Ilmar Raag: julm poliitika ja halvad valikud. Kaja Kallase rasked päevadKaja Kallasega seotud skandaali analüüsib Edasi kolumnist Ilmar Raag.
Ma tunnen Kaja Kallast isiklikult ja õige napilt ka tema abikaasat. Just sellepärast arvan, et Kajal ei olnud plaanis kedagi petta ega varjatult Venemaaga äri ajada. Aga see ei ole enam tähtis. Mööda on lastud võimalus õigel ajal teha õigeid asju. Üleüldse on vähemalt pooled ühiskondlikest skandaalidest alguse saanud valedest hinnangutest ja mitte pahatahtlikkusest. Jah, ma olen olnud Kaja Kallase poolehoidja. Seetõttu on aus, kui ma ei alusta kohe lõpust, vaid püüan teda kõigepealt mõista.
Kogu loo teeb traagiliseks, et ka väärtuspõhine poliitika on olemuslikult julm oma suutmatuses näha pooltoone ja leppida kompromissidega. Samal ajal vastandina on reaalpoliitika ühteaegu nii julm kui ka ebaõiglane. Nii et meile sobiks väärtuspõhine rohkem. Kummalgi juhul ei andesta ühiskond inimlikke nõrkusi. Nädal tagasi, kui sain teada, et ajakirjandusse on jõudnud info Arvo Halliku võimalikust seotusest Venemaal tehtava äriga, oskasin paluda ainult, et ”ärge faktidega eksige, kontrollige neid vajadusel kaks korda”. Kõik punased tulukesed hakkasid ühekorraga vilkuma. Kolm päeva hiljem sai aga selgeks, et peaminister Kaja Kallasele ja tema meeskonnale ei olnud skandaal veel pärale jõudnud. Kõik, mis järgnes, on õigupoolest ebahuvitav, sest kõik sõltus initsiatiivi võtmisest kohe alguses.
Ühiskondlikel probleemidel on nii objektiivsed kui ka subjektiivsed tunnused
Omal ajal kooli- ja koduvägivalda uurides hämmastas mind, et vägivallatsejad ei näe ennast tihti ”pahadena”. ”Kuritöö ja karistuse” Raskolnikovi hingepiinad ei ole levinud kõikidele kurjategijatele. Pigem on inimesele omane ennastõigustava subjektiivse maailmapildi loomine. Vaadakem, kuidas nii konservatiivid kui ka liberaalid usuvad just ennast olevat headuse poolel. Subjektiivne hinnang oma tegudele saab eriti oluliseks siis, kui räägime JOKK-skeemidest. Ka mina olen patune ses küsimuses. Tõsi, lugu, mida tahan vahepalana rääkida, on vastupidine lugu. Asi ei olnud JOKK, aga sisuliselt midagi halba ei juhtunud.
2004. aastal maksis Türgi saatkond Eestis kinni ETV ajakirjaniku, operaatori ja telejuhi visiidi Türki. Nende ainus soov oli, et me kajastaksime Türgi püüdlusi integreeruda Euroopasse, kuid nad ei kirjutanud meile ette järeldusi, millele me peame jõudma. Türgi saatkond käitus täiesti korrektselt. Minul telejuhina ei olnud selles sõidus erilist funktsiooni peale selle, et kohtusin Türgi riigitelevisiooni juhi ja mõne muu tähtsa inimesega. Mingit luksust ja kalleid kingitusi Türgi meile ei teinud. Sõit aga oli tore ja väga hariv. Sain nii mõndagi teada Türgi poliitikast ning nägin meister Aarne Rannamäe kõrval, kuidas keerulistel teemadel ka ebamugavaid küsimusi esitada. Olin kui suure ajakirjaniku töövari.
Ja ometi läks mul tervelt paar aastat aru saada, et ma ei oleks tohtinud seda kutset vastu võtta. Isegi kui kõik läks hästi, kehastas minu kohalviibimine igal juhul huvide konflikti. Lastes kinni maksta oma sõidu, tekkis teoreetiline võimalus, et ma mõjutan oma alluvat ajakirjanikku Türgile soodsat lugu tegema. Teoorias tähendas Türgi raha vastuvõtmine, et meie tööd ei saanud enam kvalifitseerida sõltumatuks ajakirjanduseks. See oli minu viga, ehkki objektiivselt ajakirjanduslikku korruptsiooni ei tekkinud. Kui keegi oleks aga tookord mulle etteheiteid teinud, siis oleksin seda tagasi ajanud, viidates just sellele, et meie loos esitati argumente nii ühelt kui teiselt poolt. Ja Eesti televaataja ju võitis.
Muidugi ei ole see Türgis-käik ja Venemaal äri ajamine päriselt võrreldavad, aga neile on ühine üks tunnus: kummalgi juhul ei saanud asjaosalised südames aru, et midagi tehti valesti. Veel enam, kuuldavasti on Martti Lemendik olnud kriitiline valitsuse poliitika suhtes, mis piirab ettevõtjate tegevusvabadust. Kummalgi juhul ei rikutud seadusi. Seega hüpoteesi korras pakun, et Stark Logistics ja Metaprint tajuvad neile tehtavaid etteheiteid tegelikult ebaõiglusena, kus ajakirjandus ja poliitilised vastased ajavad juuksekarva lõhki seal, kus juuksekarva päriselt ei olegi. Nad ju ka ei ole tegelikult Venemaa poolt selles sõjas ja ühe Eesti ettevõtte ellujäämine on ju ka väärtus omaette. Seega jah, päris kindlasti on olemas sündmustele ka teine vaatenurk, ainult et äri – nii nagu ka poliitika – tegemiseks on vaja ühiskonda. Me võime alati püüda ühiskonda muuta, aga sõltumata tulemusest peame ühiskonnaga alati arvestama. Ühiskonnaga aga omakorda seostub üks tüütu ja tihti ebaõiglane eripära, et asjad ei pea mitte lihtsalt õiged olema, vaid peavad ka õiged välja nägema. Seepärast on huvide konflikt ühiskonna moraali seisukohast probleem isegi siis, kui tegelikult midagi kurja ei tehta.
Ühiskonna subjektiivse moraali vaatest ei ole mingit vahet, milline oli tolle äri olemus Venemaal: kui Eesti auto sõidab üle Venemaa piiri, siis on tegu juba iseenesest kahtlase faktiga, mis käivitab koheselt kõikide kahtlustuste puntra. Meie majandussõda ei tähenda ainult Vene ettevõtete kahjustamist, vaid ka meie valmisolekut tuua ohvreid oma majanduses.
Väärtuspõhine poliitika on julm
Mis toimus Halliku ja Kallase kodus? Ma ei tahaks seda teada, aga meie kultuuritraditsioonis me eeldame, et abiellu astudes saavad mees ja naine üheks. Ning hakkavad teineteise eest vastutama, sest nad on ju sõlminud liidu. Modernses ühiskonnas tundub see ebaõiglane, sest ka meie karistusseadustik ütleb, et iga süü on individuaalne. Moraali tasandil tuleb taas mängu huvide konflikti mõiste. Moraali tasandil me eeldame, et Kaja peab lisaks peaministri ja ema rollile veel aretama oma abikaasa tegemiste mikromanageerimist. See on kahtlemata ebarealistlik. Ma usun, et Kaja tõesti ei teadnud Metaprindi tegemiste detaile. Seda suurem koorem langeb aga Kaja abikaasale. Peaministri abikaasa ei ole vaba inimene. Selsamal hetkel, kui Kaja teatas avalikult Eesti hoiakust Venemaaga äritegemise suhtes, oleks Arvo pidanud kohe tegutsema hakkama. Oli ju vaid aja küsimus, millal Venemaale sõitvate autode teema avalikkuse ette jõuab.
Hea näide on Joe Bideni poja Hunter Bideni lugu, kes omal ajal loobus konsultatsiooniäridest USA-s, kui ta isast sai asepresident. Igal juhul tähendas isa amet pojale huvide konflikti ja piiras tema vaba eneseteostust. Seejärel, mil iganes tegi Hunter Biden mingeid vigu, kasutati neid ära tema isa vastu. Nii on lood ka peaministri abikaasaga Eestis. Samal päeval, kui Kaja Kallasest sai peaminister, oleks Arvo Hallik pidanud palkama ”pahatahtliku ajakirjaniku kogemusega” kriisinõustaja. Juba eos olid Arvo Hallikule kehtestatud eetikanõuded nii majanduse kui eraelu mõttes tõusnud oluliselt kõrgemale kui kõikidel teistel ärimeestel.
Praegu oleme aga olukorras, kus Arvo valed hinnangud on pannud pommi tema naise ja Eesti esimese naispeaministri poliitilisele karjäärile.
Dramaturgina võin ma isegi fantaseerida, mida tunneb Arvo, kui ta saab aru, et tema vähene poliitiline vaist kahjustas armastatud naise karjääri. Või teistpidi, mida peab tundma Kaja, kui pauk tuleb ”tugevast seljatagusest”. Maailm variseb ju korraga kokku koos kõikide faasidega, milles on viha, pettumus, eitus jne. Aga lõpuks kerkib üles väga isiklik küsimus, kuidas suhtuda liitu, mille üks osapool on eiranud ühiseid väärtusi. Perekonna mõttes on ju traagiline, kui mees paneb ohtu oma poliitikust naise peamise vara – usaldusväärsuse –, samal ajal kui tema enda professionaalsele karjäärile tekitatud kahju on tehniliselt palju väiksem.
Aga kogu eelneva lõigu ma fantaseerisin. Ma ei tea mitte midagi sellest, kuidas Kaja ja Arvo on toimunut omavahel arutanud. Tean vaid, et avalikkus nõuab peaministri perelt peaaegu ebainimlikku eetilisust, sest juht saab olla ainult eetiline oma esitletud väärtuste kandjana. See on midagi, mida ei saa sõnadega deklareerida, vaid peab alati olema tegudega tõestatud.
Kommunikatsioonist ja tegelikest võimalustest
Kuid tuleme tagasi kommunikatsiooni juurde. On kaks organisatsiooni probleemtunnust, mis välistavad eduka kriisikommunikatsiooni. Esimene käivitub, kui juhid oma subjektiivse tunnetusega ei tunne kriisi ära, ja teine siis, kui “organisatsiooni” sees ei ole ühtset nägemust kriisi lahendamisest. See juhtub tihti juhul, kui organisatsioonis tekib keset kriisi tüli. Ma kahtlustan, et antud juhul on tegemist mitme asjaolu kokkulangemisega. Tean vähemalt kahte kommunikatsiooniinimest, kes tardusid teisipäeval soolasambaks, kui esimesi infokilde kuulsid. Peaministrit toetav meeskond aga ei suutnud ennast sel hetkel mobiliseerida. Mulle on täiesti arusaamatu, miks.
Võimalik, et esialgu peeti kogu teemat lihtsalt järjekordseks tüütuks ajakirjanike päringuks, mis omakorda on vaid üks vastik pisikene infooperatsioon poliitiliste rünnakute pikas reas. Ohutuks peeti teemat võib-olla ka seetõttu, et kusagilt Metaprindi poolt tuli narratiiv, et me oleme kogu äri seal juba nagunii kokku tõmbamas. Mis tähendab, et ajakirjanike päring oli vaid üks paljudest, mis üksnes õngitseb vale koha peal, ja kuna ajakirjanike kahtlustus polnud rajatud justnagu õigetele faktidele, võis seda ka lihtsal moel ümber lükata. See kõik on võimalik, sest Stenbocki majja tuleb tohutul hulgal ka mõttetuid prügipäringuid.
Oluline skandaali arengus oli aga täiendava info pealekerkimine, mis osutas, et mingist kiirest äride kokkupakkimisest ei ole juttugi. Kuna vahetult enne seda oli Kaja Kallas saatnud erakonnakaaslastele kirja, kus esitas esimest rahustavat sõnumit, siis on tõenäoline, et ta ei teadnud Metaprindi afääri kõiki üksikasju. Aga nüüd oli hilja. Juhtunud oli kõige halvem, mis tüüpiliselt taolistes skandaalides juhtub. Ajakirjanduses ilmusid uued detailid Venemaal peetava äri mahu ja ajalise pikkuse kohta. See aga tekitas tunde, et Kaja oli avalikkust oma rahustavate sõnumitega eksitanud. See on surmapatt. Otseseks süüdlaseks selle info haldamisel on Metaprint, aga mingis ideaalmaailmas oleks ka Stenbocki majas tehtud läheneva äikesepilve saabudes endale asjad päriselt selgeks. Jällegi tahan ma sõrmega osutada Arvo Hallikule: kuidas on võimalik, et sa ei saanud aru, et paljud faktid tulevad avalikuks ja avalikkus ei neela neid alla? Sina oleksid esimesena pidanud taipama, et esimene narratiiv ei pea põhjalikumale ja kiuslikumale analüüsile vastu.
Edasi tuleb rääkida kõneisikust selles skandaalis. Kõneisiku määramine on tihti hea mõte, sest aitab vältida sõnumite kakofooniat. Aga kõneisik ei ole ainus ja ideaalne lahendus, sest ideaalis on veel parem, kui skandaalis oleks mitu osapoolt, kes suudaksid sama sõnumit oma nurga alt esitada.
Praegu juhtus (kas planeeritult või juhuslikult), et kõneisikuks sai peaminister Kaja Kallas, kes teiste kõneisikute puudusel justkui pidigi vastutuse võtma ka abikaasa asjus. Tema sõnum oli aga olemuslikult vastuoluline. Ühest küljest ta ütles, et probleeme ei ole, sest ”ühegi Vene firmaga äri ei aeta,” aga sealsamas tunnistas kaudselt, et ta kõike ei tea: ”Küsige mu abikaasa käest.” Abikaasa kirjalikest lühiteadetest ilmselgelt ei piisanud, sest loos oli liiga palju detaile, millele kõneisik Kaja ei osanud vastata.
Lisaks aga juhtus veel midagi, mida võib pidada nn lavastuslikuks efektiks. Kuna Kaja edastas oma näo ja häälega Stark Logisticsi sõnumit, siis ta võttis sellega justnagu vastutuse ettevõtte sõnumi eest. Lavastuslikult esines ta kui inimene, kes teab Stark Logisticsi asju, ehkki sõnades ta ütles, et ta neid ei tea.
Selleks, et Kaja Kallas oleks saanud tõestada oma väidet, et ta ei tea kõike oma abikaasa tegemistest, oleks kohe vaja olnud Arvo Halliku sellekohast seletust. Ideaalmaailmas oleks Arvo pidanud juba esmaspäeval kokku leppima kohtumise ajakirjanikuga, et avada oma vaatenurka ja vastata kõikidele küsimustele. Veelgi ideaalsemas maailmas oleks ta aga juba ammu pidanud distantseeruma Stark Logisticsist. Ükskõik, milline on selle firma mõistlik narratiiv, juba ainuüksi fakt, et ligi pooleteise aasta jooksul ei ole olnud võimalik lõpetada äri Venemaa pinnal, teeb Stark Logisticsi kaitsmise Eesti avalikkuse silmis võimatuks.
Miks selle skandaali küsimused on Eestile olulised?
Ma võin inimlikult mitmel viisil seletada toimunut, kuid lõpuks peame me kõike hindama Eesti strateegiliselt tasandilt. Tuletame selle igaks juhuks meelde. Senikaua, kuni meie naabriks on ekspansiivset imperialismi viljelev Venemaa, on Eesti strateegilised valikud piiratud. Nii majanduses kui ka julgeolekus seab taoline Venemaa meie ette pidevalt sundvalikuid. See on meie strateegiline probleem. Seega on Eesti eksistentsiaalseks huviks, et Venemaa nõrgeneks määrani, mil ta enam ei suudaks ähvardada oma naabreid. Sõda Ukrainaga omakorda osutab, et ainult sõjaline võit, mille tulemusel Ukraina taastab oma piirid, ei ole pikas plaanis meile piisav. Kui Venemaa ideoloogia ja majanduslikud eeldused ei muuta, tähendab Venemaa ainult sõjaline kaotus vaid väikest ajavõitu järgmiseks konfliktiks.
Eesti peamine panus seisnes praegu kogu Läänele oma eeskuju kaudu moraalse surve avaldamises. Oma majandusliku survega ei suuda me Venemaad eriti mõjutada, aga moraalse survega küll. Olles demokraatlik riik, ütleb Eesti sõnum, et ”sanktsioonid Venemaale ei ole ainult seaduse jõuga kehtestatud, vaid need on iga kodaniku moraalne valik”. Moraali mõttes esinesid Kaja Kallase mõlemad valitsused omamoodi totaalse sõja platvormilt. Ja nüüd saame teada, et peaministri lähikonda kuuluvad inimesed tegelikult ei jaga peaministri vaateid. Pahatahtlikud keeled laiendavad seda edasi nii, et Eesti inimesed tervikuna tegelikult ei hooli Venemaale surve avaldamisest. Et Eesti inimesed loobuvad subjektsusest selles sõjas.
Isegi kui ma praegu veidi liialdan, oleme ometi kahjustanud oma strateegilist trumpi selles eksistentsiaalses konfliktis. Seepärast ei saa selle skandaali lahendus lähtuda pelgalt arutelust, kas Kaja Kallas on süüdi, vaid sellest, kuidas me vähendame lööki meie strateegilise kommunikatsiooni usaldusväärsusele. Ainus, mis praegu loeb, on Eesti riiklik reaktsioon tekkinud olukorrale. Mis saab edasi? See, et Arvo Hallik nüüd end kõikidest kahtlastest äridest distantseerib, on muidugi elementaarne. Inimlikult on mul Kajast kahju. Tulemas on sügis, kus silmapiiril Reformierakonnale ja kogu koalitsioonile väga ebameeldivad eelarve teemad. Tema positsioon on oluliselt nõrgenenud.
Mida Kaja võiks edasi teha?
Teoreetiliselt on võimalikud vähemalt kaks lahenduskäiku.
Esimene: Kaja astub tagasi ja võtab vastutuse oma abikaasa valede hinnangute eest. Kuna Arvo Hallik on juba distantseerunud Stark Logisticsist, siis on ohverdused piisavalt suured, et kogu maailm mõistaks Eesti poliitilise eliidi printsipiaalsust Ukraina küsimustes. Mitmes mõttes lisaks see Eesti poliitilisele kultuurile rahvusvahelises plaanis idealistlikku tugevust. Muidugi oleks vaja ka Arvo Halliku vabandust oma valede hinnangute pärast.
Kaja asemel võib võimule tulla kasvõi samast koalitsioonist mõni teine reformierakondlane. Juba aasta pärast igatseksid kõik taga Kajat kui üht vähestest tõeliselt põhimõttekindlatest poliitikutest. Kaks aastat hiljem võib tema poliitiline karjäär jätkuda nii, nagu midagi ei oleks juhtunud.
Võib-olla oleme selle stsenaariumi jaoks hiljaks jäänud.
Teine: Kaja ei astu tagasi. Selle asemel rõhutatakse kõikjal, et tema abikaasa müüs maha osaluse firmas, mis ajas Venemaal äri. Ka see on omamoodi märk üldise moraali alalhoidmisest. Rahvusvahelises plaanis sellega lepitakse, sest Venemaa-vastasel koalitsioonil on väga vaja Kajat Eesti peaministrina. Kui mujal maailmas suudaks rahvusvahelised korporatsioonid käituda sama põhimõttekindlalt nagu Arvo Hallik, oleks üleüldine surve Venemaale palju tugevam.
Eestis halveneb Kaja kuvand kindlasti keskpikas perspektiivis. Sügis toob praegusele valitsusele ainult ebameeldivaid teemasid, mis hakkavad kõik kumuleeruma. Eesti avalikkuse silmis ei tulnud Kaja sellest skandaalist välja tugevamana. Samas jätkub sisepoliitika ”business as usual”.  Ei ole erakonda ilma luukereta riidekapis. Ka koos oma vigadega on Kaja endiselt vajalik tasakaaluhoidjana blokis populistlike konservatiivide vastu. Ja seetõttu ollakse valmis sundkäiguna aktsepteerima tema tehtud vigu. Seda enam, et neil vigadel ei ole tegelikult kestvat mõju.
Ajakirjanduses ei andestata Kajale nii kergesti. Kus iganes on vaja Kajat kritiseerida, tuletatakse talle meelde äri Venemaal, mis hakkab elama täiesti oma elu. Umbes samal viisil nagu Mart Laari Eesti põllumajanduse “põhjalaskmise” eest. Kui Ukraina peaks sõja lõpetama ükskõik millisel muul viisil peale selge võidu, siis tuletatakse meelde, kuidas Eesti andis Ukrainale kõik oma haubitsad, samal ajal kui peaminister “ajas äri Venemaal”. Muidugi ei oleks see aus, aga rahvalik folkloor ei olegi täppisteadus. Kui Ukraina võidab, siis aga unustatakse kogu Metaprindi afäär üpris ruttu.


Nagu peaminister ees, nii käsilased järel: põrgusse need Riigikogu rahvaasemikud! Stark Logistics’i esindajad keelduvad ühisistungil osalemisestValetajate valitsus ja koalitsoon ning Kaja Kallas sülitavad Riigikogu saadikute ja komisjonide tööle, näidates, et nemad on väljaspool seadusi ja eetikat. Nüüd teevad sama ka nende käsilased skandaalides.
BNS kirjutas pühapäeval: “Peaminister Kaja Kallas keeldus teistkordselt tulemast riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungile, kus teemaks presidendi kantselei rahastamine, viidates, et teda esindab selles küsimuses rahandusminister Mart Võrklaev, Reinsalu kutsus Kallase istungile ka eelmisel nädalal ning siis saatiski Kallas enda asemel kohale Võrklaeva. Viimane aga peaministrit puudutavatele küsimustele vastata ei osanud ja seetõttu sai Kallas korduskutse. Reinsalu kutsus Kallase istungile ka eelmisel nädalal ning siis saatiski Kallas enda asemel kohale Võrklaeva. Viimane aga peaministrit puudutavatele küsimustele vastata ei osanud ja seetõttu sai Kallas korduskutse.”
Täna kirjutab BNS taas: “Stark Logistics AS esindajad teatasid esmaspäeval, et nad keeldusid osaleda riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni teisipäevasel erakorralisel avalikul istungil.
“Uskusime, et lisaks seaduslikkusele ajame õiget asja, aitame äripartneril ära tuua oma raha ja toome Eestile kasu. Me oleme kõik ära rääkinud, mis meile teada on ning meie roll selle teema avalikus keskustelus on ammendunud. Valeväiteid kummutame selleks Eestis ettenähtud õiguskaitse vahenditega,” ütles Stark Logistics tegevjuht Kristjan Kraag.”
Esmaspäeva pärastlõunal polnud veel selgust, kas peaminister osaleb kõnealusel komisjoni istungil. Küll aga levib Kaja Kallase ülbus, vastutustundetus ja süüdimatus edasi kogu Reformierakonna toiduahelasse. Isegi rahva valitud Riigikogu pole neile enam autoriteet, vaid justkui mingid tüütud kärbsed, kellele tulebki lajatada.
Uued Uudised
Toimetuselt: nüüdseks on selgunud, et “valitsejanna” keeldus minemast ka homsele Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisele istungile.


Demokraatia ja parlamentarismi lõpp? “Valitsejanna” saatis rahva esinduskogu pikaltPeaminister Kaja Kallas pikendab oma isiklikku agooniat ja viib Eestit üha suuremasse kriisi, sest nüüd keeldus ta minemast ka homsele Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisele istungile.
Ta keeldus minemast ka tänasele riigieelarve erikomisjoni istungile, presidendi kantselei rahastamise asjus.
Mõlemal puhul teatas Kallas, et tema ajakava ei võimalda osalemist ning need küsimused ei puutu asjasse.
Kallase pole päevakavas kell 10-11.15 midagi, pärast seda eelistab ta ebamugavatele küsimustele vastamise asemel minna Paldiski lõunasadama uue kai nurgakivi tseremooniale.
President Alar Karis on Kallase otsust juba kritiseerinud.
Arvestades seda, et Eesti on parlamentaarne riik, mis tähendab muu hulgas ka seda, et peaministri kinnitab ametisse presidendi soovitusel Riigikogu, on Kallase käitumine pretsedenditu. Ilmselt on see eitamine palgatud PR-firma soovitus, kuid see viib asjaosalised ainult sügavamale sohu.
Peaministri abikaasa osalusel Eesti-Venemaa kaubaveoga tegelenud Stark Logistics teatas varem samuti vastuseks Urmas Reinsalu ja Mart Helme kutsele tulla erikomisjoni ette aru andma, et ettevõte on kõik ära rääkinud, pole seadust rikkunud ning Riigikogu komisjonide istungitest osa ei võta.
„Meie roll selle teema avalikus keskustelus on ammendunud. Valeväiteid kummutame selleks Eestis ettenähtud õiguskaitse vahenditega,“ teatas ettevõte asudes vasturünnakule.
President Alar Karis ütles oma avalduses, et valitsuspoliitikute töö on ka vastata kerkinud küsimustele ja teha seda ka Riigikogu komisjoni ees, sõltumata sellest, kas komisjoni juhib opositsiooni või koalitsiooni esindaja, eriti siis, kui tuleb arutada raskeid ja ebameeldivaid küsimusi, nii nagu normaalses parlamentaarses riigis kohane ja vajalik.
„Eesti on parlamentaarne riik, mis eeldab meilt kõigilt respekti rahva poolt valitud esinduskogu vastu,“ ütles president.
Kaja Kallas on avalikkuse survele vastanud, et tema tagasi astuda ei kavatse.
Demokraatiat summutav ja parlamendile vilistav Kallas on saanud parlamendis hüüdnimeks “valitsejanna”, kes käitub meetodil “riik – see olen mina” ja keda “kriisid ei lase valitseda”.
Täna ütles ta Vikerraadios, et kui rahvaasemikud midagi teada tahavad, siis selleks on infotunnid ja ajakirjanike (ehk nagu ta nimetas “šaakalite”) jaoks valitsuse pressikonverentsid. Nii, et rahvas söögu heina.


VIDEO | Kallas: mul on väga kahju, et selline olukord üldse tekkis! Peaministrina aga jätkanPeaminister Kaja Kallas rääkis Delfile, et ta mõistab, et olukord näeb halb välja, ent ta plaanib peaministrina jätkata.
Kallast oodatakse homme riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisele avalikule istungile, kuid ta teatas, et tema sellest osa ei võta.
Ta ütles, et peaministri ajakava on päris tihe, seega homne päevakava on täis. „Aga jällegi – riigieelarve kontrolli komisjon ei puutu sellesse asjasse absoluutselt. Olen öelnud, et olen valmis asjaomaste komisjonide küsimustele vastama. Näiteks avalike huvide deklaratsioon, kui selles osas on küsimusi – seda menetleb vastav komisjon. Aga kõik komisjonid peaksid tegelema sellega, milleks need komisjonid ellu kutsutud on,“ põhjendas Kallas oma otsust.
Teiseks põhjuseks, miks ta istungil ei osale, tõi Kallas, et tal polnud võimalik päevakava ümber teha. „Tõesti on see olnud juba väga pikalt paika pandud ja seotud tegelikult Eesti majanduse arendamisega,“ ütles ta.
Mida arvab Kallas alates eelmise nädala kolmapäevast kestnud skandaalist?
„Kõigepealt ütlen seda, et mul on väga kahju, et selline olukord on üldse tekkinud. Ma kindlasti vabandan kõigi ees, kes sellest riivatuna on end tundnud, aga mina saan vastutada nende moraalsete hinnangute eest, mida ma olen ka andnud. Endiselt arvan, et Venemaal tegutsemine või Venemaaga suhete hoidmine olukorras, kus on käimas täiemahuline sõda, ei ole moraalne ja peaks lõppema ning kutsun üles kõiki Eesti ettevõtteid seda tegema – see seisukoht pole muutunud,“ rääkis Kallas.
Kallas ütles reedel, et ei plaani peaministri ametist tagasi astuda. See pole ka viimase paari päeva jooksul muutunud. „Ma jätkan peaministrina. Loomulikult opositsioon saab teha umbusalduse avalduse, kui nad saavad hääled kokku, see on nende töö,“ sõnas ta.
Mis puudutab tema 350 000-eurost laenu abikaasa ettevõttele, siis ütles Kallas, et kõik tema deklaratsioonid on avalikud ning tal pole midagi varjata. „Seal on kõik minu sissetulekud näha ja ka peegeldatud seda, mida teenisin enne, kui minust sai poliitik. Mul pole midagi varjata – need on minu säästud ja neid sääste olen ma laenanud ühele finantsvaldustega tegelevale ettevõttele,“ rääkis ta.
Kallas lisas, et soovis tutvuda ka sellega, kuidas on skandaali kajastatud välismaal. Tema sõnul on see olnud tagasihoidlik ning olukorda ei nähta sugugi nii nagu Eestis, sest meil on kõrgemad eetilised standardid ja taunitakse seda, mis puudutab sanktsioone. Ta lisas, et tema seisukohad sõja ja Ukraina toetamise osas pole mitte kuidagi muutunud.
Peaministri sõnul lõpetas tema abikaasa Arvo Hallik oma tegevuse Venemaal kuu aega pärast sõja algust. „Arvan, et minu abikaasa näitas oma tegudega – müües võileivahinnaga oma osaluse ettevõttes, mida ta on aastatega ehitanud – seda, et ta tegelikult mõistab, mida ette heidetakse, ja tegelikult võttis vastutuse mitte sõnades, vaid tegudes,“ ütles Kallas.
Kallas rääkis, et abikaasa firma aitas Eesti ettevõttel oma tegevust Venemaal kokku pakkida. „Miks see on nii kaua aega võtnud, seda peab küsima sellelt ettevõttelt. Ja kindlasti näeb see kõik väga halb välja, ja veelkord, mul on väga kahju, et selline olukord on tekkinud.“


Mart Helme nimetas Kaja Kallase käitumist enneolematuks voluntarismiksTALLINN, 28. august, BNS -  Peaminister Kaja Kallase otsus jätta ilmumata riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisistungile on enneolematu voluntarism, mille suhtes peavad selge seisukoha võtma õiguskantsler, president ja fraktsioonide juhid, leiab riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni juht Mart Helme.
„Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse paragrahv 22 kohaselt on parlamendi komisjonil õigus nõuda valitsuselt oma tööks vajalikke andmeid ning nõuda ministri, sealhulgas peaministri osalemist komisjoni istungil valitsusliikme võimkonda kuuluvate küsimuste kohta teabe saamiseks. Kutsutu on kohustatud ilmuma, andma selgitusi ja vastama küsimustele,“ ütles Helme.
„Seadus ei anna peaministrile õigust hakata omavoliliselt hindama, kas komisjon ikka võib kutsuda teda istungile aru andma või mitte. Teisisõnu, Kaja Kallasel ei ole siin midagi vaielda või kaubelda. Eesti on parlamentaarne riik, kus valitsus allub parlamendile, mitte vastupidi. Antud juhul on tegemist parlamentaarse võimu räige torpedeerimisega. Jätkatakse sama mustrit, mida Reformierakonna koalitsioon alustas kevadel opositsioonist üle sõites. Nüüd näeme, kuidas seaduserikkumist laiendatakse komisjonide ette mitteilmumisega," ütles Helme.
Tema sõnul on vältimatult vajalik, et Kallase käitumise suhtes võtaksid selge seisukoha õiguskantsler, president ning riigikogu teiste fraktsioonide ja komisjonide esimehed. „Vastasel korral ei saa enam rääkida võimude lahususest, vaid sellest, et meid juhib Eesti põhiseaduslikke printsiipe räigelt jalge alla tallav režiim,“ ütles Helme.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Mart Helme: seaduse järgi on peaministril kohustus parlamendi komisjoni ette ilmudaRiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni juht Mart Helme (EKRE) sõnas, et peaminister Kaja Kallase (RE) otsus jätta ilmumata homsele erakorralisele ühisistungile on enneolematu voluntarism, mille suhtes peavad selge seisukoha võtma õiguskantsler, president ja fraktsioonide juhid.«Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse paragrahv 22 kohaselt on parlamendi komisjonil õigus nõuda valitsuselt oma tööks vajalikke andmeid ning nõuda ministri, sealhulgas peaministri, osalemist komisjoni istungil valitsusliikme võimkonda kuuluvate küsimuste kohta teabe saamiseks. Kutsutu on kohustatud ilmuma, andma selgitusi ja vastama küsimustele,» selgitas Helme.
«Seadus ei anna peaministrile õigust hakata omavoliliselt hindama, kas komisjon ikka võib kutsuda teda istungile aru andma või mitte. Teisisõnu, Kaja Kallasel ei ole siin midagi vaielda või kaubelda. Eesti on parlamentaarne riik, kus valitsus allub parlamendile, mitte vastupidi. Antud juhul on tegemist parlamentaarse võimu räige torpedeerimisega. Jätkatakse sama mustrit, mida Reformierakonna koalitsioon alustas kevadel opositsioonist üle sõites. Nüüd näeme, kuidas seaduserikkumist laiendatakse komisjonide ette mitteilmumisega.»
Helme sõnul on vältimatult vajalik, et Kallase käitumise suhtes võtaksid selge seisukoha õiguskantsler, president ning riigikogu teiste fraktsioonide ja komisjonide esimehed.
«Vastasel korral ei saa enam rääkida võimude lahususest, vaid sellest, et meid juhib Eesti põhiseaduslikke printsiipe räigelt jalge alla tallav režiim,» ütles Helme.

Eelmise kolmapäeva õhtul ilmusid meedias uudised sellest, et peaminister Kaja Kallase abikaasa logistikaettevõte on pärast Ukraina sõja puhkemist jätkanud vedusid Venemaale. Peaministri abikaasa Arvo Hallik teatas reedel, et müüb skandaali tõttu oma osaluse Venemaaga äri ajavas ettevõttes Stark Logistics ja taandub firmast.


Kaja Kallas: homme mul on väga tihe päevakavaPeaminister Kaja Kallas sõnas riigikogus antud intervjuus ajakirjanikele, et tal on homme väga tihe päevakava ja seetõttu ta ei osale ühiskomisjoni istungil, kus arutatakse tema abikaasa ettevõtte veoseid Venemaa suunal. Avalikkus ootab siirast peaministri vabandust. Kui palju olete seda kaalunud?

Olen öelnud seda täna juba korduvalt erinevatele kanalitele, et mul on väga kahju, et selline olukord on tekkinud ja tõesti vabandan kõigi ees, keda see olukord on riivanud. Endiselt minu seisukohad ei ole kuidagi muutunud - igasugune tegevus Venemaal või Venemaaga seoses peab olema lõppenud. Ja nii on.

Homme toimub korruptsioonivastane erikomisjon. Kas te osalete selles?

Homme mul on väga tihe päevakava. Nagu ma ütlesin, on meil riigieelarve ja riigieelarve strateegia arutelu. Mul on väga suur palve - ma vastan ka riigikogu komisjonidele, et siiski peaministri töökavaga ka arvestataks. Ma tulen asjaomastesse komisjonidesse nii nagu ma olen alati tulnud ja ma ei ole kunagi jäänud. Ma annan intervjuusid ka siin riigikogus ja ma kunagi ei väldi seda. Aga mul on pikalt paika pandud päevakava ja seetõttu ma väga soovin, et minuga eelnevalt need ajad kooskõlastataks. Muidugi on hea visata välja, et ma ei tule, aga ma olen alati tulnud. Lihtsalt nendesse komisjonidesse, kellesse see puutub ja teiseks, et minu päevakavaga ka arvestataks. Pakun välja ajad, mis minu päevakavaga seoses sobiksid.

Kas teile ei tundu, et see on piisavalt kriitiline teema, et selleks tuleks ekstra aega leida teiste komisjonide arvelt? Ka president on kritiseerinud seda, et te peaksite hoidma paremini meie sisepoliitilist tugevust ja ka välispoliitiliselt meie mainet paremini hoidma.

Seda, kuidas ma välispoliitiliselt Eesti mainet olen hoidnud, saavad muidugi teised inimesed hinnata. Aga ka sisepoliitiliselt ei ole mina nii palju puhanud, kui riigikogu on puhanud suvel. Mina olen olnud siin koguaeg olemas. Ka täna olen siin riigikogus - palju te siin riigikogu liikmeid näete?

Ma olen valmis vastama nendele küsimustele ja tegema seda, aga kui on paika pandud riigieelarve arutelud, mis puudutavad kõiki valitsuse liikmeid, siis peaminister ei saa sealt puududa ja kahjuks see seondub kõikide valitsusliikmete päevakordadega. Riigikogu, kes on terve aja puhanud ja ka praegu puhkab - ma usun, et neil on lihtsam leida aega, mis nende komisjoniliikmetele sobib kui peaministril kohe reageerida. Seda tõesti palun, see oleks minu meelest viisakas, et minuga need ajad kooskõlastaksid.

Kas teie arvates seos teie mehe äriga tekitab Eestile välismaal mainekahju?

Mina saan hinnata ja anda moraalseid hinnanguid ja minu abikaasa esiteks aitas ühte Eesti ettevõtet Venemaal oma tegevust kokku pakkida - see oli see, kuidas nemad seda nägid. Tänaseks on ta oma osaluse müünud ja sellega võtnud ka väga suure vastutuse ja andnud ka sellele hinnangu. Tänaseks seda seost enam ei ole.

Tuleme tagasi korraks erikomisjoni istungi juurde. Te olete korduvalt väitnud avalikkusele, et te ei näe endas süüd selles skandaalis. Kas pole teie enda huvides see olukord kiiremini ära klaarida ja leida ühine aeg?

Seetõttu ma loodangi, et riigikogu liikmed ja opositsioonipoliitikud - nii nagu nad on öelnud ja ähvardanud - teevad umbusaldusavalduse, võiksid seda teha. Siis ma saaksin ka aru täpselt, milles nad mind süüdistavad ja saaksin kõigile küsimustele riigikogu ees vastata, mis on täiesti avalik istung. Et saaks selle teema maha ja riigikogu liikmed saaksid oma suhtumist väljendada hääletamise teel.

Nii, et täna te vaatate meile otsa ja ütlete, et te ei saa täpselt aru, milles teid süüdistatakse?

Minult saab küsida moraalseid hinnanguid ja neid moraalseid hinnanguid ma olen andnud. Nii nagu varasemalt, nii ka praegu suhtun ma sellesse täpselt samamoodi, et minu arvates igasugune tegevus Venemaal ja Venemaaga seoses peab lõppema. Iga ettevõtja peab leidma üles oma moraalse kompassi, et seda teha. Mina ei tegele ettevõtlusega, mina töötan Eesti Vabariigi peaministrina. Milles mina olen eksinud Eesti Vabariigi peaministrina - see on see küsimus, mis ilmselt sellest umbusaldusavaldusest välja tuleb.

Täna meedias kajastati, et Metaprindis olete te suisa ise kohal käinud. Käis väga pikk diskussioon, näidati slaide...

Mitte eelmise aasta alguses. See ongi nüüd vahe. Peaminister käib väga paljudes ettevõtetes. Ma käisin Metaprindis enne sõda. See võis, jah, olla eelmise aasta alguses aga igaljuhul enne sõda. Peamiseks teemaks oli COVID ja sellega seonduv ning energiakriis, mis oli tulemas peale. Peaminister käib sadades ettevõtetes ja iga kord tehakse ülevaade nendest ettevõtetest. Kas mul on peas kõik, mida kõikides ettevõtetes esitatakse? Ei ole, ja ma ei saa kõikide Eesti ettevõtete tegevuse eest kuidagi vastutada. See oli enne sõda. Oleks sellist slaidshow-d mulle näidatud praegu ja kui oleks tulnud välja tegevus Venemaal, siis kindlasti oleks see tekitanud minus palju küsimusi. Aga enne sõda - see, kus ettevõtte teised tehased on ei tekitanud selliseid küsimusi kui see, mis tol korral oli põhiliseks teemaks, ehk kõrged energiahinnad ja COVID-iga seotud piirangud.

Tol korral te ei teadnud, et teie abikaasa on selle ettevõttega kuidagi seotud?

Ma teadsin küll, et mu abikaasa äripartner on Metaprindi osanik. Me oleme ju kokku puutunud. Jällegi - kõikide ettevõtetega kus ma käin ei saa kuidagi öelda, et kui mulle esitatakse slaidshow, siis ma selle eest vastutan. See tähendaks seda, et ma enam ettevõtetesse minna ei saa, sest ma ei tea, milles kõiges ma kokkuvõttes süüdi olen.

Intervjuu täiendamisel.


Riigikogu eelinfo teisipäevaks, 29. augustiksRiigikogu eelinfo teisipäevaks, 29. augustiks
Komisjonide ühine istung
riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni
ühisel erakorralisel istungil – kell 10: sõjaaegne äritegevus
Venemaaga, kutsutud peaminister Kaja Kallas, Maksu- ja Tolliameti
peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprint ASi tegevjuht Martti Lemendik, Stark
Logistics ASi tegevjuht Kristjan Kraag ning Riigikontrolli esindaja; istung
on avalik, toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum
L333 ja videosild).
Sündmused
Kell 12 – Riigikogu esimees Lauri Hussar kohtub Kaubandus-Tööstuskoja
esindajatega.
Kell 15 – väliskomisjon kohtub Kadriorus president Alar Karisega.
Välislähetus
27.–29. august
Balti Assamblee Eesti delegatsiooni liikmed Tiit Maran ja Peeter Tali
osalevad Läänemeremaade parlamentaarse konverentsi aastaistungil ja Balti
Assamblee presiidiumi istungil Berliinis Saksamaal.
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Helme: seadus kohustab peaministrit komisjoni ette ilmuma   Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Mart Helme (EKRE) ütles, et peaministril on seadusest tulenev kohustus ilmuda temale kutse saatnud riigikogu komisjoni istungile. Riigieelarve erikomisjoni aseesimehe Maris Lauri (RE) sõnul võiks tekkinud skandaali arutada mõnes teises komisjonis.   "Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse paragrahv 22 kohaselt on parlamendi komisjonil õigus nõuda valitsuselt oma tööks vajalikke andmeid ning nõuda ministri, sealhulgas peaministri, osalemist komisjoni istungil valitsusliikme võimkonda kuuluvate küsimuste kohta teabe saamiseks. Kutsutu on kohustatud ilmuma, andma selgitusi ja vastama küsimustele," ütles Helme. "Seadus ei anna peaministrile õigust hakata omavoliliselt hindama, kas komisjon ikka võib kutsuda teda istungile aru andma või mitte. Teisisõnu, Kaja Kallasel ei ole siin midagi vaielda või kaubelda," lausus Helme. "Riigieelarve riigieelarveks, aga korruptsiooniga on see asi ikkagi otseselt seotud. Küsimus on kas ametis oleva peaministri abikaasale on tehtud mingisuguseid mööndusi. Kas tema puhul on silm kinni pigistatud äri ajamise suhtes Venemaaga? Kas kaitsepolitsei, välisluure ja tolliamet on käitunud nii nagu nad käituma peavad? See on alles pikkade ja vastust nõudvate küsimuste ahela algus," ütles Helme ERR-ile. "Siin võib olla tegemist mõjuvõimuga kauplemisega, siis võib olla tegemist ametkondade tasalülitamisega. Ma ei esita praegu ühtegi süüdistust, ma esitan lihtsalt hüpoteetilisi küsimusi, millele me tahame vastuseid saada," lisas Helme. Helme pidas võimalikuks, et teisipäevale plaanitud istungit võivad boikoteerida ka koalitsioonierakondadesse kuuluvad saadikud, mis tähendaks, et vajalik kvoorum istungi pidamiseks ei täitu. "Me saame pidada selle koosoleku maha loomulikult ka mingis teises formaadis. Ilmselt võtame me vastu seal mingid seisukohad ja avaldused. Kui tolli ja riigikontrolli esindaja tuleb, siis nendel ma saame ikkagi küsimusi küsida," ütles Helme. Helme sõnul on vältimatult vajalik, et Kallase käitumise suhtes võtaksid selge seisukoha õiguskantsler, president ning Riigikogu teiste fraktsioonide ja komisjonide esimehed. "Vastasel korral ei saa enam rääkida võimude lahususest, vaid sellest, et meid juhib Eesti põhiseaduslikke printsiipe räigelt jalge alla tallav režiim," ütles Helme. Riigieelarve kontrolli komisjoni aseesimees Maris Lauri ütles ERR-ile, et tema teada ei ole koalitsioonisaadikutel plaanis istungit boikoteerida.  Lauri: majandustegevust Venemaal võiks arutada mõnes teises komisjonis  Lauri sõnul on teisipäevane istung opositsioonierakondade ühistegevus Kaja Kallase vastu. "See teema tõesti ei ole riigieelarve kontrolli erikomisjoni teema. Kui me vaatame, mis on riigieelarve kontrolli komisjoni ülesanne, siis see on tegeleda riigieelarvega, ehk vaadata, kuidas riigi varasid ja rahalisi ressurssi kasutatakse. Selles ei ole kokkupuudet kaubavahetuse teemaga," ütles Lauri. Lauri sõnul võiks Kallase skandaali ja üldse erinevate Eesti ettevõtete majandustegevust Venemaal arutada näiteks väliskomisjonis, majanduskomisjonis riigikaitsekomisjonis või julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon. "See on tekitanud vaidlusi ja diskussiooni, see oleks ka riigikogule vajalik ja oluline teema, et asjadest aru saada ja seisukohti võtta," sõnas Lauri. Samas ütles Lauri, et praeguse seisuga on tema oma tekkinud küsimustele Kallaselt vastused saanud. Riigikogu esimees Lauri Hussar ütles ERR-ile, et valitsusliige on küll kohustatud kutse peale komisjoni istungile ilmuma, kuid samas peab arvestama ka peaministri teiste kohustustega ja põhjendustega, miks ta ei saa soovitud ajal komisjoni istungil osaleda.  "Komisjoni kohus on jälgida, et käsitletav teema oleks nende kontrollialas ning, et teema puudutab otseselt komisjoni ette kutsutavat võimkonda," ütles Hussar. Teisipäeval toimub riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine erakorraline istung, kus on teemaks sõjaaegne äritegevus Venemaaga. Kutsutud on Kallas, maksu- ja tolliameti peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli esindaja. Kaja Kallas ja Kristjan Kraag on öelnud, et nemad istungil ei osale.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Mart Helme: “Seadus ei jäta Kaja Kallasele võimalust jätta parlamendi komisjoni ette ilmumata. Tal ei ole siin midagi vaielda või kaubelda”Peaminister Kaja Kallase otsus jätta ilmumata Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisistungile on enneolematu voluntarism, mille suhtes peavad selge seisukoha võtma õiguskantsler, president ja fraktsioonide juhid, leiab Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni juht Mart Helme.
„Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse paragrahv 22 kohaselt on parlamendi komisjonil õigus nõuda valitsuselt oma tööks vajalikke andmeid ning nõuda ministri, sealhulgas peaministri, osalemist komisjoni istungil valitsusliikme võimkonda kuuluvate küsimuste kohta teabe saamiseks. Kutsutu on kohustatud ilmuma, andma selgitusi ja vastama küsimustele,“ ütles Helme.
„Seadus ei anna peaministrile õigust hakata omavoliliselt hindama, kas komisjon ikka võib kutsuda teda istungile aru andma või mitte. Teisisõnu, Kaja Kallasel ei ole siin midagi vaielda või kaubelda. Eesti on parlamentaarne riik, kus valitsus allub parlamendile, mitte vastupidi. Antud juhul on tegemist parlamentaarse võimu räige torpedeerimisega. Jätkatakse sama mustrit, mida Reformierakonna koalitsioon alustas kevadel opositsioonist üle sõites. Nüüd näeme, kuidas seaduserikkumist laiendatakse komisjonide ette mitteilmumisega.“
Helme sõnul on vältimatult vajalik, et Kallase käitumise suhtes võtaksid selge seisukoha õiguskantsler, president ning Riigikogu teiste fraktsioonide ja komisjonide esimehed.
„Vastasel korral ei saa enam rääkida võimude lahususest, vaid sellest, et meid juhib Eesti põhiseaduslikke printsiipe räigelt jalge alla tallav režiim,“ ütles Helme.


VIDEO | Urmas Reinsalu komisjonisaaga taustal: mulle tundub, et peaminister on kaotanud reaalsustajuRiigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu (Isamaa) kuulis meedia vahendusel, et Kaja Kallas ei tulegi homme avalikule istungile rääkima oma abikaasa Venemaaga seotud äri tagamaadest. Reinsalu viitas, et Kallas ei taju, et Eesti ühiskonna jaoks on see teema kõige kesksem ja et vastuseid oodatakse just tema käest.
„Ei, praeguse seisuga pole saanud mingit infot komisjoni töötajate käest. Et oleks ametlikult öeldud, et Kallas ei tule komisjoni ette või palub uut aega,“ nentis Reinsalu kella 15 paiku. Paar tundi varem oli Kallas Delfile kinnitanud, et homne päevakava on täis ja komisjoni istungil, mis algab kell 10, teda ei näe. Reinsalu meelest pole Kallase suhtumine asjasse parlamentaarses riigis väärikas. Ta viitas ka, et vajadusel saanuks ka teise aja leida.
Reinsalu leidis ka, et Kallase käitumine on sümptomaatiline. Kallas oli oodatud täna toimuma pidanud riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungile, et arutada presidendi kantselei rahastamise küsimusi. Selle puhul andis peaminister ette teada, et ei tule. „Teist korda keeldus tulemast,“ sõnas Reinsalu. Ta märkis, et selle teema puhul on Kallas komisjonile põhjendanud, et tal pole mitte midagi öelda, teda esindab rahandusminister Mart Võrklaev.
Reinsalu hinnangul on peaminister kaotanud realiteeditaju. Tema sõnutsi on just homme arutlusel olev Venemaa vedudega seotud teema ühiskonnas praegu esmatähtis. Kallase homses päevakavas on kirjas, et kell 8–10 osaleb ta valitsuse kabinetinõupidamisel ja kell 11.15–11.45 võtab osa Paldiski lõunasadama uue kai nurgakivi tseremooniast. Rohkem märkeid avalikus infos kirjas pole. Reinsalu torkas, et nurgakivi panekule oleks võinud Kallas volitada Võrklaeva.
Reinsalu rääkis, et parlamentaarne järelevalve on tõsiste süüdistuste puhul enesestmõistetav. „Mu väide on, et selles räpases loos pole kaugeltki mitte kõigile küsimustele saadud vastuseid, pigem jutupunkte ja retoorikat,“ sõnas Reinsalu. „On elementaarne, et Kallas annaks seletusi, mitte ei hoiaks kõrvale.“
Kas Lemendik tuleb, on lahtine
Homsel riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel avalikul istungil on teemaks sõjajärgne äritegevus Venemaaga. Kutsutud on Kallas, maksu- ja tolliameti peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli esindaja. Kraag andis komisjonile juba teada, et ei tule. „Uskusime, et lisaks seaduslikkusele ajame õiget asja, aitame äripartneril ära tuua oma raha ja toome Eestile kasu. Me oleme kõik ära rääkinud, mis meile teada on, ning meie roll selle teema avalikus keskustelus on ammendunud. Valeväiteid kummutame selleks Eestis ettenähtud õiguskaitse vahenditega,“ seisis ta kirjalikus vastuses.
Reinalu rääkis, et on ülimalt kahetsusväärne, et Kraag istungist osa ei võta. Veel on ka lahtine, kas Martti Lemendik kohale tuleb, Metaprint pidavat sellest teatama tänase päeva jooksul.
Kallas on intervjuudes rõhutanud, et tema peaministriametit maha ei pane. „Ma jätkan peaministrina. Loomulikult opositsioon saab teha umbusalduse avalduse, kui nad saavad hääled kokku, see on nende töö,“ sõnas ta.
„Ma ei tõmbaks joont opositsiooni või koalitsiooni vahel. Põhimõtteline südametunnistuse küsimus,“ leidis Reinsalu, et riigikogus võiks umbusaldust toetada ka saadikuid koalitsiooni ridadest. Reinsalu meelest on kriis kasvanud ning Kallas kaotanud reaalsusega kontakti. „See on väga ohtlik.“
Karis: komisjoni ees tuleb küsimustele vastata
Ka president Alar Karis on olukorra osas kriitiline. Täna märkis ta oma avalduses, et äritegevus Vene suunal seab kahtluse alla Eesti riigi usaldusväärsuse suhtlemises meie liitlastega. „Valitsuspoliitikute töö on ka vastata küsimustele, kui need kerkivad. Ja teha seda ka riigikogu komisjoni ees, sõltumata sellest, kas komisjoni juhib opositsiooni või koalitsiooni esindaja. Ning eriti siis, kui tuleb arutada raskeid ja ebameeldivaid küsimusi, nii nagu normaalses parlamentaarses riigis on kohane ja vajalik, vajalik demokraatia toimimiseks. Valikud, mis selles olukorras jätavad riigikogu kõrvale, loovad tuleviku jaoks pretsedendi ja kujundavad Eesti demokraatia mainet,“ märkis president. „Eesti on parlamentaarne riik, mis eeldab meilt kõigilt respekti rahva poolt valitud esinduskogu vastu.“


KOLUMN ⟩ Jüri Kotšinev: kollane kaartÕigust ja tõdegi jääb tal üle. Mõistagi see on tema tõde, aga sellest piisab, et jätkata valitsemist ja olla isegi solvunud halbade alamate peale. Seda osa ühiskonnast, kes ei ole tema valitsemise stiilist vaimustatud ja tema aetava poliitikaga nõus, nimetas Kallas šaakaliteks, kirjutab sõjaajaloolane Jüri Kotšinev.
Jalgpallis tähendab kollase kaardi näitamine mängijale hoiatust mängureeglite vastu eksimise puhul. Teise eksimuse korral näidatakse mängijale juba punast kaarti ja eemaldatakse ta mänguväljakult.
Kollase värvi oma erakonna tunnusvärviks valinud reformarite erakonna esimängur, peaminister Kaja Kallas, kes on poliitilisel mänguväljakul ära teeninud kollase kaardi. Tegelikult on ta ära teeninud mängureeglite vastu eksimise eest punase kaardi, aga olukord meie parlamentaarses esindusdemokraatias ei luba talle punast kaarti näidata ja kõrvaldada teda mänguväljakult.
Koalitsioonil on riigikogus selline kohtade tagavara, et parlament ei hääleta oma liikmeskonna enamusega koalitsioonivalitsuse juhi kohalt mahavõtmise poolt. Kollane kaart on maksimum, mida võib teha riigikogu opositsioon ja Vabariigi president.
Selle kaardi näitamine Kallasele on vaid nõuandva hääle õigusega ja moraalses plaanis korrale kutsuva toimega. Kui Kaja Kallas ei võta seda korralekutsumist kuulda, ei saa sinna keegi midagi parata. Kaja jätkab ja õigust selleks jätkamiseks peaministrina jääb ülegi.
Õigust ja tõdegi jääb tal üle. Mõistagi see on tema tõde, aga sellest piisab, et jätkata valitsemist ja olla mitte ainult jultunult vankumatu oma teerullitaktikas, vaid isegi solvunud halbade alamate ja tema arvates alatu opositsiooni peale. Seda osa ühiskonnast, kes ei ole tema valitsemise stiilist vaimustatud ja tema aetava poliitikaga nõus, nimetas Kaja Kallas šaakaliteks. Mõistagi on esimesed šaakalid tema arvates opositsioonierakonnad ja ajakirjandus.
Asja teeb eriti haledaks ja magedaks asjaolu, et Venemaaga äri ajamise skandaali sattus koos oma perekonnaga tegelane, kes peaministrina mängis kogu Euroopa ees esivõitleja rolli Venemaaga igasuguste suhete, eriti äriliste suhete lõpetamise võitluses.
Sellesama rolli kandjana sattus ta oma abikaasa ärisuhete tõttu rolli, mis meenutab mulle olukorda, kus järsku upub ära kellegi ujumistreener. Upub mitte avamerel ega järves ujudes, vaid basseinis treeningu käigus. Ujumistreener sukeldub korraks basseinivette, et oma hoolealusele midagi ette näidata ja upub järsku ära. See on ootamatu ja jabur olukord, kuid ometi on just sellisesse olukorda sattunud praegune peaminister.
Kuhu kadus Kallase leppimatus ja kategoorilisus nüüd, kus teda ennast on tabanud vahelejäämine asjas, mida ta Ukraina sõja algusest on häbiposti naelutanud ja kõiki maid ja rahvaid üles kutsunud Venemaaga äri mitte tegema. See on kadunud solvumise ja eneseõigustuste laviini taha.
Huvitav on see, et ajakirjanikke, kes asjakohaseid küsimusi talle esitavad, on ta nimetanud vihase sisinaga hääles alatuteks inimesteks. See, et ta ei tea, millega tema mees tegeles ja tegeleb ning tegelema alles kavatseb hakata on jutt, mida ta võib rääkida kellegi vanaema kassile. Keegi ei suuda uskuda seda väljamängitud naiivsust, millega Kallas üritab kinni mätsida ilmset vahelejäämist Venemaaga äri ajamisega rikastumise nimel.
Kaja Kallase viha on suunatud kõikide vastu, kes julgevad kahelda tema ilmeksimatuses ja soovis valitseda lõpmatult kaua, samas kasutades seda valitsemist isikliku rikastumise eesmärgil. Ammu väljakujunenud reformarite korrumpeerunud võimueliit on tsementeerinud oma koha Eesti võimupüramiidi tipus juba väga pikka aega.
Poliittehnoloogia võtted on reffidel ammu selged ja hääletamise teerullid nii õlitatud, et miski ei saa väärata nende teerullide veeremist üle rahva ja opositsiooni. Aeg-ajalt juhtub aga ka reformierakondlastel tööõnnetusi ja siis peab magusa võimu säilitamise nimel kuulama kibedat tõtt ajakirjanduselt ja opositsioonilt. Sellega ei ole midagi teha, aga Kaja Kallasele ei meeldi, oi kuidas ei meeldi olla sellises rollis, kus jalgade trampimise ja kärkimise asemel oma alamate peale tuleb anda vastuseid, mida tegelikult anda ei saa.
Siis tuleb kogu raev vahelejäämise eest välja valada nende samade küsimuste esitajate peale ja hakata hauduma kättemaksuplaane küsijate suhtes. Enam ei aita silmade pööritamine ja klähvimine küsijate peale. Tuleb oodata ära, kuni see „raske aeg" mööda läheb ning alles siis kättemaksu teostama hakata.
Kättemaks tabab seekord kogu rahvast, kes ei taha aru saada, kui „suurepärane" peaminister Kallas tegelikult on. Eestit ootavad ees väga rasked ajad, sest kättemaks praegu kogetud alanduse eest ei jää tulemata ja Kaja Kallas näitab ise kogu rahvale punast kaarti, eemaldades kogu rahva mänguväljakult. Selline kurb perspektiiv ootab rahvast Kaja Kallase valitsemise all.


Mart Helme: seadus ei jäta peaministrile võimalust jätta parlamendi komisjoni ette ilmumataPeaminister Kaja Kallase otsus jätta ilmumata riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisistungile on enneolematu voluntarism, mille suhtes peavad selge seisukoha võtma õiguskantsler, president ja fraktsioonide juhid, leiab riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni juht Mart Helme.
„Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse paragrahv 22 kohaselt on parlamendi komisjonil õigus nõuda valitsuselt oma tööks vajalikke andmeid ning nõuda ministri, sealhulgas peaministri, osalemist komisjoni istungil valitsusliikme võimkonda kuuluvate küsimuste kohta teabe saamiseks. Kutsutu on kohustatud ilmuma, andma selgitusi ja vastama küsimustele," ütles Helme.
„Seadus ei anna peaministrile õigust hakata omavoliliselt hindama, kas komisjon ikka võib kutsuda teda istungile aru andma või mitte. Teisisõnu, Kaja Kallasel ei ole siin midagi vaielda või kaubelda. Eesti on parlamentaarne riik, kus valitsus allub parlamendile, mitte vastupidi. Antud juhul on tegemist parlamentaarse võimu räige torpedeerimisega. Jätkatakse sama mustrit, mida Reformierakonna koalitsioon alustas kevadel opositsioonist üle sõites. Nüüd näeme, kuidas seaduserikkumist laiendatakse komisjonide ette mitteilmumisega."
Helme sõnul on vältimatult vajalik, et Kallase käitumise suhtes võtaksid selge seisukoha õiguskantsler, president ning Riigikogu teiste fraktsioonide ja komisjonide esimehed.
„Vastasel korral ei saa enam rääkida võimude lahususest, vaid sellest, et meid juhib Eesti põhiseaduslikke printsiipe räigelt jalge alla tallav režiim," ütles Helme.
Toimetas Markus Järvi


VIDEO | Lauri Hussar optimistlikult: julgen küll öelda, et valitsuse tervis ei ole halb„Eesti on olnud väga tugev Ukraina toetaja ja kindlasti selline skandaal meile täna au ei tee,“ tõdes Eesti 200 esimees Lauri Hussar viimaste sündmuste valguses. Samas ta ise on Kallase praeguste vastustega rahul ja ütleb, et valitsus jätkab ning oluliste otsuste tegemine on ees.
Täna päeval kogunes riigikogus koalitsiooninõukogu, kus oli kohal ka Hussar. Vahetult enne selle algust oli Kaja Kallas Delfile kinnitanud, et homme tema riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel istungil ei osale. Tol istungil oleks ta pidanud aru andma oma abikaasa äritegevusest, mis seotud Venemaaga.
Loomulikult oli nii skandaalist kui konkreetsemalt komisjonide istungist juttu ka suletud uste taga ehk koalitsiooninõukogu koosolekul. Hussar sõnas, et Kallas on korduvalt öelnud, et ei põikle vastuste andmisest kõrvale. Peaminister sõnas valitsuspartneritele, et teeb seda ka komisjoni kui sellise ees, aga siis, kui teemat puudutab „vastav riigikogu komisjon“. Antud asjas leidis Kallas, et riigieelarve kontrolli erikomisjon asjasse ei puutu.
„Komisjoni kohus on jälgida, et konkreetne teema puudutaks komisjoni vastutusvaldkonda. Ja et komisjoni ette kutsutud inimese puhul oleks see teema otseselt puudutav tema võimuvaldkonda. Mina arvan, et korruptsioonikomisjoni puhul see nii kindlasti on,“ lausus Hussar. Jäi kõlama, et korruptsioonivastase erikomisjoni ette oleks Kallas valmis minema aru andma, kui õnnestub aeg paika panna.
Hussar nentis, et on äärmiselt kahetsusväärne, et kogu skandaal puhkenud on. „Eesti on olnud väga tugev Ukraina toetaja ja kindlasti selline skandaal meile täna au ei tee,“ tõdes ta. „Kui seisame Ukraina selja taga, siis teiselt poolt tähendab see seda, et Ukraina seisab ju meie ees. Ta seisab meie ees demokraatlikus võitluses ja demokraatiamaailma väärtuste eest võitlemisel. Ja selle pärast peame kõikvõimalikul moel Ukrainat toetama.“
Kas saame toetada sellise valitsusega, mida juhib Kaja Kallas? Hussar kostis esmalt, et täna tal on keeruline sellele vastata. Samas enda vaates kinnitas ta, et on Kallaselt ammendavad vastused saanud. „Julgen küll öelda, et täna on Kallas need vastused andnud ja valitsus jätkab. Sest meil on väga olulised otsused ees sügisistungjärgul,“ märkis ta. Otsuste all pidas ta silmas näiteks riigieelarvet ja maksuküsimusi. „Mis puudutab valitsuse tervist, siis tänase põhjal julgen küll öelda, et valitsuse tervis ei ole halb.“
Kallas: ma jätkan peaministrina
Kallas ütles reedel, et ei plaani peaministri ametist tagasi astuda. See pole ka viimase paari päeva jooksul muutunud. „Ma jätkan peaministrina. Loomulikult opositsioon saab teha umbusalduse avalduse, kui nad saavad hääled kokku, see on nende töö,“ sõnas Kallas täna Delfile. „Ma kindlasti vabandan kõigi ees, kes sellest riivatuna on end tundnud, aga mina saan vastutada nende moraalsete hinnangute eest, mida ma olen ka andnud. Endiselt arvan, et Venemaal tegutsemine või Venemaaga suhete hoidmine olukorras, kus on käimas täiemahuline sõda, ei ole moraalne ja peaks lõppema ning kutsun üles kõiki Eesti ettevõtteid seda tegema – see seisukoht pole muutunud,“ rääkis Kallas.
Ta lisas, et tema seisukohad sõja ja Ukraina toetamise osas pole mitte kuidagi muutunud. Arvo Halliku kohta märkis ta: „Arvan, et minu abikaasa näitas oma tegudega – müües võileivahinnaga oma osaluse ettevõttes, mida ta on aastatega ehitanud – seda, et ta tegelikult mõistab, mida ette heidetakse, ja tegelikult võttis vastutuse mitte sõnades, vaid tegudes,“ ütles Kallas.


Lasteaiadirektori meelest tehakse Mailis Repsile kohtupidamisega liiga„Ma tean, et ta on Mailis Repsi laste… Ma ei tea, kes ta kodus on, kuid ta käib lastel järel. Ta on lastehoidja,“ räägib lasteaia juht tädi Merikese kohta, kes endise haridusministri lastel mõnikord järel käis.
Järjekordne istungipäev, mille jooksul arutatakse pikalt ja laialt kohtu all oleva Mailis Repsi laste lasteaias käimist. Tunnistajapinki kutsutud lasteaiadirektor Eve Padar räägib, et neil käis järel Reps või siis keegi tädi Merike, kellel oli luba toonase haridusministri lapsi koju viia. „Tean, et lastele meeldis eriti rongiga koju minna,“ rääkis Padar istungisaalis. Samas möönab ta, et temagi ei tea, kes see tädi Merike täpselt on. „Ma tean, et ta on Mailis Repsi laste… Ma ei tea, kes ta kodus on, kuid ta käib lastel järel. Ta on lastehoidja.“
Padar kiidab Repsi ja ütleb, et endine haridusminister on tubli ema ning on kõigile eeskujuks. Seda seetõttu, kuidas ta ühildab karjääri ja lapsevanemaks olemist. „Ta on väga kursis, mis lasteaias toimub,“ lausub Padar ning märgib, et tema tegusus on tõesti imetlusväärne. Kui riigiprokurör Denis Tšasovskih uurib lasteaia direktori käest, kas tema tema tehakse Repsile kohtuga liiga, vastab ta jaatavalt. „Ma emana tunnetan seda küll,“ lausub Padar.
Endise haridusministri kaitsja Andri Rohtla küsib seepeale, kas Padar tunneb end seepärast mõjutatuna, et tal on Repsi suhtes inimlik kaastunne. „Teate, siin on selge vahe sees. Ma võin inimesena olla ja arvata, mis tahes. Aga kui pean andma faktilisi vastuseid, siis pole inimlikku kaastunnet. Pean endale aru andma, mismoodi kohtuprotsess peab edasi minema. Inimlikud emotsioonid jätan õhtusse, siis võin neid läbi elada,“ lausub Padar.
Kohtupidamine Repsi üle jätkub kolmapäeval. Talle esitatud kriminaalsüüdistus koosneb seitsmest niinimetatud osateost, neist kolm on seotud omastamise ja ülejäänud kelmusega. Esimene istung toimus juba üle aasta tagasi ja praeguseks on jõutud kaitsja tunnistajateni. Kohtupidamine peaks kõige varem lõppema 2024. aasta suvel.


Erikomisjonide istungile keeldub minemast ka Metaprinti juht Martti LemendikMetaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik andis õhtul riigikogule teada, et tema ei osale homme riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel avalikul istungil. Kohale ei tule ka Stark Logisticsi juht Kristjan Kraag ega peaminister Kaja Kallas.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu (Isamaa) rääkis, et komisjon sai kirja kella 18.15 paiku. „Seal ta ütles, et ei pea võimalikuks ikkagi osaleda.“ Reinsalu meelest pole ettevõtjate Lemendiku ja Kraagi hoiak ja käitumine praeguses olukorras kohane. „Tegemist on suures mahus Venemaa äriga, sanktsioonikaubaga,“ märkis ta. „Ei ole nähtud eetilisi probleeme. Elementaarne oleks riigi kodanike rahvaesinduse ette tulla ja aru anda.“
Kaja Kallas sõnas veidi enne kella 13 Delfile, et temagi ei osale istungil. „Homne päevakava on täiesti täis,“ rõhutas ta. Kallas toonitas sedagi, et päevakava poleks saanud mitte kuidagi ümber teha. „[See on olnud] väga pikalt paika pandud ja seotud Eesti majanduse arendamisega.“
Reinsalu teada pole Kallas ametlikult komisjonidele teada andnud, et ei osale. Ta kutsus peaministrit ikkagi kohale tulema.
Kallase homses päevakavas on kirjas, et kell 8–10 osaleb ta valitsuse kabinetinõupidamisel ja kell 11.15–11.45 võtab osa Paldiski lõunasadama uue kai nurgakivi tseremooniast. Rohkem märkeid avalikus infos kirjas pole.
Kallas viitas sellelegi, et tema arvates ei puutu riigieelarve kontrolli erikomisjon kuidagi kõnealusesse teemasse. Ta ütles, et kõik komisjonid peaksid tegelema sellega, milleks nad on ellu kutsutud. Reinsalu ei nõustunud sellega absoluutselt. „Paistab, et peaminister kardab mu küsimisi,“ torkas ta ja selgitas, et eelarve täitmise ja üldse riigi rahanduse eeldus on see, et juhtimine on läbipaistev. „Põhimõttelised küsimärgid on praegu üleval. Kriitiline usaldusdefitsiit peaministri osas,“ märkis ta. „Küsimustest mööda vaatamine pole lahendus, see ainult võimendab. Loodan, et peaminister ei tekita lisaks usalduskriisile ka parlamentaarset kriisi.“
Reinsalu viitas, et ka president Alar Karis oli täna kriitiline. „Valitsuspoliitikute töö on ka vastata küsimustele, kui need kerkivad. Ja teha seda ka riigikogu komisjoni ees, sõltumata sellest, kas komisjoni juhib opositsiooni või koalitsiooni esindaja. Ning eriti siis, kui tuleb arutada raskeid ja ebameeldivaid küsimusi, nii nagu normaalses parlamentaarses riigis on kohane ja vajalik, vajalik demokraatia toimimiseks. Valikud, mis selles olukorras jätavad riigikogu kõrvale, loovad tuleviku jaoks pretsedendi ja kujundavad Eesti demokraatia mainet,“ ütles president. „Eesti on parlamentaarne riik, mis eeldab meilt kõigilt respekti rahva poolt valitud esinduskogu vastu.“
Kaja Kallas oli oodatud täna toimuma pidanud riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungile, et arutada presidendi kantselei rahastamise küsimusi. Peaminister teatas ette, et ei osale, mistap jäi istung üldse ära.
Erikomisjonide homse istungi teema on sõjajärgne äritegevus Venemaaga. Kuigi Kallas, Kraag ja Lemendik ei osale, istung toimub, kinnitas Reinsalu. Kutsutud on ka maksu- ja tolliameti peadirektor Raigo Uukkivi, kes teadaolevalt osaleb. Reinsalu sõnutsi tahetakse temalt uurida, kuidas firmad üleüldiselt sanktsioone järgivad ja kui palju neist mööda hiilitakse.
Avalik istung algab kell 10.


Küberkelmid on muutunud veel nutikamaksKüberpetturitel on aasta esimese seitsme kuuga õnnestunud Eesti inimestelt kätte saada juba pea neli miljonit eurot. Kannatanuid on enam kui 500.Pettused on muutunud üha kavalamaks ja ohvriks langevad eri taustaga inimesed alates tudengitest ja lõpetades tippjuhtidega. Selleks, et mitte kelmide ohvriks langeda, tuleb olla tähelepanelik iga kord, kui kusagile mobiil-ID või Smart-ID PIN-koode sisestad või kellegi edastatud linkidele vajutad. Keegi pole kaitstud - petturid on loomingulised ja ronivad sotsiaalmeediasse, e-postkasti ja telefoni eri viisil.Investeerimispettuste kahju ulatub politsei andmetel tänavu üle 2 miljoni euro. Politseini on jõudnud 156 juhtumit, mis teeb keskmiseks kahjusummaks üle 12 000 euro.Näiteks õnnestus kelmidel ühelt inimeselt kätte saada 2500 eurot, lisaks võeti tema isikuandmeid kasutades 23 000 euro väärtuses kiirlaenu. See kõik juhtus internetti postitatud investeerimiskuulutuse kaudu. Ohver vajutas lingile ja sisestas oma kontaktandmed, kohe saabus kõne täpsemate instruktsioonidega. Selle juhtumi puhul paluti Whatsappi vestlusaknas saata dokumendiandmed ja foto ning siis alla laadida programm, mille kohta kinnitati, et see on ohutu tehniline abimees. Selle programmiga andis ohver aga petturitele ligipääsu oma pangaandmetele, ka said nad võimaluse luua inimese nimel uus Smart-ID konto. Vaid tänu pangakontole seatud limiitidele ei saadud kogu kontol olnud raha kätte.Kui juba mingist summast on ilma jäädud, võib järgneda teine laine: mis tahes raha tagastusskeemid on suure tõenäosusega petuskeemid ja abivalmis inimene teisel pool ekraani ei pruugi osutuda selleks, kellena ta end esmapilgul esitleda üritas.Facebooki turuplats ehk Marketplace on oma kauba müümiseks teada-tuntud koht, kuid lisaks ostjatelemüüjatele liikleb müügiplatvormidel ka hämarate eesmärkidega tegelasi. Näiteks pakutakse müüjale kauba kulleriga kättetoimetamiseks viise, mille jaoks peab müüja väidetava ostja poolt edastatud lingile „kullerfirma jaoks” sisestama oma pangaandmeid ja „kinnitama” need Smart-ID paroolidega.Registreeritud pakikelmuse juhtumeid on tänavu juuli lõpu seisuga 166 ja petturitel on õnnestunud kätte saada üle 110 000 euro. See on enam kui kaks korda rohkem kui terve eelmise aasta jooksul kokku.Tähelepanelik tuleb olla nii sotsiaalmeedias kui ka hiljem telefonile saadetavatele sõnumitele reageerides, sest petturid teevad tõetruult järgi kodulehekülgi ja näiteks vale-Omniva kodulehele sattumine võib olla vaid ühe vale kliki tagajärg. Jälgi hoolega veebibrauseri aadressireal nähtavat ja veendu, et ka ise kullerfirma lehte otsides satuksid samasse kohta.Norstat ja pangaliit tegid äsja uuringu, kust selgus, et vaid 54 protsenti inimestest võrdleb alati enne mobiil- või Smart-ID PIN-koodi sisestamist kontrollkoode tehingu tegemise keskkonnas telefoni ekraanile ilmuvatega. Lisaks selgus, et vaid 65 protsenti vastanutest keeldus PIN-koode sisestamast.Kui mõni portaal küsib PIN2 koodi, peab automaatselt minema peas põlema punane tuli. PIN2 on võrdväärne paberil antud allkirjaga. Tegu on viiekohalise koodiga, mida ei tohi kunagi sisestada oma isiku tõestamiseks. Muidugi tuleb ka PIN1 - neljakohalise oma isiku tuvastamiseks ja mis tahes keskkondadesse sisenemiseks vajaliku koodi - sisestamisel olla ettevaatlik, sest sellega võid anda petturile ligipääsu oma pangakontole. Lisaks tuleb meeles pidada, et pangakaardi taga olevat kolmenumbrilist CVC-koodi ei tohi jagada üheski suvalises ankeedis.Kui petturitega veebis kokku puutud, teavita kindlasti politseid ja panka, et hoida ära teiste pettuse ohvriks langemine. Kui politseini jõuab teadmine leheküljest või lingist, mis viib petuskeemini, saab selle sulgeda."Kui petturitega veebis kokku puutud, teavita kindlasti politseid ja panka, et hoida ära teiste pettuse ohvriks langemine."KÄTLIN KUKK, pangaliidu pettuste tõkestamise töögrupi juht


JUHTKIRI | Meil on kahju, aga peaminister õõnestab demokraatiatKas peaminister Kaja Kallas on end Eesti õigussüsteemist lahti sidunud? Nimelt eirab ta riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni kutset tulla aru andma avalikule istungile, mille teema on sõjaaegne äritegevus Venemaaga.
Esialgu polnud isegi näha Kallase valmidust pakkuda mõni teine aeg, kui komisjonide ette pandu tõesti ei sobi. Eile pärastlõunaks oli Kallas küll kompromissivalmimaks muutunud, aga siiski käitub ta nii, nagu oleks peaminister riigikogust kõrgem võimuorgan, kuigi põhiseaduse järgi see nii pole.
Kindlasti on riigikogu komisjonidel õigus peaministri osalemist nõuda – selle õiguse sätestab riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 22. Tõsi, nõudmise eiramise eest pole karistust ette nähtud, aga parlamendiga koostöö tegemine on poliitilise kultuuri küsimus. Komisjon võib valitsuse liikmeid kohale kutsuda nende „võimkonda kuuluvate küsimuste kohta teabe saamiseks“.
Ei tohiks kahtlust olla, et teema, mille pärast Kallast tahetakse näha, on riiklikult oluline. Kallase jutt, et ta ei lähe selle pärast, et see teema pole riigieelarve kontrolli erikomisjoni asi, on kunstlik ettekääne juba selle pärast, et tegu on kahe komisjoni ühisistungiga.
Praeguses skandaalis käitub Kallas nagu need poliitikud, kelle valitsusest eemal hoidmiseks andsid paljud valijad talle valimistel hääle.
Samamoodi tahavad end Eesti õigussüsteemist lahti siduda peaministrile häda kaela toonud Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag ja Metaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik, keeldudes samuti istungile minemast.
See on vale ja halb hoiak. Praeguses skandaalis käitub Kallas nagu need poliitikud, kelle valitsusest eemal hoidmiseks andsid paljud valijad Reformierakonnale viimastel valimistel oma hääle.
Delfile eile antud intervjuus ütles Kallas, et tal on väga kahju, et selline olukord on üldse tekkinud, ta vabandab kõigi ees, kes sellest end riivatuna on tundnud, aga jätkab peaministrina. Meil on ka kahju – selle pärast, et peaminister õõnestab demokraatiat.
Tore, kui Kallasele meeldib tema praegune amet. Tore, kui välismeedia analüüs viitab, et tema maine Venemaad piiravate eetiliste standardite kehtestajana pole väga palju kannatada saanud. Ent selleks, et peaministriametis õige näoga jätkata, tuleb läbida puhastustuli, mille üks osa on ka tund-paar riigikogu komisjonide küsimustele vastamist.
Kui peaministril ja Stark Logisticsi juhil pole midagi varjata ega häbeneda, siis milleks tõrjuda võimalust edastada avalikult üle kantaval istungil oma arusaam toimunust?


Kuidas juhtus, et kolm kõrgeimat riigitegelast korraga skandaalidesse sattusid?EESTIS EI OLE POLIITILIST ametikohta, mis poleks suuremast või väiksemast skandaalist läbi käinud. Mida kõrgemal sa oled, seda teravamad on nii konkurents kui tähelepanu, palju on kaalul ja töö pingeline. Ent kunagi varem pole korraga, kõigest ühe kuu jooksul skandaalide keskele sattunud kõik kolm Eesti kõrgeimat võimukandjat.Kõige leebem ja igavam neist on riigikogu esimehe Lauri Hussari lugu. Eesti 200 siseopositsioon süüdistab erakonna esimeest jõuvõtetes ja ebademokraatias, nagu on siseopositsioon teinud lugematutel kordadel teisteski parteides. Need süüdistused pole Hussarile iseenesest kuigi ohtlikud, kuid neil võib olla kaalu ühe kivina Eesti 200 jamade pikas reas.Hoopis keerulisem on lugu president Alar Karise ja tema kantseleiga. Senised riigipead on sattunud kriitika alla pigem isiklikes küsimustes, näiteks teismeliste lastelaste käitumine või talu eurotoetuste kohta sõlmitud erikokkulepped. Kahtlus, et presidendi sisenõunik on püüdnud siduda eelnõude väljakuulutamist Kadrioru rahastamisega, ei heida aga varju mitte niivõrd presidendi isikule kui institutsioonile. Ühest küljest seisab see skandaal kõige pudedamatel savijalgadel, sest vaidlus ei käi isegi mitte selle üle, kes mida ütles, vaid kes mida mõtles. Teisalt on rahandusministeeriumist ülestõstetud süüdistus seaduste müügiks pakkumisest erakordselt ränk.Peaminister Kaja Kallase abikaasa äri Venemaal on veelgi enam riigi mainet kahjustav, ehkki pigem isiklik teema. Tõik, et Euroopa sõjaprintsessi mees Venemaal toimetades raha teenib, on juba iseenesest meem, mis eales meelest ei lähe, kuid ülikäpardlikud katsed seda eitada, pisendada ja naeruvääristada tegid asja veel mitu korda hullemaks. Kui enamasti on meie kodused keeristormid möödunud ülejäänud maailmale märkamatult, siis seekord sööbib juhtunu välispartnerite mällu ka siis, kui peaministril õnnestub oma koht säilitada. Rekatäis renomeed, mis Kallasel seni rahvusvahelisel areenil oli, läks Narva sillal kaduma.Kõik kolm juhtumit on seega üsna erinevad, kui välja arvata, et need rullusid lahti üksteise sabas augustikuus (Eesti 200 skandaali esimene vaatus oli tõtt-öelda juba varem). Kas see näitab Eesti poliitilise ladviku läbinisti rikutust, et peaminister, president ja riigikogu esimees on korraga skandaalidesse segatud? On siin mängus kellegi kuri käsi? Või on kõik lihtsalt juhus?Poliitilise eliidi korrumpeeritusest on pikalt räägitud ja kaugeltki mitte üksnes Eestis. Aga äkki on see hoopis hoolimatus, rumalus, lapsikus, laiskus, nakatumine sotsiaalmeediaga? Eelkõige kostab sellekohaseid süüdistusi muidugi opositsiooni ja selle toetajate ridadest, kuid sugugi mitte ainult. Meenutagem või kirjaniku ja endise poliitiku, Reformierakonda kuuluva Jaak Jõerüüdi paar aastat tagasi Sakalale antud intervjuud, mille mõtet kordas ta hiljuti Eesti Päevalehe kolumnis veidi teise nurga alt: meie valitsejad on ebaküpsed ja saamatud.TEINE VARIANT ON, et tegu on Venemaa infooperatsiooniga. Teatav alus on selleks teooriaks ju olemas. Praegusel ajal on raske vaadata mööda faktist, et oleme sõdiva hiidriigi väike naaber ja suur vaenlane. Ühtegi märki, et dirigendikeppi hoiaks Vene luure karvane käsi, samas pole.Kõik kolm skandaali tunduvad olevat alguse saanud nii-öelda loomulikul moel, tavapärase ajakirjandusliku töö käigus, mõni peaaegu juhuslikult. Tõsi küll, vahel ei tea me isegi, kas juhus on ikka päris juhus. Kas me ise panime mingit lauset või fakti tähele või juhiti meie tähelepanu sellele? Kas see info sattus meie teele või oli sinna vaikselt valmis pandud? On vähe tõenäoline, et Vene luure ei teadnud ühe Putini vihaseima kriitiku perekondlikest ärihuvidest Venemaal, aga isegi kui idanaabril oleks info avaldamise ajastuses mingi osa, ei ole keegi peale Stark Logisticsi omanike süüdi selles, et nad õigel ajal oma vedusid ei lõpetanud. Sama moodi, nagu pole välisjõud ajanud tülli Eesti 200 liikmeid ega sundinud Toomas Sildamit segaseid nalju tegema.JA LOOMULIKULT ON võimalik lihtne kokkusattumus: riigijuhid on kompetentsed, välisvaenlase käed on seekord puhtad ja lihtsalt sattus kolm käkki kobarasse. Ega tagajärjele mõeldes suurt vahet olegi. Kahju on kõigil kolmel juhul sama. Eesti rahvusvaheline maine on kannatada saanud, rahva usaldus riigi vastu vähenenud ja segadus juhtimises sündinud. Tekib tunne, et me elame katkematus skandaalis, kus üks kriis ajab teist taga kõige kõrgemal tasemel.Väike lootuskiir meil siiski on: et need skandaalid tulevad välja. Salajas püsiv kompromiteeriv info on alati kahjulikum kui see, mis on avalikuks saanud. Alguses on valus, aga haavad paranevad vaid siis, kui need on valguse ja õhu käes.Iga olulisel kohal olev inimene nii poliitikas kui väljaspool seda peaks praegu eriti selgelt endale teadvustama, et moraalse kompassi silmist kaotamine ei kahjusta mitte ennast ja lähedasi, vaid palju laiemat ringi. Eriti praegusel ajal. «Everything counts in large amounts (Kõik loeb, kui seda on palju),» nagu Depeche Mode laulis."Kas see näitab Eesti poliitilise ladviku läbinisti rikutust, et peaminister, president ja riigikogu esimees on korraga skandaalidesse segatud? On siin mängus kellegi kuri käsi? Või on kõik lihtsalt juhus?""Kui enamasti on meie kodused keeristormid möödunud ülejäänud maailmale märkamatult, siis seekord sööbib juhtunu välispartnerite mällu ka siis, kui peaministril õnnestub oma koht säilitada. Rekatäis renomeed, mis Kallasel seni rahvusvahelisel areenil oli, läks Narva sillal kaduma."HANS VÄRE, Sakala peatoimetaja


Mehhiko võimud saatsid lääneosariiki Michoacani veel 1200 sõduritMEXICO, 29. august, AP-BNS – Mehhiko valitsus teatas esmaspäeval, et saatis pärast nädalavahetuse vägivallalainet kartellidest vaevatud lääneosariiki Michoacani veel 1200 sõdurit.
Riigiprokuratuuri andmetel süüdati Apatzinganis, Buenavistas ja Uruapanis kaupusi, veoautosid ja sõiduautosid.
Osariigi narkokartellid kasutavad seda taktikat sageli teede tõkestamiseks ja väljapressimiseks.
Prokuratuuri informatsiooni kohaselt peeti rünnakute käigus kinni kolm meest ning kolm 16- ja 17-aastast teismelist.
Kaitseministeeriumi avalduses öeldakse, et sõdurid ja rahvuskaardi liikmed saadeti kohale juba nädalalõpus.
Sõjaväelastele anti korraldus takistada kartellidel teid blokeerimast, et inimesed saaksid oma asju normaalselt ajada.
President Andrés Manuel López Obrador kinnitas, et rahu ja kord on piirkonnas taastatud.
Sellised massilised ähvardamised ja väljapressimised kutsusid kümme aastat tagasi riigis esile omakaitserühmituste liikumise.
AP - Baltic News Service


Arto Aas: Eesti ettevõtjate seas on tekkinud katastroofiline trendLigemale aastapäevad kestnud muinasjuturääkimine sai lõpu: tööandjate keskliidu juht Arto Aas ütleb, et Eesti ettevõtjate seas on tekkinud ohtlik trend. Kuid majanduse elavdamiseks saaks praegu nii mõndagi ära teha - kui vaid valitsus tahaks.Napilt aasta tagasi nägi Eesti taasiseseisvumisaja suurimat inflatsiooni, kui augustis ületas hinnakasv 25 protsendi piiri. Siis hakkasid majandusanalüütikud rääkima juttu, et ees ootavad rasked kuud, ka tänavune esimene poolaasta tuleb keeruline - aga see-eest tänavu teisel poolaastal hakkab kõik taas ülesmäge minema. Nüüd on teine poolaasta juba mõnda aega kestnud, sügis seisab ukse ees, aga suuri paranemismärke pole näha. Miks pilt ja heli kokku ei lähe?«Vastab tõele, et see oli üldlevinud arvamus, aga nüüd on optimistlikud ootused järjest edasi lükkunud,» ütles Aas. «Paremaks pole läinud. Eksport on kukkunud 15-20 protsenti, see on see, mis riiki lisaraha ja jõukust toob. Eesti majandus on viis kvartalit järjest langenud ja kukkumine on olnud Euroopa Liidu kõige sügavam,» rääkis Aas.Samas rõhutas ta, et pilt on riigis ebaühtlane: töötlev tööstus on kõige valusamalt pihta saanud, aga samas on igas sektoris näiteid ettevõtjatest, kes ka praeguses olukorras väga hästi hakkama saavad.«Eestlased on tagasihoidlikud: kui hästi läheb, siis nemad ajalehte pigem ei tule. Kõik pole ju halvasti: tööhõive on meeldivalt kõrge, tarneahelaprobleemid on taandunud, energiahinnad alla tulnud, inflatsioon taandub. Võiks öelda, et praegu on Eestis kõige stabiilsem aeg viimase nelja aasta jooksul,» sõnas Aas.Tugevamad ettevõtted jäävad ellu, rõhutas Aas, keeruline on neil, kes panid kõik ühele kaardile, näiteks eksportisid Rootsi.Kuid ettevõtja amet ongi kriisidega toime tulla: praegu otsivad seni Skandinaaviasse müünud Eesti ettevõtjad uusi turge Saksamaalt ja USAst.Eestlased on hakanud Eestit vältimaPead on tõstnud ka teine trend: kui varem räägiti sellest, et välisinvestorid on hakanud Eestit vältima, siis nüüd pööravad eestlased ise kodumaale selja. «Ka kodumaised ettevõtjad vaatavad investeeringute tegemisel Eestist välja. See oleks meile tragöödia. Üks suur põhjus on, et ettevõtluskeskkond on muutunud piiravaks,» ütles Aas.See tähendab Aasa sõnul, et lubade-planeeringute menetlemine võtab Eestis sageli kümme aastat, aga sama ajaga muutuvad regulatsioonid pidevalt ning piisab väikesearvulisest huvigrupist, et arendus seisma panna.«Teiselt poolt muidugi on teistes riikides oma investeeringute meelitamise programmidega Skeleton niisama Saksamaale tehast teinud,» rääkis Aas.Oleme konkurentsist väljasEesti selle suve lemmikteema on maksud, täpsemalt valitsuse plaanitud tulumaksu- ja käibemaksutõus, kavandatav automaks ja muud võimalikud maksud. Näiteks andis rahandusminister kohalikele omavalitsustele soovituse makse tõsta, kui raha napib.Aas rõhutas, et muidugi mõjutavad maksutõusud ettevõtjaid. «Ega ükski maksutõus tööandjaid rõõmsamaks tee.» Probleem on konkurentsivõime. «Eestis ei ole juba praegu konkurentsivõimega kiidelda ja ega maksumuudatused meid atraktiivsemaks muuda. Eriti kui need tulevad ootamatult, nagu need peale valimisi lauale löödi,» nentis ta.Kui praegu on parteid püüdnud tagantjärele rääkida, nagu oleks enne valimisi toimunud mingi maksudebatt, siis Aas ütleb selgelt välja: enne valimisi ei rääkinud suuremad parteid maksudest üldse, pigem maaliti pilt, et Eestis on kõik väga hästi. «Aga peale valimisi öeldi: meil on katastroof,» summeeris ta.«Aga millal valitsus viimati majanduse konkurentsivõime üle arutas? Käib tants-trall ja palagan erikomisjonides, aga sisulist debatti, et kust majanduskasv tuleb - seda ei ole,» ütles Aas.«Õnneks pole maksumuudatused nii fundamentaalsed.Me saime ju aru, et see kuluralli peab lõppema... Aga automaksu kandev idee on tuua riigieelarvesse raha juurde, mitte keskkonnakaitse. Jääb lihtsalt arusaamatuks, miks seda tehakse. Probleem on aga, et rahandusministeerium pani miljardi euroga eelarveprognoosis mööda.»Aas: valitsus mõelgu riigi strateegialeAas kinnitas, et ettevõtjatel on selge ootus, et riik ise ka oma kulusid kärbiks, enne kui rahvale maksutõusust räägib. «Kas riik on sisuliselt oma kulud üle vaadanud? Ma pole käegakatsutavat tulemust veel näinud. Margus Tsahkna ütles enne valimisi, et tal on Excelis miljardi euro jagu kärpeplaane. Samas pole kärbete aruteludes valitsuses kuulda mingitest selgetest printsiipidest ega mõõdikutest - ehk siis osa inimesi võtab kindlasti lõdvemalt kui teised,» leidis Aas.Tema sõnul on muidugi mõistlik, et valitsus tahab riigi rahanduse korda saada, ja see vastutustundetu kuluralli peab lõppema. Aga see pole inspireeriv narratiiv. Mingi positiivne agenda peab veel olema, rõhutas Aas.«Kust tuleb see majanduse tootlikkuse kasv 110 protsendini ELi keskmisest 2035. aastaks? Valitsus võiks pingutada uute strateegiate nimel, mitte ei peaks uusi makse välja mõtlema,» soovitas Aas.Riigieelarve kui fookuseta fiaskoAas andis mõista, et teda häirib praegune poliitiline palagan, skandaalikesed ebaoluliste küsimuste üle. «Olukorras, kus riigieelarve on suurusjärgus 17 miljardit, ei vaielda mitte sadade miljonite, vaid kümnete tuhandete kulutamise üle. Varsti hakatakse vaatama, kuhu läksid katuserahad - ja see on muidugi kole, on korruptiivsed tunnused, aga see on köömes 17 miljardi kõrval,» kritiseeris Aas.Fookus on paigast ära, leiab tööandjate juht. «Ettevõtjate seisukohalt on praegune riigieelarve ülesehitus ja läbipaistmatus fiasko, sellest pole keegi võimeline aru saama. Ma ei mõista, miks seda pole korda tehtud.»Eriti hämmastavaks peab ta asjaolu, et rahandusministeerium pani miljardi euroga prognoosi mööda. «Ootamatult on, ei tea kust, tekkinud miljard eurot - kuulge, kas nii käib eelarve planeerimine? Ja kui ettevõtjate jaoks on Eesti konkurentsivõime suurim prioriteet, siis kus see riigi plaan siin on?» imestas Aas.Kuidas tootlikkust kergitada?Mis majanduskasvu puudutab, siis viitas Aas, et riigi visioon on kergitada majanduse tootlikkus 110 protsendi peale ELi keskmisest, kuid praegu on see 80 protsendi juures. «Peame 30 protsendipunkti järele võtma, eesmärk on ilus, aga pole debatti, kuidas seda teha,» ütles Aas.Ta näeb Eesti ettevõtjate puhul selgelt vajadust rohkem teaduspõhiselt majandada: tuleb välja töötada kõrgema lisandväärtusega uued tooted-teenused ja need siis kallilt muule maailmale maha müüa.«Rakendusuuringute puhul on olukord paremaks läinud, ei pea olema liiga mossis-depressioonis. Neid ettevõtteid on, kes panustavad süsteemselt ja teevad koostööprojekte teadusasutustega. Paraku oleme siiani Euroopas innovatsioonilt keskmiste hulgas. Ja lõpuni aus olles: Eestis on 200-300 ettevõtet, kes suures mahus teadus- ja arendustegevust teevad, aga neid peaks olema kümme korda rohkem.»Rohepöördega seoses on paljud ettevõtted hakanud innovatsioonile mõtlema, sest seda nõuavad Eesti ja Euroopa Liidu regulatsioonid, samuti pangad. «Seda hakkavad nõudma ka kliendid, eeskätt Skandinaavias, kus nende teemadega on hulga kauem tegeldud. Ja siin on meil kurb pilt: keskkonnatehnoloogiate investeeringutes on Eesti tase 23 protsenti Euroopa Liidu keskmisest,» rääkis Aas.ÜKS KÜSIMUS Kas Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutust on ettevõtjatele päriselt vaja?Peame tajuma laiemat konteksti: läbi selle jagame ju Euroopa Liidu miljardeid, oleks rumalam need Euroopa Liitu tagasi saata. Teiseks, mingites kohtades, kus on turutõrge, vajavad ettevõtjad seda abi - teistes riikides jagatakse toetusi veel rohkem. Nii et olemasolu on õigustatud, kui tegeletakse õigete asjadega, mitte ei kulu aeg ja raha rumaluste peale, milliseid näiteid samuti on. Mida ettevõtjad rohkem tahaksid, oleks toetused rakendusuuringute, uute investeeringute ja innovatsiooni valdkonnas.PIKEMALT LOE postimees.eeTööandjate keskliidu juht Arto Aas.LIINA LAKS, ajakirjanik


Lasteaia direktori meelest tehakse Repsile liiga„Ma tean, et ta on Mailis Repsi laste... Ma ei tea, kes ta kodus on, kuid ta käib lastel järel. Ta on lastehoidja,“ räägib lasteaia juht tädi Merikese kohta, kes endise haridusministri lastel mõnikord järel käis.Järjekordne istungipäev, mille jooksul arutatakse pikalt ja laialt kohtu all oleva Mailis Repsi laste lasteaias käimist. Tunnistajapinki kutsutud lasteaiadirektor Eve Padar räägib, et neil käis järel Reps või siis keegi tädi Merike, kellel oli luba toonase haridusministri lapsi koju viia. „Tean, et lastele meeldis eriti rongiga koju minna,“ rääkis Padar istungisaalis. Samas möönab ta, et temagi ei tea, kes see tädi Merike täpselt on. „Ma tean, et ta on Mailis Repsi laste... Ma ei tea, kes ta kodus on, kuid ta käib lastel järel. Ta on lastehoidja.“Padar kiidab Repsi ja ütleb, et endine haridusminister on tubli ema ning on kõigile eeskujuks. Seda seetõttu, kuidas ta ühildab karjääri ja lapsevanemaks olemist. „Ta on väga kursis, mis lasteaias toimub,“ lausub Padar ning märgib, et tema tegusus on tõesti imetlusväärne. Kui riigiprokurör Denis Tšasovskih uurib lasteaia direktori käest, kas tema tema tehakse Repsile kohtuga liiga, vastab ta jaatavalt. „Ma emana tunnetan seda küll,“ lausub Padar.Endise haridusministri kaitsja Andri Rohtla küsib seepeale, kas Padar tunneb end seepärast mõjutatuna, et tal on Repsi suhtes inimlik kaastunne.„Teate, siin on selge vahe sees. Ma võin inimesena olla ja arvata, mis tahes. Aga kui pean andma faktilisi vastuseid, siis pole inimlikku kaastunnet. Pean endale aru andma, mismoodi kohtuprotsess peab edasi minema. Inimlikud emotsioonid jätan õhtusse, siis võin neid läbi elada,“ lausub Padar.Kohtupidamine Repsi üle jätkub kolmapäeval. Talle esitatud kriminaalsüüdistus koosneb seitsmest niinimetatud osateost, neist kolm on seotud omastamise ja ülejäänud kelmusega. Esimene istung toimus juba üle aasta tagasi ja praeguseks on jõutud kaitsja tunnistajateni. Kohtupidamine peaks kõige varem lõppema 2024. aasta suvel. Martin Ahven LÕBUS LUGU: Mailis Reps Harju maakohtu istungisaalis.KRISTJAN VÄLI


Venemaalt lahkunud ettevõtja: kaotasime palju, aga jäime truuks iseendale ja oma eetikale18 AASTAT VENEMAAL ETTEVÕTET ÜLES EHITANUD JA 300 TÖÖTAJAGA TEHASE KORSTNASSE KIRJUTANUD MARK MÄGI: „Ma arvan, et ei lähe enam isegi turistina mitte kunagi Venemaale tagasi!“Kaluri kaubamärgiga tooteid valmistavale ettevõttele Subland kuulus ka suur tehas Moskva külje all. Juhataja Mark Mägi kirjeldab Õhtulehele, kuidas ja miks ta otsustas koos partneritega pühkida mullu Venemaa tolmu jalgelt ja kirjutada miljonid eurod investeeringuid korstnasse.„Meil oli Moskva külje all ehk põhimõtteliselt Moskva äärelinnas Ljubertsõs tehas, kus töötas keskmiselt 300 ja tipphooajal talvel 400-430 inimest. Viimase aasta müügikäive oli ainuüksi Venemaa tehases circa 60 miljonit eurot, nii et Eesti mõistes on see väga suur toiduainetööstus. Pakendi välimus oli Vene turul natuke teine, aga kaubamärk oli ikka „Kaluri“, nagu see eesti keeles kõlab.2014. aastal tundus, et Krimmi poolsaarel ja Donbassis toimuv pole nii hull. Meil on ju tehas lisaks Eestile ja Venemaale ka Ukrainas. Osa Ukraina tootmise inimesi ei tulnud enam Moskvasse koosolekutele ja lõpetas Venemaal käimise. Samas oli Ukraina kontoris ka kõrgelt haritud spetsialiste, kes jäid ootama, et Putin võtaks kogu Ukraina ära. Nad olid väsinud Ukraina korruptiivsest juhtimisest ja arvasid, et kui Putin tuleb, hakkab parem. Tänaseks on nad muidugi oma arvamust muutnud.Ukraina tootmine on alles, aga inimesi jäänud väga vähe - 40 ringis. Kellele sõja ajal neid krevette väga vaja on?Tänu sellele, mida mina ja terve maailm oli kuulnud Vene armee kohta, arvasin mullu veebruaris esimese hooga nagu paljud, et venelased võtavad lihtsalt Ukraina ära ja tekib üks suur Venemaa. Juba kuu aega hiljem oli selge, et nii ei lähe.Mullu aprilli lõpus oli Barcelonas suur rahvusvaheline mess, läksin hotelli riideid vahetama ja nägin CNNi uudistest, kuidas Biden teatas, et annab Ukrainale abi 43 miljardit dollarit.Venemaa sõjalise varustuse aastane eelarve on 59-60 miljardit dollarit ja siis tuli üks mees ja ütles, et annab 43!Sellest hetkest alates oli selge, et Venemaa läheb lõplikult põhja. Mul on see moment selgelt meeles, nagu ka mõistmine, et siit Venemaa puhtalt välja ei tule.“Meeletute kasumite aeg„Meie tehas töötas Moskva külje all rahulikult edasi, aga tegelikult hakkasime juba 25. veebruarist Venemaalt välja tooma kõiki oma käibevahendeid. Olime sinna andnud laenudena ja muul moel palju raha. Tõime sealt raha tohutu kahjumiga, sest enne sõda maksis euro umbes 80 rubla, aga esimesed 500 000 eurot tõime ära vähemalt 120 rublaga euro eest (et raha Venemaalt kätte saada, pidi kohapealsed rublad vahetama eurodeks - N. N.).Siis läks rubla kurss tänu nafta ja gaasi müügile aprillis väga heaks, dollar ja euro kukkusid kuhugi poolesaja rubla kanti. Aprillist alates oli äri jube mõnus, tänu valuutakurssidele meeletud kasumid, kõik oli nagu ilusas filmis - müü palju tahad, kasum oli 30 protsenti suurem, kui elus kunagi unistanud oled.Venemaa tootmise osalus kuulus 70 protsendi ulatuses eestlastele ja ülejäänu kohalikele. Nad ei panustanud ise tehasesse kapitali, vaid said osaluse selle eest, et oleksid meile usaldusväärsed. Meie jätkasime oma raha kojutoomist, aga Vene partneritele see ei meeldinud, sest nende silmis oli kõik hästi ja kasumid meeletud. Meie lasksime tehasel edasi töötada, aga jätkasime igapäevaselt raha kojutoomist.Kohalikel aktsionäridel raha polnud ja nende jaoks oli ainus võimalus pankadest raha juurde küsida. Nende arvates toimus sõjaline erioperatsioon, mingit sõda ei olnud ning nad hakkasid meid süüdistama, et tapame äri ja viime raha välja, ehkki see oli meie raha.“Elame ikka sõbralikult edasi!„Kui inimene, kellega sa oled 15 aastat koos töötanud, räägib, et mingit sõda ei ole, on vojennaja spetsoperatsija (sõjaline erioperatsioon - N. N.), saad lõpuks aru, et ei taha enam selle inimesega koos toimetada! Venelased arvavad, et tervel maailmal on neid tohutult vaja, usuvad, et maailm ei saa nendeta hakkama. Et tankidega üle piiri sõitmine on pisike operatsioon ja ärge nüüd jamage, elame koos sõbralikult edasi! Sa ju ei saa seda taluda!Meie ikkagi otsustasime sealt välja tulla, ehkki samal ajal teeniti Venemaal tohutult raha. Pidu kestis aprillist detsembrini, tänu sellele saime osa oma rahast sealt kätte. Igasugused importöörid teenisid meeletult, aga meie ei mõelnud kordagi, et jääme Venemaale. Tänavu sai pidu läbi, ultrakasumid kadusid ja rubla kurss on selline, nagu ta on - kui oleksime natukenegi kauemaks jäänud, poleks me mingil juhul oma raha kätte saanud.Saime kätte Vene tootmisele antud mitmed miljonid eurod käibekapitalilaene, aga sinna jäi maha ka omakapital ja kinnisvara, seadmed ja muu füüsiline kraam, millesse olime investeerinud. Neid me sealt juba minema ei tassi. Ja üldse, kuidas neid Zoomi teel kätte saada?! Sõja alates meist ju keegi enam Venemaale ei läinud!Lõpliku otsuse tegime mullu augustis, kui olime enamiku oma rahast kätte saanud. Hoidsime seal siiski veel mingit raha, sest kui oleksime tootmise ühe päevaga seisma pannud, poleks me mitte midagi enam saanud, mitte midagi!Siis tulid juba seadused, et ei saa enam ettevõtet rahulikult müüa (nüüdseks on takistused välisosalusega ettevõtete müügile Venemaal palju karmimad, need võetakse omanikelt poolmuidu üle - N. N.). Kirjutasime Vene partneritega augustis alla optsioonilepingu (optsioon annab õiguse müüa ja osta vara kokku lepitud ajal tulevikus varem kokku lepitud hinnaga - N. N.), lõplik tehing pidi toimuma tänavu aprillis. Selleks pidid venelased saama riiklikult komisjonilt ostuloa.Meie müügihind oli väga sümboolne, tahtsime lihtsalt kätte saada oma käibekapitalilaenud. Olime selle nimel nõus loobuma omakapitalist ehk tehasest. Venelased said riigilt nõusoleku viimasel minutil ja lõpuks sai kõik vormistatud. Tehas on nüüd meie endiste Vene aktsionäride oma ja töötab endiselt. Ma isegi ei tea, kust nad selleks raha said, tõenäoliselt Vene pankadest.Sanktsioonid on möödahiilimiseksMeil on seal endiselt ka kuus hektarit ühist kinnisvara. Kohe, kui Vene partnerid tehase optsioonilepingu kätte said, loobusid nad mingite kokkulepete täitmisest. Maa eest raha kättesaamiseks peame nendega nüüd kohut käima.“„Sanktsioonid on ausalt öeldes selleks, et neist mööda hiilida. Raha ja kauba liigutamine mööda maailma on nii lihtne, eriti kui tegu on toidukaubaga. Kui me tahaks, võiksime seda teha täitsa vabalt!Välispoliitika jälgimine oli enne sõda natuke hobi, nüüd aga igapäevane hobi. Kuna mul on Ukrainas palju sõpru ja kollektiiv, alustan iga hommikut sõjauudistest. Võin tagantjärele targana öelda, et otsus kiiresti Venemaalt välja tulla aitas meil kätte saada suure hulga raha, mille hind oli omakorda väga suure hulga raha ja 18aastase töö sinna jätmine. Aga see oli ainuõige otsus. See, mis on Venemaal täna halvasti, on järgmisel aastal veel rohkem halvasti. Sinna jääda on täiesti mõttetu, aga paljud alguses jäid ja on nüüd probleemi ees, et ei saa ju oma ärisid päevapealt kinni panna. Täna on Venemaal oma ettevõtet müüa kordades keerulisem kui aasta tagasi ja riik ei lase seda teha, eriti eestlastel!Venemaa äri käibki nii, et seal on kriis, mis saab ühe aastaga läbi ja siis tehakse viis kuni kümme aastat uut äri kuni järgmise kriisini. Aga sellest sõjast rääkides... Ma arvan, et ei lähe enam isegi turistina kunagi Venemaale tagasi, kuigi mul on seal endiselt palju sõpru, kes vihkavad seda sõda. Andsin sinna 18 aastat ja sain vastu sõja, kus kaks vene keelt rääkivat inimest tulistavad üksteist automaatidega. Minu jaoks on see absoluutne nonsenss.“See on eetikaskandaal„Samal ajal on meil Eestis küllalt ettevõtteid, mis kuuluvad Vene kodanike omandusse ja töötavad rahulikult meie turul, näiteks Viru Rand, mille omanik on Vene Föderatsiooni kodanik (Õhtuleht kontrollis väite krediidiinfost üle, see peab paika - N. N.). Kuhu see raha läheb? Ajakirjanikud võiks ka sellistele asjadele tähelepanu pöörata. Nüüd jõuamegi tagasi selleni, et on juriidilised küsimused, on ettevõtjate rahalised küsimused ja lõpuks veel eetilised küsimused.On ebaeetiline toita Eestis ettevõtteid, mis kuuluvad Vene kodanikele. Ka seesama Stark Logisticsi ja Metaprindi skandaal on ju eetikaskandaal. Meie kannatasime suurt majanduslikku kahju. Kogu selle skandaali ja teie artikli küsimus on, kas sa oled valmis eetika pärast raha kaotama või mitte. Eetika pärast ei pea ilmtingimata kaotama kogu oma elu ja jääma elu lõpuni teistele võlgu, meil oli võimalus kaotada palju, aga jääda truuks iseendale ja oma eetikale.Sellisel ettevõttel nagu Metaprint on Venemaal tohutult palju kaotada. Võib-olla neil ei olnud oma tehast kellelegi müüa, võib-olla on seda raske kinni panna, võib-olla nad on investeerinud sinna nii palju raha, et... Metaprindi omanikest saan ma väga hästi aru. Äkki mõnel Metaprindi omanikul on Venemaal 20 aastat tööd ja kogu vara - kust mina seda tean? Äkki tal ei olnud seal muid võimalusigi - kust mina tean? Võib-olla olid riskid nende jaoks nii suured, et nad ei saanudki lõpetada. Mida suurem tegija sa oled, seda rohkem raha sul seal on ja seda raskem on välja tulla.“Peaministrit mina ei kommenteeri„Poliitikutega seotud asju ma ei kommenteeri, ent peaministri abikaasa osalusega transpordifirmal polnud ju Venemaal midagi, mille pärast vedusid jätkata... Aga ma ei kommenteeri Eesti peaministri kohta ühtegi sõna!Minul isiklikult on kõige rohkem kahju sellest 18 aastast, mis ma Venemaa ettevõtte ülesehitusse panustasin. Elasin 15 aasta jooksul igal aastal Moskvas 60-80 päeva. Matsin sinna rahale lisaks suure osa oma elust. Sinna magama pandud ajaga oleks saanud mõnes teises riigis muud bisnist arendada.“Sorin Colac   Alamy   Vida Press TEHAS KA UKRAINAS: „Aga kellele sõja ajal neid krevette väga vaja on,“ ütleb Mark Mägi. Edd Westmacott   Alamy UNUSTA ÄRA, VENE KARU, ROHKEM LÕHET EI SAA! Eesti ettevõte otsustas suurte kaotuste hinnaga Moskva külje all asuva kalatehase oma Vene partneritele müüa.NILS NIITRA


Erikomisjonid arutavad sõjaaegset äritegevust Venemaaga avalikul istungilRiigikogu pressiteade
29. august 2023
Erikomisjonid arutavad sõjaaegset äritegevust Venemaaga avalikul istungil
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni
ühisel erakorralisel avalikul istungil arutatakse sõjaaegset äri
Venemaaga.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu märkis, et
istungit on vaja, kuna on vajalik saada selgus Venemaaga sõja ajal tehtud
sanktsioonikaupade tootmise äris aset leidnu kohta, arvestades, et see
äri toimib tänaseni.
Istungile on kutsutud peaminister Kaja Kallas, Maksu- ja Tolliameti
tolliosakonna tolliformaalsuste valdkonnajuht Külli Kurvits, Metaprint ASi
tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics ASi tegevjuht Kristjan Kraag
ning Riigikontrolli kommunikatsioonijuht Priit Simson.
Komisjoni avalik istung algab kell 10 ruumis L333 ja seda saab jälgida ka
veebiülekandes<https://www.riigikogu.ee/live/2/et>.
Videosalvestisi istungitest saab vaadata Riigikogu
YouTube’i<https://www.youtube.com/c/riigikogu> kanalil. (NB! Salvestised
jõuavad veebi viivitusega.)
Riigikogu pressiteenistus
Maris Meiessaar
tel 631 6353, 5558 3993
e-post maris.meiessaar@riigikogu.ee<mailto:maris.meiessaar@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Erikomisjonid arutavad sõjaaegset äritegevust VenemaagaTALLINN, 29. august, BNS - Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel erakorralisel avalikul istungil arutatakse teisipäeval sõjaaegset äri Venemaaga.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu märkis, et istungit on vaja, kuna on vajalik saada selgus Venemaaga sõja ajal tehtud sanktsioonikaupade tootmise äris aset leidnu kohta, arvestades, et see äri toimib praeguseni.
Istungile on kutsutud peaminister Kaja Kallas, maksu- ja tolliameti tolliosakonna tolliformaalsuste valdkonnajuht Külli Kurvits, Metaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli kommunikatsioonijuht Priit Simson.
Nii Kaja Kallas kui ka eraettevõtete juhid on teatanud, et ei osale teisipäevasel kohtumisel.
Komisjoni avalik istung algab kell 10 ruumis L333 ja seda saab jälgida ka veebiülekandes.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Suurte võlgadega põhja kõrbenud toitlustajale tekkis teisikToitlustusturule on tekkinud uus edukas ettevõte Nordic Catering, mis on konkurentide sõnul äravahetamiseni sarnane suure maksuvõlaga tegevuse lõpetanud ja tankisti kätte liikunud Carmen Cateringiga.
„Ei, need on kaks täiesti erinevat ettevõtet,“ ütles Nordic Cateringi tegevjuht Kaisa Tiik kindlameelselt.


Juhtkiri: Peaminister õõnestab demokraatiatJUHTKIRI Kas peaminister Kaja Kallas on end Eesti õigussüsteemist lahti sidunud? Nimelt eirab ta riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni kutset tulla aru andma avalikule istungile, mille teema on sõjaaegne äritegevus Venemaaga.Esialgu polnud isegi näha Kallase valmidust pakkuda mõni teine aeg, kui komisjonide ette pandu tõesti ei sobi. Eile pärastlõunaks oli Kallas küll kompromissivalmimaks muutunud, aga siiski käitub ta nii, nagu oleks peaminister riigikogust kõrgem võimuorgan.Kindlasti on riigikogu komisjonidel õigus peaministri osalemist nõuda - selle õiguse sätestab riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 22. Tõsi, nõudmise eiramise eest pole karistust ette nähtud, aga parlamendiga koostöö tegemine on poliitilise kultuuri küsimus. Komisjon võib valitsuse liikmeid kohale kutsuda nende „võimkonda kuuluvate küsimuste kohta teabe saamiseks“. Ei tohiks kahtlust olla, et teema, mille pärast Kallast tahetakse näha, on riiklikult oluline.Samamoodi tahab end Eesti õigussüsteemist lahti siduda peaministrile häda kaela toonud Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag, keeldudes samuti istungile minemast.See on vale ja halb hoiak. Praeguses skandaalis käitub Kallas nagu need poliitikud, kelle valitsusest eemal hoidmiseks andsid paljud valijad Reformierakonnale viimastel valimistel oma hääle.Delfile eile antud intervjuus ütles Kallas, et tal on väga kahju, et selline olukord on üldse tekkinud, ta vabandab kõigi ees, kes sellest end riivatuna on tundnud, aga jätkab peaministrina. Meil on ka kahju - selle pärast, et peaminister õõnestab demokraatiat.Tore, kui Kallasele meeldib tema praegune amet. Tore, kui välismeedia analüüs viitab, et tema maine Venemaad piiravate eetiliste standardite kehtestajana pole väga palju kannatada saanud. Ent selleks, et peaministriametis õige näoga jätkata, tuleb läbida puhastustuli, mille üks osa on ka tund-paar riigikogu komisjonide küsimustele vastamist. Kui peaministril ja Stark Logisticsi juhil pole midagi varjata ega häbeneda, siis milleks tõrjuda võimalust edastada avalikult üle kantaval istungil oma arusaam toimunust? 1EESTI PÄEVALEHE SEISUKOHTPraeguses skandaalis käitub Kallas nagu need poliitikud, kelle valitsusest eemal hoidmiseks andsid paljud valijad talle valimistel hääle.