Petised tegid kohalikele kurjaÜleeile anti politseile teada kahest märtsi keskpaigas veebikeskkonnas toime pandud pettusest, millega kokku tekitati kahju pea 8000 eurot.Korrakaitsjaile teatati 16.-17. märtsi vahel toimunud juhtumist, kus 48aastase Saarde valla elaniku elektroonilist identiteeti kasutades võeti inimese teadmata tema nimel laenufirmadest laenu. Kelmusega tekitati kahju 7400 eurot.Juhtunu asjus alustati kriminaalmenetlust seadusepügala alusel, mis käsitleb arvutikelmust.Teine pettuseteemaline avaldus jõudis üleeile politseinike töölauale Pärnu linnast. 14. märtsil ostis 34aastane pärnakas Facebooki Marketplace'i keskkonnas mobiiltelefoni iPhone ja kandis ostu eest müüjale üle 450 eurot. Müüja lubas mehele, et saadab telefoni pakiautomaati, kuid seda ta ei teinud. Ka ei tagastanud petis ostjale raha.Politsei algatas sellegi intsidendi uurimiseks kriminaalmenetluse, sedapuhku kelmuse paragrahvi alusel. (PP)


Kutsika soetamisel tasub olla tähelepanelikLoom on pereliige, kes vajab hoolt ja tähelepanu ning kelle heaolu peab olema tagatud. Üheks populaarsemaks lemmikuks on kindlasti koer. Soovides, et ühiselt veedetud hetked pakuksid rõõmu ja positiivseid emotsioone võimalikult pikaks ajaks, tuleb hoolega mõelda, kas ollakse selliseks vastutuseks valmis.Rahvusliku kutsikapäeva raames märkis põllumajandus- ja toiduameti loomatervise ja -heaolu osakonna juhataja Olev Kalda, mida on kutsika võtmisel kõige olulisem meeles pidada.Kalda selgitas, et lemmiklooma võtmisega kaasneb vastutus tema tervise ja heaolu eest ning seda kümneks või enamaks aastaks. Tuleb mõelda, kui palju on päevas aega lemmikuga tegeleda, mida talle süüa anda, kes saab tema loomaarstiks, kuhu jätta loom, kui soovite minna perega veetma nädalavahetust või sõita pikemale reisile. Tähtsusetu ei ole ka majanduslik külg - kaasnevad kulutused eakohasele söödale ja vajadusel ka ravile.Lemmiklooma soetamisel tuleb eelmiselt omanikult kindlasti uurida, kas loomaarst on lemmiklooma enne müüki üle vaadanud. Hea indikaator on looma väljanägemine. Juhul kui loom on loid ja räsitud, on tegemist ohumärgiga. Looma heaolu tagamisel on oluliseks nüansiks tema kasvatamiseks loodud keskkond. Inimene võib paluda enne lemmiku ostmist sellega tutvuda.Lemmikloom tuleb uuele omanikule anda koos veterinaararsti väljastatud dokumentide ja tõutunnistusega (kui tegemist on tõuloomaga), juhul kui need on olemas. Lisaks soovitab Kalda alati sõlmida kahepoolse kirjaliku ostu-müügilepingu.Oluline on märkida, et enne ostu sooritamist lasub vastutus looma eest müüjal. Juhul kui potentsiaalne ostja soovib teha täiendavaid terviseuuringuid, on nende rahastamine poolte kokkuleppe küsimus. Kindlasti peab marutaudivastane vaktsineerimine tehtud olema vähemalt 12 nädala vanusele loomale. Esmane vaktsineerimine peab tehtud olema hiljemalt looma 21. elunädalaks. Uuesti tuleb looma vaktsineerida aasta pärast ja edasi juba kaheaastase intervalliga. Mis puudutab registrit, siis siinkohal tuleb tutvuda kohaliku omavalitsuse nõuetega.Olev Kalda sõnul pole põhjust muretseda, kui lemmiklooma hind tundub turu keskmisega võrreldes äärmiselt odav.Näiteks võib tavalisest odavamat hinda seletada sellega, et pesakonnast on järele jäänud viimane kutsikas, kellele soovitakse võimalikult ruttu kodu leida. Ometi tuleb odavama hinna puhul olla tähelepanelik ja uurida põhjalikult müüja tausta.Kalda õpetab, et on ka ohumärke, et müüja võib varjata lemmikloomaga seotud infot. Ohumärgiks on näiteks see, kui müügikuulutuses soovitakse transpordi- või kindlustuskulud saada ettemaksuna - see võib viidata võimalikule petuskeemile. Kahtlusi peaks tekitama seegi, kui müüja põikleb küsimustest kõrvale ega esita vajalikke dokumente. Samuti on kahtlane olukord, kus ostjaga soovitakse tehing sooritada neutraalsel pinnal, looma kasvukeskkonda näitamata. Kalda rõhutab eelneva müüja usaldusväärsuse kontrolli tähtsust.Juhul kui on kahtlus, et loomade heaolu või tervis pole tagatud, tuleb selle kohta esitada vihje põllumajandus- ja toiduametile.Kutsika võtmine on suur vastutus. ELMO RIIGKÄRT DEVANEY


Lendorava metsa omanik: riiki on raske usaldadaRiik on maksnud ligi 20 aastat kaitsealuse metsa eest omanike hinnangul pool hinda või alla selle ning pole teada, kuivõrd 18. märtsist kehtiv uus kord asja parandab. Samas on mõned õnneseened saanud hüvitist metsa väärtusest mitu korda rohkem.See on usaldamatus kuubis, kui poliitilisel võimul on selline laveerimisulatus - nii põrutas Lääne-Virumaal Vinni vallas asuva Ivaski talu peremees Rait Vaher, kelle metsast arvas riik 35,21 hektarit lendorava püsielupaiga sisse. «Praegu käib tuututamine, et anname metsaressursile kõrgema lisandväärtuse. Aga see inimene, kes kasvatab selle ressursi, on 15 aastat oodanud ja kardan, et jääb ka ootama.»Mees andis ise 2006. aastal teada, et nägi metsas kaitsealust loomakest. «Üritasin riigile head teha, riik karistas selle eest,» nentis Vaher. «Kardan, et sain [metsa väärtusest] alla poole,» hindas ta 8,73 hektari eest saadud alla 60 000 eurot. «Müüsin ainult seepärast, et hüpoteek ära maksta (Vaher oli metsa riigilt järelmaksuga ostnud - Ü. H.).»Ülejäänud metsa kohta ei esitanud ta isegi avaldust. «Ma ei usalda riigipoolset hindamist,» sõnas Vaher. Metsa maha võtta ja selle müügist kinnistu osturaha tagasi teenida ta ka ei tohi.«Pakutud hind oli hästi nõrk võrreldes sellega, millise hinnaga need kinnistud ostsin,» nentis Põhja-Pärnumaa vallas tegutseva Väiksevälja Mahe OÜ omanik Arvi Kruussalu, kel on riigile omandamise ootejärjekorras (vt tabel) neli looduskaitsealust kinnistut.Riigikontroll: metoodika tekitab ebavõrdse olukorraMetsaomanike hinnangul karjuvalt ebaõiglane metsa väärtuse arvutamise metoodika on püsinud 2004. aastast praeguseni. See elas üle protestikirjad, kohtuasjad, õiguskantsleri taunimise (praktika normi rakendamisel võib teatud eeldustel viia põhiseadusvastase tulemuseni) jne. Lisaks venis uue korra väljatöötamine nagu laua küljest mahakistav näts.Vaheri juhtumi tõi näiteks ka riigikontroll, kes analüüsis looduskaitsealuste maade kaitset ja nende riigile võõrandamisel hinna kujunemist. (Aruanne Riigikogule», 2.03.2023.) «Metsamüügil ei saa omanik aru, milliste parameetrite järgi riik hinna arvutab, sest arvesse võetavad Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) kestvuslepingute hinnad on salastatud,» viitas riigikontroll Vaheriga käitumisele. Nimelt ei vastanud keskkonnaministeerium Vaheri soovile teada saada maa väärtuse metoodika peensusi. «Samuti soovis omanik teada, milline oli RMK kestvuslepingutes AS-iga Estonian Cell fikseeritud haavapuidu hind, kuidas see mõjutas talle riigi pakutavat summat ja kas talle pakutu vastas maa väärtuse määramise hetke turuhindadele,» märkis riigikontroll.Riigikontroll leidis, et metoodika, mida kasutatakse looduskaitseliste maade riigile võõrandamisel, ei ole selge ning tekitab maa võõrandajate suhtes ebavõrdse olukorra.«Metsaga kinnistu» määratlus ei ole riigikontrolli hinnangul piisavalt selgelt defineeritud. Nutikas ja järjepidev läbirääkija saab oma maa eest parema hinna. «Maa väärtus võidakse leida hüpoteetiliste eelduste pinnalt, mis ei tulene õigusaktist,» märkis riigikontroll.Metsa omanik sai elamumaa hinnaKui Vaher sai oma metsa hektarist alla 6900 euro, siis mõned omanikud said tunduvalt kõrgema elamumaa hinna. Näiteks Tallinna lähedal Suurupis ostis riik ühe kinnisvarafirma käest 4,27 ha metsa rohevõrgustiku tuumalal ja maksis selle eest 88 000 eurot (20 609 eurot/ha).«Kuigi maa-ala vastas kõigile metsa tunnustele ning puudus ehitusõiguse tekkimise perspektiiv, valis riik hindamismetoodika, mis võttis väärtuse leidmise eelduseks olukorra, kus kinnistu hoonestatakse,» nentis riigikontroll. «Kolm aastat hiljem oli selle kinnistu puistu turuväärtus ca 29 000 eurot.»«Kui metsaga kinnisasja väärtuse määramisel ei oma kasvava metsa väärtus olulist tähtsust ja piirkonna turusituatsioonist lähtuvalt ei kajasta maa maksustamishind selle piirkonna turuhinda, võib riigi esindaja metsaga kinnisasja väärtuse määramiseks tellida erakorralise hindamise,» selgitas keskkonnaameti looduskasutuse osakonna juhataja Kaili Viilma. «Kui maa hind on selles kohas näiteks elamumaana kõrgem ja sellena põhimõtteliselt realiseeritav, siis tuleb maad vastavalt lasta ka hinnata.»Konkreetse juhtumi kohta vastas maa-ameti maatoimingute osakonna juhataja Mai Lind (2018. aasta alguses oli maadeost veel maa-ameti käes): «Hindaja leidis, et kui maatükk ei paikneks rohevõrgustike tuumaalal, vaid tegemist oleks leebe režiimiga rohekoridoriga, oleks sinna võimalik ehitada üksikelamuid. Elamumaa väärtus selles piirkonnas oli kõrgem kui kasvav metsa väärtus ja sellisel juhul tuli riigil omandada maa elamumaa alusel.»Miks venis ebaõiglus 20-aastaseks?Miks on riik maksnud ligi 20 aastat looduskaitsealuse metsa eest paljudele omanikele poole turuhinnast või vähemgi, selle kohta ametnikelt selget vastust ei saanud.Rahas probleem ei ole - keskkonnaministeeriumi looduskaitseosakonna juhataja Taimo Aasma kinnitas, et RMK eelarves maade väljaostmiseks ette nähtud viis miljonit eurot aastas on seni olnud piisav, aga kui tekib vajadus eelarve suurendamiseks, on summade ülevaatamine võimalik.Aasma möönis, et looduskaitseseadus näeb ette võõrandada oluliste looduskaitseliste piirangutega kinnisasja selle väärtusele vastava tasu eest. Miks on siis metsa eest oluliselt vähem makstud, tema vastusest ei selgunud.«Ametnik kas kardab otsustada või tal ei lubata otsustada,» leidis Ivaski talu peremees Vaher.Kuivõrd uus kord hinda parandab?Eelmisel nädalal vastu võetud valitsuse määruse «Kinnisasja erakorralise hindamise kord» kohta on pressiteates öeldud, et see võimaldab metsa hindamisel laiemalt kasutusele võtta puidusortimendi arvutamise ja väärtuse hindamise mudeleid.Aasma sõnul arendatakse selleks metsaregistri juurde metsa hindamise infosüsteem (MEHIS). «Metsa hindamise metoodika suurimaks muudatuseks on värske hinnastatistika arvestamine. Praegune metoodika, mille alusel hinnatakse kaitstavat loodusobjekti sisaldava tugineb eelneva kolme kalendriaasta puiduhindade statistikale. Uue metoodika järgi on aluseks kas viimase kuu statistika (kui hinnatakse ainult olemasoleva puidutagavara järgi) või viimase jooksva aasta statistika (kui arvestatakse ka puidu juurdekasvust tulenevat tulu). Hüvitamisel võetakse aluseks kahest väärtusest kõrgem,» ütles Aasma.«Enne pilti ette ei saa, kui on näha, kuidas hinnad kujunevad,» leidis Vaher. «Statistikaga võib manipuleerida. Kuniks asi pole avalik, inimene ei otsusta. Kui vähegi võimalik, siis inimesed hoiavad metsa edasi, sest sisuliselt on usaldamatus kuubis. Kes keskkonnapiirangutega metsade läheduses elavad, hoiavad suu kinni, kui midagi enda metsast avastavad. Keegi ei taha keskkonnapiirangute kompenseerimise ämbrisse astuda.»Eesti erametsaliit ja omanike keskliit soovivad riigilt rohkem: maadevahetuse taastamist või maa kompenseerimist KAHOSe järgi (pakkumisele lisaks 20 protsenti motivatsioonitasu).Ettepaneku juures on nad viidanud näiteks ühele metsa kokkuostuga tegelevale ettevõttele 2019. aastal tehtud pakkumisele 71,73 hektari lendoravametsa eest - 348 550 eurot. «Pakkumise tegemise ajal oli kinnistu turuhind ligi 700 000 eurot,» kirjutas Maaleht. («Looduskaitse ja maaomanike lepitamiseks plaanitakse taastada maadevahetus», Maaleht 30.06.2022)Metsakorralduse Büroo OÜ arvutas Postimehe palvel metsaregistri andmete järgi välja, et nimetatud metsa hüpoteetiliseks turuväärtuseks oleks 2019. aastal olnud 552 916 eurot. Täna oleks mets aga väärt 1 294 849 eurot ehk üle kahe korra rohkem.See tähendab, et kui otsest rahakriisi pole, tasub ära mitte lihtsalt looduskaitsealuse metsa omamine lootuses tulevasele paremale hüvitisele, vaid samal eesmärgil ka metsa kokkuostmine. «Kõige kummalisem on see, et eelmisel aastal hakkas hirmus pommimine, tohutu huvi oli see maa ära osta,» märkis Rait Vaher oma metsa kohta. «Mis põhjusel ollakse ootamatult nõus teadlikult lendoravapiiranguga metsa ostma? Kas on järjekordselt mingisugune poliitiline skeem toimimas? Pakuvad 10-15 protsenti kõrgemat hinda kui riik oleks pakkunud.»SAMAL TEEMALÜlle Harju «Kellele kuld, kellele muld: riik maksab looduskaitsealuse maa eest müstiliselt erinevat hinda», PM 23.03Riigile looduskaitsealast maad müüa soovijate järjekord Menetluses Otsus tegemata Ülejäänud maad müüa soovijadAllikas: keskkonnaametKOMMENTAARLooduskaitse on saanud väga palju kahjuLIIS KURESOO, Eestimaa Looduse Fondi metsaekspertSegadus ja ebaselgus looduskaitseliste piirangute hüvitamisel on teinud looduskaitsele väga palju kahju. On arusaamatu, et oleme siiani sellise probleemi ees, kuigi aastaid on sellele tähelepanu juhitud nii maaomanike kui looduskaitsjate poolt ning rahalised vahendid on olnud piisavad. Samal ajal on olnud kõigile teada, et tegemist on ühe looduskaitse kõige teravama valukohaga, mille ettekäände taha on jäänud palju olulisi otsuseid.«Kõige kummalisem on see, et eelmisel aastal hakkas hirmus pommimine, tohutu huvi oli see maa ära osta,» märkis Rait Vaher oma metsa kohta, mille eest riik maksaks tema hinnangul alla poole turuhinnast. EESTI LK 4-5ÜLLE HARJU, ajakirjanik


PPA juhi Elmar Vaheri kümneaastane tööaeg sai ametlikult läbiEhkki siseminister Lauri Läänemets (SDE) lõpetas kahtlustuse saanud politsei- ja piirivalveameti (PPA) senise juhi Elmar Vaheriga teenistussuhte, pidi tema ametlikult töölt kõrvaldamiseks heakskiidu andma valitsus.Eile hommikul kella kümne paiku saabus tavapärase politseivormi asemel ülikonna valinud Vaher Stenbocki majja. Tema kümme aastat politsei- ja piirivalveameti juhtimist sai läbi, kui valitsus võttis vastu Läänemetsa esitatud eelnõu Vaheri teenistussuhtest kõrvaldamiseks.Läänemetsa sõnul kehtib Vaheri teenistusest kõrvaldamine kas uurimisprotsessi lõpuni või tema ametiaja lõpuni. «Kohtusin Vaheriga ka ise ministeeriumis ja andsin edasi otsused, mida valitsus on teinud, ning kuulasin, mis tal öelda oli,» ütles siseminister, lisades, et rohkem ta selle kohtumise kohta kommentaare ei jaga.Kaitsepolitsei esitas teisipäeva hommikul kelmusekahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kahtlustuse kelmusele kaasa aitamises Vaheriie. PM


Libaametnik lüpsis kontot22. märtsil teatati, et Haabestis elavale 23aastasele mehele helistas ennast rahandusministeeriumi töötajana tutvustav mees, kes väitis, et pangatöötajad on kasutanud kannatanu andmeid ära ja on võtnud teistest asutustest laenu. Talle öeldi, et pettuse lõpetamiseks on vaja vahetada tema kontonumber ära ja kanda raha ühelt kontolt teisele. Mees kinnitaski kõik tegevused Smart-ID PIN-koodidega. Hiljem avastas ta aga, et kontolt on kadunud 3121 eurot.OHTULEHT.EE


Iisraelis peeti neljapäeval kinni üle saja meeleavaldaja (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
JERUUSALEMM, 24. märts, AFP-STT-BNS - Ajalehe Haaretz andmetel vahistati neljapäeval Iisraeli meeleavaldustel kokku üle saja inimese.
Meeleavaldajad on peaminister Benjamin Netanyahu konservatiivide ja parempopulistide koalitsiooni poolt läbi surutud seadusereformi vastu, mis suurendaks poliitikute võimu riigi kohtusüsteemi üle.
Protestijate hinnangul seab projekt ohtu Iisraeli demokraatia.
Netanyahu on seni keeldunud projektist taganemast, kuigi tema enda valitsuse kaitseminister ning riigi relva- ja julgeolekujõudude juhtkond on öelnud, et ulatuslikud meeleavaldused ohustavad juba praegu riigi julgeolekut.
Meeleavaldustel on teiste seas osalenud tuhanded reservväelased.
Netanyahu lubas neljapäeval pärast kuudepikkuseid proteste tema valitsuse kavandatavate kohtureformide vastu taastada ühtsuse, et vältida rahva lõhenemist.
Netanyahu ütles televisioonis edastatud pöördumises, et on otsustanud reforme edendada, kuid soovib "taastada ühtsust" ja jõuda lahenduseni, mis on vastuvõetav nii ettepaneku toetajatele ja ka selle kriitikutele.
Netanyahu valitsuse plaani vastu korraldatakse Iisraelis aktiivselt meeleavaldusi. President Isaac Herzog on hoiatanud, et kohtureform võib vallandada kodusõja. Mõned kriitikud väidavad, et Netanyahu püüab reforme läbi suruda kaitsmaks ennast ajal, mil ta on silmitsi korruptsioonisüüdistustega.
USA president Joe Biden teatas pühapäeval Netanyahule, et toetab kompromissi vastuoluliste Iisraeli kohtureformikavade osas.
"Oma esimestes kommentaarides selle teema kohta ütles Biden, et reformid peavad austama demokraatlikke põhiväärtusi," seisis Valge Maja avalduses.
AFP - STT - Baltic News Service


Ettevõtjad kasutavad edasi skeeme, millega maksuamet on juba teisi vahele võtnudEttevõtjad püüdsid eelmisel aastal skeemitada tulumaksuga moel, mille eest on juba karistatud ja avalikkuse ette toodud Meie kauplusteketi omanikud. Maksuametit üllatab, et sama vana skeemi ikka ja jälle kasutatakse – kohe jäädakse ju vahele.
Meie kauplusteketi omanikud firmast RRLektus kaotasid vaidluse maksuametiga juba ka kohtus ja meedia kirjutas skeemist, kuid ikka jäi eelmisel aastal suuremate tulumaksupettuste seas sõelale 4-5 firmat, kes sama asja üritasid, imestas maksu- ja tolliameti juhtiv maksuaudiitor Madis Laas.
Laasi jaoks on üllatav, et sama skeemi julgetakse kasutada. "Me monitoorime neid väga aktiivselt. Need tulevad meile ka pilti, sest selleks, et seda skeemi rakendada, pead sa meile seda deklareerima," ütles Laas. "Me saame kohe asja endale lauale,” lisas ta. Laasi sõnul võib olla asi ka selles, et praegu üritatakse varem püsti pandud skeeme likvideerida ja see tekitab olukordi, kus nendega maksuameti vaatepilti satutakse.
Laasi sõnul on maksuameti senine strateegia tegeleda rohkem nõustamise ja abistamisega andnud väga häid tulemusi, aga nüüd on ettevõtete tulumaksu üksus läinud taas veidi karmimaks. "Me ütleme otse välja, et mingid asjad ei sobi meile ja mingid asjad sobivad."
Laas kirjeldas lahti kaheksa levinumat tulumaksuskeemi, mis maksuametile kindlasti ei sobi, aga mida üritatakse kasutada.


Igale asjale õige nimiTükike usaldust läks jälle katki, kui tuli välja, et politseijuhid on põhitöö kõrvalt jaksanud ka natuke omakasupüüdlikult susserdada. Sõltumata sellest, millise järelduseni jõutakse juurdluses ning mida lõpuks otsustab kohus, on kahju juba sündinud, politsei usaldusväärsus kannatada saanud. Institutsioonide usaldusväärsuse edetabelis on politsei aastaid kõrgel kohal seisnud ning on, kuhu kukkuda. Seetõttu on ka intsidendi mõju avalikule arvamusele tõenäoliselt hoopis suurem juhust, kui mõni samaväärse rahalise mahuga kelmustükk tulnuks ette mõnes erakonnas. Erakonnad lohisevad teatavasti usaldusväärsuse osas alati edetabeli sabaotsas ja tasemel, kust suurt langemisruumi ei ole.
Kuidas asi ka tegelikult oli või ei olnud, seisab asjassepuutuvatel ees kuude kaupa tööd tõestamaks, et sohitegemine endale parema pensionipõlve kindlustamiseks oli isoleeritud üksikjuhtum, mitte korrakaitseorganites laialt levinud haigus. Paratamatult peavad osalema selles selgitustöös oma lähedastele ja tuttavatele ka kõik täiesti süütult pihta saanud reapolitseinikud. Aga ega kõiki ei õnnestu veenda, eriti neid, kes „juba ammu teadsid“ ja kelle usule nüüd mõned poliitikudki, antud juhul EKRE juhid, hoogsalt kütust juurde valavad.
Valimistulemust võib tõlgendada kui valijaskonna enamuse soovi võimu suurema stabiilsuse järele pärast terve eelmise poliitilise tsükli väldanud kaootilist, kohati põhimõttelageda kombineerimise, kaalutlemata ja kalliks maksma läinud otsuste ja segaduste aega valitsemises. Stabiilsus on kodanike ja võimu usaldussuhte kasvatamise eeldus. Koalitsiooni moodustamiseks kõneluste pidajad on küll maininud eesmärki juhtida Eesti riiki samas koosseisus järgmiste valimisteni, aga see peaks olema põhilubadus.
Politoloogide valem võib selle lubaduse küll kahtluse alla seada, sest kui parlamendienamus on võimalik kokku saada rohkem kui ühe kombinatsioonina, on kiusatus raskuste saabumisel teist varianti proovida alati olemas ja Eesti praeguse vabaduse ajajärgul ei ole üks koalitsioon kunagi tervet neliaastakut vastu pidanud. Seda tähtsam on nüüd tõestada, et see on valemi kiuste võimalik. Alles õnnestumise järel saab ka öelda, oli see hea või halb. Stabiilsus ei ole eesmärk iseeneses, sel on viljad, tagajärg, mille eest tuleb tegijatel ja otsustajatel järgmiste valimiste eel ka täies mahus vastutada. Jääks ära üksteise peale näpuga näitamine ning tühi jutt, kelle teise süül midagi head ja vajalikku tegemata jäi või valesti läks.
Stabiilsus ei ole eesmärk iseeneses, vaid suurte ja väikeste ülesannete targa tasakaalustamise tagajärg.
Piia Ruber
Muidugi ei ole kodanikkonnas ega ka moodustuva võimuliidu valijate hulgas täielikku üksmeelt, mis on see asi, mida uus valitsus ennekõike ajama peab. Kas see on käputäis suuri reforme, kogu riigi ja ühiskonna uueksloomine või hoopis korvitäis pisiasju, mis viiksid riigikorralduse väliskeskkonna muutuste ning ühiskonna siseelu arengusuundadega paremasse kooskõlla. Kampaaniasõnumites koalitsiooni moodustajate rõhuasetus ei kattunud, nii et igal juhul on loodav valitsus omamoodi kahvlis. Tegevusplaan on ühtlasi hinnang riigi senisele seisule ning väidetel, et kõik on halvasti (vaja on suuri reforme) või et kõik on enam-vähem hästi (vaja on peenhäälestust), on ühtviisi vähe uskujaid. Siin on peamurdmist eeskätt kommunikatsioonivõtete kujundajatel, sest nii reformidel kui ka peenhäälestusel on tegevuse koondnimetajana pikk ja mitte plekitu ajalooline slepp. Reform tähendab paljudele seda, et nõrgematele tehakse liiga, sunnitakse taluma loobumisi ja kandma ohvreid kunagi kauges tulevikus võib-olla saabuva õnne nimel. Ka mälestus peenhäälestusest kui härrandliku elustiili nautimisest õndsas tegevusetuses on visa kaduma.
Kui tõde ongi vahepeal, peaks selle kirjeldamiseks ka mingi uue, sisult täpse ja kõlava sõna turule tooma, mitte ootama, kuni vaderid ajakirjanduse ja politoloogia vallast koalitsiooni ise ära ristivad mõne tobeda akronüümi või loodusnähtuse nimega. Nimi peaks võtma kokku valijate tellimuse asjalikkuse, arukuse, ratsionaalsuse ja andmetest lugu pidava, kaalutletud ning tulemusliku tegutsemise järele. Pole sugugi tähtsusetu, et nimi peaks kõnelema valmisolekust valijaskonna ja eriti ka iga ala asjatundjatega kui võrdne võrdsega läbi rääkida, mitte seda ainult teeselda ja lõpuks juhinduda ikka vaid ideoloogilistest kinnismõtetest. Kuni usaldust valitsuse vastu on ebapiisavalt, saab seda kasvatada ja kui nimi vastab sisule, nii lähebki. Teisisõnu, valitsuskoalitsiooni eluea pikkuse määrab tema selgitamisoskus.
Et jutt ei jääks liiga ümmarguseks, ilmestan seda nn riigireformi näitel. Vähe on sõnu, mis on sama ära lörtsitud ja mida katusmõistena kasutataks mis tahes meelevaldsete juhuotsuste õigustamiseks. Mäletatavasti kirjutasid 2019. aasta veebruaris kõik valimistel osalenud erakonnad pidulikult alla „Erakondade ühismemorandumi riigireformiks“. Selles sisutus dokumendis oli poliitilises salakeeles kirjas, et riigireform seatakse poliitiliseks prioriteediks, võetakse vastu asjakohane riigikogu otsus reformi etappide, sisu ja tähtaegade kohta ning määratakse ametisse riigireformi minister koos abistavate ametnikega. Mida mõeldi, pole tänaseni teada, kuid kõlas nagu kapitaalremont, kuigi halvimalgi juhul oli vajadust vaid sanitaarremondi järele. Kas ükski toona parlamenti pääsenud erakondade allakirjutajatest (Priit Sibul, Jüri Ratas, Henn Põlluaas, Arto Aas, Kalvi Kõva) saaks praegu kinnitada, et „Tehtud!“ või vähemasti osutada millelegi, mis kas või mikroreformi nime vääriks? Ega vist. Ei oleks mõistlik nüüd erakondade konsensusena või ka ainult koalitsiooni osanikel uuesti samale rehale astuda.
Muidugi on näiteks riigireformist kõige häälekamalt rääkival erakonnal Eesti 200 õigus, et muutmist ja täiendamist vajavad valimisseadused, erakonnaseadus, riigikogu töökorraldust ning seadusandliku ning täitevvõimu suhteid reguleerivad seadused. Aga mis seal vaja teha, on nagu tilkuva kraani asendamine vettpidavaga, selleks ei lammutata ju tervet maja vundamendini maha ega tohiks ka luua sõnades muljet sellisest kavatsusest. Kõige vähem on sellise töö jaoks vaja eraldi ministrit ja ametnikke.
Ükski plaan alla põhiseaduse muutmise ei kvalifitseeru riigireformiks. Sellega oleks tegu, kui monarhia muutuks vabariigiks või parlamentaarne võimusüsteem presidentaalseks. Elektroonilise hääletussüsteemi arendamine, valimisringkondade suuruse või seaduseelnõude menetlemise korra muutmine ega erakondade riigieelarvest rahastamise lõpetamine seda ei ole.
Juba valitsuskõneluste esimesel päeval asusid osalised – ja paraku edukalt – maalima kogu plaanitava tegevuse taustaks rahapuudust. Üle jõu elamine on pärispatt, mis ei saa jääda karistuseta. Karistuseks on „kärbe“ ja õnnelikud peavad olema need avaliku sektori vähem patustanud või eriõigustega osad, mille finantseerimine jääb järgmisel aastal samaks ega kahane. Rahapuudusest on tehtud ka üks nn riigireformi põhiettekäändeid, aga vaevalt küll vähegi asja tundvatest otsustajatest keegi ise ka usub, et rahapuuduse peamine põhjus on mõõdutundetu laristamine alamkihtides, aga mitte vilets juhtimine ülemkihis. Täpsemalt ülejuhtimine, mis aitab riigil teel püsida sama halvasti nagu kramplik roolipigistamine autokooli õpilasel. Seega võiks vähemasti kaaluda ja proovida, kas ehk ülalt kärpimise asemel annaks rahapuudusele leevendust hoopis vastutuse ja (otsustus)vabaduse delegeerimine praegusest allapoole märgina usalduse kahesuunalisest loomusest. Kui võim usaldab mind, siis mina ka võimu. Seega, kui tahate korda saata midagi nii suurt, mis vääriks reformi nime, proovige usaldusreformi. Küll siis näete, et ka raha hakkab tulema nagu seeni sügismetsas.


Kindlustuspetturid üritasid mullu tüssata 1,4 miljoni euro ulatusesTALLINN, 24. märts, BNS - Eesti Kindlustusseltside Liidu (EKsL) andmeil tõendati mullu 506 kindlustuskelmust, millega üritati välja petta 1,4 miljonit eurot - kõige rohkem suurenes kodukindlustuse pettuste arv, kõige sagedamini proovisid kindlustuspetturid õnne kaskoga.
EKsL-i kahjuennetuse valdkonna juhi Ülli Reimetsa sõnul olid kodukindlustuse kelmustest üle kolmandiku seotud veeõnnetustega. „Kindlustus on mõeldud ootamatu sündmuse tagajärjel tekkinud kahju hüvitamiseks. Kindlustuse kasutamine vana asja väljavahetamiseks uuema vastu võib esmapilgul tunduda ahvatlev, kuid asja vananemine või kulumine ei ole kindlustusjuhtum ning kindlustusandja ei ole sellise riskiga arvestanud kindlustusmakse arvutuse valemites. Kui selliste pettuste hulk kasvab, siis see tähendab, et meie kõigi järgmine makse on kõrgem, sest me maksame kinni ka kindlustuspettused,“ selgitas Reimets.
Ta rõhutas, et kindlustuspettusega vahelejäämine toob kaasa hüvitisest ilmajäämise või hüvitise vähendamise. „Valdav enamus ehk 400 kindlustuskelmust olid sellised, kus kindlustuselt üritati välja petta alla 3000 euro. Üle 10 000 euro suurusi pettusi oli 30, suurim summa oli 55 000 eurot,“ ütles Reimets.
2022. aastal olid ligi pooled kindlustuskelmustest vabatahtliku sõidukikindlustuse ehk kasko pettused, mida üritati 239 korral. Kodukindlustuse kelmusi oli 27 protsenti, mida tuvastati 137 korral. Liikluskindlustuse kelmusi oli 16 protsenti kõigist kindlustuspettustest.
Gjensidige kindlustuse Eesti filiaali juhi Denis Nikolajevi sõnul püütakse üle pooltel juhtudel varjata kindlustuskaitse puudumist või hüvitamisest keeldumise alust. „Kui pärast õnnetust üritatakse sõlmida kindlustusleping, siis see on kindlustuskelmus. Kui näiteks autoklaasi lennanud kivi on teinud täkke või tagurdades on autot mõlgitud, siis on hilja hakata kaskolepingut sõlmima,“ ütles Nikolajev.
„Sageli ei teata, et kindlustusandjal on kahtluse korral õigus teha järelepärimisi. Kui kindlustuspettur esitab sama juhtumi kohta kahjunõude mitmele kindlustusandjale, siis see tuleb tihti välja. Kindlustus teeb kahtluse korral ka järelepärimisi välisriikidesse, näiteks reisivahendajatega kadunud või rikutud pagasite kohta, “ lisas Nikolajev.
Viiendiku pettuste korral oli tegu tahtliku või lavastatud õnnetusega ning 10 protsendi puhul teadliku kahjusumma suurendamisega.
Eesti Kindlustusseltside Liit (EKsL) on kõiki Eestis tegutsevaid kindlustusandjaid ühendav erialaliit, mis arendab kindlustust ja kahjuennetust, samuti analüüsib ja avaldab kindlustusstatistikat. EKsL korraldab kindlustusvaidluste lahendamist kindlustuse lepitusorgani kaudu.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kindlustuspetturid üritasid mullu tüssata 1,4 miljoni euro ulatusesEesti Kindlustusseltside Liidu (EKsL) andmeil tõendati mullu 506 kindlustuskelmust, millega üritati välja petta 1,4 miljonit eurot - kõige rohkem suurenes kodukindlustuse pettuste arv, kõige sagedamini proovisid kindlustuspetturid õnne kaskoga.EKsL-i kahjuennetuse valdkonna juhi Ülli Reimetsa sõnul olid kodukindlustuse kelmustest üle kolmandiku seotud veeõnnetustega. «Kindlustus on mõeldud ootamatu sündmuse tagajärjel tekkinud kahju hüvitamiseks. Kindlustuse kasutamine vana asja väljavahetamiseks uuema vastu võib esmapilgul tunduda ahvatlev, kuid asja vananemine või kulumine ei ole kindlustusjuhtum ning kindlustusandja ei ole sellise riskiga arvestanud kindlustusmakse arvutuse valemites. Kui selliste pettuste hulk kasvab, siis see tähendab, et meie kõigi järgmine makse on kõrgem, sest me maksame kinni ka kindlustuspettused,» selgitas Reimets.
Ta rõhutas, et kindlustuspettusega vahelejäämine toob kaasa hüvitisest ilmajäämise või hüvitise vähendamise. «Valdav enamus ehk 400 kindlustuskelmust olid sellised, kus kindlustuselt üritati välja petta alla 3000 euro. Üle 10 000 euro suurusi pettusi oli 30, suurim summa oli 55 000 eurot,» ütles Reimets.
2022. aastal olid ligi pooled kindlustuskelmustest vabatahtliku sõidukikindlustuse ehk kasko pettused, mida üritati 239 korral. Kodukindlustuse kelmusi oli 27 protsenti, mida tuvastati 137 korral. Liikluskindlustuse kelmusi oli 16 protsenti kõigist kindlustuspettustest.
Gjensidige kindlustuse Eesti filiaali juhi Denis Nikolajevi sõnul püütakse üle pooltel juhtudel varjata kindlustuskaitse puudumist või hüvitamisest keeldumise alust. «Kui pärast õnnetust üritatakse sõlmida kindlustusleping, siis see on kindlustuskelmus. Kui näiteks autoklaasi lennanud kivi on teinud täkke või tagurdades on autot mõlgitud, siis on hilja hakata kaskolepingut sõlmima,» ütles Nikolajev.
«Sageli ei teata, et kindlustusandjal on kahtluse korral õigus teha järelepärimisi. Kui kindlustuspettur esitab sama juhtumi kohta kahjunõude mitmele kindlustusandjale, siis see tuleb tihti välja. Kindlustus teeb kahtluse korral ka järelepärimisi välisriikidesse, näiteks reisivahendajatega kadunud või rikutud pagasite kohta,» lisas Nikolajev.
Viiendiku pettuste korral oli tegu tahtliku või lavastatud õnnetusega ning 10 protsendi puhul teadliku kahjusumma suurendamisega.
Eesti Kindlustusseltside Liit (EKsL) on kõiki Eestis tegutsevaid kindlustusandjaid ühendav erialaliit, mis arendab kindlustust ja kahjuennetust, samuti analüüsib ja avaldab kindlustusstatistikat. EKsL korraldab kindlustusvaidluste lahendamist kindlustuse lepitusorgani kaudu.


Kindlustuspetturite lemmikskeemiks on väljamõeldud veeõnnetusEesti Kindlustusseltside Liidu (EKsL) andmeil tõendati mullu 506 kindlustuskelmust, millega üritati välja petta 1,4 miljonit eurot. Kõige rohkem suurenes kodukindlustuse pettuste arv, kõige sagedamini proovisid kindlustuspetturid õnne kaskoga.EKsL-i kahjuennetuse valdkonna juhi Ülli Reimetsa sõnul olid kodukindlustuse kelmustest üle kolmandiku seotud veeõnnetustega. „Kindlustus on mõeldud ootamatu sündmuse tagajärjel tekkinud kahju hüvitamiseks. Kindlustuse kasutamine vana asja väljavahetamiseks uuema vastu võib esmapilgul tunduda ahvatlev, kuid asja vananemine või kulumine ei ole kindlustusjuhtum ning kindlustusandja ei ole sellise riskiga arvestanud kindlustusmakse arvutuse valemites. Kui selliste pettuste hulk kasvab, siis see tähendab, et meie kõigi järgmine makse on kõrgem, sest me maksame kinni ka kindlustuspettused,“ selgitas Reimets.
Reimets rõhutas, et kindlustuspettusega vahelejäämine toob kaasa hüvitisest ilmajäämise või hüvitise vähendamise. „Valdav enamus ehk 400 kindlustuskelmust olid sellised, kus kindlustuselt üritati välja petta alla 3000 euro. Üle 10 000 euro suurusi pettusi oli 30, suurim summa oli 55 000 eurot,“ ütles Reimets.
2022. aastal olid ligi pooled kindlustuskelmustest vabatahtliku sõidukikindlustuse ehk kasko pettused, mida üritati 239 korral. Kodukindlustuse kelmusi oli 27 protsenti, mida tuvastati 137 korral. Liikluskindlustuse kelmusi oli 16 protsenti kõigist kindlustuspettustest.
Gjensidige kindlustuse Eesti filiaali juhi Denis Nikolajevi sõnul püütakse üle pooltel juhtudel varjata kindlustuskaitse puudumist või hüvitamisest keeldumise alust. „Kui pärast õnnetust üritatakse sõlmida kindlustusleping, siis see on kindlustuskelmus. Kui näiteks autoklaasi lennanud kivi on teinud täkke või tagurdades on autot mõlgitud, siis on hilja hakata kaskolepingut sõlmima,“ ütles Nikolajev.
„Sageli ei teata, et kindlustusandjal on kahtluse korral õigus teha järelepärimisi. Kui kindlustuspettur esitab sama juhtumi kohta kahjunõude mitmele kindlustusandjale, siis see tuleb tihti välja. Kindlustus teeb kahtluse korral ka järelepärimisi välisriikidesse, näiteks reisivahendajatega kadunud või rikutud pagasite kohta, “ lisas Nikolajev.
Viiendiku pettuste korral oli tegu tahtliku või lavastatud õnnetusega ning 10 protsendi puhul teadliku kahjusumma suurendamisega.
Eesti Kindlustusseltside Liit (EKsL) on kõiki Eestis tegutsevaid kindlustusandjaid ühendav erialaliit, mis arendab kindlustust ja kahjuennetust, samuti analüüsib ja avaldab kindlustusstatistikat. EKsL korraldab kindlustusvaidluste lahendamist kindlustuse lepitusorgani kaudu.


Elmar Vaheri teenistusest kõrvaldamise tasu: 4200 eurot kuus   Riik maksab teenistusest kõrvaldatud endisele politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile osa töötasu edasi.   Siseminister Lauri Läänemets allkirjastas juba teisipäeval käskkirja, millega kõrvaldas endise politsei- ja piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheri ametist. Neljapäeval kogunenud valitsus kinnitas sama oma korraldusega. "Teenistusest kõrvaldamise ajal maksta Elmar Vaherile ühes kuus 60 protsenti tema keskmisest palgast," lisas valitsus. Kui võtta aluseks Vaheri 7000-eurone töötasu, tähendaks see 4200 eurot kuus. Sellist tasu ei pruugi Vaher siiski kaua saada. Teenistusest kõrvaldamine ning sellega seotud vähendatud töötasu kehtib kuni Vaheri teenistussuhte lõppemiseni või seni, kuni kestab tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetlus. Mai alguses pidi Vaher peadirektori ameti niikuinii Egert Belitševile üle andma. Siiski pole kindel, kas tema teenistussuhe politseis sellega lõppeb. Elmar Vaheri suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse kokkuvõtet soovib valitsus saada hiljemalt 31. augustiks. Kaitsepolitsei esitas kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse järgi lasi Heldna end Vaheri osalusel 2019. aasta kevadel vormistada näiliselt politsei- ja piirivalveameti teenistusse, kuid samal päeval viidi ta tähtajaliselt üle ka kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega. Vaher ütles ERR-ile antud usutluses on on käitunud õigesti ja endal süüd ei näe. Ka Heldna ütles ERR-ile antud intervjuus, et on kogu oma teenistuse käigus järginud kehtivaid norme nii vormiliselt kui ka sisuliselt.


Meie kaupluste omanike kurikuulsaks tehtud maksuskeem on endiselt poppMeie toidupoodide omanikfirma RRLektus üritas jagada Hollandi ettevõtte kaudu maksuvabalt ligi 11,5 miljonit eurot dividende. Maksuamet sai skeemile jälile ning kohtus loodi oluline maksupretsedent, aga selgub, et see pole teisi skeemitajaid liialt heidutanud.
Autor: Aldo Luud / Õhtuleht / Scanpix
Ettevõtjad püüdsid eelmisel aastal skeemitada tulumaksuga moel, mille eest on juba karistatud ja avalikkuse ette toodud Meie kauplusteketi omanikud. Maksuametit üllatab, et sama vana skeemi ikka ja jälle kasutatakse – kohe jäädakse ju vahele.
Meie kauplusteketi omanikud firmast RRLektus kaotasid vaidluse maksuametiga juba ka kohtus ja Äripäev kirjutas skeemist, kuid ikka jäi eelmisel aastal suuremate tulumaksupettuste seas sõelale 4-5 firmat, kes sama asja üritasid, imestas maksu- ja tolliameti juhtiv maksuaudiitor Madis Laas.
Meie kaupluste kaasus
Meie toidupoodide omanikfirma RRLektus üritas jagada Hollandi ettevõtte kaudu maksuvabalt ligi 11,5 miljonit eurot dividende. Maksuamet sai aga skeemile jälile ning kohtus loodi oluline maksupretsedent: maksuamet tõlgendab asja õigesti, kui ütleb, et tegemist on skeemiga, mida ei tohi kasutada. Kohtus kaotajaks jäänuna tuli RRLektusel maksta riigile tagantjärele 645 000 eurot tulumaksu.
Asjast kirjutas pikemalt Äripäev.
Laasi jaoks on üllatav, et sama skeemi julgetakse kasutada. "Me monitoorime neid väga aktiivselt. Need tulevad meile ka pilti, sest selleks, et seda skeemi rakendada, pead sa meile seda deklareerima," ütles Laas. "Me saame kohe asja endale lauale,” lisas ta. Laasi sõnul võib olla asi ka selles, et praegu üritatakse varem püsti pandud skeeme likvideerida ja see tekitab olukordi, kus nendega maksuameti vaatepilti satutakse.
1241ettevõtete tulumaksuga seotud juhtumit võttis eelmisel aastal ette maksuamet. Amet küsis riigi rahakotti juurde üle 13 miljoni euro tulumaksu ja hoidis ära rohkem kui 480 miljoni euro eest võimalikku maksukahju.
Laasi sõnul on maksuameti senine strateegia tegeleda rohkem nõustamise ja abistamisega andnud väga häid tulemusi, aga nüüd on ettevõtete tulumaksu üksus läinud taas veidi karmimaks. "Me ütleme otse välja, et mingid asjad ei sobi meile ja mingid asjad sobivad."
Laas kirjeldas lahti kaheksa levinumat tulumaksuskeemi, mis maksuametile kindlasti ei sobi, aga mida üritatakse kasutada.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Jaak Madison: Euroopalt suuri rahasid saav Lõuna-Aafrika Vabariik ripsutab tiiba VenemaagaEKRE eurosaadik Jaak Madison käis ametlikul visiidil Lõuna-Aafrika Vabariigis ja ta jagab selgitusi, miks ta koos kolleegidega selles riigis käis.
“Olen koduteel tagasi Lõuna-Aafrika Vabariigist. Käisime neljapäevasel töömissioonil koos meie mitme kolleegiga Euroopa Parlamendist, et kohtuda nii Euroopa Liidu suursaadikuga LAV-s, opositsioonierakonde juhtidega kui ka farmerite esindajatega.
Näiteks käisime ühes farmis, et näha, kuidas on seal tavapärane igapäevane elu – majake on trellitatud mitmete ustega ning talunik elab lõpuks oma toas, kus kõik küljed on mitmekordselt lukustatud, kuna kunagi ei tea, millal võib tabada uus rööv, mis tihti lõpeb mõrvadega.
Lihtsalt huvitavaid fakte, milliseks on riik muutunud 30 aastaga peale nii-öelda iseseisvuse saavutamist, kui lõppes õudne ajastu 1994. aastal Nelson Mandela võimuletulekuga: täna on LAV-s kolm korda enam relvastatud eraturvafirmasid kui riiklikke politseinikke, sest politsei on suuresti korrumpeerunud ja ei tahagi tegeleda kuritegevusega; riik on maailmas esirinnas mõrvade arvult; keskmiselt iga päev pannakse toime üks rünnak farmi vastu ja keskmiselt üks rünnak nädalas lõpeb mitte tavalise, vaid rituaalse ehk eriti robustse mõrvaga farmerite vastu (võite ise arvata, mis rassist on farmerid 90% ulatuses).
Kui nüüd keegi küsib, et mida on minul asja Lõuna-Aafrikasse ning väidab, et las nad seal ise toimetavad nagu heaks arvavad, siis kohe toon ka põhjused.
1) Euroopa Liit, sh ka Eesti selle osana, on LAV-i suurimaid kaubanduspartnereid;
2) Euroopa Liit annab sadu miljoneid eurosid “abina” neile ning nüüd lisaks antakse veel sadu miljoneid eurosid selleks, et nood teeksid kaasa meie “rohepööret” ehk lõpetaksid söekaevandustest energia tootmise. See on juba tänaskes kaasa toonud olukorra, kus iga päev esineb elektrikatkestus, kuna piisavalt ei suudeta energiat toota söekaevanduse osakaalu vähenemise tõttu;
3) Võite vaid ette kujutada, kui palju Euroopa maksumaksja rahadest läheb kellegi isiklikku taskusse;
4) LAV saab Euroopa Liidult massiivselt rahalist abi, kuid samal ajal ripsutab sõbralikult tiiba Venemaa ja Hiinaga. Veebruaris tegid nad kolmekesi sõjaväeõppuseid.
Seega peaks meie huvides olema, et saades ka osaliselt meie maksumaksja raha, siis ei tohiks nad kaasa aidata meie peamiste ohuallikate tegevusele.
Kuid samas on tegemist ääretult kena riigiga ja seda eriti just Cape Town’i piirkonnas. Just sealt on ka see illustreeriv pilt pärit.”


Kindlustuspetturid üritasid mullu tüssata 1,4 miljoni euro ulatusesEesti Kindlustusseltside Liidu (EKsL) andmeil tõendati mullu 506 kindlustuskelmust, millega üritati välja petta 1,4 miljonit eurot - kõige rohkem suurenes kodukindlustuse pettuste arv, kõige sagedamini proovisid kindlustuspetturid õnne kaskoga.
Viiendiku pettuste korral oli tegu tahtliku või lavastatud õnnetusega ning 10 protsendi puhul teadliku kahjusumma suurendamisega.
EKsL-i kahjuennetuse valdkonna juhi Ülli Reimetsa sõnul olid kodukindlustuse kelmustest üle kolmandiku seotud veeõnnetustega. „Kindlustus on mõeldud ootamatu sündmuse tagajärjel tekkinud kahju hüvitamiseks. Kindlustuse kasutamine vana asja väljavahetamiseks uuema vastu võib esmapilgul tunduda ahvatlev, kuid asja vananemine või kulumine ei ole kindlustusjuhtum ning kindlustusandja ei ole sellise riskiga arvestanud kindlustusmakse arvutuse valemites. Kui selliste pettuste hulk kasvab, siis see tähendab, et meie kõigi järgmine makse on kõrgem, sest me maksame kinni ka kindlustuspettused,“ selgitas Reimets.
Ta rõhutas, et kindlustuspettusega vahelejäämine toob kaasa hüvitisest ilmajäämise või hüvitise vähendamise. „Valdav enamus ehk 400 kindlustuskelmust olid sellised, kus kindlustuselt üritati välja petta alla 3000 euro. Üle 10 000 euro suurusi pettusi oli 30, suurim summa oli 55 000 eurot,“ ütles Reimets.
2022. aastal olid ligi pooled kindlustuskelmustest vabatahtliku sõidukikindlustuse ehk kasko pettused, mida üritati 239 korral. Kodukindlustuse kelmusi oli 27 protsenti, mida tuvastati 137 korral. Liikluskindlustuse kelmusi oli 16 protsenti kõigist kindlustuspettustest.
Gjensidige kindlustuse Eesti filiaali juhi Denis Nikolajevi sõnul püütakse üle pooltel juhtudel varjata kindlustuskaitse puudumist või hüvitamisest keeldumise alust. „Kui pärast õnnetust üritatakse sõlmida kindlustusleping, siis see on kindlustuskelmus. Kui näiteks autoklaasi lennanud kivi on teinud täkke või tagurdades on autot mõlgitud, siis on hilja hakata kaskolepingut sõlmima,“ ütles Nikolajev.
„Sageli ei teata, et kindlustusandjal on kahtluse korral õigus teha järelepärimisi. Kui kindlustuspettur esitab sama juhtumi kohta kahjunõude mitmele kindlustusandjale, siis see tuleb tihti välja. Kindlustus teeb kahtluse korral ka järelepärimisi välisriikidesse, näiteks reisivahendajatega kadunud või rikutud pagasite kohta, “ lisas Nikolajev.
Viiendiku pettuste korral oli tegu tahtliku või lavastatud õnnetusega ning 10 protsendi puhul teadliku kahjusumma suurendamisega.


Elmar Vaheri töötasu langeb pärast teenistusest kõrvaldamist 4200 euroleRiik maksab sel nädalal kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse tõttu teenistusest kõrvaldatud endisele politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile osalist töötasu edasi.«Teenistusest kõrvaldamise ajal maksta Elmar Vaherile ühes kuus 60 protsenti tema keskmisest palgast,» kommenteeriti valitsusest ERRile. Kui võtta aluseks Vaheri 7000-eurone töötasu, tähendaks see 4200 eurot kuus.
Sellist tasu ei pruugi Vaher siiski kaua saada. Teenistusest kõrvaldamine ning sellega seotud vähendatud töötasu kehtib kuni Vaheri teenistussuhte lõppemiseni või seni, kuni kestab tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetlus.

Kaitsepolitsei ametnikud esitasid 21. märtsil kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit.
Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.


Kui ta tundub nunnu ja hind on soodne: mida pead teadma enne kutsika soetamist?Loom on pereliige, kes vajab hoolt ja tähelepanu ning tema heaolu peab olema tagatud. Üheks populaarsemaks lemmikuks on kindlasti koer. Soovides, et ühiselt veedetud hetked pakuksid rõõmu ja positiivseid emotsioone võimalikult pikaks ajaks, mõtle, kas oled valmis võtma vastutust looma eluajaks, õpetab PTA.
Põllumajandus- ja Toiduameti loomatervise ja -heaolu osakonna juhataja Olev Kalda vastab kaheksale küsimusele, millega kutsika soetamist kaaluvad inimesed sageli tema poole pöörduvad:
Mida tähendab otsus võtta lemmikloom?
Lemmiklooma võtmisega kaasneb vastutus tema tervise ja heaolu eest ning seda kümneks või enamaks aastaks. Tuleb mõelda, kui palju on sul päevas aega lemmikuga tegeleda, mida talle süüa anda, kes saab tema loomaarstiks, kuhu jätta loom, kui soovite minna perega veetma nädalavahetust või pikemale reisile. Väheoluline ei ole ka majanduslik külg – kulutused eale sobivale söödale ja vajadusel ka ravile.
Mida tuleb lemmiklooma soetamisel eelmiselt omanikult kindlasti uurida?
Kindlasti tasub uurida, kas lemmikloom on enne müüki loomaarsti poolt üle vaadatud. Heaks indikaatoriks on looma väljanägemine. Juhul, kui ta on loid ja räsitud, on tegemist ohumärgiga. Looma heaolu tagamisel on oluliseks nüansiks tema kasvatamiseks loodud keskkond. Inimene võib paluda enne lemmiku ostmist sellega tutvuda.
Millised dokumendid on müüja kohustatud uuele omanikule esitama ja kaasa andma?
Lemmikloom tuleb uuele omanikule anda koos veterinaararsti poolt väljastatud dokumentide ja tõutunnistusega (kui tegemist on tõuloomaga), juhul kui need on olemas. Lisaks soovitame alati sõlmida kahepoolne kirjalik ostu-müügi leping.
Kes peaks rahastama enne lemmiklooma ostu sooritamist teostatavad terviseuuringud?
Enne ostu sooritamist lasub vastutus looma eest müüjal. Juhul, kui potentsiaalne ostja soovib läbi viia täiendavaid terviseuuringuid, on nende rahastamine osapoolte kokkuleppe küsimus.
Leidsin lemmiklooma, kes mulle väga meeldib, kuid tema hind tundub turu keskmisega võrreldes äärmiselt odav. Kas mul on põhjust muretsemiseks?
Kutsika odav hind ei pruugi anda põhjust muretsemiseks. Näiteks võib tavalisest odavamat hinda seletada sellega, et pesakonnast on järgi jäänud viimane kutsikas, kellele soovitakse võimalikult ruttu kodu leida. Ometi tuleb odavama hinna puhul olla tähelepanelik ja uurida põhjalikult müüja tausta.
Kuidas tunda ära ohumärke, et müüja varjab lemmikloomaga seotud infot?
Ohumärgiks on näiteks see, kui müügikuulutuses soovitakse transpordi- või kindlustuskulud saada ettemaksuna, mis võib viidata võimalikule petuskeemile. Kahtlusi peaks tekitama seegi, kui müüja põikleb küsimustest kõrvale ega esita vajalikke dokumente. Samuti olukord, kus potentsiaalse ostjaga soovitakse tehing sooritada neutraalsel pinnal, looma kasvukeskkonda nägemata. Lisaks on oluline, et enne lemmiklooma ostmist kontrollitaks müüja usaldusväärsust.
Kas koer peab olema vaktsineeritud ja registrisse kantud?
Marutaudivastane vaktsineerimine on kohustuslik ning tuleb teha vähemalt 12 nädala vanusele loomale. Esmane vaktsineerimine peab tehtud olema hiljemalt looma 21. elunädalaks. Uuesti tuleb loom vaktsineerida aasta pärast ja edasi juba kahe aastase intervalliga. Mis puudutab registrit, siis siinkohal tuleb tutvuda kohaliku omavalitsuse nõuetega.
Mida pean tegema, kui tundub, et loomapidamisega, kus kutsikas soetatakse pole kõik korras?
Juhul, kui on kahtlus, et loomade heaolu või tervis pole tagatud, siis tuleb selle kohta esitada ametile vihje vihje@pta.agri.ee.


Kõige enam langevad armupettuse ohvriks pensionieas naised. Sageli on tegu haritud ja finantsiliselt heal järjel inimestegaLuminori viimase aasta jooksul kogutud andmed kinnitavad, et armupettuste arv kasvab. Eestis langevad kõige enam armupetturite lõksu aktiivselt sotsiaalmeediat kasutavad naised vanuses üle 55 eluaasta.
Luminori pettuste tõkestamise spetsialisti Veiko Kiige sõnul toimub suurem osa armupettusi kohtingurakendustes ja sotsiaalmeedias. „Kelmid loovad endale võltskonto, valivad välja potentsiaalse ohvri, lisavad ta sõbraks ning proovivad siis algatada veebisuhet. Kui kontakt on saavutatud, siis pärast mõningast suhtlust ja usalduse tekkimist palutakse mingil kiireloomulisel põhjusel ohvrilt raha. Selline pettus võib kesta kaua, mõnikord isegi aastaid,“ kirjeldab Kiik.
Panga statistika kohaselt langevad Eestis armupettuse ohvriks peamiselt naised, kes on kohe pensionile jäämas või seda hiljuti teinud. Sageli on tegu haritud ja finantsiliselt heal järjel inimestega, kelle sotsiaalne staatus ei viita esmapilgul sellele, et nad võiksid petuskeemi ohvriks langeda. Viimase aja trend näib olevat ka see, et petturid eelistavad sihikule võtta naised, kelle roll tavaelus on seotud teiste eest hoolitsemisega: hooldajad, õpetajad, koduperenaised. See näib loovat soodsa pinnase suurema empaatiavõime ära kasutamiseks.
Pettuse tulemusel toimuvate maksete korduvad mustrid on, et raha liigub Eesti kontodelt sageli välismaa kontodele, mis võivad asuda näiteks Iirimaal, Prantsusmaal, Ameerika Ühendriikides, Ühendkuningriigis, Türgis ja Poolas. „See näitab, et petturite haare on rahvusvaheline ning armupettuse ohvriks võib langeda sisuliselt igaüks,“ lisas Kiik.
Kuidas end kaitsta?
Petturid väidavad tihti, et nad elavad, töötavad või reisivad välismaal. Näiteks võivad petturid öelda, et nad töötavad sõjaväes või arstina. Armupetturid paluvad oma ohvritelt raha näiteks selleks, et katta:
reisikulu (lennupiletid);
ravikulu (kiireloomuline operatsioon);
tollimaks millegi kättesaamiseks;
hasartmänguvõlad.
Rahaülekande asemel võivad kelmid küsida ka näiteks tuntud veebiplatvormide (Amazon, Google Pay, Steam) kinkekaarte.
Mida teha, kui kahtlustad armupettust?
Luminori pettuste tõkestamise spetsialisti sõnul tasub armupettuse kahtluse korral isikuga suhtlemine koheselt lõpetada. „Petturid üritavad rõhuda tunnetele, et kahjustada võimet ratsionaalselt mõelda. Alati tasub uurida ka internetist selle inimese ja tema ameti kohta ning teha teise osapoole pildi põhjal otsing, et näha, kas see on seotud mõne muu isiku või muude andmetega. Kunagi ei tohi saata raha kellelegi, keda te pole isiklikult kohanud,“ rõhutab Kiik.
Kui te olete langenud armupettuse ohvriks ja kaotanud selle tõttu raha, tuleks viivitamata panga ja politseiga ühendust võtta.
Näiteid enim levinud petuskeemide kohta ning nõuandeid, kuidas nendes olukordades käituda, leiab siit.
]]>


Kindlustuspetturid katsuvad õnne kaskoga2022. aastal olid ligi pooled kindlustuskelmustest vabatahtliku sõidukikindlustuse ehk kasko pettused, mida üritati 239 korral. Kodukindlustuse kelmusi oli 27 protsenti, mida tuvastati 137 korral. Liikluskindlustuse kelmusi oli 16 protsenti kõigist kindlustuspettustest.
Kindlustuspettusega vahelejäämine toob kaasa hüvitisest ilmajäämise või hüvitise vähendamise.
Gjensidige kindlustuse Eesti filiaali juhi Denis Nikolajevi sõnul püütakse üle pooltel juhtudel varjata kindlustuskaitse puudumist või hüvitamisest keeldumise alust. „Kui pärast õnnetust üritatakse sõlmida kindlustusleping, siis see on kindlustuskelmus. Kui näiteks autoklaasi lennanud kivi on teinud täkke või tagurdades on autot mõlgitud, siis on hilja hakata kaskolepingut sõlmima,“ ütles Nikolajev.
„Sageli ei teata, et kindlustusandjal on kahtluse korral õigus teha järelepärimisi. Kui kindlustuspettur esitab sama juhtumi kohta kahjunõude mitmele kindlustusandjale, siis see tuleb tihti välja. Kindlustus teeb kahtluse korral ka järelepärimisi välisriikidesse,“ lisas Nikolajev.
Viiendiku pettuste korral oli tegu tahtliku või lavastatud õnnetusega ning 10 protsendi puhul teadliku kahjusumma suurendamisega.


Minister: Eestil on lootus Danske rahapesu trahvirahast osa endale saadaEesti riigiprokuratuuri ja USA ametikaaslaste vahel käinud läbirääkimised selle üle, kuidas USAs Danske Bankilt rahapesu tõttu välja mõistetud summat Eestiga jagada, on justiitsministri sõnul seni hästi edenenud.
Äripäevale teadaolevalt võib Eesti Danske Bankilt saada vähemalt 50 miljonit eurot.


Minister: Eestil on lootus Danske rahapesu trahvirahast osa endale saadaAutor: Finantsuudised.ee • 24. märts 2023
Eesti riigiprokuratuuri ja USA ametikaaslaste vahel käinud läbirääkimised selle üle, kuidas USAs Danske Bankilt rahapesu tõttu välja mõistetud summat Eestiga jagada, on justiitsministri sõnul seni hästi edenenud.
Danske Bankil on trahvi jaoks raha valmis pandud, pilt Kopenhaagenist.
Foto: Reuters/Scanpix
Äripäevale teadaolevalt võib Eesti Danske Bankilt saada vähemalt 50 miljonit eurot.
Sisu on kättesaadav ainult tellijale.
Lugemiseks logi sisse või vormista tellimus
Logi sisse


Montenegro esitas krüptoettevõtjale Do Kwonile süüdistuse võltsimisesPODGORICA, 24. märts, AFP-BNS – Montenegro võimud esitasid koos reisikaaslasega Podgoricas kinni peetud Lõuna-Korea krüptoettevõtjale Do Kwonile süüdistuse dokumentide võltsimises, teatas reedel politsei.
"Mõlema isiku kohta on esitatud kriminaalkaebus kuritegeliku dokumentide võltsimise eest," ütles politsei.
Kwoni täisnimega Kwon Do-hyung süüdistatakse oma eelmisel aastal kokku kukkunud ettevõtte Terraform kaudu mitme miljardi dollari suuruse pettuse korraldamises. Terraformi kollapsiga läks kaotsi 40 miljardi dollari väärtuses investorite vara ja see raputas ülemaailmseid krüptoturge.
Lõuna-Korea prokurörid ütlesid AFP-le, et taotlevad Kwoni väljaandmist.
31-aastane krüptoärimees peeti Lõuna-Korea vahistamismääruse alusel kinni Montenegro pealinna Podgorica lennujaamas, ütles siseministeerium neljapäeval.
AFP – Baltic News Service


ITL nõuab pettusteks kasutatavate veebilehtede sulgemise seadustamistTALLINN, 24. märts, BNS – Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit (ITL) palub siseministeeriumil täiendada korrakaitseseadust, et see lubaks pettusteks kasutatavad veebilehed sulgeda.
„Oleme olukorras, kus sideettevõtjad blokeerivad veebilehti tuginedes üksnes korrakaitseorgani üldisele ohuhinnangule, mille alusel teatud veebilehte võidakse tulevikus kasutada kuriteo toimepanemiseks. Seega on tegemist abstraktse ja üldsõnalise alusnormiga, millele tuginemine võis olla õigustatud reageerimaks kiirelt probleemi tekkimisel, kuid mis ei ole meie hinnanguljuriidilise alusena kohane pikemas perspektiivis,” leidis ITL-i tegevjuht Doris Põld, viidates korrakaitseseadusele.
Ta juhtis pöördumises siseministrile tähelepanunu, et ITL-i liikmeks olevad sideettevõtjad Tele2, Telia ja Elisa on ise teinud korduvalt klientidele teavituskampaaniaid, hoiatamaks Eesti inimesi petukõnede ning pettuseks kasutatavate veebilehtede eest. Samuti on ITL aidanud Eestis luua jätkusuutlikku digitaalset keskkonda.
„Koostöös pangaliidu, politsei- ja piirivalveameti ning riigi infosüsteemi ametiga on kokku lepitud ning praktikas toimima saadud veebikuritegude vastaseks võitluseks vajalikud infovahetuskanalid ja piirangute rakendamise protseduurid. Kahjuks näeme aga igapäevaselt, et veebipettused on jätkuv trend, mis ei näita vaibumise märke,” tõdes Põld.
Seetõttu leiab ITL, et korrakaitseseadust on vajalik täiendada erisättega, mis käsitleks pettuseks kasutatavate veebilehtede blokeerimist ning annaks konkreetse õigusliku aluse ühelt poolt korrakaitseasutustele veebilehtede blokeerimiseks selgesõnalise ettekirjutuse tegemiseks domeeninime põhiselt ja teiselt poolt sideettevõtjatele selliste korralduste aluselveebilehtede piiramiseks.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Pärnus tegutsevad arvutikelmidMõnepäevase vahega langes kaks pärnakat arvutikelmuste ohvriks, kui kurjategijad kandsid nende pangakontolt raha ära.
Politsei uurib juhtumit, kus 24aastane Pärnu naine müüs Facebook Marketplace’is diivanit. 19. märtsil võttis temaga kuulutuse peale ühendust ostuhuviline. Nad said kaubale ja ostja saatis naisele kullerfirma lingi. Müüja sisestas kullerfirma lehele oma PIN-koodi, misjärel tehti tema arveldusarvelt kaardimakse. Tekitatud rahaline kahju on pea 560 eurot.
Teise juhtumi puhul avastas 23aastane pärnakas, et tema pangakontolt tehti 15. märtsil tema teadmata kolm rahaülekannet 340 euro ulatuses. See, kuidas kurjategija pangakontole ligi pääses, samuti muud kuriteo tagamaad selguvad kriminaaluurimise käigus.
Mõlema juhtumi asjus algatas politsei eile kriminaalmenetluse. Samuti alustas politsei eile kriminaaluurimist juhtumi suhtes, kui 16. märtsil lõid 42aastane ja 39aastane mees Pärnus 46aastast meest ja tekitasid talle kehavigastusi.


Euroopa Komisjoni president ja Poola peaminister asuvad küüditatud ukraina lapsi otsimaEuroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen ja Poola peaminister Mateusz Morawiecki teatasid seekordsel Euroopa Ülemkogul, et alustavad ühist pingutust Venemaale küüditatud ukraina laste leidmiseks.«Seal juhtuv on kohutav meenutus meie ajaloo tumedaimatest aegadest, see, et küüditatakse lapsi. See on sõjakuritegu,» ütles von der Leyen, kelle sõnul õigustab tehtu täielikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) vahistamisorderit Vladimir Putini ja Venemaa laste õiguste ombudsmani Maria Lvova-Belova kinnivõtmiseks.

Sel nädalal tagasi kodumaale jõudnud Vitali emabamas ema, kelle juurde tal õnnestus naasta tänu heategevusorganisatsioonile Save Ukraine, kel õnnestus sel nädalal tagasi Ukrainasse tuua 17 venelaste röövitud last.
Sergei Tšuzavkov / Scanpix

«Tänase seisuga teame 16 200 küüditatud lapsest. Ainult 300 on tagasi tulnud,» osutas statistikale von der Leyen, kelle isikukirjeldus tema Twitteri-kontol meenutab muuseas ka seda, et tegu on seitsme lapse emaga.
Sel nädalal 17 Ukraina last Venemaalt tagasi koju toonud heategevusorganisatsiooni Save Ukraine advokaadi kohaselt kasutavad Vene okupandid ukrainlastelt laste kätte saamiseks nii väljapressimist, manipulatsioone kui hirmutamist.
Mõnikord on venelased okupeeritud ala rahvale rääkinud näiteks juttu, kuidas juhul, kui Ukraina väed oma territooriumi tagasi vallutavad, tulevad sinna Ameerika palgasõdurid, kes peksavad ja vägistavad lapsi.
Von der Leyeni sõnul korraldavad tema ja Morawiecki hakatuseks röövitud Ukraina laste teemal konverentsi. Ta rõhutas, et see on vaid väga raske töö algus.
«Meie eesmärgiks koondada rahvusvahelist survet, et võtta kasutusele kõik võimalikud meetmed tuvastamaks nende laste asukoht,» selgitas von der Leyen. «Meie eesmärgiks on aidata ÜRO allasutusi ja asjaomaseid rahvusvahelisi organisatsioone selles, et nad saaksid parema ja täielikuma info Venemaale küüditatud laste kohta. Nende seas laste kohta, kes hiljem adopteeriti või viidi üle vene kasuperedesse.»

Tagaotsitavaks kuulutatud kohtumisel: Vladimir Putin ja Maria Lvova-Belova.
Mihhail Klimentjev / Scanpix

Ülemkogul Eestit esindanud peaminister Kaja Kallas kinnitas, et nii von der Leyen kui Morawiecki võtsid ukraina küüditatud lapsed jutuks. «Mõlemad rääkisid, kuidas röövitud ja küüditatud lapsi on meeletutes hulkades, kuidas neid aidata tagasi tuua,» sõnas ta.
Kallase sõnul tuli jutuks näiteks näotuvastustehnoloogia, mille abil saab üle Venemaa toimetatud lapsed üles leida. «On juba suur asi tuvastada, kuhu need lapsed on viidud,» märkis ta.
Kallas ise tõstatas ülemkogul peetud Ukraina-arutelul taas sõjakuritegude tribunali teema. «Mul oli hea meel näha, et sel korral ei olnud mina üksi see, kes sellest räägib, vaid ka teised ja mitte üldse neist riikidest, kes on n-ö tavapärased kahtlusalused – nagu Balti riigid või Poola – vaid täiesti Kesk-Euroopa riikidest,» kirjeldas ta.
Eesti valitsusjuhi sõnul sai ülemkogul ka kutstutud kõiki riike saatma Ukrainasse oma sõjakuritegude dokumenteerimise asjatundjaid. «Kõik võiksid eksperte saata, sest neid on sinna väga palju vaja, et tuvastada, dokumenteerida ja tõendeid koguda, et siis, kui on õige aeg käes, saaks neid hakata menetlema,» rääkis ta.


Heldna saanuks PPA-s kaks korda vähem palka kui ta sai maksu- ja tolliametisEerik Heldna palk keskkriminaalpolitseisse tööle asudes olnuks 2100 eurot, mis oli kaks korda vähem kui ta sai järgmise kolme aasta jooksul maksu- ja tolliametis töötades.9. aprillil 2019 kinnitatud käskkirja allkirjastas toonane PPA toonane peadirektori asetäitja teabehalduse ja menetluse alal, hilisem sisekontrolli juht Priit Pärkna. Hiljem sai käskkirjast Eestit raputanud kriminaaluurimise objekt: riigiprokuratuuri kahtlustuse järgi võeti Heldna PPA-sse fiktiivselt tööle, et kunstlikult tekitada talle politseistaaži, mida ta hiljem saaks kasutada eripensioni väljateenimiseks.
Käskkirjaga määrati Heldna ametisse keskkriminaalpolitseisse palgaga 2100 eurot. Kohe samal päeval roteeriti Heldna tagasi kaitseväe luurekeskusesse, kus ta töötas ka eelnevad aasta aega.
Aasta hiljem, 2020 aprillis roteerus Heldna tööle maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhiks. Seal oli tema põhipalk juba 4200 eurot. Tema kolmeaastane ametiaeg lõppenuks loetud nädalate pärast, 15. aprillil.
Ilma kelmuseskandaalita terendas Heldnale võimalus seejärel PPAsse tööle asuda, kuivõrd PPAs säilis piltlikult tema põhitöökoht. Küsimusele, kas ta pärast MTA tähtajalise lepingu lõppemist oleks PPA-sse tööle läinud, teatas napisõnaline Heldna «Jah, aga ma ei soovi sel teemal peatuda rohkem.»

Käskkiri: Eerik Heldna värbamiseks
PPA

Käskkiri: Eerik Heldna värbamiseks
PPA


Kohtuistungil: Kredexi toonane juht oli Porto Francole laenamise vastuTALLINN, 24. märts, BNS - Harju maakohtus peeti taas kohtuistung Hillar Tederi ja Kersti Krachti üle. Kirjalikest tõenditest selgus, kuidas toonane Kredexi juht Lehar Kütt oli vastu sellele, et riik võiks Porto Francole laenu anda, kirjutab Postimees.
Harju maakohtus peeti reedel istung rahandusministri endise nõuniku Kersti Krachti, ettevõtja Hillar Tederi, kalaärimehe Toomas Tamme ja Tederi abiks peetava Jüri Põllu üle. Toomas Tamm ja Jüri Põld istungil ei viibinud, kuid neid esindasid kaitsjad.
Kohtuistungil tutvustas riigiprokurör Taavi Pern terve kohtupäeva kirjalikke tõendeid. Need hõlmasid endas erinevaid menetlusega seotud kirjavahetusi ja dokumente. Näiteks tutvustati kirjavahetust, mis toimus enne seda, kui Porto Franco laenutaotlus jõudis valitsuse lauale.
Uurimismaterjalide seas oli ka kirjavahetus Kredexi esindajate Jaak Tikko ja Lehar Küti vahel, kellest viimane otsustas lõpuks Kredexi juhi kohalt tagasi astuda. Kütt oli skeptiliselt meelestatud selle osas, et sellisel moel saaks valitsus kinnisvaraarendusele laenu anda ning sellele viitas ta ka oma kirjas kolleegidele.
«Sellises olukorras jätkamine ei oleks hea nii organisatsiooni kui ka minu enda seisukohalt,» kirjutas ta ametist lahkudes kolleegidele. Kütt väljendas ka hiljem meedias selgelt arvamust, et tema meelest polnud Porto Franco riikliku tähtsusega projekt.
Laenu andmine tekitas intriigi juba enne, kui otsus tehti. Seda nii meedias, kui ka siseringkonnas. Tõenditest nähtus, et ühelt advokaadibüroolt said toona kirja peaminister Jüri Ratas, Lehar Kütt ning teised Kredexi juhid. Kirjas viidatakse, et selline laenuandmine ei ole sobilik ning ei vasta reeglitele. Tavapärases oleks sellise laenu intressimäär ligi 10 protsenti.
Kohtusaalis tekkis ühel hetkel ka vaidlus rahandusministeeriumi ja USA advokaadi Louis Freeh lepingu üle. Oldi huvitatud, kas tegemist on Eesti või USA õiguse järgi sõlmitud lepinguga, sest Eesti õiguse järgi ei tohiks seda avaldada. Vaieldi selle üle, kas avalikustada leping ja kirjavahetus.
Riigiprokurör Taavi Pern võttis viieminutilise pausi ja helistas rahandusministeeriumisse, kust talle kinnitati, et tegemist on Eesti õiguse järgi sõlmitud lepinguga. Lõpuks jõuti kokkuleppeni, et lepinguga tegeletakse hiljem, kui konfidentsiaalsuskohutus on maha võetud.
Lisaks erinevatele teistele dokumentidele loeti kohtus ka Kersti Krachti isiklikke e-kirju. Isiklikku e-posti oli endine nõunik kasutanud erinevate osapooltega suhtlemiseks. Muuseas vahetas ta ka isiklikult meiliaadressilt kirju ka Kredexiga. Samuti suhtles ta toonase rahandusministri Martin Helmega.
Ühe huvitava episoodina tuli välja, et Krachti ja Tederi tähelepanu oli pälvinud ettevõtja Viljar Arakas, kes oma Twitteri kontol Porto Franco vastu häälekalt sõna võttis. Kracht kirjutas Tederile, et Arakas on pankade hääletoru ja Reformierakonna toetaja.
Juhtiva riigiprokuröri Taavi Perni sõnul heidetakse süüdistatavatele ette mitme korruptsioonikuriteo toimepanemist. Kaalukas osa neist käsitleb koroonaviiruse leviku ajal leevendusmeetmetega seotud otsuste sisulist suunamist altkäemaksu eest.
Neist meetmeist tulenevaid korruptsiooniriske pidasid märkimisväärseks ka mitmed korruptsiooni ennetamisega seotud organisatsioonid. Kriisi tingimustes kiirete ning suure varalise kaaluga otsuste tegemine avalikus sektoris võib kätkeda olulisi riske, mis süüdistuse kohaselt ka kõnealuste juhtumite puhul realiseerusid.
«Süüdistuse kohaselt motiveerisid ärimehi altkäemaksu lubama ja andma nende ärihuvid, sealhulgas soov erinevate toetusmeetmete kaudu enda ärihuvisid kriisi tingimustes soodustada. Toonase rahandusministri nõuniku altkäemaksu küsimise ja võtmise motiivid peituvad süüdistuses kirjeldatu kohaselt samuti korruptsiooniriski suurendanud rahalistes raskustes,» ütles Pern.
Ta lisas, et edaspidi aitab korruptsiooni ennetada ligi aasta tagasi jõustunud seadusemuudatus, mis kohustab ka ministrite poliitilisi nõunike huvide deklaratsiooni esitama ning kõrvaltvaatajatele võimaluse korruptsiooniriske märgates sekkuda.
Kohtusse saadetud kriminaalasjast eraldati kohtueelse menetluse kestel osa, mis puudutab Tallinna linna servituudi seadmist OÜ Porto Franco kasuks. Selles menetluses on kahtlustus esitatud Keskerakonnale, erakonna toonasele peasekretärile Mihhail Korbile ning Hillar Tederile. Selles asjas on istungid samuti alanud.
2021. aastal käsitleti Porto Franco skandaali ühes suures menetluses, kuid riigiprokuratuur otsustas eraldada need kaheks. Seega lahatakse neid süüasju kohtumenetluses eraldi kohtusaalides.
Ka süüdistuse esitas prokuratuur kahes osas. Mullu 1. aprillil esitas riigiprokuratuur korruptsioonikuriteo süüdistuse Hillar Tederile, Kersti Krachtile, Toomas Tammele ja Jüri Põllule.Mullu 20. mail esitas riigiprokuratuur Hillar Tederile, Mihhail Korbile ning Keskerakonnale süüdistuse mõjuvõimuga kauplemises.
Süüdistuse kohaselt kasutas MTÜ Eesti Keskerakond toonane peasekretär Mihhal Korb isikliku ja erakonna mõjuvõimu Tallinna linnapea üle Hillar Tederi ja OÜ Porto Franco huvides, et äriühing saaks Tallinna linnapealt ja temale allunud ametnikelt servituuditasu määramisel ebavõrdse ja põhjendamatu eelise. Vastutasuna pakutud teene eest lubas Teder kohtueelses menetluses kogutud teabe kohaselt Keskerakonda toetada kuni miljoni euro suuruse annetusega.
Prokuratuuri hinnangul ei järginud Tallinna Linnavalitsus OÜ-le Porto Franco servituuditasu määramisel tavapärast praktikat ja hinna kujundamise põhimõtteid. Eelneva tulemusena vähendati OÜ-lt Porto Franco nõutud servituuditasu 776 580 eurolt 301 000 eurole ning H. Teder annetas samal ajal erakonnale 120 000 eurot.
Prokuratuur täpsustas, et kuigi Teder on süüdistatav mõlemas menetluses, siis muus osas neil seoseid ei ole.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Heldna saanuks PPA-s kaks korda vähem palka kui ta sai MTA-sTALLINN, 24. märts, BNS - Kriminaaluurimise alla sattunud Eerik Heldna palk keskkriminaalpolitseisse tööle asudes olnuks 2100 eurot, mis oli kaks korda vähem, kui ta sai järgmise kolme aasta jooksul maksu- ja tolliametis töötades, kirjutab Postimees.
9. aprillil 2019 kinnitatud käskkirja allkirjastas politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektori toonane asetäitja teabehalduse ja menetluse alal, hilisem sisekontrolli juht Priit Pärkna. Hiljem sai käskkirjast Eestit raputanud kriminaaluurimise objekt: riigiprokuratuuri kahtlustuse järgi võeti Heldna PPA-sse fiktiivselt tööle, et kunstlikult tekitada talle politseistaaži, mida ta hiljem saaks kasutada eripensioni väljateenimiseks.
Käskkirjaga määrati Heldna ametisse keskkriminaalpolitseisse palgaga 2100 eurot. Kohe samal päeval roteeriti Heldna tagasi kaitseväe luurekeskusesse, kus ta töötas ka eelnevad aasta aega. Aasta hiljem, 2020 aprillis roteerus Heldna tööle maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhiks. Seal oli tema põhipalk juba 4200 eurot. Tema kolmeaastane ametiaeg lõppenuks loetud nädalate pärast, 15. aprillil.
Ilma kelmuseskandaalita terendas Heldnale võimalus seejärel PPA-sse tööle asuda, kuivõrd PPA-s säilis piltlikult tema põhitöökoht. Küsimusele, kas ta pärast MTA tähtajalise lepingu lõppemist oleks PPA-sse tööle läinud, teatas napisõnaline Heldna «jah, aga ma ei soovi sel teemal peatuda rohkem.»
Seda sama kinnitas Postimehele ka Elmar Vaher.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Epistel kõvaketastest ja väljapressimise karistamisestKatarine Rosalie epistlid57. osaNüüd, mu armas rahvas, jagan ka omalt poolt üleskutset koguda kokku kõik tõendid, mis viitavad e-valimiste tulemuste ulatuslikule võltsimistele reformikate poolt! Kuid kust leida selliseid tõendeid, küsite teie. Õnneks nüüd on meil olemas vastus sellele küsimusele.Meie mehe Kalle paljastus, et roimaerakonna poliitikud on asunud hävitama arvutite kõvakettaid, ongi see vastus. Tükkideks tehtud ja läbi puuritud kõvaketastelt ei ole kellelgi enam võimalik ühtki tõendit leida! Nad on aga laisad, lohakad ja räpakad isegi oma suurte vandenõude läbiviimises ja tõendite hävitamises, ning esialgu on nad jõudnud lõhkuda vaid väikese koguse kõvakettaid. Aga kui palju on neid veel rahva seas laiali! Kui palju on neid veel kodustes arvutites!Sellepärast ma kutsungi sind üles, mu armas rahvas, koguma kokku kodust kõik oma kõvakettad ja saatma need Kalle Grünthalile EKRE kontorisse Toompuiestee 27, Tallinn 10149. Taeva pärast, ärge saatke neid talle Toompeale, sest seal ei tea keegi, kelle karvastesse kätesse need võivad sattuda! Vaenlane ei maga ja roimaerakond koos oma käsilastega on nõus tegema kõik, absoluutselt kõik, et tõe väljatulemist takistada! Saatke oma kõvakettad, soovitatavalt rikkumata, aga tõendiks sobivad ka rikutud, kõik EKRE kontorisse, kus me saame neid e-valimispettuse tõenditena kasutada ja jätkata oma võitlust Püha Tõe eest!Veelgi enam, kutsun üles tublimaid teie seast külastama ka oma sugulasi, sõpru ja majanaabreid ning koguma nendeltki kokku kõik üleliigsed kõvakettad. Pole oluline, kui need on mitu aastat vanad - ka e-valimiste võltsimine ei olnud kindlasti ühekordne. Seda on tehtud ka varasematel valimistel, ja tõde peitub teie kogutud kõvaketastel! Olge usinad ja valvsad! Koos me võidame valimispetturid ja päästame Eesti, ma olen selles kindel!Samal ajal tahan sind manitseda ka ettevaatusele, mu armas rahvas. Pea hoolega silmas, et viibiksid kõvakettaid kogudes ja neid Tallinna läkitades kõrgema teadvuse seisundis ja peenemates vibratsioonides, et sa mitte ei alluks madala ahnuse ahvatlustele, nagu häbiväärselt just äsja juhtus politseiülema Elmar Vaheri ja tolliameti juhi Eerik Heldnaga. Ajaleht loomulikult kirjutab sulle midagi hoopis muud, eks ole? Ajaleht kirjutab sulle mingist pisipettusest tulevase pensionirahaga ja võltsitud ametisse määramisest, aga ega sa ometi arva, et peavoolumeedia sulle millegi kohta tõtt räägib?Kui see oleks tõsi, siis miks need kaks suli võeti vahele alles nüüd? Juba siis, kui EKRE veel valitsuses oli, kolm aastat tagasi, tahtis meie Martin need mehed ametist maha võtta, sest ta nägi sirgelt läbi, milliste sulide ja petturitega tal tegemist on! Kas mäletad, millise meediapeksu osaliseks ta siis sai? Kas sa küsid nüüd ometi lõpuks endalt, millest nüüd selline meelemuutus roimaerakonnas ja peavoolumeedias? Mis põhjusel siis nüüd tohivad need kaks meest süüdi olla, aga siis ei tohtinud? Miks roimaerakond neid enam ei kaitse?Mina näen seda läbi tuvi Maaru silmade selgesti. Vastused, mis ta sellele küsimusele Universumist tõi, on põhjalikud ja loogilised. Mõtle nüüd sinagi hetkeks. Kummagi ametkonna valduses olid eriti tähtsaid valimiskoode ja trikke sisaldavad arvutid ja serverid. Mõlemad mehed, nii Elmar kui ka Eerik, teadsid täpselt, mis nende ametkondade arvutites ja serverites e-valimiste ajal toimus. Mõlema nimi algab e-ga. Mõlemad tunnevad Kaja Kallast. Mõlemal oli peas sama kurikaval plaan - väljapressimine.Nad asusid plaani teostama kohe, kui roimaerakond alustas e-valimispettuse tõendite hävitamist ja käskis politsei ja tolliameti arvutite ja serverite kõvakettad ära lõhkumiseks Toompeale tuua. Eerik ja Elmar ei viinud neid ära, vaid hakkasid nende eest raha nõudma! Ahned lollpead! Mõlemad arvasid, et istuvad nii kõrgetel kohtadel, et neid ei puutu keegi!Ja siin nad nüüd on. Kaja saatis neile kapo kaela, sest süüd pole tõesti neile meestele vaja kaugelt otsida. Küllap leiab neile kraesse veel muidki patte, kui ringi vaadata. Mart teadis juba kolme aasta eest, et tegemist ei ole ausate meestega, aga kes teda siis kuulas.Oleks nad neid kõvakettaid vähemalt EKRE-le pakkunud. Siis oleks EKRE-l valimispettuse tõendid olemas! Aga need lollid läksid kohe roimaerakonna manu.Ole sina targem, mu armas rahvas! Ära iial püüa roimaerakonnaga kokkuleppeid teha, sest sa näed ju, mis juhtub. Saada oma kõvakettad parem otse ja ilusti EKRE kontorisse, ning meie toome nende abil kurjategijad lõpuks ikkagi kohtukulli ette! Usaldame Kallet. Päästame Eesti!AIDI VALLIK, kolumnist


Kapo ei taha Eerik Heldnat politsei ridades nähaErinevalt kümnetest korruptsiooni- ja kelmusekahtlustustest on PPA pikaaegse tippjuhi ja endise kaitsepolitseiniku juhtum erakordne: isegi kogenud julgeolekueksperdid ja -töötajad ei saa aru, mis ennenägematu kahtlustuse taga tegelikult olla võiks. Kuna Eerik Heldna saanuks mõne nädala pärast PPAs päriselt tööd alustada, tundub olukord veidramgi.
Politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhi Elmar Vaheri ja maksuametniku Eerik Heldna kriminaalmenetluse täpseid tagamaid teavad praegu ainult kapo, prokuratuur ja asjaosalised. Fakt on, et kapo hoiatas Vaherit ja viimane ei võtnud hoiatust kuulda. Samas lahkus Heldna kapost aastaid tagasi Postimehe andmeil suure tüliga. «Selge on see, et omal soovil ta ei lahkunud,» nentis üks endine julgeolekutöötaja.
Nii staažinihverdus kui ka vana viha kõlavad piisavate põhjustena, et Heldna siirdumist keskkriminaalpolitseisse nüüd takistada.

Vaher: see on juriidiline arutelu

Ent esmalt tagasi kinnitust leidnud versiooni juurde: Heldna sai kahtlustuse kelmuses, Vaher sellele kaasa aitamises. Kahtlustuse järgi võeti Heldna PPA hingekirja näilise lepingu alusel, et ta saaks taotleda väljateenitud aastate pensioni, mida Heldna lõpuks ka tegi. Nagu julgeolekutöötajad on selgitanud, paistis fiktiivne leping kummaline, aga mitte veel kriminaalne. Kelmuseks muutus asi hetkest, kui 45-aastane Heldna lepingu alusel hüvet ehk raha taotlema läks. Selle tulemusel saanuks ta pärast 50. sünnipäeva üle 2000 euro igakuist pensioni.
Esialgu vaid kummalisi töölepinguid märganud kapo hoiatas Vaherit, aga too ei võtnud kuulda. Tagatipuks langes koos temaga veel neli PPA töötajat, kelle teenistussuhe peatati.
Kõike seda põhjendades on Vaher enesekindel: kogu krempel on lihtsalt kolme osalise kolm aastat kestnud juriidiline vaidlus ja avalikkusele on jäänud vale mulje. Seda, mida fiktiivseks peetud lepinguga tegelikult plaaniti, ei taha Vaher hoolimata vabast volist öelda.
Ehkki kahtlustuse järgi loodi mõni aasta tagasi toona kaitseväe luurekeskuses töötanud Heldnale politseisse näiline leping, töötas ta oma hiljutisel töökohal – maksuameti tolliosakonna juhina – juba politseist roteerituna. 4200-eurose palgaga, leping lõppenuks 15. aprillil.
«Meil oli vaja tugevat tollijuhti, kes suudaks seda valdkonda kureerida oma tugeva juhikogemusega sisejulgeoleku valdkonnas. Mis tema tulevikuplaan oli, peab ta enda käest küsima,» märkis Heldna palganud Rivo Reitmann.
Rotatsioon tähendas aga seda, et Heldna põhitöökoht on siiski PPA ja maksuametist pidanuks ta sinna naasma mõne nädala pärast, kui tähtajaline leping lõpeb. Seda kinnitas Postimehele ka napisõnaliseks jäänud Heldna ise. Samuti kinnitas seda, et Eerik Heldna pidanuks lähiajal alustama tööd politsei- ja piirivalveametis, Vaher.
Mis võiks olla kapo ja Heldna tüli põhjus, teavad vaid asjaosalised. Leidub siiski ametnikke, kes mäletavad, et kapost lahkunud Heldna oli üldjoontes pandud karmi fakti ette.
«Midagi seal kapos oli, aga ei suudetud tõendada,» ütles üks anonüümsust palunud julgeolekutöötaja. «Öeldi, et mine ära. Kaks varianti: kas alustame menetlust või sa lähed ära. Kui seal tõesti midagi oli, siis pilla-palla nad seda ei jätnud. Kuni nad avastasid, et Vaher on ta tööle võtnud,» arutles ta.

Kapo mängureeglid

Meelis Oidsalu.
Mihkel Maripuu

Kaitseministeeriumi endine asekantsler Meelis Oidsalu viitas, et kapo ja Heldna tülist teati ka ministeeriumis. «Kapo tegi pärast Heldna lahkumist mitteametliku ettekirjutuse ka PPA-le, et nad Heldnat tööle ei võtaks,» sõnas ta. Miks Heldnat värvata ei tohi, Oidsalu sõnul ei selgitatud.
«Kapol on ka varem olnud vähemalt üks juhtum, kus tüliga lahkunud inimesele ei antud näiteks hiljem riigisaladuse luba, kui ta kaitseministeeriumi valitsemisalasse tööle tuli. Ametlikult poldud valmis keelduma sellele isikule riigisaladuse loa väljastamisest, aga mitteametlikult anti teada, et luba ei anta. Sellist tülijärgset «kasvatuslaagrit» on kapo seega ka varem korraldanud. Mitmedki ametnikud, kellega olen sellest juhtumist rääkinud, arvavad, et tegemist on Heldna ümberkasvatamise kriminaalasjaga,» pakkus ta.
Oidsalu märkis, et kelmusesüüdistus on veider ka seetõttu, et kelmus peaks käima salaja. Heldna värbamine oli aga pikalt teada nii kapole kui ka siseministeeriumile.
«Heldna esitas pensionitaotluse täiesti õiguspärase töösuhte põhjal, seega jääb arusaamatuks, kuidas see üldse kelmuseks saab kvalifitseeruda. Rotatsioonid on aga väga tavalised, eriti jõuametkondades. Kui sul on näiteks varjatud jälitamise ekspert, siis teda vajatakse mitmetes asutustes ja operatiivteadmisi ongi vaja levitada.»


Gwyneth Paltrow’ ohtlik laskumine
Eelmisel aastal pakkus USA kohtukull meelelahutust Johnny Deppi ja Amber Heardi kohtuprotsessiga, nüüd on võimalus kaasa elada arveteklaarimisele näitleja  Gwyneth Paltrow ’ ja ühe silmaarsti vahel. Väidetavalt olla näitleja 2016. aastal sõitnud mehele otsa, mille tagajärjel too sai tõsiseid vigastusi.
Pensionil oleva optometristi Terry Sandersoni (76, pildil) sõnul sõitis Oscari laureaat Gwyneth Paltrow (50) talle mäest laskumisel otsa ja mees nõuab 300 000 dollarit kahjutasu. Paltrow on Sandersoni omakorda laimamise eest kohtusse andnud. Teisipäeval lõppeva protsessi käigus peaks selguma, kas ajupõrutuse saanud ja nelja katkise ribiga jäänud doktoril on õigus. Paltrow aga väidab, et hoopis tema oli kannataja, sest hoopis mees põrutas talle otsa.

Terry Sanderson kohtus. (Photo by Rick Bowmer/POOL/AFP) FOTO: Rick Bowmer
Rick Bowmer

Tunnistajapingis ütlusi andnud Terry Sandersoni tütre Polly Sanderson-Grashami sõnul oli tema isa enne õnnetust hea ja aktiivne suhtleja. Pärast õnnetust olla mees aga kergesti ärrituv ja sattuvat kergesti halva tuju küüsi. Tütre sõnul polnud isa üldse vihastaja tüüpi, aga nüüd on tal lühike süütenöör. Tütre sõnul on isa olukorda keeruline pealt vaadata. Enda sõnul märkas ta dramaatilist muutust, kui isa istus ühe peo ajal akna all toolil, suunurgas süljenire.
Meest ravinud neuropsühholoogi sõnul on kannatanu elu drastiliselt muutunud ja juhtunu on mõjutanud ta sõprussuhteid ja perekondlikku läbikäimist. Lisaks on kadunud enesekindlus ning mees on muutunud eraklikuks.
Paltrow’ advokaadid aga ei jäänud nende selgitustega rahule, sest mehel oli enne õnnetust tuvastatud kuulmise ja nägemise kehvenemine ning ta ei pruukinud enda ees sõitvat näitlejat tähele panna. Advokaadid on protsessi ajal vahetanud üksteise suunal jämedusi. Paltrow’ meeskonna hinnangul tahab Sandersoni pere lihtsalt raha välja pressida. Näitlejannal on ka parajalt kopsakas pangakonto, kust võib leida 200 miljonit dollarit.

Gwyneth Paltrow elustiilibrändi Goop esitlusel roosidest vagiina ees poseerimas. FOTO: Rachel Murray/AFP /Scanpix
Rachel Murray

Aastal 1999 filmi «Armunud Shakespeare» eest Oscari pälvinud näitlejanna loobus näitlemisest aastaid tagasi ning lõi elustiilibrändi Goop, mille alt tegeleb mitmesuguste toodete ja õpetuste levitamisega.
Paltrow on läinud vastuollu paljude teaduslike arvamustega, kuna ta on propageerinud energiaravi viise ja mõningaid tema tooted, näiteks vagiinalõhnaga küünlad, on sattunud naljarubriikidesse. Siiski on tal suur jälgijaskond, kes tema soovitatud kreeme ja toidulisandeid tarbivad.


BNS-i reede tähtsamate uudiste kokkuvõteTALLINN, 25. märts, BNS – BNS-i reede tähtsamate uudiste kokkuvõte.
–  Kriminaaluurimise alla sattunud Eerik Heldna palk keskkriminaalpolitseisse tööle asudes olnuks 2100 eurot, mis oli kaks korda vähem, kui ta sai järgmise kolme aasta jooksul maksu- ja tolliametis töötades, kirjutab Postimees.
– Harju maakohtus peeti taas kohtuistung Hillar Tederi ja Kersti Krachti üle. Kirjalikest tõenditest selgus, kuidas toonane Kredexi juht Lehar Kütt oli vastu sellele, et riik võiks Porto Francole laenu anda, kirjutab Postimees.
– Euroopa Ülemkogul osalenud peaminister Kaja Kallas märkis, et Euroopa Liit võtab eesmärgiks vähendada ettevõtete halduskoormust.
– Orkla Grupi tellimusel Põhja- ja Baltimaades läbi viidud uuringu kohaselt on inimeste valmisolek kestlikke valikuid teha aasta jooksul langenud, kusjuures eestimaalased paistavad selles osas eriti silma.
– Niina Petrõkina sai reedel Jaapanis iluuisutamise maailmameistrivõistlustel naiste üksiksõidus 9. koha, mis on Eesti kõigi aegade parim tulemus.
– Jaanuaris erinevates kaitseväe väeosades üle Eesti teenistust alustanud ligi 600 ajateenijat lõpetasid sel nädalal sõduri baaskursuse ning andsid pidulikul rivistusel sõdurivande.
– Hiljuti üheksa-aastaseks saanud Hille Tänavsuu Vähiravifond Kingitud Elu kogus eelmisel aastal annetusi rohkem kui 3,5 miljoni euro ulatuses ning rahastas Eesti inimeste ravi 3,6 miljoni euro ulatuses.
– Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet (TTJA) jõudis järelduseni, et vendadele Sõnajalgadele kuuluv elektrituulik Saaremaal Salmel murdus mullu jaanuaris pooleks elementide vahele kogunenud niiskuse tõttu, mis kahjustas kinnituspolte.
– Tallinnas Jõe tänaval sai reede hommikul teetööde käigus vigastada gaasitrass, kust lekkis gaasi, kuid praeguseks on trassil mõlemad kraanid suletud ja gaasileke peatatud.
– Eesti välisministeerium kutsus reedel, 24. märtsil välja Venemaa suursaatkonna ajutise asjuri ja andis üle diplomaatilise noodi selle kohta, et Venemaa suursaatkonna diplomaatilise staatusega töötaja on kuulutatud persona non grata’ks.
– Reedel suri 80 aasta vanuses tunnustatud raadioajakirjanik Helgi Erilaid, kirjutab Postimees.
– Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet (TTJA) soovitab tarbijatel hoolikalt kaaluda võimalikke ohte ja riske enne sõiduki ostmist ja vastavate lepingute sõlmimist ettevõttega Autoturg OÜ.
– Eesti elanikud maksid Eesti Energia andmetel elektri eest mullu 830 miljonit eurot rohkem kui 2021. aastal, ent kui arvestada, et elektri börsihinnad hakkasid kiiresti kasvama juba 2021. aasta teises pooles, maksti energia eest mullu tublisti üle miljardi euro rohkem kui varasematel aastatel keskmiselt, kirjutab Postimees.
– Eesti Kindlustusseltside Liidu (EKsL) andmeil tõendati mullu 506 kindlustuskelmust, millega üritati välja petta 1,4 miljonit eurot - kõige rohkem suurenes kodukindlustuse pettuste arv, kõige sagedamini proovisid kindlustuspetturid õnne kaskoga.
– USA president Joe Biden väljendas reedel veendumust, et Hiina ei ole saatnud relvastust Venemaale pärast seda, kui agressorriigi Venemaa autoritaarne president Vladimir Putini okupatsioonivägi tungis mullu kallale Ukrainale.
– USA ametniku sõnul vabastati reede õhtul "Hotel Rwanda" kangelane Paul Rusesabagina, kes istus kinni seoses valitsuse kritiseerimisega, ning anti üle Katari suursaadikule enne veel, kui ta naaseb Ühendriikidesse.
– ÜRO peasekretär António Guterres esines reedel ülimalt olulise üleskutsega maailmale muuta vastavalt ja kindlustada veeressursse, et vältida konflikte ning tagada tulevikus üleilmne heaolu.
– Euroopa juhtiv inimõigusorgan Euroopa Nõukogu kritiseeris reedel Prantsuse politsei "liigset jõukasutust" ebapopulaarse pensionireformi vastaste meeleavalduste ajal.
– Rwanda tühistas filmist "Hotell Rwanda" tuntud Paul Rusesabagina 25-aastase vanglakaristuse, teatas reedel valitsuse kõneisik.
– Suurbritannia ja Euroopa Liit võtsid reedel ametlikult vastu Brexiti-järgse leppe Põhja-Iiri kaubandusreeglite muutmise kohta, mida Brüssel nimetas uue peatüki avamiseks bloki ja riigi suhetes.
– Venemaa agressiooni tagajärjel on 2023. aasta 31. jaanuari seisuga dokumenteeritud Ukrainas rohkem kui 8000 tsiviilisiku hukkumine ja 14 000 inimese vigastada saamine, selgub ÜRO inimõiguste seiremissiooni uuest ettekandest inimõiguste üldisest olukorrast Ukrainas viimase kuue kuu jooksul.
– 2021. aasta septembris salaja Gruusiasse naasnud endine president Mihheil Saakašvili kavatses korraldada revolutsiooni ja kukutada praeguse valitsuse, et tõmmata riik sõtta Venemaa vastu, väitis reedel peaminister Irakli Garibašvili.
– Prantsusmaa keelas reedel avaliku sektori töötajatel meelelahutusrakenduste laadimise töötelefonidesse, ütles avaliku teenistuse ministeerium, lisades, et keelatute hulgas on ka hiinlaste TikTok.
– ÜRO väljendas reedel suurt muret sõjavangide hukkamise pärast lahinguväljal, mida teevad nii Vene kui Ukraina sõdurid.
– Kuningas Charles III pühapäeval algama pidanud visiit Prantsusmaale lükatakse pensionireformi vastaste protestide tõttu edasi, teatas Prantsuse presidendi kantselei.
– Prantsusmaa presidendi Emmanuel Macroni pensionireformi vastaste üleriigiliste meeleavalduste käigus vahistati neljapäeval kokku 457 inimest ja 441 korrakaitsjat sai viga, ütles siseminister Gérald Darmanin.
– Ametivõimud pidasid kinni USA konsultatsiooni- ja uurimisfirma Mintz Groupi Pekingi kontoris kinni viis sealset hiinlasest töötajat, teatas ettevõte reedel.
Baltic News Service


Kapo ei taha Heldnat politseis nähaErinevalt kümnetest korruptsiooni- ja kelmusekahtlustustest on PPA pikaaegse tippjuhi ja endise kaitsepolitseiniku juhtum erakordne: isegi kogenud julgeolekueksperdid ja -töötajad ei saa aru, mis ennenägematu kahtlustuse taga tegelikult olla võiks. Kuna Eerik Heldna saanuks mõne nädala pärast PPAs päriselt tööd alustada, tundub olukord veidramgi.Politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhi Elmar Vaheri ja maksuametniku Eerik Heldna kriminaalmenetluse täpseid tagamaid teavad praegu ainult kapo, prokuratuur ja asjaosalised. Fakt on, et kapo hoiatas Vaherit ja viimane ei võtnud hoiatust kuulda. Samas lahkus Heldna kapost aastaid tagasi Postimehe andmeil suure tüliga. «Selge on see, et omal soovil ta ei lahkunud,» nentis üks endine julgeolekutöötaja.Nii staažinihverdus kui ka vana viha kõlavad piisavate põhjustena, et Heldna siirdumist keskkriminaalpolitseisse nüüd takistada.Vaher: see on juriidiline aruteluEnt esmalt tagasi kinnitust leidnud versiooni juurde: Heldna sai kahtlustuse kelmuses, Vaher sellele kaasa aitamises. Kahtlustuse järgi võeti Heldna PPA hingekirja näilise lepingu alusel, et ta saaks taotleda väljateenitud aastate pensioni, mida Heldna lõpuks ka tegi. Nagu julgeolekutöötajad on selgitanud, paistis fiktiivne leping kummaline, aga mitte veel kriminaalne. Kelmuseks muutus asi hetkest, kui 45-aastane Heldna lepingu alusel hüvet ehk raha taotlema läks. Selle tulemusel saanuks ta pärast 50. sünnipäeva üle 2000 euro igakuist pensioni.Esialgu vaid kummalisi töölepinguid märganud kapo hoiatas Vaherit, aga too ei võtnud kuulda. Tagatipuks langes koos temaga veel neli PPA töötajat, kelle teenistussuhe peatati.Kõike seda põhjendades on Vaher enesekindel: kogu krempel on lihtsalt kolme osalise kolm aastat kestnud juriidiline vaidlus ja avalikkusele on jäänud vale mulje. Seda, mida fiktiivseks peetud lepinguga tegelikult plaaniti, ei taha Vaher hoolimata vabast volist öelda.Ehkki kahtlustuse järgi loodi mõni aasta tagasi toona kaitseväe luurekeskuses töötanud Heldnale politseisse näiline leping, töötas ta oma hiljutisel töökohal - maksuameti tolliosakonna juhina - juba politseist roteerituna. 4200-eurose palgaga, leping lõppenuks 15. aprillil.«Meil oli vaja tugevat tollijuhti, kes suudaks seda valdkonda kureerida oma tugeva juhikogemusega sisejulgeoleku valdkonnas. Mis tema tulevikuplaan oli, peab ta enda käest küsima,» märkis Heldna palganud Rivo Reitmann.Rotatsioon tähendas aga seda, et Heldna põhitöökoht on siiski PPA ja maksuametist pidanuks ta sinna naasma mõne nädala pärast, kui tähtajaline leping lõpeb. Seda kinnitas Postimehele ka napisõnaliseks jäänud Heldna ise. Samuti kinnitas seda, et Eerik Heldna pidanuks lähiajal alustama tööd politsei- ja piirivalveametis, Vaher.Mis võiks olla kapo ja Heldna tüli põhjus, teavad vaid asjaosalised. Leidub siiski ametnikke, kes mäletavad, et kapost lahkunud Heldna oli üldjoontes pandud karmi fakti ette.«Midagi seal kapos oli, aga ei suudetud tõendada,» ütles üks anonüümsust palunud julgeolekutöötaja. «Öeldi, et mine ära. Kaks varianti: kas alustame menetlust või sa lähed ära. Kui seal tõesti midagi oli, siis pilla-palla nad seda ei jätnud. Kuni nad avastasid, et Vaher on ta tööle võtnud,» arutles ta.Kapo mängureeglidKaitseministeeriumi endine asekantsler Meelis Oidsalu viitas, et kapo ja Heldna tülist teati ka ministeeriumis. «Kapo tegi pärast Heldna lahkumist mitteametliku ettekirjutuse ka PPA-le, et nad Heldnat tööle ei võtaks,» sõnas ta. Miks Heldnat värvata ei tohi, Oidsalu sõnul ei selgitatud.«Kapol on ka varem olnud vähemalt üks juhtum, kus tüliga lahkunud inimesele ei antud näiteks hiljem riigisaladuse luba, kui ta kaitseministeeriumi valitsemisalasse tööle tuli. Ametlikult poldud valmis keelduma sellele isikule riigisaladuse loa väljastamisest, aga mitteametlikult anti teada, et luba ei anta. Sellist tülijärgset «kasvatuslaagrit» on kapo seega ka varem korraldanud. Mitmedki ametnikud, kellega olen sellest juhtumist rääkinud, arvavad, et tegemist on Heldna ümberkasvatamise kriminaalasjaga,» pakkus ta.Oidsalu märkis, et kelmusesüüdistus on veider ka seetõttu, et kelmus peaks käima salaja. Heldna värbamine oli aga pikalt teada nii kapole kui ka siseministeeriumile.«Heldna esitas pensionitaotluse täiesti õiguspärase töösuhte põhjal, seega jääb arusaamatuks, kuidas see üldse kelmuseks saab kvalifitseeruda. Rotatsioonid on aga väga tavalised, eriti jõuametkondades. Kui sul on näiteks varjatud jälitamise ekspert, siis teda vajatakse mitmetes asutustes ja operatiivteadmisi ongi vaja levitada.»Kes saanuks peale kapo veel märgata?• Kui kapo märkas lepingutega mängimist, siis PPA juhtkonna üle saanuks teenistusliku järelevalve algatada ka siseminister.• Teenistusliku järelevalve algatas minister oma määrusega aga alles tänavu 21. märtsil - kui prokuratuur teatas juba kahtlustusest.• Järelevalve kokkuvõte esitatakse ministrile kinnitamiseks hiljemalt 31. mail."Kulisside taha piilunud väidavad, et Eerik Heldna sunniti kapost lahkuma ja oletavad, et praegu klaaritakse vanu arveid."Muuga sadam. MTA Tolliosakonna juht Eerik Heldna.BRITA-MARIA ALAS, ajakirjanikMEINHARD PULK, ajakirjanik


Gwyneth Paltrow' ohtlik laskumineEelmisel aastal pakkus USA kohtukull meelelahutust Johnny Deppi ja Amber Heardi kohtuprotsessiga, nüüd on võimalus kaasa elada arveteklaarimisele näitleja GWYNETH PALTROW ' ja ühe silmaarsti vahel. Väidetavalt olla näitleja 2016. aastal sõitnud mehele otsa, mille tagajärjel too sai tõsiseid vigastusi.Pensionil oleva optometristi Terry Sandersoni (76, pildil) sõnul sõitis Oscari laureaat Gwyneth Paltrow (50) talle mäest laskumisel otsa ja mees nõuab 300 000 dollarit kahjutasu. Paltrow on Sandersoni omakorda laimamise eest kohtusse andnud. Teisipäeval lõppeva protsessi käigus peaks selguma, kas ajupõrutuse saanud ja nelja katkise roidega jäänud doktoril on õigus. Paltrow aga väidab, et kannataja oli hoopis tema ja mees oli see, kes talle otsa põrutas.Tunnistajapingis ütlusi andnud Terry Sandersoni tütre Polly Sanderson-Grashami sõnul oli tema isa enne õnnetust hea ja aktiivne suhtleja. Pärast õnnetust olla mees aga kergesti ärrituv ja sattuvat kergesti halva tuju küüsi. Tütre sõnul polnud isa üldse vihastaja tüüpi, aga nüüd on tal lühike süütenöör. Isa olukorda olevat raske pealt vaadata. Enda sõnul märkas tütar järsku muutust, kui isa istus ühe peo ajal akna all toolil, suunurgas süljenire.Meest ravinud neuropsühholoogi sõnul on kannatanu elu drastiliselt muutunud, juhtunu on mõjutanud ta sõprussuhteid ja perekondlikku läbikäimist. Lisaks on kadunud enesekindlus ning mees on muutunud eraklikuks.Paltrow' advokaadid aga ei jäänud nende rahule, sest mehel oli enne õnnetust tuvastatud kuulmise ja nägemise halvenemine, nii et ta ei pruukinud enda ees sõitvat näitlejat tähele panna. Advokaadid on protsessi ajal pildunud üksteise pihta jämedusi. Paltrow' meeskonna hinnangul tahab Sandersoni pere lihtsalt raha välja pressida. Näitlejannal on ka parajalt kopsakas pangakonto, kust võib leida 200 miljonit dollarit.Aastal 1999 filmi «Armunud Shakespeare» eest Oscari pälvinud näitlejanna loobus näitlemisest aastaid tagasi ning lõi elustiilibrändi Goop, mille alt tegeleb mitmesuguste toodete ja õpetuste levitamisega.Paltrow on läinud vastuollu paljude teaduslike arvamustega, kuna ta on propageerinud energiaravi viise ja mõningad tema tooted, näiteks vagiinalõhnaga küünlad, on sattunud naljarubriikidesse. Siiski on tal suur jälgijaskond, kes tema soovitatud kreeme ja toidulisandeid tarbivad.Näitleja Gwyneth Paltrow kohtus.BETTY ESTER-VÄLJAOTS, ajakirjanik


Arvutikelmid tegid kurjaMõnepäevase vahega langes kaks pärnakat arvutikelmuste ohvriks, kui kurjategijad kandsid nende pangakontolt raha ära. Mõlema juhtumi asjus algatas politsei üleeile kriminaalmenetluse.Politsei uurib juhtumit, kus 24aastane Pärnu naine müüs Facebook Marketplace'is diivanit.19. märtsil võttis temaga kuulutuse peale ühendust ostuhuviline. Nad said kaubale ja ostja saatis naisele kullerfirma lingi. Müüja sisestas kullerfirma lehele oma PIN-koodi, misjärel tehti tema arveldusarvelt kaardimakse. Tekitatud rahaline kahju on pea 560 eurot.Teise juhtumi puhul avastas 23aastane pärnakas, et tema pangakontolt tehti 15. märtsil tema teadmata kolm rahaülekannet 340 euro ulatuses. See, kuidas kurjategija pangakontole ligi pääses, samuti muud kuriteo tagamaad selguvad kriminaaluurimise käigus. (PP)


Nädala tipud1 Eripension saadi kelmuse teel?Teisipäeva hommikul esitasid kapo ametnikud kelmuse kahtlustuse MTA tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse PPA peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt aitas Vaher Heldnal saada politseiteenistusega kaasnevat eripensioni. Õhtulehele antud usutluses ütles Vaher, et pole kelmusele kaasaaitamises süüdi ja on kapoga kuriteokahtluse üle vaielnud juba kolm aastat.2 Keskerakonna võimuvõitlusTallinna linnapea ja Keskerakonna aseesimees Mihhail Kõlvart teatas kolmapäevases Vikerraadio saates „Vikerhommik“, et on valmis hakkama Keskerakonna esimeheks. Kõlvart astub nii võitlustulle praeguse esimehe Jüri Ratasega. Erakonnakaaslane Jaanus Karilaid ütles selle peale: „Mina olen Ratase mees.“ Samuti on nii Tanel Kiik kui ka Kadri Simson mõista andnud, et Ratas on esimehena ka nende valik.3 Liiderlikkus elunormiks!Eelmisel nädalavahetusel pahandas eesti keele doktorant paljusid vanema generatsiooni keeleinimesi, sest tema käest küsitud tähendused sõnadele „liiderlik“ ja „osavõtlik“ polnud needsamad, mida on teatud aastakümneid. Valitseva seksuaalmoraali seisukohast pahelise inimese asemel pidas keeleteadlane „liiderlikkust“ juhiomadustega inimeseks. Kaastunde asemel tähistas „osavõtlikkus“ aga kodanikuaktiivsust. Doktorandi kaitseks - keel muutub ajas.4 Pensioniiga tekitab tüliPrantsusmaal protestitakse jõuliselt president Macroni otsuse vastu tõsta pensioniiga varasema 62 pealt 64. eluaastani. Selle tagajärjel on riik põhimõtteliselt seisakus - prügivedu ei toimu, õpetajad ei õpeta ja ühistransport on hõre.5 Niguliste lifti hingeeluJuba üle kahe nädala on Tallinnas Niguliste kirikus olnud avatud kauaoodatud lift, mis võimaldab külastajatel astuda Niguliste kirikutornis olevale vaateplatvormile. Külastajate rohkus on tekitanud liftile palju valu, põhjustades ületöötamisest pidevalt rikkiminekut. Abiks on olnud trepid.KATARIINA LOOG, arvamustoimetaja