirjad pakkunud ülejäänud turuga võrreldes paremat riski ja tootluse suhet. Arvestades turbulentset 2022. aastat, kus võlakirjahinnad tegid läbi märkimisväärse kukkumise, siis soodsaid ostukohti on tekkimas ka globaalsetel turgudel, kus likviidsus suurem.
Investeerimisportfelli strateegia üles ehitamist alustades tuleks endalt küsida, kui riskialdis või -kartlik investor sa oled? Ilmselt riskikartlikul investoril peaks portfell olema suurema kaaluga võlakirjainvesteeringutes. Teisalt suure riskiisuga investoritel võib olla portfellis vähe võlakirju või üldse mitte, vaid investeeringud on hoopis suunatud aktsiaturgudele ja alternatiivsetesse varaklassidesse.
Investeerimisportfelli hajutatust on võimalik tõsta investeerides erinevatesse sektoritesse, regioonidesse ning ühe investeeringu kontsentratsiooni madalana hoides. Samuti ETF-id on üks võimalus sektori, regiooni, ühe positsiooni riski portfellis hajutada.
Muudes valuutades võlakirjadesse investeerimisel, sh ka USA valitsuse võlakirjad, tuleb arvestada ka valuutariski,“ sõnas LHV portfellihaldur.
Kiisk märkis, et vahe on kindlasti ka tehingutasudes, tehingule ligipääsu saamisel. „Riski hajutamine ja juhtimine peab olema iga investori A ja O olema ning eriti kui tootluse eesmärk on ambitsioonikas, ei saa väga suureks ühe võlakirja või võlakirjade osakaal liiga suur olla. Tavainvestori vaatevinklist lihtne – USA valitsuse võlakiri ei ole välisinvestoritele eriti kättesaadav ehk valikuid ongi vähem. On üksikinstrumendid ja on tõesti ka fondid.“
Mida olulist silmas pidada, et eraisikuna maksuoptimaalselt tegutseda?
Investeeringutest saadud tulu, st võlakirjade puhul intresside näol laekuv tulu, kuulub maksustamisele. Seega on mõistlik investeeringuid teha läbi investeerimiskonto, mis annab võimaluse teenitud tulu maksustamist edasi lükata seniks kuni eesmärk pole investeeringutest saadud tulu realiseerida, sõnas Pärs.
„Et tehinguid võimalikult kuluefektiivselt teha, siis oleks vajalik analüüsida erinevate pankade väärtpaberite hoiustamis- ja tehingutasusid. Teha enda jaoks selgeks, mis on miinimum investeeritav summa, mille puhul tehingutasud ei sööks ära teenitavat tootlust. Selle pealt on võimalik otsustada, mis summadest alates on mõistlik investeerida, et investeeringu oodatav tootlus oleks atraktiivne.“
Kiisk lisas, et juhul kui tahta investeerida börsivälistesse võlakirjadesse, siis oleks mõistlik investeerida ettevõtte kaudu, kuna eraisikuna pole võimalik sellisel juhul maksukohustust edasi lükata.


Lekkinud sõnumid paljastasid, kuidas Messit sõimati rotiks ja kääbikuksKuigi Lionel Messi teened Barcelona ees on meeletud, ei olnud ta klubis kõigi poolt palavalt armastatud.Kataloonia ajalehe El Periodico kasutuses on Barcelona juhtivtöötajate kirjavahetus, mille politsei avastas 2020. aastal toimunud «Barcagate» uurimise käigus. Kõnealuses e-kirjas pöördus klubi õigustalituste üksuse juht Román Gómez Ponti toonase juhatuse esimehe Josep Maria Bartomeu poole.«Sa ei saa sellise rentslirotiga kena olla. Klubi andis talle kõik, kuid tema alustas diktatuuri üleminekute, lepingupikenduste ja sponsorite osas,» kirjutas Ponti.Selle kirjavahetuse põhjal mõjutas Messi tugevalt klubi juhtimist. Kuuldavasti teenisid tänu Messile lepingupikenduse Luis Suarez, Jordi Alba ja Ansu Fati.«Ta on ebaviisakas ja väljapressija. Meie, kes me töötame selle klubi heaks, kannatame selle hormonaalse kääbiku käes, kes võlgneb Barcelonale oma elu,» jätkas Ponti oma e-kirjas.«Ent kui asjad peaksid pandeemia pärast halvasti minema, saate te kirja, et kindlasti ei tohi minu ja Suareze palka kärpida. Loodetavasti muutuvad inimesed tema suhtes ükskõikseks. See oleks halvim, mis temaga juhtuda saab,» lisas Ponti.Messi ja Barcelona teed läksid lahku 2021. aasta suvel, mil argentiinlasest sai vabaagent. Kuigi Messi oli valmis karjääri Barcelonas jätkama, ei saanud finantsprobleemide käes vaevelnud klubi teda palgata. Nii liitus värskelt maailmameistriks tulnud Messi Prantsusmaa klubi PSGga.


«Palun tehke teene!» Räppar Kenneth Rüütli pistis rinda tema nimel kummalisi kirju saatva libakontoga«Vabandust, kui ma teid tülitan, palun tehke palun teene,» just selliseid kirju saatis Instagramis kasutaja nimega Kenneth Ruutlli. Ka räppar ja muusikaprodutsent Kenneth Rüütli ei ole libakontode buumist puutumata jäänud.
«Loodi libakonto, mille alt tuttavatele kirjutati,» nentis Rüütli toimetusele.
Nimelt palus Kenneth Ruutlli-nimeline konto Instagrami sõnumites räppari tuttavatelt ja fännidelt abi. «Vabandust, kui ma teid tülitan, palun tehke palun teene. Üritan oma Instagrami oma uue telefoniga registreerida ja Instagram ei lubanud, nad näitasid mulle 2 sõpra, kellega saan ühendust võtta, et aidata mul linki saada, kui link saad, siis tehke ekraanipilt, saatke see mulle, et saaksin sisse logida. Saatke mulle ekraanipilt äsja saadud lingist.» Just selline palve oli saadetud sõnumis.
Räppar tunnistab, et mitmed sõbrad võtsid temaga pärast kirja saamist ühendust. «Sain hulga kirju, et selle konto alt toimub midagi kahtlast, saadetakse pilte ja muud sellist.»
Täna kõnealust kontot enam ei eksisteeri. «Seda kontot sai reportitud ja täna enam seda ei leia. Võimalik ka, et kontol vahetati nime...»

Kuvatõmmis Instagrami loost.
Kuvatõmmis Instagrami loost

Varem on libakontodega kimpus olnud teisedki Eesti staarid.
Möödunud aasta jaanuaris hoiatas Uku Suviste oma sõpru ja fänne tema nimega tehtud libakontode eest. Laulja sõnul üritati tema tuttavatelt ka raha välja petta.
«Tekkinud on libakontosid, kes püüavad minu nime alt aktiivselt armastust ja tänu avaldada minu sõbralistis olevatele inimestele. Küllap on neil kange kire küüsis  unarusse jäänud enda majanduslik seis ning tekkinud väike rahaprobleem, mida nad püüavad lahendada, pärides üüratuid ülekandeid minu listis olevatelt inimestelt,» kirjutas Suviste.


Egiptuse kohus mõistis tagaselja vangi ärimeheKAIRO, 15. jaanuar, AFP-BNS – Egiptuse sõjaväetribunal mõistis pühapäeval tagaselja eluks ajaks vangi Hispaanias elava ärimehe Mohamed Ali, kes on tuntud president Abdel Fattah al-Sisi terava kriitikuna.
Ali on ühtlasi üles kutsunud valitsusvastastele meeleavaldustele.
Ehitusettevõtja Ali sai Egiptuse avalikkuses tuntuks 2019. aastal, kui levisid tema sotsiaalmeediasse postitatud videod, milles Sisi ja sõjaväeeliiti korruptsioonis süüdistati.
Hispaaniast tehtud postitused kogusid miljoneid vaatamisi ja vallandasid lühikeseks ajaks väikesemahuliste, kuid tormiliste meeleavalduste laine.
AFP - Baltic News Service


VARIVALITSUS | Marek Reinaas: kõik on võimalik, kui teeme riigireformi ja läheme üle personaalse riigi põhimõteteleRiigi valitsemine on usalduse küsimus. Ideaalses ühiskonnas kodanikud usaldavad oma riiki ja riik usaldab oma inimesi. Ilma usalduseta ei ole võimalik ellu viia pikaajalisi eesmärke. Aga samuti ei ole võimalik ületada kriise selliselt, et tullakse nendest välja tugevama ja targemana. Ja et kedagi ei jääta maha.
Usaldus on vastutuse küsimus. Kui riigijuht on saanud inimestelt voli otsustada, siis peab tal ka olema kohustus vastutada. Kiired ja julged otsused ning aus vastutamine nende eest loobki ühiskonnas usalduse. Ja kui midagi läheb viltu, siis tuleb nii ka öelda ja tagajärgede eest vastutus võtta.
Viimasel aastakümnel on juhtidel kadunud otsustusjulgus. Aga eriti on kaduma läinud võime vastutada. Kas siis tegude või tegematajätmiste eest.
Kes vastutab selle eest, et Eesti on rohelise ja taskukohase energia tootmises maha jäänud ja viimase kümne aasta jooksul pole ehitatud ühtegi tuuleparki?
Kes vastutab selle eest, et ettevõtjate poolt Paldiskisse rajatud LNG-terminali kail vilistab vaid tuul?
Kes vastutab selle eest, et pool Saaremaad on iga tormiga ilma elektrita?
Neid küsimusi võib lõputult õhku visata, aga sama targalt kukuvad need plärtsatusega maha. Poliitikud ja ametnikud laiutavad käsi ja räägivad kogu aeg, kuidas midagi ei ole võimalik teha, kuidas segab nii ajast ja arust seadusepügal või lõputu bürokraatlik mülgas. Sest vastutajaid ei ole. Tegelikult pole ka otsustajaid. Ja pole ühiskonnas usaldust.
Kuidas kõlaks Eesti pea- või muu ministri suust laused: „Meil on inimeste ees vastutus. Meil on vastutus lähtuda Eesti rahvuslikest huvidest. Meie vastutame, et Eesti oleks tark ja jõukas riik. Meie vastutame selle eest, et Eestis oleks turvaline. Meie vastutame selle eest, et Eesti oleks maailma parim riik.“ Kõlab uskumatult, aga nii ju peaks olema.
Selleks et taastada ühiskonnas usaldus ja viia riigivalitsemine uuele tasemele, tuleb ellu viia riigireform ja üleminek personaalse riigi põhimõtetele.
Riigireform
Ega ilmaasjata pole uuringutes erakonnad väga madala usaldusväärsusega. Selleks et võimule pürgida, valitakse vahendeid, mis alati ei pruugi olla eetilised. Teinekord on need isegi seadusvastased. Ikka selleks, et valimistel kokku riisuda võimalikult palju hääli, saada võimalikult palju kohti parlamendis ja läbi selle saada võimalikult suurt toetust eelarvest.
Selleks et taastada usaldust erakondade vastu, on vaja ümber vaadata parteide rahastamispõhimõtted. Praegu riigikogus arutlusel olevad muudatused erakondade rahastamise järelevalve komisjoni tööpõhimõtetes ei ole kaugeltki piisavad, pigem meenutavad vana head peenhäälestamist.
Ellu tuleb viia kolm põhimõttelist muudatust
Esiteks tuleb seada valimiskampaania kuludele lagi. Praegu on läinud erakondade reklaamikulud üle mõistuse suureks ja pidev rahapuudus on muutunud korruptsiooniohu allikaks. Umbes poole miljoni euroga on võimalik rahulikult valimiskampaania läbi viia, nii et valijad teaksid kandidaate ja erakondade põhimõtteid.
Teiseks tuleb sisse viia põhimõte, et valimiskampaania rahastamine peab toimuma liikmemaksudest ja annetustest, mitte eelarvelisest toetusest.
Kolmandaks tuleb sisse viia põhimõte, et kriminaalkorras karistatud erakonnad ei saaks maksumaksja toetust kuni kriminaalkaristuse aegumiseni. Praegune olukord, kus erakonnad, kes on valijate häälte hankimiseks kasutanud kriminaalseid võtteid, saavad endiselt riigieelarvelist toetust, tundub valijatele erakordselt ebaõiglane. On ju elementaarne, et kriminaalse teoga vahele jäänud isik peab lisaks karistusele loovutama ka need hüved, mis tal kuriteoga õnnestus saada. Kui keegi paneb pihta jalgratta, siis ta esimese asjana peab omanikule selle tagasi andma. Praegu aga saab kuritöö korda saatnud erakond rahulikult maksumaksja toetuse endale jätta. Vabandage, aga usaldusväärsust see ei kasvata.
Riigikogu peab jälle muutuma kõige olulisemaks kohaks, kus toimuvad debatid pikaajaliste plaanide ja otsuste üle, mis mõjutavad järgmisi põlvkondi. Praegu istub parlament riigijuhtimise tagapingil ja vaatab pealt, kuidas valitsus ja ametnikud rooli keeravad.
Riigikogu peab tagasi saama oma usaldusväärsuse ja pädevuse. Selleks suurendame riigikogu liikmete isiklikku vastutust poliitikate kujundamise eest. Viime sisse reegli, et iga seaduseelnõu saaks konkreetse vastutaja – raportööri, kelle hoole all on konkreetne eelnõu. Tema on ka juhtiv kõneisik antud teemal. Raportööri isiklik vastutus parandab seadusandluse kvaliteeti. Samas tuleb lõpetada praegune kuluhüvitiste süsteem, mis tekitab üksnes lisabürokraatiat ja kahjustab riigikogu mainet. Samuti tuleb ära lõpetada katuserahade jagamine, mis on elementaarne poliitilise korruptsiooni allikas.
Vürstiriigid ja silotornid
Ka valitsuse tööpõhimõtteid tuleb muuta. Praegu on nii, et iga ministeerium või amet toimetab nagu väikene vürstiriik, kus minister ja kantslerid ajavad oma asja. Nii näemegi, kuidas siseminister tegeleb oma koduvalla lasteaedade ehitamisega, justiitsministeeriumi eelarvest toetatakse erinevaid pereküsimustega tegelevaid mittetulundusühinguid ja välisminister käib lennujaamas koroonakriisi ajal maske vastu võtmas.
Ministeeriumid on nagu silotornid, mille vahel puudub koostöö. Riigijuhtimise aparaat tuleb ümber struktureerida nii, et tekiks ühtne riigivalitsus väljakutsepõhiste spetsialistide meeskondadega ja võimekate rakendusasutustega (ametitega). Riigijuhtimise reform peab tagama, et ametnike arv, avaliku sektori kulude osakaal ja halduskoormus ei kasvaks. Areng peab toimuma innovatsiooni arvelt. Valitsemise reform tähendab seda, et valitsus toimiks ühtse meeskonnana ja ministrid ei peaks käituma nagu mõisavalitsejad, kes tekki oma poole kisuvad.
Personaalne riik
Teine oluline muutus riigivalitsemise mõtteviisis tuleb ellu viia selles, kuidas riik oma elanikele teenuseid osutab. Riigi poolt osutatavad teenused peavad olema vajaduspõhised, bürokraatiavabad ja proaktiivsed. Kui vaadata seda, kuidas toimib näiteks tänapäevane kaubandus, pangandus või kasvõi sotsiaalmeedia, siis me näeme, et olemasolevate andmete põhjal saab pakkuda just nimelt sellist teenust, nagu inimesel vaja on, ja just nimelt sel ajahetkel, kui tal seda vaja on.
Kahjuks riik ei kasuta enda käes olevaid andmeid, et luua igale inimesele personaalne riik – just nimelt selline nagu talle tarvis. Riik teab andmeid meie sissetulekute, elukoha, laste arvu, erivajaduste ja muu elulise kohta. Aga need andmed seisavad kasutult. Meie riigi teenuste osutamine on ajast ja arust, bürokraatlik ja kulukas.
Teenuste puhul on kõige tähtsam nende vajaduspõhisus. Mul on hea sõber, kes saab oma eluga hästi hakkama. Kui riik talle lastetoetuse üle kannab, on tal peaaegu et piinlik. No ei ole tal seda toetust tarvis. Seega leidis ta oma tutvusringist pere, kus kasvavad kolmikud ja kellel on tõepoolest keeruline hakkama saada. Eks siis sõber kannabki talle tasutud lastetoetuse edasi nendele, kellel on seda rohkem tarvis. Omaalgatuslik personaalne riik. Aga samadel põhimõttetel peaksid toimima kõik riigi poolt osutatud teenused, sest meil on tegelikult olemas andmed, kes päriselt toetust vajavad ja kes mitte.
Personaalse riigi aluseks on andmete kasutamine ja digitaalsete lahenduste sisse viimine kõikide teenuste osutamisel. Viime nii eraisikute kui ka ettevõtete puhul seadusesse sisse andmete ühekordse esitamise printsiibi. Kaotame ära avalduste esitamise kohustuse nendel juhtudel, kus riigil on selgelt ja üheselt teada isiku õigus vastavat teenust saada.
Võtame eesmärgiks selle, et iga uue kavandatava seadusemuudatuse puhul suudaksime riigi käsutuses olevaid andmeid targalt kasutades kõiki puudutatud isikuid eelnevalt teavitada seaduse otsesest mõjust nende õigustele, kohustustele ja tegevustele, edendades nii osalusdemokraatiat.
Kõik on võimalik
Juba pikka aega kuuleme Eesti riigijuhtide suust seda, kuidas mitte miski pole võimalik. Ei ole võimalik ehitada teid ja tuuleparke. Ei ole võimalik rajada maale korralikku internetiühendust ja koristada linnatänavalt lund. Ei ole võimalik pakkuda lastele lühikest kooliteed ja eakamatele inimväärset elu. Ei ole võimalik, sest ikka on midagi puudu. Tavaliselt raha. Ei ole võimalik, sest ikka on midagi ees. Enamasti jabur bürokraatia või ametnike suva.
Tegelikult on puudu julgusest, tahtmisest ja otsusekindlusest. Tegelikult on ees hirm kaotada oma positsioon või valimistel mõned hääled. See ei tohi olla meie tase.
Me peame looma riigivalitsemise, mille puhul käib julge otsustamine käsikäes vastutamisega. See taastab usalduse valitsuse ja rahva vahel. Kui on usaldus, siis pole võimatuid asju olemas. Siis on kõik võimalik.


Pane end proovile Tartu Ülikooli täiendusõppes!Pane end proovile Tartu Ülikooli täiendusõppes!
Tartu Ülikooli tunnistuse ainepunkte saad tasemeõppesse üle kanda, õpitut kasutada kutseeksami sooritamisel ja tunnistust juhatuse liikmena tegevuslitsentsi taotlemisel.
Õpe toimub 2.veebruarist 3juunini kaugkoolituse vormis.
Õppejõudude koostatud õpikud (sh mõisted, näited, testid, kordamisküsimused) on kaasuste lahendamise (kodutöö) juhendiks. Kohtume:
2.veebruaril infotund-avaaktusel TÜ Tallinna esinduses
kahel rühmakonsultatsioonide sessioonil (13.02-6.03 ja 15.-29.05) moodle.ut.ee rakendusel BigBlueButton
3.juunil (või soovi korral juba 11.märtsil) lõpueksamil. Eksamitestide lävend on 70%.
Testi oma taset näiteks:
Rahapesu riskide juhtimine ettevõttes
Kinnisvaraturg ja -äri
Kinnisvaraõigus
Liitu 23. jaanuarini siin


Rootsi tippteadlased: süstimine Covidi vastu tuleks koheselt lõpetadaKuus Rootsi tippteadlast nimetavad Covid-19 vastu tehtavaid süste ilmselgelt ohtlikeks ja kutsuvad üles inimeste pookimist koheselt peatama. Samuti nõutakse vaipsüstimise kõrvalnähtude põhjalikku uurimist.
Meditsiinivabaduse eest seisvate arstide ühendussse Läkaruppropet kuuluvad arstid avaldasid oma pöördumise uudisteportaalis Daily Sceptic 13. jaanuaril.
Viie arsti ja ühe inimõiguste teadlase allkirjastatud pöördumises osutatakse, et täna hakkab seninägematu vaipsüstimise kahjude ulatus selgeks saama. Juhtivad teadusajakirjad avaldavad lõpuks uuringuid nähtuste kohta, mida "põrandaalused" teadlased on viimase kahe aasta jooksul selgitanud ja eriti osas, mis puudutavad tõvekindluse pärssimist (immune supression).
Samuti tekitavad tõsist muret sündide vähenemine ja liigsuremus.
Täna levib maailmas väidetavalt eriti nakkav Krakeni nimeline (XXB 1.5) Omicroni tüve alamvariant, millel on eriti suurepärane inimeste tõvekindlusest möödahiilimise võime. See on täpselt asi, mida sõltumatud teadlased ennustasid vaipsüstimisega tekkiva kitsapiirilise antigeenide sidumise (narrow antigenic fixation) puhuks.
Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) väidab, et päevas sureb maailmas Covidi kätte 10 000 inimest, mida on keskmisest gripist rohkem kui kümme korda enam. Hiina Rahvavabariigi Covidi laine ulatust ei oska keegi hinnata, kuna riik ei esita õigeid andmeid ja Rootsi ei välista, et tuleb kehtestada Covidi piirangud, kuigi riigis on 85 protsenti elanikkonnast "täielikult süstitud".
Asjaolu, et nii kõrge vaktsineerimise määr pole andnud paremaid tulemusi, on iseenesest tähelepanuväärne tõsiasi.
Teine hoiatav märk on, et liigsuremus on üle keskmise terves Euroopa Liidus, kuigi koroonaviiruse enda mõjud on olnud rohkem kui aasta väikesed. Saksamaal oli oktoobris liigsuremus võrreldes varasemate aastatega 19 protsenti suurem. Suuremal osal neist surmadest pole seost Covidiga.
Lisaks juhivad teadlased tähelepanu, et kui maailmas on üks hingamisteede haigus levinud kolm aastat, siis ei tohiks sellega kaasneda nii palju surmi, kuna kokkupuude viirusega toob vältimatult kaasa loomuliku immuunsuse. Mida Covidi puhul pole juhtunud.
Teadlased osutavad, et vaktsineerimine võib hoopis tõvestajaid võimestada.
Samuti on ilmunud mitmeid uuringud, mis seovad ühte covidi vastu süstimise ja südamehaigused ning veretompude tekkimise. Hiljuti Tais avaldatud uuring näitab, et ⅓ süstitud noortest said omale külge mingit laadi südameprobleemid. Veel avaldamata Šveitsi uuringus näidatakse, et kolmel protsendil süstitutest on südamelihaste kahjustused.
Mis puutub sündimusse, siis 2022. aasta alguses vähenes Rootsi sündide arv ligi kümme protsenti.
Teadlased kutsuvad üles "avatud ühiskonna renessansile" ja "demokraatlike ning teaduslike diskursuste otsast peale üles ehitamisele", milleks tuleb muuhulgas vastata vaipsüstimist puudutavatele kriitilistele küsimustele. Senine nomenklatuuri ja teadusinstitutsioonide Covidi käitumine on teinud avatud ühiskonnale korvamatut kahju ning mõlema korruptsiooni tuleb uurida.
Pöördumisele on alla kirjutanud digitaliseerimise ja inimõiguste teadlane Johan Eddebo, anesteoloogia ja intensiivravi kaasprofessor Sture Blomberg, onkoloogia emeriitprofessor Ragnar Hultborn, lastepsühholoog Sven Román, kirurgia kaasprofessor Lilian Weiss ning kliinilise mikrobioloogia ekspert Nils Littorin.
21.–22. jaanuarini toimub Stockholmis viidatud meditsiiniekspertide korraldatud konverents, millel arutletakse Covid-19 poliitikate ja massisüstimise tagajärgede üle.
Toimetas Karol Kallas


Tahvelarvutit osta soovinud saarlane sai kelmilt pettaSaarlane sai petta, kui üritas sotsiaalmeediaplatvormi vahendusel osta tahvelarvutit.12. jaanuaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 9. jaanuaril soovis 20-aastane Kuressaare mees osta Facebooki Marketplace keskkonnas iPadi.
Ta võttis ühendust Ipadi müüva mehega ja kandis tema arvelduarvele üle 250 eurot. Pärast ülekande tegemist oli müüja konto kustutatud.


Naine kaotas veeb ikurjategijatele ligi 16 000 eurotTALLINN, 16. jaanuar, BNS – Börsil investeerida soovinud naine kaotas kelmidele 15 875 eurot.
Politseisse tehti möödunud reedel avaldus, et mullu aasta novembris leidis 66-aastane naine Facebookis reklaami, mis pakkus investeerimist börsil, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja esmaspäeval.
Naine jättis veebilehele oma kontaktid ja sai peagi telefonikõne väidetavalt maaklerilt, kes palus juurdepääsu telefonile ja arvutile AnyDesk programmi kaudu. Naine tegi esimese sissemaksu ja võttis laenu, mille ta kandis väidetavate maaklerite kontodele.
Kelmusega tekitatud kahju on 15 875 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Ettevõtte arvelt kadus ligi 500 eurot13. jaanuaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et ajavahemikul 8.-11. jaanuar tehti ettevõtte arveldusarvelt omaniku teadmata kaheksa makset ning telliti erinevatelt firmadelt tooteid ja teenused. Tekitatud rahaline kahju on ligemale 500 eurot.
Saaremaa
12. jaanuaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 9. jaanuaril soovis 20-aastane Kuressaare mees osta Facebooki Marketplace keskkonnas Ipadi. Ta võttis ühendust Ipadi müüva mehega ja kandis tema arvelduarvele üle 250 eurot. Pärast ülekande tegemist oli müüja konto kustutatud.
LOE KA:
Veebis telefoni ostnud mees sai petta
FBI ekspertidel valmis Nõmmelt tapetuna leitud naise 3D pea kujutis
Järvamaa
12. jaanuari keskpäeval sai politsei teate, et Järva vallas lasi 72-aastane mees kortermaja trepikojas sõnavahetuse käigus 74-aastasele naisele gaasi näkku.


Naine kaotas veebikurjategijatele ligi 16 000 eurotFoto: Shutterstock
Börsil investeerida soovinud naine kaotas kelmidele 15 875 eurot.
Politseisse tehti möödunud reedel avaldus, et mullu aasta novembris leidis 66-aastane naine Facebookis reklaami, mis pakkus investeerimist börsil, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja esmaspäeval.
Naine jättis veebilehele oma kontaktid ja sai peagi telefonikõne väidetavalt maaklerilt, kes palus juurdepääsu telefonile ja arvutile AnyDesk programmi kaudu. Naine tegi esimese sissemaksu ja võttis laenu, mille ta kandis väidetavate maaklerite kontodele.
Kelmusega tekitatud kahju on 15 875 eurot.


Coop Pank hoiatab internetikelmide eestTALLINN, 16. jaanuar, BNS – Coop Pank hoiatab, et viimastel päevadel on aktiivselt levimas Coop Panga internetipanga kujundusega väga sarnased, kuid vale veebiaadressiga internetilehed, kuhu sisse logides püüavad kurjategijad välja petta kasutajate PIN-koode.Coop Pank tegeleb petulehtede eemaldamisega veebist ja palub oma klientidel olla väga tähelepanelik ning enne Coop Panga kodulehele ja internetipanka sisenemist veenduda, et aadressiribal on panga õige aadress: Coop Panga kodulehe aadress on https://www.cooppank.ee/ ja Coop Panga internetipanga aadress on https://i.cooppank.ee/   Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.eeBaltic News Service


Coop Pank hoiatab internetikelmide eestCoop Pank hoiatab, et viimastel päevadel on aktiivselt levimas Coop Panga internetipanga kujundusega väga sarnased, kuid vale veebiaadressiga internetilehed, kuhu sisse logides püüavad kurjategijad välja petta kasutajate PIN-koode.Coop Pank tegeleb petulehtede eemaldamisega veebist ja palub oma klientidel olla väga tähelepanelik ning enne Coop Panga kodulehele ja internetipanka sisenemist veenduda, et aadressiribal on panga õige aadress: Coop Panga kodulehe aadress on https://www.cooppank.ee/ ja Coop Panga internetipanga aadress on https://i.cooppank.ee/


Coop Pank hoiatab internetikelmide eestCoop Pank hoiatab, et viimastel päevadel on aktiivselt levimas Coop Panga internetipanga kujundusega väga sarnased, kuid vale veebiaadressiga internetilehed, kuhu sisse logides püüavad kurjategijad välja petta kasutajate PIN-koode.Coop Pank tegeleb petulehtede eemaldamisega veebist ja palub oma klientidel olla väga tähelepanelik ning enne Coop Panga kodulehele ja internetipanka sisenemist veenduda, et aadressiribal on panga õige aadress: Coop Panga kodulehe aadress on https://www.cooppank.ee/ ja Coop Panga internetipanga aadress on https://i.cooppank.ee/
Coop Pank tuletab ohutuks veebikasutamiseks meelde järgmist:

	Ära kunagi sisene veebilehele, mille aadressi õigsuses Sa kindel ei ole!
	Coop Panga internetipanka sisenedes küsitakse Sinult PIN1-koodi, mitte kunagi PIN2-koodi.
	Pea meeles, et PIN1 oled Sina ja PIN2 on Sinu allkiri!
	Ära kunagi sisesta PIN2-koodi, kui Sa ei tea, mida Sa oma allkirjaga kinnitamas oled!
	Ära kunagi sisesta PIN2-koodi, kui Sa ei ole ise tehingut algatanud!


Politsei kontrollis Läänemaal nädalavahetusel ligi 900 autojuhi kainustPolitseinikud kontrollisid autojuhtide kainust „Kõik puhuvad“ politseireidi käigus nii reede kui ka laupäeva öösel.
Reede öösel kontrollisid politseinikud 531 autojuhti. „Kontrolli käigus tabasime kolm juhti, kes olid alkoholi tarvitanud – nendest ühe suhtes alustasime kriminaalmenetlust ja kahe suhtes väärteomenetlust,“ rääkis Haapsalu politseijaoskonna rakendusekspert Rene Pajula.
Pajula lisas, et politseinikud avastasid ka ühe narkootikumide tarvitamise kahtlusega juhi. „Selle, kas narkojoove leiab kindlustust, selgitab välja ekspertiis,“ lisas Pajula.
LOE KA:
FBI ekspertidel valmis Nõmmelt tapetuna leitud naise 3D pea kujutis
Martna lähistel sai teelt välja sõitnud autos viga neli inimest
Laupäeva ööl vastu pühapäeva kontrolliti 347 sõidukijuhti ja kontrolli käigus tabati üks alkoholi tarvitanud juht, kelle suhtes alustati väärteomenetlust.
„Ütlen suur aitäh kõigile eeskujulikele autojuhtidele ja ühtlasi julgustan teada andma võimalikest joobes juhtidest. Sel juhul saab politsei sõidukijuhti operatiivselt kontrollida ja vajadusel ohtliku juhi liiklusest kõrvaldada,“ ütles Pajula.


Coop Pank hoiatab internetikelmide eestCoop Pank
Autor: Liis Treimann
Coop Pank hoiatab, et viimastel päevadel on aktiivselt levimas Coop Panga internetipanga kujundusega väga sarnased, kuid vale veebiaadressiga internetilehed, kuhu sisse logides püüavad kurjategijad välja petta kasutajate PIN-koode.
Coop Pank tegeleb petulehtede eemaldamisega veebist ja palub oma klientidel olla väga tähelepanelik ning enne Coop Panga kodulehele ja internetipanka sisenemist veenduda, et aadressiribal on panga õige aadress:
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Suur ülevaade: kelmid petsid eestlastelt panga- ja investeerimispettustega 2022. aastal üle viie miljoni euro väljaKui inimeselt kord juba raha kätte on saadud, siis selle tagasi saamine on praktiliselt võimatu.Foto: Scanpix/ imago images / photothek.
Rikka tellijale
Möödunud aastal varastati eestimaalastelt läbi investeerimis- ja pangapettuste üle viie miljoni euro ning need on vaid juhtumid, millest inimesed politseile teada andsid. Kui petturid kord juba raha kätte on saanud, siis selle tagasi saamine on praktiliselt võimatu.
“Möödunud aasta kevadel langes petukõnede hulk, kuna Euroopas tabati mitmeid kõnekeskusi, kust neid kõnesid tehti. Kelmid aga ei lõpetanud oma tegutsemist ja orienteerusid kiirelt ümber – inimestele hakati saatma õngitsussõnumeid ja e-kirju. Suvel hakati aga uuesti ka petukõnesid tegema,” rääkis Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre eelmise aasta investeerimis- ja pangapettustest.
Eestis levivad tema sõnul erinevad skeemid, kõige rohkem püütakse siiski inimestelt raha välja petta petukõnede, õngitsussõnumite ja e-kirjadega. Samuti langevad Eesti inimesed erinevate investeerimispettuste ohvriks, kus kahjud on inimestele suuremad.
Pettuste hulk püsib kõrgena, kuigi inimesed on teatud skeeme ära hakanud tundma
Kuigi möödunud aasta investeerimispettuste teadete ja ka kahjude hulk 2021. aastaga võrreldes langes, siis eelnevate aastatega võrreldes püsib pettuste hulk siiski kõrgena. Pangapettuste hulk langes siiski 2021. aastaga võrreldes mõnevõrra nii teadete hulga kui kahjusummade poolest.
“Möödunud aasta kevadel langes petukõnede hulk, kuna Euroopas tabati mitmeid kõnekeskusi, kust neid kõnesid tehti. Kelmid aga ei lõpetanud oma tegutsemist ja orienteerusid kiirelt ümber – inimestele hakati saatma õngitsussõnumeid ja e-kirju. Suvel hakati aga uuesti ka petukõnesid tegema,” rääkis Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre eelmise aasta investeerimis- ja pangapettustest.
Investeerimispettused201920202021**2022Teateid169170308268Kahjud kokku3 403 1215 652 0164 496 4553 078 412Investeerimispettuste hulk
PPA andmed
**Andmed seisuga 4.02.2022
Politsei- ja Piirivalveameti kommunikatsioonispetsialisti Barbara Lichfieldi sõnul tasub välja toodud andmete puhul tähele panna, et tegu pole lõplike numbritega — inimesed võivad ka käesoleval aastal teatada pettustest, mis leidsid aset 2021. või 2022. aastal.
Pangapettused (petukõned, õngitsussõnumid ja e-kirjad)2021**2022Teateid811473Kahjud kokku3 688 8181 998 851
PPA andmed
**Andmed seisuga 4.02.2022
Õngitsussõnumite ja e-kirjade ohvriks langesid inimesed Tambre sõnul vähem, sest väga paljud said koheselt aru, et tegemist on pettusega.
Üldpildis levivad Tambre sõnul Eestis siiski kõik nimetatud skeemid. “Kõige rohkem püütakse siiski inimestelt raha välja petta petukõnede, õngitsussõnumite ja e-kirjadega. Samuti langevad Eesti inimesed erinevate investeerimispettuste ohvriks, kus kahjud on inimestele suuremad,” sõnas ta.
Viimasel ajal on kasvanud ka petturite hulk sotsiaalmeedias või ostu- ja müügiplatvormidel, kus esitletakse end ostjana.
“Skeem on üldiselt selline, et ostja võtab müüjaga ühendust ja räägib talle, et ta ei pea midagi muud tegema, kui ainult andma oma telefoninumbri, e-posti aadressi ja sisestama ühele veebilehele oma pangakaardi andmed. Mõnel juhul küsib ostja ka ettemakset, et kindlustada kauba kättesaamine. Tegelikult on eseme ostja kelm, kes tahab müüjalt kätte saada tema isiklikud andmed, et nendega toime panna teisi pettusi,” selgitas Tambre.
Kõikide levinud petuskeemide kohta saab lähemalt lugeda siit.
Kolm investeerimispettuse juhtumit
Ohvrite profiili osas saab Tambre sõnul üldistavalt öelda, et petukõnede ohvriks langevad peamiselt vene keelt kõnelevad ja vanemad inimesed. Investeerimispettuste ohvriks langevad aga nii noored kui ka keskealised. Armupettuste korral on ohvriteks 40+ vanuses naised.
Investeerimispettused võivad olla seotud nii krüptoraha kui muude varaklassidega ning alguse saavad need enamasti sellest, et ohvrile pakutakse “head” investeerimisvõimalust. Tambre tõi investeerimispettustest rääkides välja kolm konkreetset juhtumit, mis kõik sarnast malli järgivad.
Näide 1: pakuti telefoni teel head investeeringut
Möödunud aasta jaanuaris helistati 55-aastasele mehele ja pakuti head investeeringut. Helistaja juhendas avaldajat krüptoraha vahendusfirmas Binance krüptorahakoti avamisel, aitas registreerida teda veebilehe f-invstors.com ja juhendas esmaste sissemaksete tegemisel. Avaldajale loodi ettekujutus, et tema investeeritud raha kasvab, kuid tegelikult raha välja võtta ei saa ja nõuti juurdemakseid erinevatel ettekäänetel. Kelmusega tekitatud kahju on vähemalt 30 000 eurot.
Näide 2: noormees hakkas krüptosse investeerimisest rääkima
Möödunud aasta veebruaris tutvus 33-aastane naine noormehega, kes hakkas mõne aja pärast rääkima krüptosse investeerimisest. Naist juhendati kauplemisplatvormil bitcorercrypto.cc registreerimisel, samuti avas ta endale krüptorahakoti Crypto.com vahendusfirmas konto, kuhu tegi esmase sissemakse. Lisaks võttis naine laenu 2000 eurot ning kandis selle raha kauplemisplatvormile. Peagi ta avastas, et raha ta välja võtta ei saa ja nõutakse erinevatel ettekäänetel juurdemakseid. Kelmusega tekitati kahju 2149 eurot.
Näide 3: Facebooki reklaam osutus petuskeemiks
Eelmise aasta aprillis leidis 38-aastane naine Facebookis reklaami, mis pakkus raha teenimise võimalust aktsiaturul automaat programmiga. Ta registreeris end veebilehel trade-union.pro ning teostas esimese sissemakse kaardimaksevahendusfirma Afapi vahendusel summas 253,68 eurot. Peatselt sai naine inglise keelse kõne trade-union.pro esindajalt, kes määras talle finantskonsultandi, kes sai kaugjuurdepääsu naise arvutile ja nutiseadmele AnyDesk programmide abil. Naisele nimele avati konto Revolut pangas ja krüptoraha vahendusfirmades Binance, Simplex, MoonPay ja Ramp. Naine tegi mitmeid ülekandeid, mis suunati krüptorahakottidesse ja sealt edasi liikus krüptoraha väidetavalt erinevatele kauplemisplatvormidele. Raha ta välja võtta ei saa ja nõutakse täiendavaid juurdemakseid. Kelmusega tekitatud kahju on 115 353 eurot.
Välja petetud raha on pea võimatu tagasi saada
Tambre sõnul tehakse pea kõiki pettuseid Eesti inimestele mujalt riikides, sh ka investeerimispettuseid. See tähendab, et kelme on väga raske kohapealt peatada ning ka kaotatud raha tagasisaamine on praktiliselt võimatu.
“Kui inimene märkab, et ta ei saa raha välja võtta nö investeerimisplatvormilt, siis kindlasti ei tohiks teha juurdemakseid. Enamikel juhtudel hakatakse inimestele ka väitma, et saad oma varem investeeritud raha ja ka väidetava kasumi tagasi, kui maksad juurde. Tegelikult ei saa ja see on järjekordne kelmide vale. Soovitan koheselt igasuguse kahtluse korral investeerimine lõpetada ja anda sellest teada politseile,” rääkis Tambre.
Kuigi Eestis ei saa politsei teistes riikides tegutsevaid kurjategijaid ise kinni pidada, siis on Tambre sõnul igasugune info, mida inimesed neile annavad või mida ise menetlustega tuvastatakse oluline, sest Eesti politsei teeb koostööd ka teiste riikide politseijõududega. Rahvusvahelise koostöö käigu on Tambre sõnul tabatud nii kelme, serverite asukohti, mida nad oma pettusteks kasutavad ja ka kõnekeskusi, kust petukõnesid tehakse.
Ära jaga oma andmeid, tee eeltööd
Kuigi osad petuskeemid on politseile ja inimestele juba tuttavad, siis muudavad kelmid Tambre sõnul pidevalt oma skeeme ning ühte kindlat tunnust, kuidas pettust ära tunda, olemas ei ole.
“Oluline on meelde jätta, et Mobiili-ID ja Smart-ID PIN koode ei jagata mitte kellegagi, ka isegi väidetava politseiametniku või pangatöötajaga. Neid koode peab iga inimene hoolega hoidma ainult enda teada. Investeerimise puhul soovitame alustada oma kodupangast, kust saab ka vajalikud soovitused ja algteadmised. Samuti ei tasu uskuda veebilehti või juhututtavaid, kes hakkavad pakkuma head investeerimisvõimalust ja kõrget kasumit,” selgitas Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht.
Lisainfot, kuidas end kõikide levivate pettuste eest kaitsta saab lugeda siit.


LAV-i president ei sõida elektrikriisi tõttu Davosi majandusfoorumileJOHANNESBURG, 16. jaanuar, AP-BNS – Lõuna-Aafrika Vabariigi president Cyril Ramaphosa ei sõida Davosi majandusfoorumile, vaid tegeleb riigi üha tõsisemaks muutuva elektrikriisiga, teatas presidendi kantselei pühapäeval.
LAV-i riiklik energiafirma Eskom on olnud viimastel nädalatel sunnitud ulatuslikeks elektrikatkestusteks üle kogu riigi, majapidamistel ja ettevõtetel on vool ära iga päev kuni kümme tundi.
Elektrikriisi põhjusteks peetakse hooldustöid, vananevaid elektrijaamu ning aastaid kestnud korruptsiooni riigiettevõttes.
AP – Baltic News Service


Investeerimishuviline naine kaotas kelmidele üle 15 000 euroTALLINN, 16. jaanuar, BNS – Politsei sai eelmisel nädalal avalduse naiselt, kes kaotas investeerimiskelmidele üle 15 000 euro.
Möödunud aasta novembris leidis 66-aastane naine Facebookis reklaami, mis pakkus investeerimist börsil.
Naine jättis veebilehele oma kontaktid ja sai peagi telefonikõne väidetavalt maaklerilt, kes palus juurdepääsu telefonile ja arvutile AnyDesk programmi kaudu.
Naine tegi esimese sissemaksu ja võttis laenu, mille ta kandis väidetavate maaklerite kontodele.
Naine sai kelmusega kahju on 15 875 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


SEB turbejuht: enamik pettureid on hakanud tähelepanu pöörama nüanssideleKui petuskeemide üldised toimimispõhimõtted on jäänud samaks, siis nüüdsest on enamik küberkurjategijaid hakanud tähelepanu pöörama ka nüanssidele.
SEB turbejuht Kätlin Kukk.
Autor: Jake Farra
Petturitel on aina põhjalikum ettevalmistus, osavalt lihvitakse ja parandatakse oma tegevust, selgitab SEB turbejuht Kätlin Kukk, avades alljärgnevalt enamlevinud petuskeeme.


Lõhmus Parempoolsete suurannetusest: ma annan aru, et esimesel katsel ei pruugi neil õnnestudaParempoolsetele 50 000 eurot annetanud ettevõtja Rain Lõhmus võttis seda kui investeeringut start-up'i.«Nädalavahetusel lugesin uudiseid ja toimus päris palju parteikonverentse, kus üksteise järel öeldi välja, milliste lubaduste või mõtetega valimistele vastu minnakse. Ausalt öeldes kõlas sealt läbi suures osas kulutamine ja natukene hirmutamine. Keegi ei mõelnud selle peale, et kusagilt on selle rikkuse, mida investeerida, allikad - mis see keskkond on, kus see peaks tekkima,» kommenteeris Lõhmus Postimehele konteksti, mille najal ta suurannetuse teha otsustas.
«Täiesti juhuslikult suutsid Parempoolsed mulle enne sisendada, et nemad on natukene teistsugused. Elame-näeme, ma vaatan seda hetkel nagu start-up'i investeeringut. Mulle tundub, et üritatakse lahendada tõsist probleemi. Kas see välja kukub? Ei tea.»
Lõhmus kinnitas, et mõtet ise Parempoolsetega liituda pole tal olnud. «Ma ise olen, jah, aktiivsest poliitikast eemal ja neutraalne. Mul eluprioriteedid on natukene teised. Ehk ma arvan, et kui midagi teed, siis pead tegema hästi. Arvestades minu praegust olukorda ja kus ma elan (Šveitsis) ja mida ma teen, siis see [poliitikasse minek - M. P] lihtsalt ei ole võimalik.»
Kas Parempoolsete kasin toetusreiting ei muutnud Lõhmust ettevaatlikuks? «Absoluutselt mitte. Minu annetus ei ole mõeldud mingi korruptiivse asjana, et siis oleksid semud parlamendis. Pigem see, et see toetus aitab neil valimistele saada ja oma vaateid ning maailmavaadet kommunikeerida. Minu jaoks on juba see tubli tehtud töö. Ma ei ole küüniline häältelugeja. Ma täiesti annan endale aru, et esimesel katsel ei pruugi õnnestuda [parlamenti pääseda]. Aga mine tea. Alati võib ka teistmoodi minna.»


„Tõmmati risti ette, härjakari jooksis relvadega välja ja järgmine hetk olin asfaldil pikali ja taoti rusikaga näkku...“Just nii kirjeldab oma vahistamist Tomas Legrant – elupõline kurjategija, kes on nüüdseks kuritegevusest loobunud. Uues „Eesti eso“ podcast’is räägib Legrant, kuidas ta vangis pisaraid valas, millele sadu tuhandeid väljapetetud raha kulutas ja miks otsustas muutuda.
„Kõik saab alguse lapsepõlvest,“ ütleb Tomas, kes kasvas üles kristlikus perekonnas pastorist isaga, kuid hakkas oma vanemate vastu mässama. Vargused said alguse juba väga väiksena – ta näppas raha kiriku korjanduskassast.
Saates võtame Tomase kirju kuritegeliku mineviku pulkadeks lahti ja jõuame tänasesse päeva. Mis siis sundis teda muutuma? Ja kuidas jõudis ta raamatute kirjutamiseni?
Tasub kuulata-vaadata, sest loosi läheb ka Tomase uus raamat!
„Eesti eso“ podcast’i on alates uuest aastast võimalik vaadata ka videopildis:


Europarlamendi juht lubas võidelda välismaise korruptsioonigaSTRASBOURG, 16. jaanuar, AFP-BNS – Euroopa Parlamendi president Roberta Metsola lubas esmaspäeval, et parlamendiliikmetele hakkavad kehtima uued reeglid seoses korruptsiooni ja välisriikide sekkumisega.
Tegemist on otsusega, mis on seotud Katari ja Maroko korruptsiooniskandaaliga.
Metsola lubas tagada parlamendis suurema läbipaistvuse ja vastutusele võtmise "esimese sammu lähenemisega", mis näeb ette muuhulgas ka "kolmandate riikide esindajate ja nende huvide" suurema luubi alla võtmise
AFP – Baltic News Service


Varas näppas välikäimla mündiaparaadiSaaremaa politseil tuleb tegeleda Kuressaare kesklinnas asuva välikäimla mündiaparaadi vargusega.Kuressaare politseijaoskonna piirkonnapolitseinikKent Puiestee ütles, et läinud reede õhtul anti politseile teada Kuressaare kesklinna avaliku välikäimla mündiaparaadi vargusest.“Vargad said saagiks vaid mõnekümne euro väärtuses peenraha, kuid mündiaparaat ise maksab suurusjärgus 500-1000 eurot,” tõi Puiestee välja asja tõsiduse.Nädala jooksul alustati 21 väärteomenetlust ja kuut kriminaalmenetlust. Algatatud kriminaalmenetlused on Puiestee sõnul seotud kelmuste ja süstemaatiliste vargustega. Ühtegi tõsist kuritegu õnneks ei registreeritud.Liiklusest kõrvaldati nädala jooksul viis alkoholijoobes juhti. Ühe joobes juhi suhtes alustati kriminaalmenetlust.Politseile anti teada ka viiest liiklusõnnetusest.Neist neli olid kokkupõrked metsloomaga ja üks teelt väljasõit. Inimesed liiklusõnnetustes viga ei saanud.Kertu Kalmus


Saarlane soovis tahvelarvutit, sai aga petta12. jaanuaril alustas politsei kriminaalmenetlust pettuse uurimiseks. 9. jaanuaril soovis 20-aastane Kuressaare mees osta Facebooki Marketplace ́i keskkonnas iPadi.Ta võttis iPadi müüva mehega ühendust ja kandis tema arvelduskontole 250 eurot. Pärast ülekande tegemist oli müüja konto kustutatud.Uudistetoimetus