Alastifotod relvaks„Mina usaldasin teda, aga tema ähvardas minu alastipilte ja -videoid teistele saata,“ kahetseb naine, kelle intiimfotodest sai mehe käes ohtlik relv.
„Meil oli kaugsuhe ja ma tahtsin seda vürtsikana hoida. Ma ei osanud arvata, et see maksab mulle sel viisil kätte ja muutub minu kontrollimise vahendiks,“ ütleb kurblikult Tiina, kellel sügisel lõppes kaks aastat kestnud suhe.
Tiina ja Kaspar tutvusid sotsiaalmeedias. Et nad elasid teineteisest 100 kilomeetri kaugusel, toimus suhtlus pool aastat internetis. „Vahetasime lakoonilisi sõnumeid, aga saime kiiresti aru, et jutt klapib, ja mõne nädala möödudes rääkisime igal õhtul pikalt Messengeris,“ meenutab naine. Üksteist silmast silma nägemata oli nende vahel tekkinud säde.
Tahtsin meest erutada
Umbes kuu hiljem muutusid Tiina ja Kaspari jutustamised vürtsikamaks ja mängu tuli sexting ehk intiimne sõnumivahetus. Kord kirjeldas Kaspar naisele, kuidas tahaks tal pesu seljast võtta. „See, mida ta kirjeldas, mõjus erutavalt, aga et tema kirjeldas üht värvi rinnahoidjat ja mul oli seljas teist tooni pesu, mõtlesin ulakalt, et saadan talle pildi sellest, mis mul seljas on,“ põhjendab Tiina esimese pildi saatmist. Mehe reaktsioon oli jumaldav: ta valas naise kiitustega üle ning tegi ettepaneku kohtuda. Mõne päeva pärast sõitiski Kaspar Tiina kodulinna. Algas suhe, mida Tiina oli oma südames terve elu oodanud.
Kaspar oli enda sõnutsi planeerinud kolimist juba enne Tiinaga kohtumist, aga töökohavahetus võttis aega. Seetõttu jätkus kaugsuhe, nad kohtusid vaid nädalavahetustel, kuid õhtuti jutustati pikalt ning hoolega vahetati ka pilte. Kaspari saadetud pildid olid enamasti palja ülakehaga.
„Esimesel korral saatsin pildi omal initsiatiivil, edaspidi julgustas ta mind ise. Ta rääkis, et mul on jumalik keha, kuidas ainuüksi mulle mõtlemine paneb ta üle keha värisema. Ta ütles, et on minust sõltuvuses, ja palus aeg-ajalt uut doosi, et hakkama saada. Doosiks oli pilt minust.“
Tagantjärele targana näeb Tiina neis sõnades ohumärke. Tollal oli naine meelitatud, et meesterahvas temast nii vaimustuses on. „Esimesed pildid olid siivsad pesupildid, edaspidi saatsin alastipilte ning ka videoid.“ Naisele ei tulnud pähegi, et peaks nägu varjama.
Ta ütles, et on minust sõltuvuses, ja palus aeg-ajalt uut doosi, et hakkama saada. Doosiks oli pilt minust.
Pool aastat hiljem leidis Kaspar uue töö ja kolis Tiina juurde. Sealt edasi hakkas kõik allamäge minema.
„Esimesed paar kuud olid ilusad. Ta abistas mind kodutöödes, tegi hea meelega süüa ka siis, kui mulle sõbrannad külla tulid. Mul oli tunne, et olen leidnud inimese, kellega jään igaveseks kokku.“
Ühel õhtul, kui Tiina soovis sõbranna sünnipäevale minna, kõlas Kaspari suust etteheide. Tema sõnutsi oli naine alles mõni päev tagasi sõbrannatanud ja kas tegu pole mitte sõbrannaga, kelle enamik tuttavaist on mehed?
Märkusi sadas üha rohkem. Miks on Tiinal vaja tööpeole minna? Kas ta mitte alles ei käinud vanematega õhtustamas? Miks peab keegi jälle külla tulema? Mida ta hilisõhtul arvutis teeb?
„Ta üritas mind kontrollida. Mõtlesin, et mul on vedanud – mul on hooliv mees, kes minu pärast muretseb.“ Pöördepunkt saabus paar kuud hiljem.
„Mu sugulane hakkas Austraaliasse kolima ja talle korraldati ärasaatmispidu. Sättisin end selle jaoks valmis, kui Kaspar tuli ning küsis, kas ma kavatsen tõesti sellisena välja minna. Mul oli seljas dekolteega pluus. Siis näitas ta mulle telefonist videot, mille olin suhte alguses saatnud. Olin seal palja ülakehaga ja katsusin rindu. Ta ütles, et kui ma nii paljalt kodust välja lähen, võib ju selle video ka aukülalisele saata, suurt vahet pole.“
Alguses arvas Tiina, et mees teeb nalja, aga tolle pilgus põlev raev reetis, et tal on tõsi taga. „Kõige hirmsam oli see, millise stoilise rahuga ta rääkis. Nagu arutaks poenimekirja.“
Mees andis Tiinale teada, et tegelikult oleks ju „ringi litutamise“ asemel toredam koos filmi vaadata. Aga kui naine tunneb, et on vaja end „tuulutada“, siis olgu valmis koos peolistega videot vaatama. Tiina jäi koju ja vabandas sugulase ees valetades, et on haigestunud.
Kaspar taipas, et leidis võimaluse naist allutada, ja hakkas sama mustrit kordama. Iga kord, kui naine soovis kuskile minna, lehvitas mees tema ees telefoni.
Tiina mõistis, et olukord ei ole normaalne, aga kellelegi kurta ta ei julgenud. Kuidas tunnistada, et mees ahistab teda, kasutades pilte-videoid, mis ta ise on talle saatnud? „Teadsin, et kõik hurjutaksid mind, et ise olin loll. Olingi, aga armunud ei mõtle ratsionaalselt, roosad prillid on ees. Tahtsin meest erutada, talle heameelt teha.“
Pool aastat hiljem andis Tiina Kasparile teada, et oleks parem, kui mees välja koliks. Kaspar leidis seepeale, et kui Tiina tahab aja maha võtta, võtku ka töölt lahti.
„Ta avas läpaka, hakkas mu töökoha üldmeilile kirja kirjutama ning lisas videoid minust sinna juurde. Ma ei ole varem sellist paanikat tundnud, mu keha kattus külma higiga. Ma ei osanud muud teha, kui varisesin ta ette ja palusin nuuksudes, et ta seda ei teeks.“
Mees soovitas Tiinal magama minna, öeldes, et hommik on õhtust targem. Oligi, naine sai öösel voodis väherdes aru, et ta ei saa sellest suhtest rahumeelselt lahkuda.
Fotod andsid võimaluse mind enda lähedal hoida ja kontrollida.Sõjariist väljapressimiseks
Kui Tiina tunneb, et sattus täbarasse olukorda suuresti enda ettevaatamatuse tõttu, siis Dagmari olukord on veelgi nukram: ka tema endine kaaslane käitus Kaspariga sarnaselt, ent tema kasutas väljapressimiseks materjali, mis oli salvestatud naise nõusolekuta ning ka tema teadmata.
„Me ei elanud koos, aga veetsime tihti öid teineteise juures. Suvel oli palav ja magasin kas alasti või osaliselt ilma pesuta. See ei tundunud mulle erakordsena, pigem tavalisena,“ meenutab Dagmar.
Naise ja endise kaaslase Tiidu suhtes oli hõõrdumisi palju. Seda nimetab naine ka põhjuseks, miks kokku ei kolitud. Pigem oli tegu suhtega, kus ta endalt tihti küsis, miks üldse koos ollakse. „Ilmselt oli asi selles, et erinevate traumade tõttu ma kartsin üksindust. Tahtsin kellegagi koos olla ja olin valmis selle nimel paljude asjade puhul silma kinni pigistama.“
Ühel õhtul puhkes Dagmari ja Tiidu vahel järjekordne tüli. Tiit tahtis seksida, Dagmar mitte. Naine üritas seletada, et ta on pikast tööpäevast väsinud. „Mäletan hästi, kuidas ütlesin, et pooluimane seks pole nauditav ja hommikul on ka aega,“ sõnab naine. Tiit vastusega ei rahuldunud ja tegi midagi, mis Dagmarit sel määral šokeeris, et tal on praegugi raske emotsioone varjata.
„Ta võttis oma telefoni ja näitas minust ühte pilti. Ma magasin, tekk pealt ära, ja olin ihualasti. Et ma olen ise ka naljatanud, et olen nagu magav akrobaat ehk siis võtan magades kummalisi poose, siis oli asend selline, et kõik oli nähtav. Nii nägu kui... muud kehaosad,“ pöörab ta pilgu ära. „Ta näitas mulle seda fotot ja seejärel paari teist. Eeldatavasti tehtud eri kordadel. Ise irvitas. Ma sain väga hästi aru, kuhu ta jõuda tahab.“
Naise silmad täituvad pisaratega. „Seda tunnet ei saa edasi anda. Õige sõna oleks võib-olla rüvetamine. Kujuta nüüd ette, et sa magad rahulikult, oled kaitsetu ja abitu ning keegi kasutab sind ära. See pole üheski mõttes vastuvõetav.“
Tiit uuris Dagmarilt, kas mehe sõpradele võiks selline vaatepilt meeldida. Naine tundis, kuidas vastikustunne iga sekundiga kasvas. „Sain aru, et suhe on läbi. Nii lihtsalt kahjuks ei läinud.“
Tiit kasutas fotosid relvana lahkumineku vastu. Niipea kui Dagmar teema üles võttis, uuris Tiit, kellega ta kaunist kunsti jagada võiks. „Üritasin talle rääkida, et igaüks saab aru, et pildid on vastu tahtmist tehtud ja jätavad temast perverdi mulje. Mida ta enda meelest saavutab? Paaril korral ütlesingi, et saatku siis, aga ta sai aru, et ma blufin. Ta ähvardas neid sõpradele saata. Järeldan, et nood on samasugused nagu tema.“
Dagmar kannatas väljapressimist paar nädalat, kuni julges lõpuks mehele vastu hakata. „Võib-olla kole öelda, aga temal oli ka oma nõrkus ja selleks oli raha. Tal oli palju rahalisi probleeme. Ma sirvisin karistusseadustikku ja saatsin talle copy-paste’i kohast, mis annab teada, et tema käitumine on karistatav. Ei tahaks uskuda, et ta ise seda ei teadnud. Pigem ei teadnud ta, et mina võiksin teada. Ütlesin, et meil on kaks varianti: ta kas kustutab minu silme ees pildid ära ja see suhe on läbi või lähen politseisse.“ Mehe hirm politsei ees oli suurem, kui naine oleks osanud arvata. „Ilmselt on asi ka selles, et tal ei olnud minu vastu suuri tundeid, meie suhe pakkus talle mugavust, millest ta polnud valmis loobuma.“
Väljapressimine on lähisuhtevägivald
Esimese juhtumi korral on tegemist lähisuhtevägivallaga ja naisel on võimalus pöörduda kohtusse, kui mees need pildid avalikustab. Küll aga on sellise suhte puhul naisel oluline mõelda enda turvalisusele. Mees, kes ähvardab naist häbistamisega ja piirab tema liikumist, on ühe sammu kaugusel vägivallatsejaks muutumisest.
Teisel juhul on selgelt rikutud naise õigusi ja ka siin ei ole andeks anda midagi. Kui võimalik, tuleks sellest suhtest esimesel võimalusel lahkuda iseenda heaolu kaitseks.
Väljapressimine on karistatav, tegemist on kuriteoga.
§ 214. Väljapressimine
(1) Varalise kasu üleandmise nõudmise eest, kui on ähvardatud piirata isiku vabadust, avaldada häbistavaid andmeid või hävitada või rikkuda vara, samuti kui on kasutatud vägivalda, karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.
Kui aga manipuleeritakse ja nõutakse piltide mitteavalikustamise eest kodus olemist, siis siin kuriteokoosseisu ei ole. Küll aga on tegemist vaimse vägivalla juhtumiga. Politsei saaks alustada menetluse siis, kui vägivalla ähvardusel hoitakse naist kodus ja piiratakse tema vaba liikumist. Naised, kes end selles loos ära tunnevad, palun pöörduge Naiste Tugikeskuse poole nõu saamiseks.
Kui naine lahkub sellest suhtest ja mees jätkab kontaktivõtmise ja ähvardamisega, siis sel juhul tasub juba kindlasti teha avaldus politseisse, sest see käitumine võib täita ahistava jälitamise süüteokoosseisu. Selliste juhtumite arv on Eestis hetkel tõusuteel ja üha enam kannatanuid otsib abi politseist. Enamasti on kannatanud eelnevalt blokeerinud ahistaja telefoninumbreid, sotsiaalmeediakontosid ja öelnud selgelt ei igasugusele suhtlusele, kuid inimene jätkab. Viimase sammuna ahistaja hakkabki manipuleerima infoga, mida kannatanu kohta teab või siis piltidega, mis tal temast on kuni füüsilise vägivallaga hirmutamiseni välja. Ahistav jälitamine on kuritegu.
§1573 Ahistav jälitamine
(1) Teise isikuga korduva või järjepideva kontakti otsimise, tema jälgimise või muul viisil teise isiku tahte vastaselt tema eraellu sekkumise eest, kui selle eesmärk või tagajärg on teise isiku hirmutamine, alandamine või muul viisil oluliselt häirimine, karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega.
Taolistes olukordades tuleb kannatanutel kindlasti kõik sotsiaalmeediavestlused alles hoida, kui neid vähegi on. Teha ekraanipilte, kus on näha nii kirjutaja konto nimi kui kellaaeg, millal kontakt oli. Vestlusi saab alati teine pool kustutada ja seega tasub selleks olla valmis.
Privaatsete vestluste korral tasub teha endale märkmed, mis kell vestlused toimusid ja milliseid väljendeid kasutati. Sellised vestlused kipuvad ununema, seega on hea, kui sellest on enda jaoks jäänud maha jälg.
Ka siis, kui ei alustata ahistava jälitamise menetlust, ei tähenda see automaatselt seda, et politsei ei saa olla naisele abiks. Meil on alati võimalik alasti pilte omava inimesega vestelda ja selgitada talle võimalikke tagajärgi, mis saabuvad juhul, kui ta päriselt need pildid avalikustab. Saame teha soovituse nende piltide kustutamiseks, et need kogemata tema tahte vastaselt siiski levima ei hakkaks.
Pildistamise osas on kaks erisust. Eraviisiline jälitustegevus on karistatav. Kui pilte teeb inimene, keda oled usaldanud ja kellega koos oled ühes voodis, siis ta saab alati väita, et need on tema enda tarbeks ja kui ta neid mitte kusagil ei avalikusta ja teistele ei jaga, siis otseselt nende omamine ei ole keelatud. Kui ta aga ilma naise nõusolekut küsimata need avalikustab, siis on tegemist seaduse rikkumisega.
Ohvriabi aitab alati
Ohvriabi roll taoliste juhtumite puhul on pakkuda kannatanule emotsionaalset tuge ja tasuta nõustamist. Iga ohvriabi töötaja mõistab, kui raske on juhtunust rääkimine, kuid rasketes olukordades ei tohi jääda oma mõtete ja tunnetega üksi.
Kõige olulisem on võtta julgus kokku ja astuda esimene samm ning võtta vägivaldsest suhtest väljapääsu leidmiseks ühendust kas politsei, ohvriabi kriisitelefoni või piirkondliku ohvriabitöötajaga. Ohvriabisse saab inimene pöörduda sõltumata sellest, kui palju aega on sündmusest möödas – meie pakume tuge alati. Psühholoogile saame inimese hetkel suunata siis, kui politseis on alustatud menetlust, aga seoses uue ohvriabi seaduse jõustumisega on edaspidi psühholoogilisele abile juurdepääs laiem. Näiteks pere- ja seksuaalvägivalla ohvri saab suunata teenusele sõltumata menetluse olemasolust.
Abivõimalused:
116 006 ‒ sotsiaalkindlustusameti ohvriabi kriisitelefon, mis pakub kriisinõustamist ööpäevaringselt. Välismaalt helistades +372 614 7393.
116 123 ‒ sotsiaalkindlustusameti emotsionaalse toe ja hingehoiu telefon (Nõustajad pakuvad emotsionaalset tuge iga päev ajavahemikul kell 10–24 ning hingehoidjad on samal liinil kättesaadavad kell 16–24. Helistamine on tasuta ning tuge saab mõlema teenuse puhul nii eesti, vene kui ka inglise keeles).
palunabi.ee‒ sotsiaalkindlustusameti ohvriabi veebileht, kust saab nõu muu hulgas tekstivestluses.
Kui ohus on elu ja tervis, helista 112.


Ruussaar: see on omaette märk, kui kapo hoiatusi kuulda ei võetaKuku raadio saade «Keskpäevatund» keskendus täna politsei- ja piirivalveameti (PPA) kelmuseskandaalile ning Keskerakonna sisevõitlusele. Stuudios olid Priit Hõbemägi, Ainar Ruussaar ja Ignar Fjuk.PPA peadirektori Elmar Vaheri ja maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhi Eerik Heldna kriminaalkahtlustust kommenteerides pandi rõhuasetus rotatsiooniga ja eripensionitega seotud probleemidele
«Õiguslikult on see väga halvasti reguleeritud. Erinevad ametkonnad, erinevad õiguskeskused annavad sellele väga erinevaid hinnanguid, kas selline lähetamine ja komandeerimine teise ametkonda on alati õiguslikult reguleeritud korrektselt,» nentis Ignar Fjuk. Ta tõdes, et siseministeerium ja justiitsministeerium on olnud teadlikud, kuid pole teinud midagi, et rotatsiooni käigus toimuvaid tegevusi lõpetada või korrastada.
PPA-st on roteeritud 51 inimest ja seega see käitumine on valdav. Ta lisas, et kui siin on mängus ka kapo ja PPA omavahelist hõõrumist, siis selle lahendamisega peaks tegelema siseministeerium.
Ruussaar tõdes, et vaevalt siseminister väga palju ametiasutuste siseelust teada võiks. Talle jäi silma lause, et kapo juhtis Elmar Vaheri tähelepanu seigale enne, kui kahtlustus esitati. Kui sellele ei reageerita piisavalt, siis see on tema sõnul omaette märk.
Priit Hõbemägi tõdes, et eripensionite süsteem on jäänud saapa külge, mida Eesti tassib omadega kaasas. «Eripensionite süsteem loodi selleks, kui vabariigi algusaastatel oli vaja kogenuid ja Eesti vabariigile ustavaid vana režiimi tegelasi õiguskaitseorganitest, kohtutest jms üle vedada uude süsteemi, et nad aitaksid oma teadmistega. Kõik teadmised ei kõlvanud, aga midagi ikka,» meenutas ta.
«Siis see jäigi pidama: on selge, et kui oled hakanud mingeid ekstraid andma, siis see jääb ja jääb,» tõdes ta ja märkis, et kuigi aastate jooksul on üritatud süsteemi katkestada, siis senini pole see lõplikult veel õnnestunud. «Minu arust on eripensionite süsteem väär selles mõttes, et kui see on kokku seotud üldise pensionisüsteemiga, siis seal tekib astmeline süsteem, keegi saab rohkem ja keegi vähem. Kuidas seda lahendada? Ma arvan, et ametkonnad peaksid omama oma ressursse, et selliseid tasandusi teha, kui see neile väga vaja on.»

Y

Keskpäevatund 25-03-2023


Petturid kutsuvad Eesti inimesi lapspornograafiaga tegelemise tõttu kohtusaaliTänaseks on paljude eestlaste postkasti potsatanud kohtukutse, mis kubiseb korrakaitseorganite logodest ja milles süüdistatakse saajat lapspornograafiaga tegelemises. «Mul käis tuhat mõtet peast läbi, et appi, mis asja ma teinud olen,» räägib suure ehmatuse üle elanud naisterahvas.Petukiri on vormistatud kohtukutsena, kus teavitatakse selle saajat, et tema kohta käib mitu kohtumentelust. Peamiselt süüdistatakse adressaati võikas küberpornograafias, lapsporno tegemises ja pornosaitide külastamises.
Seejärel palutakse oma tegusid meili teel põhjendada, kuid kirjas pole märgitud, kuhu meil täpsemalt saata tuleb. «Teid registreeritakse seksuaalkurjategijana, teie pilt avaldatakse meedias, nii et teie pere ja sõbrad teavad, mida te arvutis teete,» lõpeb kiri otsese ähvardusega, mis hirmutab nii mõnegi lugeja ära. Kui muidu saab petukirju tuvastada konarliku keelekasutuse ja kirjavigade abil, siis nüüd on lugejal lausa võimatu erinevusi märgata, sest libakirjade õigekiri on paranenud.
RÄMPSPOST 〉 Kelmid õngitsevad: saatsin teile kaks meili, aga te pole päevade kaupa vastanud
Kirjades kasutatakse ka päris politseinike või tuntud inimeste, näiteks endise justiitsministri nime. Esmasel vaatlusel võib kiri tunduda ehtne, sest juurde on lisatud politsei, justiitsministeeriumi ja Interpoli logo. Need kõik on lisatud e-kirjale selleks, et veenda lugejat selle õigsuses, kuid tegelikkus on hoopis teine.
Märkimisväärne on see petukiri just seetõttu, et kurjategijad on küll välja uurinud politsei- ja piirivalveameti (PPA) tegeliku töötaja Sirle Loigo nime, kuid eksinud tema ametinimetusega. PPA ennetuse ja süüteomenetluse büroo juhtivkorrakaitseametnikust on tehtud Eesti kriminaalpolitsei büroo juhataja ja rahvusvahelise politseikoostöö juht.

Tegemist on petukirjaga.
Kuvatõmmis e-kirjast.

Kontrolli e-kirja kujundust!
«Tegin hommikul unesegaselt silmad äratuskella peale lahti ning tõusin korra istukile, et inimese kombel äratust edasi lükata,» räägib petukirja saanud 23-aastane Meeli Elu24-le. Kuid äratuskella edasi lükates märkas ta, et talle on saadetud mingi huvitav meil. «Silmad olid veel nii udused, et ei fokuseerinud ära, millega tegu. Pilgutasin siis paar korda silmi, et paremini näha, aga ega vaatepilt paremaks ei muutunud,» kirjeldab ta.
Meilboksist vaatas vastu kohtukutse. «Esimese asjana viis mõtted sinna, kas mul on tõesti mingi parkimistrahv jäänud maksmata või kaebas keegi mind kohtusse. Korra käis tuhat mõtet peast läbi, et appi, mis asja ma teinud olen,» räägib naine. Peale meili avamist ja selle kujunduse nägemist mõistis ta, et on ka varem sotsiaalmeedias ja mujal meedias sääraseid petukirju näinud. Nii saigi Meeli aru, et tegemist on pettusega, ning lükkas äratuse edasi ja sai veel tunnikeseks sõba silmale.
Ära laadi alla kahtlaseid manuseid
«Vaatasin, et mu meilboksi tuli mingi kutse, ja laadisin selle heaga alla, sest ootan just juubelipidustustele kutset,» räägib 52-aastane Johannes Elu24-le.
«Esmalt laadisin selle alla ja siis ilmus mu arvutisse mingi imelik asi, mis lihtsalt ei läinud ära,» kurdab Johannes. Seepärast pidi ta kohale kutsuma tehniku, kes probleemi likvideeris ja lauaarvuti viirustest puhastas. «Rohkem ma ei ava ühtegi kahtlast meili. Kui sõbrad tahavad, siis võivad mulle helistada ka.»
Politsei kommenteerib olukorda
Vastab Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre:
«Me oleme selgeks teinud, et need kirjad laekuvad Eestisse Elevandiluurannikult. Oleme olnud nendega võimuesindajaga ühenduses, sellest sõltumata ei ole need kirjad peatunud ning otsime hetkel lahendusi, kuidas seda teha,» rääkis Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre.
Tambre sõnas, et soovitab Eesti elanikel seesugused e-kirjad kustutada. «Kindlasti ei tohi astuda e-kirja saatjaga vestlusesse, sest sellele võib järgneda raha välja pressimine!»

Petukirjade tunnused:
E-kirjas ei ole välja toodud, kellele kiri saadetakse.
Asutuste nimed on välja mõeldud.
Logod e-kirjas on välja venitatud või kokku surutud.
Esinevad kirjavead ja ebaloogilised laused.
Kiri on saadetud kahtlaselt e-posti aadressilt.


NÄDALA TOP | Esipolitseiniku rehepaplus, probleemid pensionieaga ning Keskerakonna liiderlikkus küsimärgi allLõppeva nädala ülevaatlik kogum - mis pakkus inimestele enam kõneainet? Eri nurkadest kerkisid esile penisonid ja liiderlikkus.
Eripension saadi kelmuse teel?
Elmar Vaher.
(Tiina Kõrtsini)
Teisipäeva hommikul esitasid KAPO ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt aitas Vaher oma vanal sõbral Heldnal saada politseiteenistusega kaasnevat eripensioni. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Õhtulehele antud usutluses ütles Vaher, et pole kelmusele kaasaaitamises süüdi ja on kuriteokahtluse üle vaielnud KAPO-ga juba kolm aastat. „Ja iga kord me oleme jäänud eriarvamusele,“ ütles politseijuht.
Keskerakonna võimuvõitlus
Edgar Savisaare riiklikul matusel Jüri Ratas ja Mihhail Kõlvart.
(Teet Malsroos)
Tallinna linnapea ja Keskerakonna aseesimees Mihhail Kõlvart teates kolmapäevases Vikerraadio „Vikerhommik“ saates, et on valmis hakkama Eesti Keskerakonna esimeheks. Selleks tegi ta ka ettepaneku korraldada erakorraline kongress esimehe valimiseks, mis toimub aprillikuus. Muidugi tähendab see, et Kõlvart astub võitlustulle praeguse esimehe Jüri Ratasega. See on pannud vähemalt ühe erakonna kaaslase, Jaanus Karilaiu välja ütlema: „Mina olen Ratase mees.“ Samuti on nii Tanel Kiik kui ka Kadri Simson mõista andnud, et Ratas on esimehena nende valik.
Liiderlikkus elunormiks!
Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2018 (Martin Ahven)
Eelmisel nädalavahetusel pahandas eesti keele doktorant paljusid vanema generatsiooni keeleinimesi, sest tema käest küsitud tähendused sõnadele „liiderlik“ ja „osavõtlik“ polnud needsamad, mida on teatud aastakümneid. Valitseva seksuaalmoraali seisukohast pahelise inimese asemel arvas keeleteadlane „liiderlikkust“ juhiomadustega inimeseks. Kaastunde asemel tähistas „sõnavõtlikkus“ aga kodanikuaktiivsust. Doktorandi kaitseks on öeldud – keel muutub ajas.
Pensioniiga tekitab tüli
(ISA HARSIN/SIPA/Scanpix)
Pension tekitab vastakaid küsimusi ka mujal maailmas. Täpesmini Prantsusmaal, kus on pensioniea tõstmise üle protestitud märtsi alguses saati. Kõige põhjuseks on president Macroni otsus tõsta pensioniiga varasema 62 pealt 64. eluaastani. Muidugi pole otsus rahvale olnud meele järgi ja riik on põhimõtteliselt seisakus – prügivedu ei toimu, õpetajad ei õpeta ja ühistransport on hõre. Tartu Ülikooli õigusteaduskonna doktorandi Margot Oleski kirjutatu ERRis ilmestab hästi olukorda: „Paar päeva tagasi jalgrattaga Pariisis liigeldes olin tunnistajaks olukorrale, kui auto ühel kitsal tänaval oli sõna otseses mõttes prügi sisse kinni jäänud. Ei saanud edasi ega tagasi. Autoomanik kutsus politsei.“ Tallinnas läbiviidud tänavaküsitlusest selgus, et 63 – 65 on üpriski hea vanus, mil ülejäänud töövaba elu nautida.
Niguliste lifti hingeelu
Niguliste kiriku uus lift (Robin Roots)
Juba üle kahe nädala on Tallinnas Niguliste kirikus olnud avatud kauaoodatud lift, mis võimaldab külastajatel astuda Niguliste kirikutornis olevale vaateplatvormile. Esimese nädalaga oli lift teinud 2600 sõitu. See on aga kallile liftile olnud suureks katsumuseks, minnes pidevalt rikki. Samuti peab liftile minnes iga külastaja paigutama nii, et selle maksimumkaal ei oleks ületatud ja lift oleks n-ö tasakaalus. Kuna üles saab korraga minna maksimaalselt viis inimest ja sekeldusi on palju, siis on külastajate sõnul tekinud ka pikki järjekordi. Need, kes liftiga sõitmisest pole huvitatud, saavad ka mööda treppi üles vantsida.


Ootamatu avastus. Kas riigi enda süsteemis saab tegeleda rahapesuga? Mitu analüüsi on käimasMaksu- ja tolliameti ettemaksukonto teenus on ootamatult sattunud erinevate analüüside objektiks, sest on tekkinud kahtlused, et selle kaudu võib toimuda ka rahapesu. Amet kinnitab, et nad on teema võtnud fookusesse ning analüüs käib.
Delfi Ärilehele jõudis usaldusväärsest allikast, kes seisab rahapesuteemale väga lähedal, info, et midagi on lahti maksu- ja tolliameti ettemaksukontoga. See pidi olema „hea rahapesemise viis“. Sa võid oma ettevõtte ettemaksu kontole suvalisest kohast raha saata ja samamoodi selle sealt siis suvalises suunas edasi liigutada. „Ilma, et keegi midagi teada saaks,“ ütles allikas.
Ta lisab, et pankadel on väga ranged reeglid, aga ettemaksukonto on igasuguse järelevalveta. See on „riiklikult toetatud rahapesuviis“. Kusjuures raha ülekandes on näha, et see on tulnud meie Rahandusministeeriumi arvelt. Usaldusväärseimat arvet Eestis eksisteerida ei tohiks. Niisiis väidab allikas, et keegi sisse- ja väljamaksete üle järelevalvet ei tee. „Võid Singapuri kontolt sinna raha panna ja välja maksta Ukraina kontole. Keegi midagi teada ei saa.“
Analüüs käib mitmel rindel
Maksu- ja tolliameti riskijuht Kaido Lemendik selgitab esmalt, et raha ettemaksukontole saab liikuda vaid pankade kaudu, kus on tänaseks juba väga karmid nõuded.
„Küll aga oleme antud probleemipüstitusega kursis ja tuvastanud mõned võimalikud juhtumid, kus ettemaksukontot ei ole kasutatud sihtotstarbepäraselt ja teavitanud sellest rahapesu andmebürood.
Tegelemegi hetkel aktiivselt ka ise riskianalüütika loomisega, mis ennetaks võimalikke väärkasutusi. Samuti on töös õiguslik analüüs, mille eesmärk on välja selgitada, kas teenus vajab seaduse tasandil muudatusi,“ kinnitab ta, et teatud lukustamata uks süsteemis on.
Lemendkiku sõnul on nad tuvastanud paar isikut, kes maksavad oma ettemaksukonto kaudu arveid, laenukohustusi ja laenuintresse. Selline tegevus ei ole keelatud, aga see ei ole konto eesmärk, seega tekkis neil küsimus, et miks.
„Samuti laekus ühel neist juhtudest raha välispangast. Lisaks on üks menetlus juhtumi osas, kus on vajalik välja selgitada ettemaksukontol oleva raha äriühingu omanikule kandmise põhjused.“
Mis on ettemaksukonto?
Lemendik selgitab, et ettemaksukonto on unikaalne rahaliste toimingute haldamise vahend, mis on olemas igal maksumaksjal oma maksukohustuste täitmiseks. Kui maksu tasumise tähtpäev saabub, siis tasutakse see ettemaksukontole kantud vahenditest automaatselt. Kui ettemaksukontole on kantud enam raha, kui maksude tasumiseks vajalik, siis on võimalik taotleda selle tagastamist pangakontole või ümberkandmist teise isiku ettemaksukontole. „MTA ettemaksukonto süsteem on pälvinud palju kiitust just selle tõttu, et ettevõtted saavad lihtsalt makse tasuda ja oma äripartnerite ettemaksukontodele ümberkandeid teha,“ ütleb ta.


Uus koalitsioon saab poliitilise korruptsiooni vähktõvele piiri pannaKorruptsioon on ühiskonna vähkkasvaja, mille juurdudes kannatavad kõik – nii usaldus riigi ja selle institutsioonide vastu, majanduskeskkond kui ka iga inimese käekäik ja heaolu. Nagu iga tõve puhul, tuleb ka korruptsiooni levikul tuvastada selle juured ning need siis otsustavalt likvideerida. Mida tõhusamad on selleks vahendid, mida selgem seadusandlus ja läbipaistvam järelkontroll, seda paremaid tulemusi saavutame, kirjutab Agu Laius Parempoolsetest.Probleemi pisutki süvenedes on selge, et igasuguse korruptsiooni algne asukoht peitub enamasti poliitilises korruptsioonis ja erakondade rahastamises. Just sealt hakkavad tõve haarmed ühiskonna organismis edasi liikuma. Aastate jooksul on avalikkuse ette tulnud aina uusi erakondade ning poliitikute rahastamisskandaale ja väärtegusid. Hea, et tulevad avalikuks, see näitab, et ajakirjandus neljanda võimuna suudab end kehtestada. Aga tagantjärele avalikustamisest veel parem oleks tõhus ja rikkumisi eos ennetav ehk profülaktiline reeglistik.
Tõsi, siiani on erakondade motivatsioon rahastamise järelevalvet tugevdada olnud pehmelt öeldes madal. Juba aastaid on riigikogule mitmelt poolt soovitatud tegeleda otsustavalt erakondade rahastamise korrastamisega. Selleks on isegi seaduseelnõu koostatud ja esitatud, kuid see on mitmete erakondade otsitud argumentide tõttu ikka sahtlisse seisma jäänud. Just seepärast jälgivad Parempoolsed, kelle programmis oli ühe olulise eesmärgina Eesti tõstmine ülemaailmses korruptsiooni tajumise indeksis esikohale, pinevalt lootusrikkaid sõnumeid koalitsiooniläbirääkimistelt, kus hiljuti arutati ERJK volituste suurendamist.
On mõistetav, et korruptsiooni tunneme kiiresti ära, kui protsessid ühiskonnas on läbipaistvad ja võimalikult avalikustatud. Erakondade rahastamise korrastamine ja selle reaalajas avalikkus tegemine ei ole raketiteadus, kuid võimaldaks avalikkusel sellel väga hästi silma peal hoida ja vajadusel kiiresti reageerida. Kui seda läbipaistvust toetaks ka veel erakondade rahastamise järelevalve komisjoni (ERJK) volituste laiendamine vajalike dokumentide saamiseks ja asjaosaliste ärakuulamiseks, siis on esmavajalik erakondade rahaasjade usaldatavuse saavutamiseks tehtud. Lisaks on oluline, et iga kahtlase annetusskeemiga liituv isik tunnetaks ja oskaks karta võimalust, et võib oma rahast päriselt ilma jääda ehk rikkumise tuvastamise korral seda mitte ei tagastataks annetajale, vaid suunataks otse riigi vahenditesse.
Oluline on samuti, et erakondade rahastamisallikad oleksid tasakaalus. Riigi toetus on oluline, kuid ei peaks olema erakonna ainuvalitsev rahastamisviis. Eraannetused ja toetused on vajalikud, kuid üks toetaja ei peaks saama seeläbi ülisuurt mõjuvõimu erakonna poliitikate ja erakonna üle. Erakond ei peaks olema suurannetajatest sõltuvuses.
Parempoolsed on muuhulgas välja pakkunud võimaluse, et juriidiliste isikute annetused erakondadele võiksid olla lubatud – seda just põhjusel, et äriühingute rahaasjad on oluliselt läbipaistvamad ja hõlpsamini kontrollitavad, kui eraisikute puhul.
Muidugi on iga erakonna oluliseks sissetulekuallikaks ka liikmeskond, juba liikmeks olemine eeldab erakonna rahastamisse panustamist. See ei pea olema tingimata liikmemaks, kuid liikmete rahaline toetus näitab, millisena näevad liikmed oma rolli ja vastutust ning kuivõrd on erakond liikmete oma ja mitte vastupidi. Liikmemaksude ja liikmete toetuse osakaal on märk erakonna tervisest.
On mõistetav, et korruptsiooni tunneme kiiresti ära, kui protsessid ühiskonnas on läbipaistvad ja võimalikult avalikustatud.
Tihedalt on omavahel seotud erakondade rahastamine ja lobitegevus. Mõlemad peavad olema läbipaistvad ja avalikustatud. Nii ongi arusaamatu, kui ametiisikutele kehtestati paar aastat tagasi lobistidega suhtlemise reeglid ja kohustus need kohtumised avalikustada, siis riigikogu liikmed seda seni tegema ei pea. Aga just selline varjatud toimetamine loobki eeldused ka erakondade ebaeetiliseks rahastamiseks.
Korruptsioon levib, kui me suhtume sellesse sallivalt või ka ükskõikselt ning kui hoidume korruptsiooni tõkestamise sammudest. See võimaldab korruptsioonil ajada oma haarmeid kõikjale ning õõnestab nii demokraatia, õigusriigi ja kodanikuühiskonna aluseid.
Seetõttu on igati tervitatav, et koalitsiooniläbirääkimisi pidavad erakonnad on ka erakondade rahastamise korrastamise ja lobireeglite laiendamise riigikogu liikmetele ning selle üle suurema järelevalve kehtestamist oma tegevuskavasse panemas. Parempoolsed soovivad valitsuskõneluste osapooltele julgust ja mõistust hädavajalikud otsused viimaks ära teha.


Spordivalvur ootab teavet keelatud ainetest kihlveopettusteniTALLINN, 27. märts, BNS – Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus (EADSE) avas Spordivalvuri  lehe ja ootab sinna vihjeid keelatud ainetest kihlveopettusteni.
Eetilise ja ausa spordi eest seisev EADSE avas oma veebis lehekülje “Spordivalvur”, kus inimesed saavad spordis kehtestatud reeglite rikkumise kohta turvalises keskkonnas EADSE-le vihjeid anda, teatas EDSE esindaja esmaspäeval.
EADSE juhtivuurija Remo Perli sõnul on EADSE vihjeid kogunud ka varem, kuid selle korraldus oli ajale jalgu jäänud. “Viimased aastad on näidanud, et spordieetikast kinnipidamise kontrollimine on üha prioriteetsem. Sellest ajendatuna reformisime oma töökorraldust ja lõime eraldi lehe nimega spordivalvur.eadse.ee. Seal on EADSE neli põhilist töösuunda eraldi välja toodud ning inimesel on võimalik oma infot selgelt ja turvaliselt meiega jagada,” rääkis Perli.
EADSE kodulehel on võimalus registreerida turvalise sõnumiteenuse kasutajaks, kus suhtlus Spordivalvuriga käib anonüümse turvakoodi abil. “Loodetavasti julgustab see inimesi oma tähelepanekutest aktiivsemalt teada andma. Meie eesmärk on avardada inimeste silmaringi ja selgitada, et ainult ühiselt saame seista ausa ja turvalise spordi eest," lausus ta.
“Spordivalvuri tunnusloomaks valisime ilvese, kellele on omane hea nägemine ja suurepärane kuulmine,” rääkis Perli toonitades, et just need omadused on olemas ka tähelepanelikul treeneril, lapsevanemal, sportlasel või mõnel teisel kodanikul, kes hindab ausat ja eetilist sporti. “Ootame kõigi vihjeid, sest iga teavitus võib olla hindamatu väärtusega ja päästa inimesi olukordadest, kus nad vabatahtlikult viibida ei sooviks."
EADSE ootab teavet aadressil spordivalvur.eadse.ee nii dopingujuhtumitest, väärkohtlemisest spordis, spordivõistlustega manipuleerimisest ning spordivõistluste ohutusega seonduvatest probleemidest. Kõikide vihjete sisu käsitletakse äärmiselt konfidentsiaalselt.
EDSE eesmärk on edendada Eestis diskrimineerimisvaba, eetilist ning ausat sporti. Sihtasutus koostab reegleid ja juhiseid, tõstes spordis osalejate teadlikkust läbi koolituste ja nõustamise ning teostades kontrolli ja järelevalvet. Organisatsiooni tegevus on suunatud sportlastele, spordi tugipersonalile ja spordiorganisatsioonidele.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kutsika soetamisel tasub olla tähelepanelikLoom on pereliige, kes vajab hoolt ja tähelepanu ning tema heaolu peab olema tagatud. Üheks populaarsemaks lemmikuks on kindlasti koer. Soovides, et ühiselt veedetud hetked pakuksid rõõmu ja positiivseid emotsioone võimalikult pikaks ajaks, mõtle, kas oled valmis võtma vastutust looma eluajaks.
Põllumajandus- ja Toiduameti loomatervise ja -heaolu osakonna juhataja Olev Kalda vastab rahvusliku kutsikapäeva raames kaheksale küsimusele, millega kutsika soetamist kaaluvad inimesed sageli tema poole pöörduvad:
Mida tähendab otsus võtta lemmikloom?
Lemmiklooma võtmisega kaasneb vastutus tema tervise ja heaolu eest ning seda kümneks või enamaks aastaks. Tuleb mõelda, kui palju on sul päevas aega lemmikuga tegeleda, mida talle süüa anda, kes saab tema loomaarstiks, kuhu jätta loom, kui soovite minna perega veetma nädalavahetust või pikemale reisile. Väheoluline ei ole ka majanduslik külg –  kulutused eale sobivale söödale ja vajadusel ka ravile.
Mida tuleb lemmiklooma soetamisel eelmiselt omanikult kindlasti uurida?
Kindlasti tasub uurida, kas lemmikloom on enne müüki loomaarsti poolt üle vaadatud. Heaks indikaatoriks on looma väljanägemine. Juhul, kui ta on loid ja räsitud, on tegemist ohumärgiga. Looma heaolu tagamisel on oluliseks nüansiks tema kasvatamiseks loodud keskkond. Inimene võib paluda enne lemmiku ostmist sellega tutvuda.
Millised dokumendid on müüja kohustatud uuele omanikule esitama ja kaasa andma?
Lemmikloom tuleb uuele omanikule anda koos veterinaararsti poolt väljastatud dokumentide ja tõutunnistusega (kui tegemist on tõuloomaga), juhul kui need on olemas. Lisaks soovitame alati sõlmida kahepoolne kirjalik ostu-müügi leping.
Kes peaks rahastama enne lemmiklooma ostu sooritamist teostatavad terviseuuringud?
Enne ostu sooritamist lasub vastutus looma eest müüjal. Juhul, kui potentsiaalne ostja soovib läbi viia täiendavaid terviseuuringuid, on nende rahastamine osapoolte kokkuleppe küsimus.
Leidsin lemmiklooma, kes mulle väga meeldib, kuid tema hind tundub turu keskmisega võrreldes äärmiselt odav. Kas mul on põhjust muretsemiseks?
Kutsika odav hind ei pruugi anda põhjust muretsemiseks. Näiteks võib tavalisest odavamat hinda seletada sellega, et pesakonnast on järgi jäänud viimane kutsikas, kellele soovitakse võimalikult ruttu kodu leida. Ometi tuleb odavama hinna puhul olla tähelepanelik ja uurida põhjalikult müüja tausta.
Kuidas tunda ära ohumärke, et müüja varjab lemmikloomaga seotud infot?
Ohumärgiks on näiteks see, kui müügikuulutuses soovitakse transpordi- või kindlustuskulud saada ettemaksuna, mis võib viidata võimalikule petuskeemile. Kahtlusi peaks tekitama seegi, kui müüja põikleb küsimustest kõrvale ega esita vajalikke dokumente. Samuti olukord, kus potentsiaalse ostjaga soovitakse tehing sooritada neutraalsel pinnal, looma kasvukeskkonda nägemata. Lisaks on oluline, et enne lemmiklooma ostmist kontrollitaks müüja usaldusväärsust.
Kas koer peab olema vaktsineeritud ja registrisse kantud?
Marutaudivastane vaktsineerimine on kohustuslik ning tuleb teha vähemalt 12 nädala vanusele loomale. Esmane vaktsineerimine peab tehtud olema hiljemalt looma 21. elunädalaks. Uuesti tuleb loom vaktsineerida aasta pärast ja edasi juba kahe aastase intervalliga. Mis puudutab registrit, siis siinkohal tuleb tutvuda kohaliku omavalitsuse nõuetega.
Mida pean tegema, kui tundub, et loomapidamisega, kus kutsikas soetatakse pole kõik korras?
Juhul, kui on kahtlus, et loomade heaolu või tervis pole tagatud, siis tuleb selle kohta esitada ametile vihje vihje@pta.agri.ee.


Kõlvart: Keskerakonnas pole korruptsioonijuurikatKeskerakonna esimeheks pürgiv Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart ei leia, et erakonnas eksisteeriks varasematest aegadest saati korruptiivne joon. Vigu on aga tehtud ning süüdistada tuleb neis iseendid.
"Ei, mina päris siiralt ei arva, et meil on mingi korruptiivne juurikas," ütles Kõlvart Äripäeva raadio saates "Kuum tool" saatejuhi sellekohasele küsimusele vastates ja lisas, et lõplikke hinnanguid iga kaasuse kohta tuleks anda alles pärast kohut. "Aga kui inimene on tõepoolest süüdi ja ta on keskerakondlane, siis jah, tulebki öelda, et erakonnal on selles vastutus, ja seda vastutust tuleb kanda."


Eestis müüdav linnuliha pole jätkuvalt korrektselt märgistatudPõllumajandus- ja Toiduamet
PRESSITEADE
27.03.2023

Eestis müüdav linnuliha pole jätkuvalt korrektselt märgistatud
Põllumajandus- ja Toiduamet tuvastas 2022. aastal hulganisti rikkumisi
linnuliha müüginimetustes. Jätkuvalt kasutatakse toodete
müüginimetustes "kana", kui peaks olema "broiler".
Põllumajandus- ja Toiduameti kalapüügi- ja turukorralduse osakonna
juhtivspetsialisti Aivar Aldi sõnul kontrolliti kokku 22 ettevõtet, kus
vaid kahe puhul rikkumisi ei tuvastatud. "Tegemist on pettumust valmistava
tulemusega, sest nõuded on kehtinud juba pikemat aega ning amet on
korduvalt linnuliha käitlejatele ja turustajatele neid tutvustanud.
Sellest hoolimata ei suuda ettevõtted toodete nimetusi õigesti märkida.
Jätkuvalt kasutatakse müüginimetusi nagu "kanafilee" või "kanakints",
mis aga ei ole korrektsed ja õige on asendada "kana" "broileri"
nimetusega," kirjeldas Alt.
Mõiste "kana" all mõeldakse kodulinnuliha turukorraldust reguleerivas
komisjoni määruses 543/2008 lindu, kes on juba nii vana, et tema
rinnakukiil on jõudnud luustuda. "Broiler" seevastu on noor, mõne nädala
vanune lihakana, kelle rinnakukiil veel luustumata on ning liha pehmem ja
mahlasem. Just sellisest lihast valmistatakse kõiksuguseid tooreid ja
maitsestatud linnulihatooteid ajal, mil "kana" on mõeldud üksnes
keetmiseks või hautamiseks.
Märgistuse kontrollil keskenduti nii e-poodidele, paberreklaamidele,
ettevõtte poolt väljasaadetavatele saatelehtedele jne. Amet tegi
ettevõtetele ettekirjutused. "Loodame väga, et ettevõtted lõpetavad
nõuetele mittevastavate tootenimetuste kasutamise ning täidavad seadusega
pandud kohustusi," lisas Alt. Antud nõue kehtib kõikidele Euroopa Liidu
riikidele.
Lisaks müüginimetuste kontrollile võttis amet proove, määramaks
veesisaldust jahutatud ja külmutatud linnulihas, sest turustada tohib vaid
sellist liha, mille veesisaldus ei ületa kindlaid piirmäärasid.
Veesisalduse piirmäärasid ületava maitsestamata linnuliha puhul on alust
kahtlustada teadlikku vee lisamist lihale, mis on kvalifitseeritav
pettusena. Kõik analüüsitud proovid vastasid nõuetele.

Teate edastas

Elen Kurvits
nõunik
kommunikatsiooniosakond
Põllumajandus- ja Toiduamet
_____________________________
elen.kurvits@pta.agri.ee<mailto:elen.kurvits@pta.agri.ee>
5865 0594
Teaduse tn 2 / Saku, Harjumaa 75501 / pta.agri.ee<http://www.pta.agri.ee/>

TÄHELEPANU *** See e-kiri (kaasa arvatud manused) on mõeldud ainult
e-kirja adressaatidele ning võib sisaldada ametialaseks kasutamiseks
ettenähtud teavet. Teavet ei tohi ilma saatja selgelt väljendatud loata
edasi saata ega mistahes viisil kõrvalistele isikutele avaldada. Juhul,
kui Te olete saanud käesoleva e-kirja eksituse tõttu, palun teavitage
sellest kohe saatjat ning kustutage e-kiri oma arvutist.
ATTENTION *** This e-mail and its attachments may contain official
information. If you are not the intended recipient, please notify the
sender immediately, delete this e-mail and destroy any copies. Any
dissemination or use of this information by a person other than the
intended recipient is unauthorized and may be unlawful.


Katarine Rosalie: epistel kõvaketastest ja väljapressimise karistamisestKatarine Rosalie. Illustratsioon: Karel Rahu
Nüüd, mu armas rahvas, jagan ka omalt poolt üleskutset koguda kokku kõik tõendid, mis viitavad e-valimiste tulemuste ulatuslikule võltsimistele reformikate poolt! Kuid kust leida selliseid tõendeid, küsite teie. Õnneks nüüd on meil olemas vastus sellele küsimusele.
Meie mehe Kalle paljastus, et roimaerakonna poliitikud on asunud hävitama arvutite kõvakettaid, ongi see vastus. Tükkideks tehtud ja läbi puuritud kõvaketastelt ei ole kellelgi enam võimalik ühtki tõendit leida! Nad on aga laisad, lohakad ja räpakad isegi oma suurte vandenõude läbiviimises ja tõendite hävitamises, ning esialgu on nad jõudnud lõhkuda vaid väikese koguse kõvakettaid. Aga kui palju on neid veel rahva seas laiali! Kui palju on neid veel kodustes arvutites!
Sellepärast ma kutsungi sind üles, mu armas rahvas, koguma kokku kodust kõik oma kõvakettad ja saatma need Kalle Grünthalile EKRE kontorisse Toompuiestee 27, Tallinn 10149. Taeva pärast, ärge saatke neid talle Toompeale, sest seal ei tea keegi, kelle karvastesse kätesse need võivad sattuda! Vaenlane ei maga ja roimaerakond koos oma käsilastega on nõus tegema kõik, absoluutselt kõik, et tõe väljatulemist takistada! Saatke oma kõvakettad, soovitatavalt rikkumata, aga tõendiks sobivad ka rikutud, kõik EKRE kontorisse, kus me saame neid e-valimispettuse tõenditena kasutada ja jätkata oma võitlust Püha Tõe eest!
Veelgi enam, kutsun üles tublimaid teie seast külastama ka oma sugulasi, sõpru ja majanaabreid ning koguma nendeltki kokku kõik üleliigsed kõvakettad. Pole oluline, kui need on mitu aastat vanad – ka e-valimiste võltsimine ei olnud kindlasti ühekordne. Seda on tehtud ka varasematel valimistel, ja tõde peitub teie kogutud kõvaketastel! Olge usinad ja valvsad! Koos me võidame valimispetturid ja päästame Eesti, ma olen selles kindel!
Samal ajal tahan sind manitseda ka ettevaatusele, mu armas rahvas. Pea hoolega silmas, et viibiksid kõvakettaid kogudes ja neid Tallinna läkitades kõrgema teadvuse seisundis ja peenemates vibratsioonides, et sa mitte ei alluks madala ahnuse ahvatlustele, nagu häbiväärselt just äsja juhtus politseiülema Elmar Vaheri ja tolliameti juhi Eerik Heldnaga. Ajaleht loomulikult kirjutab sulle midagi hoopis muud, eks ole? Ajaleht kirjutab sulle mingist pisipettusest tulevase pensionirahaga ja võltsitud ametisse määramisest, aga ega sa ometi arva, et peavoolumeedia sulle millegi kohta tõtt räägib?
Kui see oleks tõsi, siis miks need kaks suli võeti vahele alles nüüd? Juba siis, kui EKRE veel valitsuses oli, kolm aastat tagasi, tahtis meie Martin need mehed ametist maha võtta, sest ta nägi sirgelt läbi, milliste sulide ja petturitega tal tegemist on! Kas mäletad, millise meediapeksu osaliseks ta siis sai? Kas sa küsid nüüd ometi lõpuks endalt, millest nüüd selline meelemuutus roimaerakonnas ja peavoolumeedias? Mis põhjusel siis nüüd tohivad need kaks meest süüdi olla, aga siis ei tohtinud? Miks roimaerakond neid enam ei kaitse?
Mina näen seda läbi tuvi Maaru silmade selgesti. Vastused, mis ta sellele küsimusele Universumist tõi, on põhjalikud ja loogilised. Mõtle nüüd sinagi hetkeks. Kummagi ametkonna valduses olid eriti tähtsaid valimiskoode ja trikke sisaldavad arvutid ja serverid. Mõlemad mehed, nii Elmar kui ka Eerik, teadsid täpselt, mis nende ametkondade arvutites ja serverites e-valimiste ajal toimus. Mõlema nimi algab e-ga. Mõlemad tunnevad Kaja Kallast. Mõlemal oli peas sama kurikaval plaan – väljapressimine.
Nad asusid plaani teostama kohe, kui roimaerakond alustas e-valimispettuse tõendite hävitamist ja käskis politsei ja tolliameti arvutite ja serverite kõvakettad ära lõhkumiseks Toompeale tuua. Eerik ja Elmar ei viinud neid ära, vaid hakkasid nende eest raha nõudma! Ahned lollpead! Mõlemad arvasid, et istuvad nii kõrgetel kohtadel, et neid ei puutu keegi!
Ja siin nad nüüd on. Kaja saatis neile kapo kaela, sest süüd pole tõesti neile meestele vaja kaugelt otsida. Küllap leiab neile kraesse veel muidki patte, kui ringi vaadata. Mart teadis juba kolme aasta eest, et tegemist ei ole ausate meestega, aga kes teda siis kuulas.
Oleks nad neid kõvakettaid vähemalt EKRE-le pakkunud. Siis oleks EKRE-l valimispettuse tõendid olemas! Aga need lollid läksid kohe roimaerakonna manu.
Ole sina targem, mu armas rahvas! Ära iial püüa roimaerakonnaga kokkuleppeid teha, sest sa näed ju, mis juhtub. Saada oma kõvakettad parem otse ja ilusti EKRE kontorisse, ning meie toome nende abil kurjategijad lõpuks ikkagi kohtukulli ette! Usaldame Kallet. Päästame Eesti!


PTA: Eestis müüdav linnuliha pole jätkuvalt korrektselt märgistatudTALLINN, 27. märts, BNS – Põllumajandus- ja toiduamet (PTA) tuvastas 2022. aastal hulganisti rikkumisi linnuliha müüginimetustes, kuna jätkuvalt kasutatakse toodete müüginimetustes "kana", kui peaks olema "broiler".
PTA kalapüügi- ja turukorralduse osakonna juhtivspetsialisti Aivar Aldi sõnul kontrolliti kokku 22 ettevõtet, kus vaid kahe puhul rikkumisi ei tuvastatud. "Tegemist on pettumust valmistava tulemusega, sest nõuded on kehtinud juba pikemat aega ning amet on korduvalt linnuliha käitlejatele ja turustajatele neid tutvustanud. Sellest hoolimata ei suuda ettevõtted toodete nimetusi õigesti märkida. Jätkuvalt kasutatakse müüginimetusi nagu "kanafilee" või "kanakints", mis aga ei ole korrektsed ja õige on asendada "kana" "broileri" nimetusega," selgitas Alt pressiteates.
Mõiste "kana" all mõeldakse kodulinnuliha turukorraldust reguleerivas Euroopa Komisjoni määruses lindu, kes on juba nii vana, et tema rinnakukiil on jõudnud luustuda. "Broiler" seevastu on noor, mõne nädala vanune lihakana, kelle rinnakukiil veel luustumata on ning liha pehmem ja mahlasem. "Just sellisest lihast valmistatakse kõiksuguseid tooreid ja maitsestatud linnulihatooteid ajal, mil "kana" on mõeldud üksnes keetmiseks või hautamiseks," selgitas spetsialist.
Märgistuse kontrollil keskenduti nii e-poodidele, paberreklaamidele ja ettevõtte poolt väljasaadetavatele saatelehtedele. Amet tegi ettevõtetele ettekirjutused. "Loodame väga, et ettevõtted lõpetavad nõuetele mittevastavate tootenimetuste kasutamise ning täidavad seadusega pandud kohustusi," toonitas Alt.
Lisaks müüginimetuste kontrollile võttis amet proove, määramaks veesisaldust jahutatud ja külmutatud linnulihas, sest turustada tohib vaid sellist liha, mille veesisaldus ei ületa kindlaid piirmäärasid. Veesisalduse piirmäärasid ületava maitsestamata linnuliha puhul on alust kahtlustada teadlikku vee lisamist lihale, mis on kvalifitseeritav pettusena. Kõik analüüsitud proovid vastasid nõuetele.
Tallinna toimetus, +372 52 500 68, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Eestis müüdav linnuliha pole jätkuvalt korrektselt märgistatudPõllumajandus- ja toiduamet (PTA) tuvastas 2022. aastal hulganisti rikkumisi linnuliha müüginimetustes, kuna jätkuvalt kasutatakse toodete müüginimetustes «kana», kui peaks olema «broiler».PTA kalapüügi- ja turukorralduse osakonna juhtivspetsialisti Aivar Aldi sõnul kontrolliti kokku 22 ettevõtet, kus vaid kahe puhul rikkumisi ei tuvastatud. «Tegemist on pettumust valmistava tulemusega, sest nõuded on kehtinud juba pikemat aega ning amet on korduvalt linnuliha käitlejatele ja turustajatele neid tutvustanud. Sellest hoolimata ei suuda ettevõtted toodete nimetusi õigesti märkida. Jätkuvalt kasutatakse müüginimetusi nagu «kanafilee» või «kanakints», mis aga ei ole korrektsed ja õige on asendada «kana» «broileri» nimetusega,» selgitas Alt pressiteates.

Mis on kana ja broileri vahe?

Mõiste «kana» all mõeldakse kodulinnuliha turukorraldust reguleerivas Euroopa Komisjoni määruses lindu, kes on juba nii vana, et tema rinnakukiil on jõudnud luustuda. «Broiler» seevastu on noor, mõne nädala vanune lihakana, kelle rinnakukiil veel luustumata on ning liha pehmem ja mahlasem. «Just sellisest lihast valmistatakse kõiksuguseid tooreid ja maitsestatud linnulihatooteid ajal, mil «kana» on mõeldud üksnes keetmiseks või hautamiseks,» selgitas spetsialist.
Märgistuse kontrollil keskenduti nii e-poodidele, paberreklaamidele ja ettevõtte poolt väljasaadetavatele saatelehtedele. Amet tegi ettevõtetele ettekirjutused. «Loodame väga, et ettevõtted lõpetavad nõuetele mittevastavate tootenimetuste kasutamise ning täidavad seadusega pandud kohustusi,» toonitas Alt.
Lisaks müüginimetuste kontrollile võttis amet proove, määramaks veesisaldust jahutatud ja külmutatud linnulihas, sest turustada tohib vaid sellist liha, mille veesisaldus ei ületa kindlaid piirmäärasid. Veesisalduse piirmäärasid ületava maitsestamata linnuliha puhul on alust kahtlustada teadlikku vee lisamist lihale, mis on kvalifitseeritav pettusena. Kõik analüüsitud proovid vastasid nõuetele.


Üle 1000 käsikirja varastanud raamatukelm pääses vanglakaristusestKirjandusmaailma kõige salakavalam kelm, rohkem kui 1000 käsikirja varastanud Filippo Bernardini tunnistas end pettuses süüdi ning pääses ootamatult trellide taga maandumisest, vahendab The Guardian. Küll aga peab Bernardinile kopsaka rahasumma maksma, ta saadetakse Ameerikast tagasi Suurbritanniasse või Itaaliasse ning ta peab kolm aastat jälgimise all olema.Karistuse määras talle kohtunik Colleen McMahon. Kirjanikelt avaldamata käsikirju välja meelitanud Bernardinil tuleb tasuda kirjastajale Penguin Random House kohtukulude katteks 88 000 dollarit.
Suurbritannias Simon & Schusteri kirjastuses töötanud Bernardinil oli kohtudokumentide järgi «põletav soov» tunda ennast nagu tipptasemel kirjastaja, kes suhtleb tunnustatud kirjanikega ning saab neilt tekste.

Osav teeskleja

Olles näinud kolleege omavahel käsikirju jagamas, hakkas Bernardini esinema kirjastajate ja agentidena, et kirjanike avaldamata teoseid saada. Bernardini teeskles sadu erinevaid inimesi ning töötas välja pettuse, mis võimaldas mehel saada privaatselt tekste Margaret Atwoodilt, Sally Rooneylt, Ian McEwanilt ja paljudelt teistelt menukirjanikelt.
Kui Bernardini avastas, et selline pettus toimib, muutus tema käitumine kompulsiivseks. Huvitaval kombel ei plaaninud Bernardini raamatuid lekitada ning selle skeemiga rikastuda. Mees tahtis lihtsalt olla esimene, kes kuulsate autorite järgmisi teoseid lugeda saab.
FBI arreteeris Bernardini 2022. aasta jaanuaris New Yorgis, kui raamatukelm maandus John F. Kennedy lennujaamas. Kohtus tunnistas Bernardini oma süüd ning väitis end teadvat, kui lollid ja valed tema teod olid. Tema advokaat Jennifer Brown tõi välja, et Bernardini kasvas üles üksildase, kiusatud, homoseksuaalse mehena Itaalia konservatiivses piirkonnas ning leidis lohutust raamatutest.


Saarlased said jälle Facebookis pettaSaare maakonnas registreeriti läinud nädalal kaheksa varavastast süütegu. Varaline kahju juhtumite peale jaotatuna on alla 5000 euro.„Kahel juhul oli tegemist internetikeskkonnas Facebook Marketplace’s toime pandud kelmustega, kus ostja ostis kauba, kuid kaupa ei saanud,“ ütles Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem Minna Raun.
„Enne ülekannete tegemist palume kontrollida teise poole usaldusväärsust ja kui tehing tundub kahtlane, siis tõenäoliselt ta seda ongi.“


Läänemets algatas teenistusliku järelevalve ka kaposSeoses möödunud nädalal lahvatanud skandaaliga seoses n-ö staažinihverduse kahtlustusega algatas siseminister Lauri Läänemets (SDE) teenistusliku järelevalve lisaks politsei- ja piirivalveametile ka kaitsepolitseiametis. «Tegemist on kahe siseministeeriumi valitsemisala asutusega, kus on samadel alustel toimiv eripensionite süsteem, mistõttu on mõistlik mõlemaid asutusi antud küsimustes ka sarnaselt kontrollida,» põhjendas Läänemets, rõhutades, et mainitud järelevalve algatamine ei ole tingitud rikkumistest või kahtlustustest, vaid menetluse eesmärk on mõlema asutuse personalitoimingutest terviklikum ülevaade.
Teenistusliku järelevalvemenetluse käigus selgitatakse ministri kirjeldusel välja, kas teenistusse on isikuid võetud näiliselt nii, et ehkki nad on töötajate nimekirjas, ei tegele nad siiski sisuliselt politseiametniku teenistusülesannete täitmisega ning kas seega annaks või annab teenistussuhe neile võimaluse taotleda väljateenitud aastate põhjal eripensioni.
Möödunud nädalal sai maksuametnik Eerik Heldna kahtlustuse kelmuses ja PPA peadirektor Elmar Vaher kahtlustuse kelmusele kaasa aitamises. Vahetult pärast teate avalikustamist kinnitas Läänemets, et algatas teenistusliku järelevalve PPAs.


Läänemets algatas teenistusliku järelevalve ka kaposTALLINN, 27. märts, BNS – Seoses möödunud nädalal lahvatanud skandaaliga seoses n-ö staažinihverduse kahtlustusega algatas siseminister Lauri Läänemets (SDE) teenistusliku järelevalve lisaks politsei- ja piirivalveametile ka kaitsepolitseiametis, kirjutab Postimees.
"Tegemist on kahe siseministeeriumi valitsemisala asutusega, kus on samadel alustel toimiv eripensionite süsteem, mistõttu on mõistlik mõlemaid asutusi antud küsimustes ka sarnaselt kontrollida," põhjendas Läänemets, rõhutades, et mainitud järelevalve algatamine ei ole tingitud rikkumistest või kahtlustustest, vaid menetluse eesmärk on mõlema asutuse personalitoimingutest terviklikum ülevaade.
Teenistusliku järelevalvemenetluse käigus selgitatakse ministri kirjeldusel välja, kas teenistusse on isikuid võetud näiliselt nii, et ehkki nad on töötajate nimekirjas, ei tegele nad siiski sisuliselt politseiametniku teenistusülesannete täitmisega ning kas seega annaks või annab teenistussuhe neile võimaluse taotleda väljateenitud aastate põhjal eripensioni.
Möödunud nädalal sai maksuametnik Eerik Heldna kahtlustuse kelmuses ja PPA peadirektor Elmar Vaher kahtlustuse kelmusele kaasa aitamises. Vahetult pärast teate avalikustamist kinnitas Läänemets, et algatas teenistusliku järelevalve PPA-s.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Läänemets algatas teenistusliku järelevalve ka kapos   Seoses möödunud nädalal lahvatanud n-ö pensionistaaži nihverdamise skandaaliga algatas siseminister Lauri Läänemets (SDE) teenistusliku järelevalve lisaks politsei- ja piirivalveametile ka kaitsepolitseiametis.   "Tegemist on kahe siseministeeriumi valitsemisala asutusega, kus on samadel alustel toimiv eripensionite süsteem, mistõttu on mõistlik mõlemaid asutusi antud küsimustes ka sarnaselt kontrollida," vahendas Postimees Läänemetsa sõnu. Läänemets rõhutas, et mainitud järelevalve algatamine ei ole tingitud rikkumistest või kahtlustustest, vaid menetluse eesmärk on saada mõlema asutuse personalitoimingutest terviklikum ülevaade. Teenistusliku järelevalvemenetluse käigus selgitatakse ministri kirjeldusel välja, kas teenistusse on inimesi võetud näiliselt nii, et ehkki nad on töötajate nimekirjas, ei tegele nad siiski sisuliselt politseiametniku teenistusülesannete täitmisega ning kas seega annaks või annab teenistussuhe neile võimaluse taotleda väljateenitud aastate põhjal eripensioni. Eelmisel nädalal esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Vahetult pärast teate avalikustamist kinnitas Läänemets, et algatas teenistusliku järelevalve PPA-s.    					Toimetaja:  Merili Nael    					Allikas:  Postimees


Siseminister algatas eripensionite uurimiseks järelevalve nii PPA-s kui ka kaposElmar Vaheri ja Eerik Heldna ümber tiirlev kelmusekahtlus ajendas siseminister Lauri Läänemetsa (SDE) algatama teenistuslikku järelevalvet lisaks PPA-le ka kaitsepolitseiametis.
„Olen otsuse teinud: algatasin nii PPA-s kui ka kapos teenistusliku järelevalve – vaatame personalitoimingutega seotud küsimusi. Need on kaks asutust siseministeeriumi valitsemisalas, mida puudutab eripensionite süsteem, misläbi on põhjust mõlema asutuse tegevust vaadata ning nende sündmuste raames veenduda, et kõik on korras,“ märkis Läänemets Delfile.
Ta rõhutas, et algatas järelevalve kõnealustes ametkondades omaenese initsiatiivil.
„Pole infot, ühtegi kaebust, ühtegi vihjet, et midagi oleks korrast ära. See on tehtud seepärast, et veenduda, et rohkem juhtumeid poleks,“ sõnas ta. „See on ministri algatus ja ministri otsus – minule on pandud vastutus seda valdkonda juhtida ja selle eest vastutada.“
Läänemets märkis, et eripensioniga valdkondi leiab ka muude ministeeriumide alt. Näiteks saaks vaadata kaitseministeeriumi valitsemisalasse.
Kas Vaheri ja Heldna kelmusekahtluse taustal tuleks igas valdkonnas eripensionid ette võtta?
„Mina siseministrina neid otsuseid teha ei saa, seda saavad ikka teised ministrid hinnata,“ märkis Läänemets. „Igas ministeeriumis, kus eripensioniga kokku puututakse, on see kindlasti läbi arutatud. Ma ei usu, et keegi oleks kergekäeliselt suhtunud, kui prokuratuur sellise kahtlustuse esitas.“
Kuidas siis mujal toimitakse? Näiteks Läänemetsa viidatud kaitseministeeriumis?
Kaitseminister Hanno Pevkur (Reformierakond) märkis, et kuigi ministeeriumi osakondade ja sellele alluvate asutuste juhtidega on kohtutud, pole tema seni näinud põhjust oma valdkonnas säärast uurimist ette võtta.
„Praegu järelevalvemenetlusest pole küll rääkinud,“ sõnas ta Delfile.
Kahtlusega seotud viis inimest
Kapo ametnikud esitasid 21. märtsil maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale kelmuse kahtlustuse ning politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse.
Kahtlustuse järgi vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse järgi esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus sotsiaalkindlustusametile pensioniavalduse, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Selleta ei oleks Eerik Heldna saanud täis nõutavat 25-aastast politseiametniku staaži ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Väidetavasti on fiktiivse lepinguga seotud veel kolm inimest: keskkriminaalpolitsei juht Aivar Alavere, politsei sisekontrollibüroo juht Priit Pärkna ja keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht Toomas Lõhmus.


Läänemets algatas eripensionite uurimiseks järelevalve nii PPAs kui kaposElmar Vaheri ja Eerik Heldna ümber tiirlev kelmusekahtlus ajendas siseminister Lauri Läänemetsa (SDE) algatama teenistuslikku järelevalvet lisaks PPA-le ka kaitsepolitseiametis.
„Olen otsuse teinud: algatasin nii PPA-s kui ka kapos teenistusliku järelevalve – vaatame personalitoimingutega seotud küsimusi. Need on kaks asutust siseministeeriumi valitsemisalas, mida puudutab eripensionite süsteem, misläbi on põhjust mõlema asutuse tegevust vaadata ning nende sündmuste raames veenduda, et kõik on korras,“ märkis Läänemets Delfile.
Ta rõhutas, et algatas järelevalve kõnealustes ametkondades omaenese initsiatiivil.
„Pole infot, ühtegi kaebust, ühtegi vihjet, et midagi oleks korrast ära,“ sõnas ta.
Refereeritud artikli täistekst Delfis.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid möödunud nädala teisipäeval kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile. Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda.


Tagasivaade kohaliku lasteaianduse ajalukku1940. aasta 17. mai Otepää Teatajas kirjutati, et käesoleval kuul pühitsetakse lasteaedade asutamise idee 100 a juubelit Eestis. 1. augustil 1840. a avas Elisabeth von Uexküll Väike Hoiuasutuse Tallinnas.Otepääl korraldab sel puhul kohalik Lastekaitse ühing kui lasteaia pidaja aktuse, kus kõneleb pr Ainelo Tartust teemal „Milleks vajame lasteaedu” ja Lastekaitse ühingu esinaine pr Niklus teemal „Ema ja laps”. Peale selle on kavas veel ettekandeid lasteaia lastelt. Aktus algab kell 2 päeval. Pääs on kõigile vaba ja tasuta. Artiklis oli kirja, et Otepääl kutsuti lasteaed ellu kohaliku Hariduse seltsi juurde 1923. a. Idee algataja oli Hariduse seltsi esimees härra Walter Jalwiste.Kokkuvõtlikult kirjutatakse artiklis lasteaianduse käekäigust Otepääl, et kuni 1938. a töötas lasteaed Hariduse seltsi juures, saades toetust Tartu maavalitsuselt. Alates 1938. a peab lasteaeda Otepää Lastekaitse ühing. Viimastel aastatel on lapsi lasteaias olnud suvekuudel 60 ja talvekuudel 30 ümber.Eesti Naises nr 11, 1931. a on pikem artikkel Otepää lasteaiast. Suvel toimetab lasteaed Otepää Haridusseltsi koolimaja ruumides ja aias. Töö käib kahes jaos: 1) eelkooliealised lapsed ja 2) kooliealised lapsed. Põhiliselt veedetakse aeg õues. Sügisel on lasteaias laste tööde näitus ja pidu, kus lapsed näitavad, kui palju nad on suutnud tööd teha korraliku puhkuse kõrvalt.Reedel, 6. mail 1932. a leidub Otepää Teatajas teadaanne, et Otepää Haridusseltsi juhatus otsustas ka eeltuleval suvel Otepääl lasteaia avada. Juhatajaks valiti pr Praks ja abiks Prl Kruus.1932. aasta novembris tekkisid Naisseltsi ja kodukaitse vahel lahkhelid, kuidas toitlustada vähekindlustatud lapsi sotsiaalministeeriumilt saadud rahaga. Naisselts soovis selle raha eest pakkuda oma ruumides lastele sooja einet, kodukaitse esindajad arvasid teisiti. Detsembris lepiti kokku, et lastevanematele antakse alevivalitsuselttšekid, millega nad kohalikust tarbijate ühisusest toidukraami saavad.Otepää Teataja jätkas läbi aastate lasteaia tegevuse kajastamist. Ikka talvel Naisseltsi eralasteaiana väikese kuutasu eest (2 krooni) ja suvel Otepää Haridusseltsi egiidi all tasuta. Lasteaia tegevuse algusest anti Otepää Teatajas teada ja kutsuti vanemaid üles lapsi lasteaeda tooma. Suvise perioodi lõpetas lasteaed peoga. Lisaks sellel võib Otepää Teatajas leida vähemalt kolm artiklit lasteaia revideerimisest Tartumaa koolinõuniku Kurvitsa poolt. Kokkuvõtteks kirjutati, et kuuldavasti jäädi lasteaia tööga rahule.2. juuni 1938. a Otepää Teatajas oli artikkel Otepää Lastekaitse ühingu tasuta lasteaia avamisest algkooli ruumides. Juhataja prl Amanda Kruuse ja abi prl Laine Tungal.16. detsembri 1938. a Otepää Teatajas avaldati artikkel sellest, et Otepää laste päevakodu sai nägusad ruumid. Algas laste toitlustamine. Otepää linnavolikogu ostis Veski tn kahekordse puumaja, mis ehitati laste päevakodule sobivaks. Rahalist abi saadi sotsiaalministeeriumilt 3500 kr.1939. a tegutses laste päevakodu laste toitlustajana ja suvise lastehoiu pakkujana. Juulis oli laste päevakodus 10 last. Päevakodu juhatajaks sai pr Endla Urm. Lasteaed aga töötas aastaringselt 43 lapsega.Järgmised Otepää Teataja numbrid on väikesemahulised, sisaldades peamiselt sõjaga seotud uudiseid. Elu muutus järjest raskemaks. Lapsi kimbutas kõhutõbi ja leetrid sundisid lasteaia kaheks nädalaks sulgema.Siiski saab 1940. a 4. mai Otepää Teatajast lugeda, et Otepääl hoolitsetakse laste eest rahuldavalt. Lasteaias käib aasta läbi kohal 30 last päevas.Septembrikuust 1940 kuni juulikuuni 1941 pole ühtki Otepää Teataja numbrit kättesaadaval. Mul puudub info selle kohta, kas ajaleht üldse ilmus või pole neid eksemplare digitaliseeritud. Tõenäolisel on muidugi see, et ajaleht sõjalise olukorra tõttu ei ilmunudki.1941. aasta 4. augusti Otepää Teatajast võib lugeda, et Otepää Lastekaitse ühing alustas tegevust peale aastast seisakut. Annetustena korjati toitu ja pakuti lastele sooje eineid. Detsembrikuus ilmus teade, et toimub jõulupuu lastele algkooli hoones. Registreerimine toimub Laste ja Emade nõuandlas. 3-12 a lapsed saavad 200 grammi karamellkommi. Ajad olid raske ja elanikkonnale kehtisid varustuskaardid.Siiski alustas lasteaed 1942. a suvel tegevust ja 1944. a augustikuu Otepää Teataja artiklis „Lasteaed kui kasvataja ja ema abiline” on teave avatavast laste mängumurust. Mängumurul käis 35 last. Nii et muster jätkus, talvel lasteaed ja suvel lastehoid erinevate nimetuste all. Artikli autor oli lasteaia juhataja Magda Luukas. Viimaseks uudiseks Otepää Teatajas oli teade, et 1. juunist 1944. a alustas tegevust Otepää lastesõim, mis suleti 1992. a. Sõim tegutses 48 aastat.Lisaks teadetele Otepää lasteaianduse käekäigu kohta oli Otepää Teataja ka hea tolleaegse elu kirjeldaja. Pean ütlema, et ega elu Otepääl 1930-ndatel aastatel käesolevast ajast ei tundugi väga erinev. Uudised liigsete poliitiliste kõnede pidamisest, tolleaegsest korruptsioonist, seadustest möödahiilimisest, tõrva, peekoni ja munade hinnatõusust, võitlusest Otepää Gümnaasiumi sulgemise ümber, koolijuhtide valimisest, elektri hinnast, uudised turistidest, Pühajärve rannaelust ja paljust muust tuleb kuidagi tuttavlik ette.1944. a alustas ilmumist ajaleht Kommunismi Lipp ning uudised lasteaias kadusid pikaks ajaks. Siiski leidsin väikese nupukese, et 1945. aastal tegutseb lasteaed Otepää linnas V. Kingissepa tn 15.Kahjuks ei olnud ka hiljem ilmuma hakkav ajaleht Kommunist sisutihedam lugemine kui tema eelkäija. 1957. a lehest leidsin teate Otepää Linna Lasteaia inspekteerimisest.1960. a tekitas palju poleemikat tolleaegse lasteaiahoone seisukord, sest lasteaed asus endiselt kohandatud ruumides. Asutuses teostati kapitaalremonti, kuid lasteaed ei suutnud rahuldada vanemate vajadust laste vastuvõtmisel.Lasteaia juhataja oli tol ajal A. Anton.Otepää lasteaia pidu tegelasi. Eesti Naine nr 11, 1931MARJU ILISTOM, Otepää Lasteaia õppealajuhataja


Lehtse aleviku saladus. Naine mattis surnud mehe aiamaale, et tema pension kätte saada85-aastase Juri kadumist ei märganud keegi, kuigi lesk mattis ta peaaegu naabrite akna alla.
Mullu 9. mai õhtupoolikul oli väikeses Lehtse alevikus tavatult palju sagimist. Jaama tänava alguse tagasihoidliku puitmaja juurde saabus mitu autot, mõni vilkuritega, mõni ilma. Aias tegutseti hilisõhtuni.
Kõik algas pärastlõunal numbrile 112 tehtud kõnest. „Häirekeskus kuuleb, mis juhtus?“ esitas päästekorraldaja tavalise avaküsimuse.
„Meil… meil suri inimene. Kuidas fikseerida, noh, et ta ei ole, et ta, noh, nagu... ee, et noh...“ puterdas naishääl vastuseks.
„Sain aru. Saadame kiirabi,“ vastas päästekorraldaja. Vaevalt oskas päästekorraldaja tegelikult aimata helistaja ähmi tagamaad.
Häirekeskus läkitas peale kiirabi kohapeale ka politseipatrulli, nii igaks juhuks. Sündmuskohal, suure aiaga majakeses võttis saabujad vastu väikest kasvu 50. eluaastates naine, kes tutvustas end Olgana.
Kus ta siis on?
Kes on surnud? Olga vastas, et lahkunud on tema eakas abikaasa, 85-aastane Juri. Selge. Aga kus ta siis on? Olga ütles: aiamaale maetud. Ta rääkis, et Juri suri veidi üle nädala eest, 1. mail ja ta mattis surnu aeda õunapuu alla. Olga näitas kohe ka, kuhu.
Kiirabitöötaja teadis kaasa noogutada, et jaa – samas majas käis ta ka eelmisel aastal ja siin oli tõesti südamehaige vanem mees, kes kategooriliselt keeldus kiirabiga haiglasse minemast. Nüüd aga kiirabi lahkus, sest juba maetud inimese heaks ei saa meedikud midagi teha.
Politseinikud jäid asja lähemalt uurima. Olga tõi labida ning hakkas kartulimaa ja õunapuu vahele jäävalt maalapilt murukamarat eemaldama. Noor meespolitseinik võttis Olgalt labida üle. Olga tõi abiks kõpla ja ka harja. Mullast ilmusidki nähtavale kangasse mässitud surnukeha piirjooned. Harjaga sai sellelt viimasedki mullakübemed maha pühkida. Politseinik kergitas lina ja paljastas pruunika kolju, mille avali huulteta suust turritasid välja hõredad hambad, silmakoopad olid tühjad ning neis ja pea ümbruses vingerdasid vaglad. Oli selge, et surm oli saabunud palju varem kui lese väidetud nädal tagasi.
Samal ajal kui politseinikud Lehtse aiamaal kaevasid, helistas numbril 112 teine naine, kellel oli sellesama juhtumiga seotud mure. Nadja (nimi muudetud – T. J.) palus, et häirekeskus ühendaks ta politseiga, sest tema isaga on kahtlased lood. Nadja selgitas, et talle helistas isa perearst, kelle sõnul olevat isa uus naine öelnud, et isa on surnud ja aiamaale maetud ning tarvis on surmatunnistust. Nadja tahtis seda kummalist juttu kontrollida ja palus, et politsei astuks isa Lehtse majast läbi. Päästekorraldaja küsis Nadjalt isa aadressi ja sai siis öelda: sellele aadressile on just kutsutud kiirabi, mistõttu pole alust arvata, et seal oleks keegi maha maetud. Nadja rahunes.
Mõne aja pärast helistas Nadja uuesti häirekeskusse. Ta oli isa kohta lähemalt maad kuulanud ja saanud teada, et isa telefon on juba pool aastat välja lülitatud. Tütar muidu isaga suuremat ei suhelnud, viimati rääkis mullu, aga kui peaks tõele vastama, et isa uus naine on surma salajas hoidnud, siis oleks küll abi vaja. „See naine ei ole ilmselt adekvaatne!“ kaebas Nadja.
Esialgu ei saanud ta häirekeskusest oma murele vastust. Samal ajal jõudsid Lehtsesse Jaama tänava maja aiamaale appi kutsutud kriminalist, kaks uurijat ja kohtuarst-ekspert.
Peenramaalt kaevati madalast hauast välja kõdunenud surnukeha. Ruudulisse kangasse mässitud laibal oli seljas sinine kampsun ja jalas teksad. Käed olid rinnale asetatud.
Uurija kuulas Olga üle. Olga loobus väitest, et Juri on surnud olnud kõigest nädala, ja rääkis teistsuguse loo. Ta sõnas, et eelmise, 2021. aasta 1. septembril oli ta oma Tallinna-kodus, kui hakkas Juri pärast muretsema. Juri oli temast 30 aastat vanem ja südamehaige, nii et oli põhjust karta, kui üksi suvilas olnud Juri telefoni ei võtnud. Olga otsustas vaatama minna, kas abikaasaga on kõik korras. Ta võttis lapsed, 12-aastase Maria ja seitsmeaastase Ivani (nimed muudetud – T. J.) kaasa ning kiirustas rongile.
Lamas surnult maas
Lehtses astus ta majja ja nägi, et Juri lamab surnult voodi kõrval maas. Olga kattis abikaasa laiba linaga. „Lastel ei tekkinud küsimusi, nad on väikesed ja rumalad. Õhtul, kui lapsed õues mängisid, hakkasin auku kaevama. Valisin koha selle järgi, et koht oli majale lähedal ja seal oli pehme maa,“ rääkis Olga uurijale. Kui lapsed olid õhtul magama jäänud, keeras Olga laiba linasse. Ta vedas surnukeha kiletüki peal lohistades aeda, valmiskaevatud haua kõrvale. „Panin Juri selili ja tema käed rinna peale. Katsin näo, et muld ei tabaks nägu, kui hakkan mulda viskama,“ kirjeldas Olga uurijale.
Üleaedsete tähelepanu ta ei kartnud. „Oli juba pime ja naabrid vaatasid televiisorit.“
Aga miks selline salamatus? Olga sõnas uurijale, et tal ei olnud raha Jurit kombekohaselt matta. Olga töötas postiljonina Express Postis ja palk oli väike, aga toita oli vaja kaks last. Juri sai kõigest üle 500 euro pensioni. Ka Juri eelmise abielu kolme täiskasvanud lapse peale ei saanud Olga arvates loota, sest need ei sallinud isa ja hoidsid eemale. „Mul tõepoolest ei olnud võimalik teda matta, matuste peale läheb palju raha. Ka kõige väiksem matus maksab palju, grimeerimine maksab,“ kurtis Olga.
Kuigi lesk pidas oma teguviisi õigustatuks, püüdis ta seda lähedaste eest salajas hoida. „Matmisest ma ei rääkinud kellelegi, sain aru, et see polnud päris õige,“ tunnistas ta uurijale. Üks erand siiski oli: Olga rääkis Juri kummalisest matusest oma vennale, kuid too ei öelnud selle kohta ei musta ega valget. Kui Lehtse naabrid uurisid Olgalt, kuhu Juri kadus, vastas Olga, et Juri on haiglas. „Naabrid olid varem Jurile kiirabi kutsunud, nad teadsid, et tal on süda haige,“ põhjendas Olga politseinikule.
Oli lastest võõrdunud
Juri oli oma eelmise abielu lastest võõrdunud, kuid ajuti lapsed siiski suhtlesid isaga. Näiteks helistas talle tütar Nadja. Juri telefoni vastu võtnud Olga selgitas, et Juri on kas Rakvere haiglas või sõitnud Venemaal elava õe juurde. Keegi teine Jurist puudust ei tundnud. Juri nimele tulnud elektriarved maksis Olga ära, ja kuna arstilkäimist vältis Juri igati, siis ei osanud tema järele pärida perearstki. Juba varasemast oli Olgal teada Juri pangakaardi kood, nii et järgnenud kuudel võttis ta vaevata välja Juri pensioni. Raha ei kulutanud Olga asjatult. „Lapsi oli vaja toita,“ nentis Olga uurijale.
Ta kinnitas küsitlejale, et ühtegi kurja mõtet ta abikaasa vastu ei haudunud. „Minu mees ei tarvitanud alkoholi ega teinud suitsu, minul endal ka alkoholiga midagi pistmist pole. Selliseid mehi nagu minu abikaasa kohtab harva,“ rääkis ta. „Ma ei ole oma mehele haiget teinud! Minu mees küll riidles minuga, kuid mind ei löönud. Olime mõlemad mehega usklikud inimesed, mina olen siiani usklik.“
Nii möödus mitu kuud, saabus talv ja seejärel uus kevad. Miks otsustas lesk tehtu just siis üles tunnistada? Olga väitis uurijale, et südametunnistus hakkas piinama. „Tahtsin selle südame pealt ära saada, kuid matusteks raha ei ole ja ma ei tea, kas mehe lapsed aitavad,“ lausus ta.
Uurimise käigus selgus siiski, et Olgat ei ajendanud tehtut üles tunnistama ilmselt mitte üksnes südametunnistus. Nimelt oli Nadja hakanud isa otsima ega uskunud kuude kaupa Olga väiteid, et 85-aastane Juri on kord haiglas ja siis varsti pärast seda Venemaal. Nadja rääkis kahtlustest ametivõimudele. 2022. aasta mai alguses kuulutas politsei Juri tagaotsitavaks ja peatas pensionimaksed.
Sellest võis Olga mõista, et saladust ei saa enam hoida, ja otsustas sellest teatada, enne kui politsei ukse taha tuleb.
Mis võis ajendada Olgat sellisele kummalisele kuriteole? Tema naabrid Tallinna kortermajast teavad üht-teist, mis võivad põhjustele valgust heita. „Kullakaevaja? Ei, ei. Seda mitte. Seda ta kindlasti ei olnud, ta ei olnud Juriga koos raha pärast. Ütleks, et ta on selline väga lihtne inimene, lihtsameelne,“ ütleb üks naaber.
Teine teab, et kuigi algul võis Juri ja Olga vahel olla tõeline armastus, kiskus Juri küllaltki kõrges eas sõlmitud uus abielu tema jaoks kibedaks. „Olga korjas igasugust prügi, korter hakkas haisema ja prussakad tulid. Ma kaebasin mitu korda, aga Juri ei teinud midagi. Ta põgenes Lehtsesse elama ja käis harva linnas.“
Korteris käis korduvalt ka lastekaitse ja juba enne Juri peenramaamatuse avastamist elasid lapsed asenduskodus. Olga ei salanud seda ka uurija ees. Tõsi, prügimäelt koju veetud rämpsu kohta oli tal erinev arusaam kui ametkondadel. „Lapsed on minu süü tõttu lastekodus. Lapsed võeti ära, sest lastele toodi ilusaid ja häid asju, aga neid oli nii palju, et siginesid prussakad ja lapsed pandi lastekodusse,“ kõneles ta ülekuulamisel uurijale.
Olga ei eita elus tehtud vigu, abikaasa aiamaale matmist muu hulgas. „Jumal sellesse matmisse hästi ei suhtu, kuid vanasti tehti külades nii. Aga ma ei visanud teda kuskile metsa, ma matsin ta oma kodu aeda, kuhu ta tahtis maetud saada. Üldse mu mees ei käinud kodust kaugel, oli hästi kodune inimene ja ta soov oli saada maetud kodu aeda. Ma saan sellest aru, et me ei saa teda sinna maetuna jätta ja ta tuleb välja kaevata. See pole meeldiv, kuid nii on vaja teha.“
Kokku 4600 eurot
Olga jõudis surnud mehe eest pensioni välja võtta kaheksa kuu eest ja kokku 4600 eurot.
Tänavu jaanuaris mõistis kohus Olgale raha väljapetmise ja laibarüvetamise eest kokku aasta ja nelja kuu pikkuse vangistuse. Karistus on tingimisi, kui ta järgmise kahe aasta jooksul uut kuritegu toime ei pane.
Kohtuekspertiis kinnitas, et Juri surm ei olnud vägivaldne. Olgale tehtud psühhiaatrilise ekspertiisi järgi on ta süüdiv.
Riigilt väljapetetud pensioni tagasimaksmiseks on kohtutäitur müüki pannud Lehtse suvila, mille peenramaa peitis kaheksa kuud Juri surnukeha.


Lehtse aleviku saladus. Naine mattis surnud mehe aiamaale, et tema pension kätte saada85-aastase Juri kadumist ei märganud keegi, kuigi lesk mattis ta peaaegu naabrite akna alla.Mullu 9. mai õhtupoolikul oli väikeses Lehtse alevikus tavatult palju sagimist. Jaama tänava alguse tagasihoidliku puitmaja juurde saabus mitu autot, mõni vilkuritega, mõni ilma. Aias tegutseti hilisõhtuni.Kõik algas pärastlõunal numbrile 112 tehtud kõnest. „Häirekeskus kuuleb, mis juhtus?“ esitas päästekorraldaja tavalise avaküsimuse.„Meil... meil suri inimene. Kuidas fikseerida, noh, et ta ei ole, et ta, noh, nagu... ee, et noh...“ puterdas naishääl vastuseks.„Sain aru. Saadame kiirabi,“ vastas päästekorraldaja. Vaevalt oskas päästekorraldaja tegelikult aimata helistaja ähmi tagamaad.Häirekeskus läkitas peale kiirabi kohapeale ka politseipatrulli, nii igaks juhuks. Sündmuskohal, suure aiaga majakeses võttis saabujad vastu väikest kasvu 50. eluaastates naine, kes tutvustas end Olgana.Kus ta siis on?Kes on surnud? Olga vastas, et lahkunud on tema eakas abikaasa, 85-aastane Juri. Selge. Aga kus ta siis on? Olga ütles: aiamaale maetud. Ta rääkis, et Juri suri veidi üle nädala eest, 1. mail ja ta mattis surnu aeda õunapuu alla. Olga näitas kohe ka, kuhu.Kiirabitöötaja teadis kaasa noogutada, et jaa - samas majas käis ta ka eelmisel aastal ja siin oli tõesti südamehaige vanem mees, kes kategooriliselt keeldus kiirabiga haiglasse minemast. Nüüd aga kiirabi lahkus, sest juba maetud inimese heaks ei saa meedikud midagi teha.Politseinikud jäid asja lähemalt uurima. Olga tõi labida ning hakkas kartulimaa ja õunapuu vahele jäävalt maalapilt murukamarat eemaldama. Noor meespolitseinik võttis Olgalt labida üle. Olga tõi abiks kõpla ja ka harja. Mullast ilmusidki nähtavale kangasse mässitud surnukeha piirjooned. Harjaga sai sellelt viimasedki mullakübemed maha pühkida. Politseinik kergitas lina ja paljastas pruunika kolju, mille avali huulteta suust turritasid välja hõredad hambad, silmakoopad olid tühjad ning neis ja pea ümbruses vingerdasid vaglad. Oli selge, et surm oli saabunud palju varem kui lese väidetud nädal tagasi.Samal ajal kui politseinikud Lehtse aiamaal kaevasid, helistas numbril 112 teine naine, kellel oli sellesama juhtumiga seotud mure. Nadja (nimi muudetud - T. J.) palus, et häirekeskus ühendaks ta politseiga, sest tema isaga on kahtlased lood. Nadja selgitas, et talle helistas isa perearst, kelle sõnul olevat isa uus naine öelnud, et isa on surnud ja aiamaale maetud ning tarvis on surmatunnistust. Nadja tahtis seda kummalist juttu kontrollida ja palus, et politsei astuks isa Lehtse majast läbi. Päästekorraldaja küsis Nadjalt isa aadressi ja sai siis öelda: sellele aadressile on just kutsutud kiirabi, mistõttu pole alust arvata, et seal oleks keegi maha maetud. Nadja rahunes.Mõne aja pärast helistas Nadja uuesti häirekeskusse. Ta oli isa kohta lähemalt maad kuulanud ja saanud teada, et isa telefon on juba pool aastat välja lülitatud. Tütar muidu isaga suuremat ei suhelnud, viimati rääkis mullu, aga kui peaks tõele vastama, et isa uus naine on surma salajas hoidnud, siis oleks küll abi vaja. „See naine ei ole ilmselt adekvaatne!“ kaebas Nadja.Esialgu ei saanud ta häirekeskusest oma murele vastust. Samal ajal jõudsid Lehtsesse Jaama tänava maja aiamaale appi kutsutud kriminalist, kaks uurijat ja kohtuarst-ekspert.Peenramaalt kaevati madalast hauast välja kõdunenud surnukeha. Ruudulisse kangasse mässitud laibal oli seljas sinine kampsun ja jalas teksad. Käed olid rinnale asetatud.Uurija kuulas Olga üle. Olga loobus väitest, et Juri on surnud olnud kõigest nädala, ja rääkis teistsuguse loo. Ta sõnas, et eelmise, 2021. aasta 1. septembril oli ta oma Tallinnakodus, kui hakkas Juri pärast muretsema. Juri oli temast 30 aastat vanem ja südamehaige, nii et oli põhjust karta, kui üksi suvilas olnud Juri telefoni ei võtnud. Olga otsustas vaatama minna, kas abikaasaga on kõik korras. Ta võttis lapsed, 12-aastase Maria ja seitsmeaastase Ivani (nimed muudetud - T. J.) kaasa ning kiirustas rongile.Lamas surnult maasLehtses astus ta majja ja nägi, et Juri lamab surnult voodi kõrval maas. Olga kattis abikaasa laiba linaga. „Lastel ei tekkinud küsimusi, nad on väikesed ja rumalad. Õhtul, kui lapsed õues mängisid, hakkasin auku kaevama. Valisin koha selle järgi, et koht oli majale lähedal ja seal oli pehme maa,“ rääkis Olga uurijale. Kui lapsed olid õhtul magama jäänud, keeras Olga laiba linasse. Ta vedas surnukeha kiletüki peal lohistades aeda, valmiskaevatud haua kõrvale. „Panin Juri selili ja tema käed rinna peale. Katsin näo, et muld ei tabaks nägu, kui hakkan mulda viskama,“ kirjeldas Olga uurijale.Üleaedsete tähelepanu ta ei kartnud. „Oli juba pime ja naabrid vaatasid televiisorit.“Aga miks selline salamatus? Olga sõnas uurijale, et tal ei olnud raha Jurit kombekohaselt matta. Olga töötas postiljonina Express Postis ja palk oli väike, aga toita oli vaja kaks last. Juri sai kõigest üle 500 euro pensioni. Ka Juri eelmise abielu kolme täiskasvanud lapse peale ei saanud Olga arvates loota, sest need ei sallinud isa ja hoidsid eemale. „Mul tõepoolest ei olnud võimalik teda matta, matuste peale läheb palju raha. Ka kõige väiksem matus maksab palju, grimeerimine maksab,“ kurtis Olga.Kuigi lesk pidas oma teguviisi õigustatuks, püüdis ta seda lähedaste eest salajas hoida. „Matmisest ma ei rääkinud kellelegi, sain aru, et see polnud päris õige,“ tunnistas ta uurijale. Üks erand siiski oli:Olga rääkis Juri kummalisest matusest oma vennale, kuid too ei öelnud selle kohta ei musta ega valget. Kui Lehtse naabrid uurisid Olgalt, kuhu Juri kadus, vastas Olga, et Juri on haiglas. „Naabrid olid varem Jurile kiirabi kutsunud, nad teadsid, et tal on süda haige,“ põhjendas Olga politseinikule.Juri oli oma eelmise abielu lastest võõrdunud, kuid ajuti lapsed siiski suhtlesid isaga. Näiteks helistas talle tütar Nadja. Juri telefoni vastu võtnud Olga selgitas, et Juri on kas Rakvere haiglas või sõitnud Venemaal elava õe juurde. Keegi teine Jurist puudust ei tundnud.Nii möödus mitu kuud, saabus talv ja seejärel uus kevad. Miks otsustas lesk tehtu just siis üles tunnistada? Olga väitis uurijale, et südametunnistus hakkas piinama. „Tahtsin selle südame pealt ära saada, kuid matusteks raha ei ole ja ma ei tea, kas mehe lapsed aitavad,“ lausus ta.Uurimise käigus selgus siiski, et Olgat ei ajendanud tehtut üles tunnistama ilmselt mitte üksnes südametunnistus. Nimelt oli Nadja hakanud isa otsima ega uskunud kuude kaupa Olga väiteid, et 85aastane Juri on kord haiglas ja siis varsti pärast seda Venemaal. Nadja rääkis kahtlustest ametivõimudele. 2022. aasta mai alguses kuulutas politsei Juri tagaotsitavaks ja peatas pensionimaksed.Sellest võis Olga mõista, et saladust ei saa enam hoida, ja otsustas sellest teatada, enne kui politsei ukse taha tuleb.Mis võis ajendada Olgat sellisele kuriteole? Tema naabrid Tallinna kortermajast teavad üht-teist, mis võivad põhjustele valgust heita. „Kullakaevaja? Ei, ei. Seda mitte. Seda ta kindlasti ei olnud, ta ei olnud Juriga koos raha pärast. Ütleks, et ta on selline väga lihtne inimene, lihtsameelne,“ ütleb üks naaber.Olga ei eita elus tehtud vigu, abikaasa aiamaale matmist muu hulgas. „Jumal sellesse matmisse hästi ei suhtu, kuid vanasti tehti külades nii. Ma matsin ta kodu aeda, kuhu ta tahtis maetud saada. Ma saan aru, et me ei saa teda sinna maetuna jätta ja ta tuleb välja kaevata. See pole meeldiv, kuid nii on vaja teha.“ 1"Olga sõnas uurijale, et tal ei olnud raha Jurit kombekohaselt matta.""Olga naaber„Kullakaevaja? Ei, ei. Seda ta kindlasti ei olnud, ta ei olnud Juriga koos raha pärast."KAHJUKokku 4600 eurotOlga jõudis surnud mehe eest pensioni välja võtta kaheksa kuu eest ja kokku 4600 eurot.Tänavu jaanuaris mõistis kohus Olgale raha väljapetmise ja laibarüvetamise eest kokku aasta ja nelja kuu pikkuse vangistuse. Karistus on tingimisi, kui ta järgmise kahe aasta jooksul uut kuritegu toime ei pane.Kohtuekspertiis kinnitas, et Juri surm ei olnud vägivaldne. Olgale tehtud psühhiaatrilise ekspertiisi järgi on ta süüdiv.Riigilt väljapetetud pensioni tagasimaksmiseks on kohtutäitur müüki pannud Lehtse suvila, mille peenramaa peitis kaheksa kuud Juri surnukeha.„Mul tõepoolest ei olnud võimalik teda matta, matuste peale läheb palju raha. Ka kõige väiksem matus maksab palju, grimeerimine maksab,“ kurtis Olga. Tehisaru: midjourney.com, Ester VaitmaaTuuli Jõesaar


Siseminister algatas eripensionite tõttu PPA-s ja kapos järelevalveElmar Vaherit ja Eerik Heldnat puudutav kelmuse kahtlus ajendas siseminister Lauri Läänemetsa (SDE) algatama teenistuslikku järelevalvet peale PPA ka kaitsepolitseiametis.„Olen otsuse teinud: algatasin nii PPA-s kui ka kapos teenistusliku järelevalve, vaatame personalitoimingutega seotud küsimusi. Need on siseministeeriumi valitsemisala kaks asutust, mida puudutab eripensionite süsteem, misläbi on põhjust mõlema asutuse tegevust vaadata ning nende sündmuste raames veenduda, et kõik on korras,“ märkis Läänemets. Ta rõhutas, et algatas järelevalve mõlemas ametkonnas omaenese initsiatiivil.„Pole infot, ühtegi kaebust, ühtegi vihjet, et midagi oleks korrast ära. See on tehtud seepärast, et veenduda, et rohkem juhtumeid poleks,“ sõnas ta. „See on ministri algatus ja ministri otsus. Minule on pandud vastutus seda valdkonda juhtida ja selle eest vastutada.“Läänemets märkis, et eripensioniga valdkondi leiab ka muude ministeeriumide alt. Näiteks saaks vaadata kaitseministeeriumi valitsemisalasse.Kas Vaheri ja Heldna kelmuse kahtluse taustal tuleks igas valdkonnas eripensionid ette võtta?„Mina siseministrina neid otsuseid teha ei saa, seda saavad ikka teised ministrid hinnata,“ märkis Läänemets. „Igas ministeeriumis, kus eripensioniga kokku puututakse, on see kindlasti läbi arutatud. Ma ei usu, et keegi oleks kergekäeliselt suhtunud, kui prokuratuur sellise kahtlustuse esitas.“Kuidas siis mujal toimitakse? Näiteks Läänemetsa viidatud kaitseministeeriumis.Kaitseminister Hanno Pevkur (Reformierakond) märkis, et kuigi ministeeriumi osakondade ja sellele alluvate asutuste juhtidega on kohtutud, pole tema seni näinud põhjust oma valdkonnas säärast uurimist ette võtta. „Praegu järelevalvemenetlusest pole küll rääkinud,“ sõnas ta. 1"Eripensioniga valdkondi leiab ka muude ministeeriumide alt."Grete Põlluste


Euroopa Prokuratuuri esimene kohtuasi Eestis: kohtupinki istuvad Lääne-Virumaa põllumehedMaikuus saab alguse Euroopa Prokuratuuri esimene kohtuasi Eestis, kui toimub eelistung kuue inimese ja seitsme ettevõtte üle, kes panid süüdistuse järgi toime soodustuskelmuse või aitasid sellele kaasa.
"Las ta olla, pole vaja teemat üldse puutuda. See on nii absurdne asi, et sellest ei olegi midagi rääkida," ütles üks süüdistatav Hannes Linnamägi.


Belitšev hakkab saama Vaheri palka   Siseminister Lauri Läänemets otsustas politsei- ja piirivalveameti peadirektori asetäitjale piirivalve alal (PPA) Egert Belitševile maksta PPA peadirektori ülesannete täitmise ajal põhipalka 7000 eurot kuus.   Belitšev saab 7000 euro suurust põhipalka alates 23. märtsist ja seda kuni Elmar Vaheri suhtes läbiviidava distsiplinaarmenetluse lõppemiseni või ta teenistussuhte lõppemiseni. Vaheri ametiaeg oleks pidanud lõppema 1. mail, kuid 23. märtsil kõrvaldas valitsus kriminaaluurimise tõttu Vaheri ametist. Siseminister Lauri Läänemetsa sõnul kehtib Vaheri teenistusest kõrvaldamine prokuratuuri uurimisprotsessi lahenduseni või tema ametiaja lõpuni. Vaher saab teenistusest kõrvaldamise ajal ühes kuus 60 protsenti tema keskmisest palgast, mis muidu 7000-eurost töötasu arvestades ligi 4200 eurot kuus. Kaitsepolitsei esitas kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega. Nii Vaher kui ka Heldna on oma otsest süüd eitanud. Vaher ütles ERR-ile antud usutluses, et ta on käitunud õigesti ja endal süüd ei näe. Ka Heldna ütles ERR-ile antud intervjuus, et on kogu oma teenistuse käigus järginud kehtivaid norme nii vormiliselt kui ka sisuliselt.


Belitšev hakkab saama Vaheri palkaTALLINN, 28. märts, BNS – Siseminister Lauri Läänemets otsustas politsei- ja piirivalveameti peadirektori asetäitjale piirivalve alal (PPA) Egert Belitševile maksta PPA peadirektori ülesannete täitmise ajal põhipalka 7000 eurot kuus, kirjutab ERR.
Belitšev saab 7000 euro suurust põhipalka alates 23. märtsist ja seda kuni Elmar Vaheri suhtes läbiviidava distsiplinaarmenetluse lõppemiseni või ta teenistussuhte lõppemiseni. Vaheri ametiaeg oleks pidanud lõppema 1. mail, kuid 23. märtsil kõrvaldas valitsus kriminaaluurimise tõttu Vaheri ametist.
Vaher saab teenistusest kõrvaldamise ajal ühes kuus 60 protsenti tema keskmisest palgast, mis muidu 7000-eurost töötasu arvestades ligi 4200 eurot kuus.
Kaitsepolitsei esitas 21. märtsil kelmuse kahtlustuse endisest kapo ametnikust praegusele maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning PPA juhil Vaherile kahtlustuse kelmusele kaasaaitamises.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Belitšev hakkab saama Vaheri palkaSiseminister Lauri Läänemets otsustas politsei- ja piirivalveameti peadirektori asetäitjale piirivalve alal (PPA) Egert Belitševile maksta PPA peadirektori ülesannete täitmise ajal põhipalka 7000 eurot kuus, kirjutab ERR.Belitšev saab 7000 euro suurust põhipalka alates 23. märtsist ja seda kuni Elmar Vaheri suhtes läbiviidava distsiplinaarmenetluse lõppemiseni või ta teenistussuhte lõppemiseni. Vaheri ametiaeg oleks pidanud lõppema 1. mail, kuid 23. märtsil kõrvaldas valitsus kriminaaluurimise tõttu Vaheri ametist.
Vaher saab teenistusest kõrvaldamise ajal ühes kuus 60 protsenti tema keskmisest palgast, mis muidu 7000-eurost töötasu arvestades ligi 4200 eurot kuus.
Kaitsepolitsei esitas 21. märtsil kelmuse kahtlustuse endisest kapo ametnikust praegusele maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning PPA juhil Vaherile kahtlustuse kelmusele kaasaaitamises.


Euroopa Prokuratuuri esimene kohtuasi Eestis: kohtupinki istuvad Lääne-Virumaa põllumehedEuroopa Prokuratuuri esimeses kohtuasjas Eestis süüdistuse saanud Hannes Linnamägi ütles, et tegemist on nii absurdse asjaga, et sellest ei olegi midagi rääkida.
Autor: Arvet Mägi/Virumaa Teataja/Scanpix
Maikuus saab alguse Euroopa Prokuratuuri esimene kohtuasi Eestis, kui toimub eelistung kuue inimese ja seitsme ettevõtte üle, kes panid süüdistuse järgi toime soodustuskelmuse või aitasid sellele kaasa.
"Las ta olla, pole vaja teemat üldse puutuda. See on nii absurdne asi, et sellest ei olegi midagi rääkida," ütles üks süüdistatav Hannes Linnamägi Äripäevale.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Küberturvalisus on väga olulineMöödunud nädalal toimunud Arukate Akadeemia järjekordsel koosviibimisel oli teemaks „Lihtsad ja turvalised rahaasjad“. Anti olulisi teadmisi kõigile, nii noortele kui ka eakatele.Swedbanki kliendinõustajad Diana Tuul ja Maarika Laas andsid esmalt põgusa ülevaate seenioride sihtrühmale suunatud pangateenustest. Pangakaardiga makstes on näiteks võimalik ka väikestest summadest suuremat koguda ehk siis kui varem visati sendid rahakassasse, siis virtuaalselt saab nüüd need ümardamise abil eraldi pangaarvele koguda. Rahakoguja kogumisrakendust tasub kõigil kasutusele võtta, siis võib märkamatult aasta lõpuks kenakese summa koguda. Pangatöötajad rõhutasid sedagi, et kõige turvalisem ongi rahaasju ajada pangakaardiga.Internetipanganduse ohudKuigi internetipangas tegutsemine tundub turvaline, võib ette tulla petuskeeme. Tasub olla väga tähelepanelik. Petturid helistavad ja paluvad sertifikaatide uuendamiseks PIN-koode ja paroole. Pangatöötajad kinnitavad, et pangast mitte kunagi ei helistata selliste toimingute jaoks. Ka e-kirjad, kus palutakse uuendamiseks klikkida kirjas olevale lingile, tasuks kohe kustutada. Kindlasti ei tohi ka oma pangakonto ja -kaardi andmeid anda kergekäeliselt võõrastele inimestele. Petturid on muutunud väga osavaks, osatakse teha panga kodulehega peaaegu identsed lehed ja nii võib tähelepanematusest sattuda petturite küüsi. Kui on kahtlusi lehe õigsuses, siis võib helistada panka ja nõu küsida.Petturitele on omane ka kiirustamine. Nõutakse kiiresti andmeid, et mingi kahtlane toiming või tehing peatada. Kui küsida helistajalt lisaküsimusi, siis muutuvad nad närviliseks ja kõne võib lõppeda. Telefoni teel saadavad pettureid ka sõnumeid ja loodavad nii kasutaja andmeid kätte saada.Kõik tasuta kingituste pakkumised ja ka näiliselt Omniva poolt saadetud sõnumid, kus palutakse mingi summa üle kanda, tasub tähelepanuta jätta.Ligi pooled eestlased on uuringute järgi lähedalt kokku puutunud kontodele häkkimisega. Sotsiaalmeedias ei tasu võõrastelt sõbrakutseid vastu võtta. Uus „sõber“ võib võtta konto üle ja palju kurja teha.Palju on levinud ka laenupettused. Pakutakse väga soodsatel tingimustel laenu, küsitakse lepingu- või notaritasusid. Pangatöötajate sõnul on see kindel märk pettusest, sest näiteks pangad ei küsi kunagi eelnevalt mingeid lepingutasusid. Ka e-postiga tulnud pakkumiste puhul tasub eelnevalt googeldada, mis ettevõttega on tegemist. Tihtipeale ei leia internetist nende kohta mitte mingeid andmeid.Ära usu kerget tuluInvesteerimispettuste puhul pakutakse riskivabalt suurt tulu. Kahjuks inimesed usuvad seda kergeusklikult ja kannavad suure tulu ootuses üle suuri summasid. Selliste ülekannete puhul on hiljem väga keeruline, peaaegu võimatu oma raha tagasi saada.Kui keegi tundmatu tahab sulle pärandada 500 miljonit, siis seda kindlast ei tasu uskuda. Vigases eesti keeles saadetud e-kiri on selge märk, et tegu on valega. Kuigi ka tõlkerobotid arenevad ja niinimetatud nigeeria kirjade õigekiri on muutunud paremaks.Päris palju on armupettusi. Esmalt tikuvad ilusate piltidega endised sõjaväelased, arstid või diplomaadid sotsiaalmeedias sõbraks. Edasi veeretatakse mesijuttu ja ühel hetkel küsitakse raha, et aidata haiget sugulast või küsitakse raha, et tulla Eestisse külla. Raha käes, siis kaob ka mesijutu rääkija.Mõnel puhul helistatakse, teatatakse, et lähedane või sõber on sattunud õnnetusse ja vaja on tasuda ravikulusid või lihtsalt selle eest, et intsident ei sattuks politseisse, raha üle kanda. Sellises olukorras on loomulik, et ehmatatakse ja ollakse lähedase heaks nõus kohe midagi ette võtma. Tasub aga pigem säilitada rahu, proovida lähedasega ühendust saada, veenduda, kas ta üldse on selles riigis, kust kõne tuli.Politseikapten Jana Õim rõhutas, et ka avalikus internetipunktis tuleb olla ettevaatlik. Paroole sisestades vaadata, et keegi ei piiluks üle õla ja hiljem ka kindlasti kontolt välja logida. Kõige suurem summa, mis Jõgevamaal on petturitele „ära antud“, on 90 tuhat eurot. Kõigepealt oma säästud, siis sõpradelt laenu ja lõpuks lisaks ka kiirlaenud viisid inimese suurtesse probleemidesse.Õimu sõnul on selliseid ülekandeprotsesse väga keeruline peatada. Pole haruldased ka juhused, kus inimesele selgitatakse, et tegu on pettusega, kui sellest hoolimata teeb ta ülekande. Hilisem arusaam ja pisarad kahjuks enam ei aita. Lisaks raha kaotamisele jääb ka häbi ja piinlikkusetunne, et millegi nii rumalaga on hakkama saadud.Praeguses maailmas tasub olla väga ettevaatlik, nii interneti, telefoni kui e-postiga. Kui tekib kahtlusi, siis on mõistlik nõu küsida sõpradelt-sugulastelt, politseilt või võtta ühendust oma pangaga."Pangatöötajad kinnitavad, et pangast mitte kunagi ei helistata selliste toimingute jaoks"Teadmisi rahatarkuse ja küberturvalisuse teemadel jagasid Swedbanga kliendinõustajad Diana Tuul ja Maarika Laas ning politseikapten Jana Õim.TIINA SÄÄLIK


Kaubandus- ja finantssanktsioonidel võib olla oluline mõju ärikogukonnaleJaemüügiketid, tootjad ja hulgikaupmehed kogunesid aastasel ühisel konverentsil, et arutada valdkonnaga seotud küsimusi ja probleeme. Seminaril viidi läbi küsitlus, mille eesmärgiks oli selgitada Venemaa ja Valgevene vastu kehtestatud kaubandus- ja finantssanktsioonide mõju kaubandusettevõtetele. Tulemusi analüüsis advokaadibüroo Eversheds Sutherland Ots & Co partner Risto Rüütel.
Advokaadibüroo Eversheds Sutherland Ots & Co partner Risto Rüütel
Küsimus 1: Kuidas on Venemaa ja Valgevene vastu kehtestatud sanktsioonid mõjutanud teie äritegevust?


Politsei pidas täna hommikul kinni naise, kes väitis, et värvis ripsmeid kinnise suugaAvaldatud28 märts, 2023
kategoorias Krimi
Politsei kiirreageerijad pidasid täna hommikul Tallinnas kinni riigiametnikuna töötava naise, kes ütles sõbrannadele, et värvis ripsmeid kinnise suuga. Politseile väitis naine, et ta lihtsalt unustas suu lahti teha.
Tallinnas elav ja riigiametnikuna töötav Marje (27) peeti esialgu kinni 48 tunniks, kuni kõigi asjaolude selgumiseni.
Ränk süüdistus
“Häirekeskus sai ärevakstegeva kõne täna hommikul kella 8 paiku, kui hüsteerias helistaja teatas, et tema hea tuttav olevat sotsiaalmeedia vestluses väitnud, et värvis oma ripsmeid kinnise suuga,” kommenteeris juhtunut politsei korrapidaja.
“Loomulikult reageerisime suurte jõududega, sest tegemist oli ju täiesti absurdsete väidetega, mida poleks saanud tähelepanuta jätta,” ütles korrapidaja.
Ainuke korrektne viis ripsmete värvimiseks on teha seda lahtise suuga.
“Sündmuskohal peeti kinni 27-aastane tallinlanna Marje, kes osutaks kinnipidamisel kahjuks ka nii füüsilist kui verbaalset vastupanu,” jätkas politsei korrapidaja.
“Lühidalt öeldes hakkas ta esiteks väitma, et unustas suu lahti tegemata ja pärast ütles, et tegi lihtsalt nalja.”
“Kiirreageerijad tema sonimist loomulikult uskuma ei jäänud ning naine peeti 48 tunniks ka kinni, et selgitada välja kõik juhtunu asjaolud,” lisas politsei korrapidaja.
Politsei korrapidaja sõnul olevat sündmuspaigal viibinud ka kinnipeetu mees, kes olevat ainult pead vangutanud ja öelnud naisele, et ma ju ütlesin, et kunagi nad su kätte saavad, kui sa nii jätkad.
Hea lugeja! Mida arvad Sina politsei käitumisest noore naise kinnipidamise? Kas käituti õigesti, et kohapeal ei kasutatud kinnipidamisel vägivalda? Anna oma arvamusest märku loo all kommentaarides!
SEOTUD LOOD:
Politsei pidas kinni mehe, kes väitis, et ta sai õhukese poekilekoti lahti esimese korraga
Politsei pidas altkäemaksu võtmises kinni selle ühe hambaarsti kümnest, kes kunagi midagi heaks ei kiida
Lugu meeldis? No siis kliki siia ja toeta Eesti kõige usaldusväärsema ja tõsiseltvõetavama uudisteallika Lugejakiri.ee ilmumist!