Ivan Makarov: andke neile ometi raha…Mis läbipaistvusest saab juttu olla siis, kui välisminister on sõja ajal seotud välihaiglate äriga, kui eestlastelt ukrainlastele kogutud raha pannakse pihta? Kui meil iga võimuga seotud varas võib loota sellele, et tema teod salastatakse 75-ks aastaks, kirjutab Ivan Makarov presidendi kõnet analüüsides.
Eile tähistati Eestis taasiseseisvumise päeva. Meil on juba 32 aastat vaba maa, nii et igaüks pidutses, nagu heaks arvas. Mõni tegi tööd, mõni poodles, mõni vaatas televiisorit. Minu poeg näiteks käis oma perega Vembu-Tembumaal, mina kirjutasin ja avaldasin päevakajalisi lugusid, aga vahepeal sõitsin Aravetele.
Seal nimelt peatus päeval mööda Järvamaad ringi teinud Sakala linnukasvatuse buss, pakuti noorkanu, sealhulgas sinise ja rohelise muna munejaid.
Kui Makarov Žiguliiga Aravetele jõudis, olid kõik imekanad juba müüdud, jäid ainult mõned tavalised pruunid.
Tahtsin juba ära sõita, sest selliseid pruunikuid on mul kodus juba küll, aga siis kuulsin, kuidas need linnukesed piuksuvad oma kastikestes. Võib-olla märkasid nad mind ja juba sidusid minu tulekuga mingeid lootusi. Seepärast palusin anda mulle kaks tibu. Ja siis veel kaks…
Nii ma tähistasingi taasiseseisvumise aastapäeva – kinkisin neljale lapsehäälsele tibule õnneliku elu suures põnevas aias ja ka kindla pensionisamba, millest ei näpista endale midagi ei börs ega ablas haldur. Sest need linnulapsed jäävad meile elama oma loomuliku lõpuni. Keegi ei haara sulle imelisi mune kinkinud ilusat ja sind usaldavat lindu mingil hetkel jalgadest kinni ja ei lohista puupakule. Meie kodus sõpru ei sööda.
Ma ei taha nüüd kuidagimoodi riivata tõelisi talumehi, kelle leib see on, aga ise nii ei saa. See on kindlasti nõrkus, aga see on minu nõrkus ja see pole sugugi häbiväärne nõrkus. Munevad, ei mune – nad on ikka omad, juba sellest hetkest, kui on sinu kätte usaldatud. Mitte kunagi ei valeta nad ega õelutse. Ei nõua, et ma loeksin nende huultelt. Ja neil polegi teisi – vaid nokad, mis ei valeta.
Aga mitte kanadest ei tahtnud ma teile täna siin rääkida. Tuntud reformierakondlane on öelnud telesaates oma naisoponendile „ära kaaguta", konservatiiv nii ei tee. Seda enam et kanade kaagutamises on niivõrd palju värvinguid, nüansse, nad on sedavõrd väljendusrikkad, need linnud nii hästi intoneerivad…
Aga poliitiku üksluine uinutav jutuvada, kui tegemist ei ole just mõne Helme või kasvõi Urmas Reinsaluga, võib justnimelt oma monotoonsusega hulluks ajada. Isegi kui räägitakse sellest, et varsti hakkavad teie lapsi lapsendama homod ja igaüks saab kaks isa või kaks transporttöölist. Vabandust, kaks transsoolist. Või varsti lubatakse võtta laps „kolme peale". Nagu vene ajal pudeli viina.
Kogu see õõvastav jura uputatakse nekrofiilse monotoonsuse sisse. Signe Riisalo vaatab sind oma kalasilmadega ja räägib, ükski näolihas ei liigu, et jah, võid homme panna end kirja naisena, mehena või veel kellegina, ja kui su laps arvab, et tahab ennast lõigata, siis me lõikame teda talle ja meile parajaks. Ja räägib nii monotoonselt, et sa ei haara telefoni järele ja ei kutsu sellele Riisalole kiirabi.
Aga taasiseseisvuspäeva juurde tagasi: olen elanud ka sügaval stagnaajal, ja koolipoisi, hiljem ka mässumeelsest rokisõbrast tudengi jaoks olid kõige hullemad päevad aastas just igasugused riigipühad. Sest poed, kus niigi polnud suurt valikut, olid üldse kinni, paaris mustvalges telekanalis aeti tavalisega võrreldes veelgi ilgemat iba, raadiost tilkus ajudele teemakohane ila, kõik nõukogude lehed ilmusid ühesugustena, tagatipuks aeti veel demonstratsioonile ka.
Kõige igavamad olid muidugi NLKP KK peasekretäri Leonid Brežnevi kõned – praegu me naerame ja muheleme, aga tollal oli asi naljast kaugel. Sest oli tunne, et sellest vesiliivast ei pääse mitte kunagi.
Sarnane tunne hakkas pärast Toomas-Hendrik Ilvese Kadrioru aastaid tekkima ka minul. Härra Ilves oli viimane isikupärane Eesti president, temas oli sarmi, ta tuli veel välisministrina lavale ja laulis Compromise Blue saatel mingit välisministeeriumi bluusi, tõmmates laulufraaside vahel sigarist järjekordse suitsusõõmu, peas tulevane EKRE kübar. Aga täitsa lahe oli!
Hiljem, kui Ilves sai presidendiks, mängisin ma venekeelses raadios seda teleka pealt kodus lindistatud lugu ja selgitasin, et kujutage ette, president laulab, tegemist on erakordse lindistusega. Olin siis veel sinisilmne ja arvasin, et vene kuulajaid see kotib. Teised olid minust targemad ja mängisid tulevasi putifašiste Lepsi ja Gazmanovit. Teised olid meie eesti ülemuste lemmikud, mina muidugi mitte.
Siis tuli Kersti Kaljulaidi kõnede aeg. Tahaks need igaveseks ära unustada, nagu vägistamisohvrid unistavad täiesti unustada selle, mida nendega tehti.
Ja nüüd siis inimesena, keda millegipärast peetakse ajakirjanikuks, pean ma siiski olema kursis sellega, millest räägib p.resident Alar Karis. Ja tekkib kummaline tunne, nagu oleksin ma teda juba kunagi näinud. Veel siis, kui ta piinas surnuks oma esimese hiire. Jah, midagi ühist on: lai lõug, halb diktsioon, etteantud sisu(tühjus).
Ma ei tea, miks peab härra Karis talle süvariiklaste poolt etteantud kõnesid ise esitama. Peaks ju olema vastupidi: tark president kirjutab ise kõne, ilma sel aastal juba 7 miljonit eurot kulutanud kantselei süvariiklaste ja seitsme isikliku autojuhi abita, ja neid väärt mõtteid kannab ette hea diktsiooniga professionaalne diktor. Meil aga on vastupidi: kristjansildamid kirjutavad küündimatut teksti ja p.resident loeb selle ette amatööri tasemel – monotoonselt ja mitte alati selgelt.
Ja siis peavoolumeedia väljaanded, kus järjekordse kõne retsensendid on eelnevalt lojaalsuse põhimõttel määratud ja said selle teksti enne, kui p.resident kõnelemagi hakkas, avaldavad „operatiivselt" juba soolas vastukajad. Täielik „sovok", ainult et kaasaegsel tehnoloogilisel tasemel.
Postimees avaldaski A. Karise kõne retsensiooni Olev Remsu sulest: „President Karise kõne oli selge ja helge". No mida öelda – kui Karise kõnest ongi midagi hullemat, siis see on Remsu vastukaja. No nimetas Urmas Ott Remsut teatava nimega, nii see definitsioon jäigi talle külge, nagu Orissaare seeneline Kaljulaidile. No tahab Karis, et teda retsenseeriks teatava hüüdnimega Remsu – mis siis nüüd teha. „Selge ja helge", olgu siis nii.
Kahest kohutavast piinast – kõne all oleva kõne kuulamisest või avaldatud kõne teksti lugemisest – valisin ma enda jaoks väiksema ja lugesin seda teksti.
Jälle üritati rääkida lapsikult sügavamõtteliselt, aga tühjad piimanõud ikka kõmisesid. Viide põhiseadusele, mis pidavat „looma alusmüüri", oli seal kas lihtsameelne või küüniline. Põhieesmärgist – eesti keele, kultuuri ja eesti rahvuse säilimisest läbi aegade – targu ei räägitud.
Alusmüürile ehk vabadusele, õiglusele ja õigusele ehitatakse hoopis multikulti sara roosade elevantide ja lillade baklažaanidega. Vähemalt 100 000 venekeelset uusimmigranti lühikese ajaga ei ole p.residendi jaoks teema, kui ta mainib põhiseadust. Nagu ka samasooliste abielu seadustamine, mis on mitte üksnes põhiseaduse vastane, vaid ka loomuvastane.
„Vaba olla on raske. See on inimolu raskus – vastutuse, aususe ja kõlbluse raskus," öeldakse kõnes.
Kes pani kõne sisse mõiste „kõlblus"? See kõlas seal roosiaias täiesti kohatult. Karis sisuliselt seadustas inimkaubanduse, selle, kui mingile õnnetule naisele makstakse, siis seemendatakse teda tellija spermaga nagu lehma pulli seemnevedelikuga, naine kannab endas 9 kuud last ja see laps võetakse temalt pärast ära. Kõik jutud kõlblusest, naiste väärikusest, sugude võrdsusest, inimõigustest on meie liberaalide jaoks suitsukate teel lastega massilise kauplemise ja ka pedofiilia poole. Üks tuntud pedofiilpiltnik tuligi vastuvõtule, pokaal käes ja uhke pilguga perverdi lõust pakatades enesega rahulolust.
Missugusest aususest rääkis Karis? Kas peaministri lakkamatust valetamisest, tänu millele ta jõudis võimule ja ka hoiab võimu? Äkki p.resident oleks pidanud ise kõne mahalugemise asemel ütlema „lugege mu huultelt" ja maigutada suud?
Alar Karis, kuulutades välja terve hunniku valede ja e-hääletamise abil võimule saanud korrumpeerunud poliitpetturite rahvavaenulikke seadusi, muutus nende tegelaste kaasosaliseks. On samamoodi alust kahelda tema aususes (tema sõltumatusest me ei räägigi, kuna mõnekümne riigikogulase poolt määratud Kadrioru ametnik ilma igasuguse vastaskandidaadita on lame anekdoot demokraatiast, aga mitte demokraatia). Härra Karis on antud juhul petturite ilmselge kaasosaline ja astub selle eest kindlasti kunagi kohtu ette. Kui mitte inimeste, siis Jumala kohtu ette. Ta rääkis vastutusest – ja vastutust tuleb kanda. Sest rahvusriik on ohus ja me peaksime praegu rääkima grupiviisilisest riigireetmisest.
Aga nagu ikka juhtub kaasosaliste vahel, mindi materiaalsetel põhjustel ehk röövsaagi jagamisel kõvasti riidu. Võimuga kauplemise skandaal jõudis Eestist kaugemalegi, rikkudes meie riigi mainet. Kui Alar Karis oleks pädev riigimees, ei nõustuks ta oma kõnes esitama sellist teksti:
„Liitlaste kooshoidmine, uute sõprade leidmine ja Eestile turvatunde andmine on raske ja kulukas töö. Ka mina teen seda tööd ja mul on kahju, et selle töö rahastamine on tekitanud Eestis vaidlusi. Eriti kahju on mul selle pärast, et nende vaidluste käigus on heidetud varju presidendiameti sõltumatusele. Presidendiameti sõltumatust kaitsen mina. See hõlmab ka võimalust heita arvustav pilk parlamendi ja valitsuse tegevusele."
Kui tõlkida seda vähem kavalasse keelde, siis avaldus kõlaks nii:
„Ma hoian liitlasi kokku, ma otsin uusi sõpru, ma annan Eestile turvatunde, mul on raske ja ma vajan palju raha kuludeks. Ja kahju, et ajakirjandus julges uurida, kas presidendikantselei kauples võimuga ja kas pressis valitsuselt lisaraha terve hulga seaduste väljakuulutamise eest. Presidendiameti sõltumatust kaitsen mina, aga see on samuti kulukas. Andke mulle veel palju raha ja ma olen siis täiesti sõltumatu."
Häbiväärne, härra Karis. Häbiväärne. Kas need read kirjutas Teile sisenõunik Sildam?
Rääkides demokraatiast, seab Alar Karis ritta kõlavaid sõnu:
„Demokraatia nõuab läbipaistvust. Ma kutsun üles arutama ja küsima ausalt maksude, rohepöörde, demograafia ja veel paljude teemade üle, välis- ja julgeolekupoliitikast väikeste maakoolide saatuseni."
Mis läbipaistvusest saab juttu olla siis, kui välisminister on sõja ajal seotud välihaiglate äriga, kui eestlastelt ukrainlastele kogutud raha pannakse pihta? Kui meil iga võimuga seotud varas võib loota sellele, et tema teod salastatakse 75-ks aastaks? Kas need toimikud, ja VEB-fondist raha välja võtnud isikute omad pakiti läbipaistva kile sisse? Ja nendest tegelastest sõltuv õiguskaitse „ei tuvasta", et midagi on üldse vale? Mida läbipaistvat on Kaja Kallase kõhurääkimises? Kas Teie peanõuniku minevik on läbipaistev?
Nii võib loetleda ja küsida lõputult, aga see on ju lootusetu. Seni kuni meie presidente määratakse korrumpeerunud erakondade tagatubades sobingute tulemusena, ei saa president olla „rahva ühendaja", kuna rahvast ei usaldata teda valima.
Sama ka kõnedega, mis on tühjalt raisatud aeg ja tööinimestelt maksudena võetud raha.
Laostav automaks ja selle tagajärjena tühjenevad maaregioonid? Kümned tuhanded agressiooni korral põgenemisvõimetud eestlased?
Mis te nüüd, see oleks Roosiaeda kogunenud persoonide jaoks liiga robustne teema. Ja pealegi võidakse presidendikantselei eelarvet kogunisti kärpida.
Mis siis saaks „uute sõprade leidmisest"? Rootsi kuningas ei tuleks enam lõunale?
Andke talle raha.


Hiiumaa sajandi metsarööv jõuab lõpuks kohtusseNüüdseks 98aastane metsaomanik Amanda Mast jõuab ehk jultunud metsavaraste kohtu alla andmise ära oodata - prokuratuur lubas, et neli aastat kestnud kriminaaluurimine jõuab lähiajal kohtusse.Amanda poeg Ando Eeri Mast oli eile uudist kuuldes väga rõõmus ja tänulik. „Loodan, et lõpptulemus saab olema nii, et õigus tuleb võimule ja kurjategijad meie kahjud tagasi maksavad, mitte et neid peaks vangistama,“ avaldas ta lootust.Poeg rääkis, et ema tervis on stabiilne, aga ta ei liigu enam ja ka kuulmine on vilets. Kui peaks vaja olema kohtuistungil osaleda, tuleb kohtusse tema ise ehk poeg.Neli aastat tagasi novembris toime pandud kuritegu, suur metsavargus, aga on mõlemal kogu aeg meeles. „Oleme rääkinud, kuidas niisugune kuritegu küll sai läbi viidud seal vaiksel Hiiumaal, et see kõik nii kaua on aega võtnud ja midagi pole kuulda olnud ega juhtunud,“ rääkis Mast. „Mõtlesime, kas kõik see asi on maha vaikitud ja ära unustatud.“Neli aastat tagasi šokeeris kogu Eesti avalikkust juhtum, kus võltsitud dokumendi toel saadud raieloa alusel langetati Luidja küla lähedal Peedo kinnistul suur hulk põlismetsa ilma Rootsis elava omaniku Amanda Masti teadmata.Enne politsei sekkumist jõudis metsa ülestöötaja välja vedada umbes 3400 tihumeetrit puitu. Metsateatise järgi oleks ta võinud kokku langetada umbes 6000 tihumeetrit metsa. Metsavargusega tehtud kahju suuruseks hinnati esialgu 100 000 eurot. Ülestöötajad ei kavatsenud piirduda Peedo kinnistuga, raieks oli ära tähistatud veel 7-8 hektarit Amanda Mastile kuuluvat metsa, mis asub kaugemal.Ando Eeri Masti sõnul pandi metsavargus toime äärmiselt jultunud moel ja kui ta juhtunust oma Rootsi sõpradega räägib, ei suuda nad uskuda, kuidas selline asi saab võimalik olla ja, et Eestis selliseid asju juhtub.2019. aasta novembris tulid tollal 94aastane Amanda Mast ja Ando Eeri Mast Stockholmist Hiiumaale, et teha politseile metsavarguse kohta avaldus. Siis nägi Mast oma silmaga võltsitud volitust, mida keskkonnaamet neile näidata ei tahtnud, kuid mille politsei välja nõudis. Rootsis elava Amanda Masti nimel oli volitus kirjutatud kellegi Kaptejevi nimele ja sellel polnud isegi kuupäeva ega allkirjastamise asukohta, mäletab ta.„See paber oli täitsa naeruväärne - kui näidata seda siin Rootsis õigusteadlastele ja politseile, siis nad raputavad pead: „Mis asi see on? See pole mingisugune dokument, see pole üleandmine“,“ vahendas ta arvamust volituse kohta, mille alusel meie keskkonnaamet raieteatise väljastas. „Kuidas on võimalik nii suured summad ja metsaalad sellise paberi alusel anda ühe käest teise kätte?“Prokuratuurist öeldi Hiiu Lehele, et kriminaalasja kohtueelne menetlus on nüüdseks lõpusirgele jõudnud ja prokurör valmistab ette materjale, et kriminaalasi sügise algul kohtusse saata. Kriminaalmenetluse käigus kuulati kuriteos kahtlustatavana üle kolm inimest ja kaks ettevõtet. Prokuratuuri avalike suhete nõunik Kauri Sinkevicius ütles, et kogutud tõendite põhjal on neid alust kahtlustada kelmuses, dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises.Suures ulatuses kelmuse eest süüditunnistamisel võib kohus karistada ühe- kuni viieaastase vangistusega.HARDA ROOSNA Amanda Mastile teatas metsavargusest tema õepoeg Ain Voogla (pildil), kelle sõnul tädi ei suutnud esialgu uskuda, et midagi sellist Eestis üldse juhtuda võib.HARDA ROOSNA


„Lauri Hussar on juhitav juht.“ Liina Normet süüdistab Eesti 200 juhte silmakirjalikkuses ja maksumaksja kulul tarbetute hüvede nautimisesÜhe käega lehvitab Liina Normet enese asutatud parteile „aidaa“. Teisega laotab laiali süüdistusi Eesti 200 juhtkonna kohta.
Normeti – partei ühe asutajaliikme – lahkumisega päädinud asjalood hakkasid tema sõnutsi roiskuma mullu sügisel. Täpsemalt oktoobris, kui partei juhatuse valimistel kerkis Kristina Kallase kõrval konkurendina esile Lauri Hussar.
Normeti sõnutsi hakkasid Hussari heaks kampaaniat tegevad isikud räpasel moel Kristina Kallase jalgealust õõnestama: võeti ette parteiliikmete list, hakati parteilasi läbi helistama ja veenma, et partei peab rahastuse säilitamiseks saama pukki Kristina Kallase asemel Lauri Hussari.
„Kui mind süüdistati andmete kasutamises ja liikmetele helistamises – mida ma ei teinud –, siis nemad tegid seda Hussari kampaania ajal,“ sõnas ta Delfile. „Küsisin rahastajalt: kas tõesti nii? Tema ütles, et pole elu sees midagi sellist öelnud. Manipulatsioonid,“ märkis Normet. „Sealt saigi allakäik alguse.“
Normetit ennast töödeldi tema oma kodus köögilaua taga, märkis ta. Kes seda tegi, ta ei täpsustanud. Kuid Normet viitas selle jutu puhul „kolmele diktaatorile“ – Margus Tsahknale, Marek Reinaasile, Kadri Napritson-Acunale.
Normet andis oma hääle Kristina Kallasele.
Minust oli kujunemas puhta ning sõbraliku ja kaasava poliitika juhtfiguure. See ei sobinud kolmele diktaatorile.
Sügisele järgnesid valimised. Normet avastas ühel hetkel, et tema kui kunagine häältemagnet on asetatud oma ringkonna nimekirjas neljandale kohale. Etteotsa oli tulnud Johanna-Maria Lehtme. Säärane positsioon talle ei sobinud, mistõttu ta otsustas parlamendivalimistest kõrvale tõmbuda. Juba siis märkas ta, et teda üritati parlamendivalimistelt välja puksida, sõnas Normet.
Uus konarus teel ootas Normetit juunis, kui valiti Eesti 200 Tallinna ringkonna uut juhatust.
Sellele eelnes väiksemõõduline andmeskandaal, mille käigus süüdistati Normetit ja Karin Kaup-Lapõninit parteiliikmete andmete väärkasutamises enesele kampaania tegemise huvides. Parteijuht Hussar olevat tookord Normetile helistanud ja teatanud tema väljaviskamisest, mis olla juhatuse ühehäälne otsus. Normet seda protokollist ei leidnud.
„Nad lihtsalt leidsid õlekõrre minust vabanemiseks. Minust oli kujunemas puhta ning sõbraliku ja kaasava poliitika juhtfiguure. See ei sobinud kolmele diktaatorile,“ märkis Normet.
Normet ja Kaup-Lapõnin (kes möönis andmete käitlemisel oma eksitust) esitasid parteile advokaatide toel nõudekirjad. Normet ihkas juhtkonnalt kuulda vabandamist ja tunnistamist, et kiireid järeldusi tehes eksiti. Seda ei tulnud. Kaup-Lapõnin pole samuti oma nõudmistele rahuldavaid vastuseid saanud, kuid jääb parteisse sellest hoolimata.
Väärtuskonfliktid
Isiklikud konfliktid polevat Normeti sõnutsi ainsad lahkumise ajendid. Tema silmis on partei kehastunud selleks, mille vastu algusest saadik on võideldud.
„Alates sellest, kui eelmise juhatuse valimised olid oktoobris, on kõik läinud täiskäigul põhja,“ sõnas ta.
Üheks näiteks tõi ta ühismeedias muu hulgas täna fraasina esile „joogid autosse Eesti 200 moodi“. Mida Normet selle all silmas pidas?
Ta rääkis ühest erakonna esimeest puudutavast juhtumist.
Kadri Napritson-Acuna: Normeti süüdistused on alusetud
Kuidas suhtub Napritson-Acuna süüdistustesse, mida Normet on Tsahkna, Reinaasa, Hussari ja tema enese kohta pildunud?
„Süüdistused on alusetud ja ma ei näe võimalust neile vastata,“ sõnas ta lühidalt.
Lauri Hussarit, Margus Tshaknat ja Marek Reinaasa ei õnnestunud Delfil täna tabada.
„Leppisime erakonnas algusest peale kokku, et kuluhüvitisi me ei kasuta. Ning et me ei kasuta ka muid hüvesid, mis poliitikutele ebanormaalselt määratakse. Võin ajaliselt eksida, kuid nädal-kaks alates sellest, kui koalitsioon riigikogus võimule sai, oli minu juures Eesti 200 liikmetega istumine. Siis tulid Hussar, Napritson ja Reinaas Hussari uue ametiautoga, jõid mitu pudelit Clemént’i, misjärel kutsusid peale seltskonnas viibimist endale järele sama autojuhi. Mul tekkis küsimus, miks ei võiks nad takso eest maksta, mitte kasutada maksumaksjate makstud hüve selleks, et erakonnaliikmetega õhtut veeta. See polnud ametlik koosolek, vaid vabas vormis olemine. See oli üks viis, kuidas asjad muutusid,“ kirjeldas ta oma sõnadega üht intsidenti.
Normetil on etteheiteid ka partei juhitavuse läbipaistvusele: vormiliselt on erakonna juht Lauri Hussar, tegelikult olevat ta aga oma parteikaaslaste käpiknukk.
Keda Normet silmas peab? Keda muud kui „kolme diktaatorit“.
„Lauri Hussar on juhitav juht. Ta ise ilmselt ka väga hästi ei saa aru, kuidas teda juhitakse. Kristina Kallas polnud juhitav juht, mistõttu oli ta vaja maha võtta – ta polnud kõigutatav ja liigutatav. Ta oli vaja maha võtta ja seda tehti räpasel viisil,“ viitas ta kampaaniale, kus Kallase isikuga seostati rahamurede aspekt.
Üksi kaugele ei purjeta.
Kas Kristina Kallase juhtimisel läinuks asjad teisiti? Oleks partei tema arvates paremas korras ja poleks põhjust lahkuda?
„Spekuleerida ju võib. Tegelikult ei tea. Kallas on kindlasti tugevalt korruptsioonilõhnaliste asjade vastu,“ ütles Normet.
Ühe pinnu silmis tõi Normet veelgi esile: partei taagaks on algusest saati olnud kehv kommunikatsioon.
„Seda alates trammipeatuse plakatist kuni Johanna-Maria Lehtme ja Tarmo Tamme skandaalideni välja,“ sõnas Normet. „Siia alla kuulub ka minu juhtum. Vastanuks nad mu kirjale kohe, kui saatsin telefonikõnede väljavõtted… Oleks mind terve juhatusega laua taha kutsunud... Kui nad oleksid enda vihast eemale vaadanud ja läbi rääkinud, ütelnud, et me tegime vea, ning jätkanud...“
Kuidas edasi?
Normetist saab Tallinna linnavolikogus parteitu-fraktsioonitu volinik. Tal on plaanis anda sisse mitu eelnõu, millele erakonnast on enne pidurit tõmmatud.
„Teen ettepaneku kaotada ära linnavolinike parkimiskaartide hüve. Ei tea ühtegi teist töökohta, kus käid kaks korda kuus tööl ja sul on terves linnas tasuta parkimine,“ sõnas ta.
Millalgi tuleb ilmselt endale ka uut koduparteid vaatama hakata, tõdes ta.
„Üksi kaugele ei purjeta. Kõik erakonnad peale EKRE on minuga ühendust võtnud. Pean istuma kõigiga maha. Pean suhtlema juhtkondadega väga kaalutletult, olemaks kindel, et ma ei astu samasse ämbrisse,“ ütles ta lõpetuseks.
Eesti 200 näeb teravas kriitikas rünnakut
„Erakonna juhatus kogunes 16.08.2023, kus otsustati, et erakonna sisepoliitika ja vaadete avalikku ründamist ja erakonnaga avalikku vastandumist ei ole võimalik heaks kiita. Kuna Liina Normet on möödunud aastate jooksul andnud omalt poolt erakonna edendamisse olulise panuse, pidas juhatus vajalikuks anda Liina Normetile täiendavalt mõtlemisaega kuni 21.08.23, kas ta soovib Eesti 200 liikmena jätkata ja on valmis edaspidiselt lähtuma meie väärtushinnangutest ja põhikirjast tulenevaid kohustusi. Ilmselt kõneleb Liina Normeti tehtud avaldus enda eest. Erakond on kõigele vaatamata tänulik pikaajalise panuse eest Eesti 200 liikmena,“ ütles Kadri Napritson-Acuna parteikaaslase lahkumise kohta Delfile.


Õiguskantsler paneb ette võtta Kert Kingolt saadikupuutumatusTALLINN, 21. august, BNS - Õiguskantsler Ülle Madise kinnitas saates Otse Postimehest, et teeb prokuratuuri taotlusel riigikogule ettepaneku võtta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni saadikult Kert Kingolt saadikupuudutamus.
"Jah, selle ettepanekuga tuleb riigikogu ette minna. Olgu siin öeldud, et kui riigikogu otsustab saadikupuutumatuse ära võtta, siis see ei tähenda, et inimene on süüdi. Ta jätkab oma tööd riigikogu liikmena ja mitte keegi ei tohi teda käsitleda süüdlasena," ütles Madise.
Tema sõnul on õiguskantsleri roll vaadata läbi toimikud ja selgitada välja, et ega tegemist ei ole ilmselgelt alusetu asjaga, mis tõenäoliselt on püsti pandud poliitilisel motiivil. "Vaatasime need toimikud läbi ja sellist kahtlust ei tekkinud," lisas Madise.
Riigiprokuratuur esitas mullu septembris riigikogu liikmele Kert Kingole kahtlustuse kelmuses ja võltsitud dokumendi kasutamises. Prokuratuuri pressiesindaja Kairi Küngas kinnitas toona, et riigiprokuratuur on esitanud kahtlustuse riigikogu liikmele Kert Kingole ja vandeadvokaat Martin Traadile.
EKRE fraktsiooni liikmele Kingole esitas prokuratuur kahtlustuse paragrahvi all, mis käsitleb kelmust, kui see on toime pandud ametiisiku poolt. Teise paragrahvina kahtlustatakse Kingot võltsitud dokumendi, pitsati või plangi kasutamises eesmärgiga omandada õigusi või vabaneda kohustustest. Postimehele teadaolevalt lasi kahtlustuse kohaselt Kingo tasuda oma kuluhüvitistest ligi 10 000 euro eest mitme inimese õigusabiarveid.
Vandeadvokaat Martin Traat sai kahtlustuse samuti kelmuses. Traati kahtlustatakse ka kaasaaitamises. Kaasaaitaja on isik, kes tahtlikult osutab teise isiku tahtlikule õigusvastasele teole füüsilist, ainelist või vaimset kaasabi. Lisaks kahtlustatakse teda dokumendi, pitsati või plangi võltsimises.
Kert Kingo ise ütles mullu sügisel Postimehele, et tema vastu esitatud kahtlustused on alusetud.
"Juba 14 juunil tuli riigikohtus otsus, milles kohtunikekogu viitab riigiprokurör Vahur Verte seaduse- ja menetlusnormide rikkumistele. Need on olulised rikkumised," sõnas Kingo ligi aasta tagasi ja lisas, et Verte on tema vastu algatatud kriminaalmenetluses samuti rikkunud menetlusnorme ja seadusi.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politsei tabas nädalaga roolist viis purjus juhtiEelmisel nädalal tehtud liiklusjärelevalve käigus kõrvaldati Saaremaa teedelt viis alkoholijoobes autojuhti.Selle probleemiga tuli politseil tegeleda kohe esmaspäevast, mil kõrvaldati roolist 37-aastane mees, kes juhtis Upa-Leisi teel sõiduautot Toyota. Mõni päev hiljem, 18. augustil kell 17.30 kõrvaldati juhtimiselt 29-aastane mees, kes sõitis Masa-Laimjala-Tumala teel Mercedes-Benziga.Eriti tihedaks läks roolist tabatud purjutajatega 20. augustil: Kuressaares kõrvaldati BMW juhtimiselt 22-aastane mees ja Toyota roolist 37-aastane mees ning Kuressaare-Kuivastu maanteel Renault ́ juhtimiselt 34-aastane mees.Joobes juhte on liikluses vähem“Samas on hea meel tõdeda, et joobekontrollide arvu kasvuga ei ole kasvanud liiklusest kõrvaldatud joobes juhtide arvud,” ütles Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar. “Oleme sellel aastal teinud möödunud aasta sama perioodi arvestades rohkem joobekontrolle, aga alkoholi tarvitanud autojuhte tabanud liiklusest vähem.”Samuti on võrreldaval perioodil juhtunud vähem liiklusõnnetusi, milles inimesed on viga saanud või hukkunud. “Küll ei saa veel sama öelda kiiruse ületamiste kohta ja seda just asulasisestel teedel,” nentis Antsaar. Politsei on asulasisestel teedel tehtud järelevalve käigus alustanud tema sõnul kolmandiku võrra rohkem väärteomenetlusi kui mullu samal ajal.Raha kelmidele ja lõhutud autoklaasEelmisel nädalal lahendas politsei 48 väljakutset, millest üle poole olid avaliku korra rikkumised ja neist omakorda rohkem kui pooled sellised väljakutsed, kus alkoholi tarvitanud inimene häiris oma joogi tarbimise või avalikku kohta magama jäämisega teisi.Alustati nelja kriminaalmenetlust, millest kolm on seotud arvutikelmustega, kus kannatanutelt väljapetetud summa on kokku üle 14 000 euro.Väärteomenetlus algatati ka vara lõhkumise pärast. Nimelt löödi kolmapäeval Kuressaare linnas asuva kortermaja ees parkinud sõiduautol puruks tagaluugi klaas.SÕNA SEKKA! www.saartehaal.eeKertu Kalmus


Helle-Moonika Helme: prokuratuuri kümme silma – üks lahti, üheksa kinniRiigi peaprokurör tahab saada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunikuks ja on praeguse seisuga Eesti ametlik kandidaat.
Teda toetab selles praegune Reformierakonna juhitud valitsus. /Eesti Ekspress 09.08.2023/
*********************
Keit Pentus-Rosimannuse ametiseisundi ärakasutamist enese määramisel Euroopa kontrollikotta – prokuratuur ei võtnud menetlusse, kuigi Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon saatis prokuratuuri kõik juriidiliselt vettpidavad dokumendid.
Terviseameti külmlao põranda ülekuumenemise tulemusena hävis 3,2 miljonit maksumaksja raha – prokuratuur ei hakanud uurima ega näinud probleemi.
Marko Mihkelsoni fotoklõpsud alaealiste tüdrukute sensitiivsetest kehaosadest – prokuratuur ei alustanud mitte kunagi menetlust, ka mitte siis, kui see avalikuks oli tulnud, kuigi vastavaid analoogseid juhtumeid on tavapäraselt menetletud seaduse kogu jõuga ja vastavalt kehtivatele protseduuridele.
Liina Kersna miljonihanked (kogusummas 8,2 miljonit), millega rikuti mitut seadust ja kuigi samuti Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon oli tõendid kogunud ja teemat käsitlenud, ei näinud prokuratuur Liina Kersna tegevuses mingit rikkumist.
E – valimistel toimunud võimalikud rikkumised, mille kohta tehti avaldus prokuratuurile, lükati koostöös Vabariigi valimisteenistusega tagasi, mängiti mängu, et esimene kaebus esitati liiga vara ja siis, kui oli n.ö. õige aeg, siis teatati prokuratuuri poolt, et liiga hilja. Ja mitte midagi ei võetud menetlusse. Ja Reformierakonna valitsus astus rõõmsalt ametisse.
Lehtme ja Slava Ukraini poolt annetajate rahade (6,5 miljonit) kõrvalekantimises ja raha kahtlases kasutamises probleemi ei nähtud.
Uurimine on sümboolne.
Kaitseministeeriumi välihaiglate hange 150 miljonit, mis läks välisminister Margus Tsahkna firmale ning milles on ilmselge huvide konflikt ja ametiseisundi ärakasutamine ehk mõjuvõimuga kauplemine, ka see ei paku prokuratuurile mingit huvi.
Võrklaeva majaehitus oleks ammu pidanud olema prokuratuuri huviorbiidis.
Aga ei!
Kõik nagu vastu seina! Prokuratuur on kurt ja pime, kui tegemist on võimulolijatega!
Aga vot Kert Kingo kuluhüvitistega seonduv võeti kohe entusiastlikult prokuratuuri poolt menetlusse. Alustati kiiresti kriminaalmenetlus. Kuigi sarnaste juhtumite puhul tavapäraselt saab lihtsalt raha tagasi maksta, kui on tuvastatud mingi kõrvalekalle. Ja seda omakorda tuvastab Riigikogu kantselei, kes alati kontrollib üle kõik esitatud arved ja selle juurde lisatud dokumendid.
Kerdi juhtumis Riigikogu kantselei poolt mingit vastavat signaali ei tulnud. Ja raha tagasi pole küsitud. Ehk et seaduserikkumist pole tegelikult olnud. Aga kui vaja, saab prokuratuur ikka menetlust alustada.
Kert pole kunagi mingit isiklikku kasu saanud ega seda ka taotlenud. Ja täielik üle võlli on ka uudistes nimetatud summa, mis pole mingi peaaegu 10000 eurot, vaid 6000 ringis.
Täna kuulsimegi, et prokuratuur hakkab seda juhtumit täie jõuga menetlema, Kerdilt saadikupuutumatust ära võtma ja mida kõike veel.
Kui oleks kirjanik, kirjutaks sketši:
Peaprokuröri kabinetis heliseb telefon. “Hei, kuule, sul on seal laual mingi Pentus -Rosimannuse keiss, onju?”
Peaprokurör: “Nojaa…”
“Sa vist tahtsid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunikuks saada?”
Paberid liiguvad sahinal sahtlisse…..
Peaprokuröri laual heliseb mobla.
“Pagana peakontor jälle” ohkab prokurör.
“Kuule, see Liina Kersna keiss….me siin kontoris praegu arutame seda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtuniku ametliku kandidaadi nimetamist….”
Klõps, sulgub sahtel
Peaprokuröri taskus vibreerib hääletuks seatud telefon… peaprokurör võtab valveseisaku – ikkagi peaminister ise.
“Kuule, see Lehtme asi…meil ei oleks praeguses julgelekuolukorras seda vaja sellisel tasemel käsitleda… ja muide, su kandidatuur Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunikuks sai valitsuse toetuse….”
Paberid liiguvad sahtlisse.
Till till kõll – peaprokurör haarab mobla.
“Kuule, kaugel see Kingo asi sul on, praegu oleks just õige aeg täiskäik sisse lükata?
Ja sa ikka tahad seda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, pole ümber mõelnud ega?”
“Ei-ei, loomulikult mitte!”
Helle-Moonika Helme


ERJK selgitused SALKi juhtumis on jäänud ebapiisavaksEesti demokraatiale tuleb tark eraraha ainult kasuks, mõistagi ainult seni, kuni erakondade sõltuvus mõnest üksikust ettevõtjast liiga suureks ei kujune, kirjutab toimetaja Meelis Oidsalu.Nagu idumiljonär Sten Tamkivi tänases pikas intervjuus räägib, on üks märtsivalimiste tähti – tehnoloogiaärimeeste rahastatud poliittehnoloogiline mõttekoda Sihtasutus Liberaalne Kodanik (SALK) – siiani valimistejärgsetes eneseotsingutes. Praegu veel mõeldakse, kas ja millal jätkatakse ning kas Tarmo Jüristo juhitud rühmitus üldse peaks valimistevahelisel ajal aktiivse tegevusega jätkama.
Vahepeal on SALKi teenuste vastu tuntud huvi Leedust, kus Jüristo mai lõpus käis. Seal on järgmisel aastal kolmed valimised, aga kuna Leedu on üks väheseid Euroopa riike, kus pole oma uuskonservatiivset tugevat erakonda, siis ilmselt polegi seal nii suurt tellimust liberaalsete nõustajate järele. Ka konservatiivse pöörde läbi teinud Poolas on sel sügisel valimised, aga need tulevad liiga vara peale, et oleks ajaliselt võimalik üldse mingit nõustamiskogemust eksportida. Ka Portugalist on Jüristo kinnitusel suisa suursaadiku tasemel näidatud üles uudishimu tulevase koostöö suhtes.

Cambridge Analytica vaim

Et uusparempoolsete nn mänguraamat on suhteliselt universaalne ja kordub riigist riiki, siis ei pidavat ka Eesti liberaalidel olema raske oma parempopulismivastaseid meetmeid eksportida. Ometi soovib SALK Tamkivi kinnitusel välisturgudele laienemisest hoiduda, kuigi oma kogemust ollakse valmis jagama teiste riikide sarnaste organisatsioonidega.
Euroopa poliitturud poleks väliste nõustajate suhtes ilmselt nii tundlikud, kui 2018. aastal poleks Ühendkuningriigis lahvatanud Cambridge Analytica skandaal. Mis sest et SALK pole erinevalt Cambridge Analyticast tegelenud valimiste varjatud mõjutamisega. Jüristo pole oma taotlusi kunagi varjanud ja Eero Epneri 31. mai Eesti Ekspressis SALKile pühendatud loo pealkirjas on ka kõik otse välja öeldud: ««Võitsime!» Liberaalne ühendus SALK seadis juba alguses eesmärgiks valimiste mõjutamise.»
Euroopa poliitturud poleks väliste nõustajate suhtes ilmselt nii tundlikud, kui 2018. aastal poleks Ühendkuningriigis lahvatanud Cambridge Analytica skandaal.
SALK ehmus vist ka ise oma triumfeerivast toonist ära, sest ega praalimine olegi liberaalsele demokraatiale väga kohane. Ehmusid ka liberaalsed erakonnad, kui Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjon (ERJK) alustas uurimist, selgitamaks välja, kas SALKi antud konsultatsioonid ei ole mitte erakondade varjatud toetamine. Komisjoni asejuhi Kaarel Tarandi 10. augustil Postimehele antud kinnituse järgi muutis nii mõnigi erakond komisjonile aru andes oma varem ajakirjandusele antud selgitusi selle kohta, kui palju SALK neid ikkagi aitas.

Võimalikud laiskuse põhjused

Jüristole ja tema tiimile tuli Epneri loo võitu kuulutav toon reklaami mõttes kindlasti kasuks, ning isegi, kui ERJK oleks jõudnud süüdimõistva otsuseni, oleks SALK jäänud rahaliselt hoopis plussi. Neil polnud seega midagi kaotada. Ka liberaalidel tervikuna on olnud Jüristo ja Epneri bravuurist emotsionaalsel tasemel võita. Uusparempoolsed on seni olnud oma asja ajamisel märksa kirglikumad ja isiklikumad. Liberaalid – esindades küll märksa suuremat osa ühiskonnas kui näiteks EKRE ja Isamaa – mõjuvad aga tihti kuivade tehnokraatidena. Mitte et mul nohikute vastu midagi oleks, aga karismata läheb tipp-poliitikas raskeks ning peaminister Kaja Kallase esimese valitsuse aegsed reitingud rääkisid tema rahuaegsest karismast nii mõndagi.

Jüri Ratase juhitud EKREIKE valitsuse abielureferendumi korraldamise plaan tõi kaasa rahalise toetuse suurenemise liberaalsetele erakondadele.
Eero Vabamägi

Epner tõi teatrist NO99 ajakirjandusse tulles lisaks haruldasele sõnaosavusele kaasa ka teatraalse paatose, mis on väga mõjus mingite sotsiaalsete valukohtade väljavalgustamisel. Aga n-ö kangelaslugude jutustamisel läheb Epner teinekord nii hoogu, et tekstid kaotavad veenvuses, kuigi on nauditavad lugeda.
Peamiselt erakondade esindajatest koosnev ERJK ei suutnud SALKi juhtumis rikkumist tuvastava või alternatiivse – rikkumist eitava – otsuseni jõuda. Et SALKilt sai nõu enamik erakondadest, siis on üsna arusaadav, miks nad ei põle soovist hakata mõttekojale saadud nõuande eest tagantjärele rahaga maksma. Ometigi pole avalikkuses kõlanud senini lõpuni veenvat selgitust selle kohta, mis tegi selle juhtumi ikkagi nii eriliseks, et otsust poleks teha saanud.
Komisjoni asejuht Tarand rääkis probleemist, mis tekib siis, kui erakondadel on vaja annetusi tagastada, et kes siis loeb kokku need tunnid, kuidas neile rahaline väärtus arvutada jne. Mis sest et nõustamisel on olemas tuvastatav turuhind ning ilmselt võime usaldada andmeanalüüsiga leiba teeniva sihtasutuse enda hinnangut selle kohta, kui palju tunde millise erakonnaga suheldes võis kuluda. Kindlasti on mõni kohtumine ka kalendritest tuvastatav.

Nõustamine on teenus

SALK aga tegi selle vea, et võttis osa oma algsest bravuurist tagasi ja hakkas väitma, et andmeanalüüsile tuginev nõustamine polegi käsitletav «teenusena». Seda teeb muide ka Tamkivi oma tänases intervjuus. Olgugi et konsultatsioon on täiesti tavapärane teenus, mille turuhinda on võimalik välja arvutada kasvõi mõne konsultatsioonifirma hinnakirja alusel.
Mida muud kui andmetele tuginevat juhtimisotsusteks vajalikku nõu SALK erakondadele andis? Milleks seda varjata, arvestades, et sihtasutus selle väljaütlemisest midagi ei kaotaks?
Isegi kui sisuliselt pandi toime rikkumine, on see tõenäolisemalt erakondade, mitte SALKi rikkumine. Tamkivi kinnitusel innustas SALKi edu seni Eesti poliitmaastikul madalat profiili hoidnud tehnoloogiaärimehi tulevikuski Eesti erakonnapoliitikat toetama ja seda varasemast targemal viisil.
Mida muud kui andmetele tuginevat juhtimisotsusteks vajalikku nõu SALK erakondadele andis? Milleks seda varjata, arvestades, et sihtasutus selle väljaütlemisest midagi ei kaotaks?
Sümpaatne on ka Tamkivi välja käidud mõte, et äriraha võiks jõuda poliitikasse nii, et ükski konkreetne ettevõte või isik ei hakkaks domineerima. Koordineeritud n-ö parvannetused hajutavad poliitilise korruptsiooni riske oluliselt, mh selliseid, mis Parvel Pruunsilla ja Isamaa näitel on juba avaldunud. Eesti demokraatiale tuleb tark eraraha ainult kasuks, mõistagi ainult seni, kuni erakondade sõltuvus mõnest üksikust ettevõtjast liiga suureks ei kujune ning nad otsustavad oma taotluste ja tegevuste suhtes lõpuni ausaks jääda.


ERJK selgitused SALKi osas jäid ebapiisavaksVÕIM JA JULGEOLEKNagu idumiljonär Sten Tamkivi tänases pikas intervjuus räägib, on üks märtsivalimiste tähti - tehnoloogiaärimeeste rahastatud poliittehnoloogiline mõttekoda Sihtasutus Liberaalne Kodanik (SALK) - siiani valimistejärgsetes eneseotsingutes. Praegu veel mõeldakse, kas ja millal jätkatakse ning kas Tarmo Jüristo juhitud rühmitus üldse peaks valimistevahelisel ajal aktiivse tegevusega jätkama.Vahepeal on SALKi teenuste vastu tuntud huvi Leedust, kus Jüristo mai lõpus käis. Ka konservatiivse pöörde läbi teinud Poolas on sel sügisel valimised, aga need tulevad liiga vara peale, et oleks ajaliselt võimalik üldse mingit nõustamiskogemust eksportida. Ka Portugalist on Jüristo kinnitusel suisa suursaadiku tasemel näidatud üles uudishimu koostöö vastu.Cambridge Analytica vaimEt uusparempoolsete nn mänguraamat on suhteliselt universaalne ja kordub riigist riiki, siis ei pidavat ka Eesti liberaalidel olema raske oma parempopulismivastaseid meetmeid eksportida. Ometi soovib SALK Tamkivi kinnitusel välisturgudele laienemisest hoiduda, kuigi oma kogemust ollakse valmis jagama teiste riikide sarnaste organisatsioonidega.Euroopa poliitturud poleks väliste nõustajate suhtes ilmselt nii tundlikud, kui 2018. aastal poleks Ühendkuningriigis lahvatanud Cambridge Analytica skandaal. Mis sest et SALK pole erinevalt Cambridge Analyticast tegelenud valimiste varjatud mõjutamisega. Jüristo pole oma taotlusi kunagi varjanud ja Eero Epneri 31. mai Eesti Ekspressis SALKile pühendatud loo pealkirjas on ka kõik otse välja öeldud: ««Võitsime!» Liberaalne ühendus SALK seadis juba alguses eesmärgiks valimiste mõjutamise.»SALK ehmus vist ka ise oma triumfeerivast toonist ära, sest ega praalimine olegi liberaalsele demokraatiale väga kohane. Ehmusid ka liberaalsed erakonnad, kui Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjon (ERJK) alustas uurimist, selgitamaks välja, kas SALKi antud konsultatsioonid ei ole mitte erakondade varjatud toetamine. Komisjoni asejuhi Kaarel Tarandi Postimehele antud kinnituse järgi muutis nii mõnigi erakond komisjonile aru andes oma varem ajakirjandusele antud selgitusi selle kohta, kui palju SALK neid ikkagi aitas.Võimalikud laiskuse põhjusedPeamiselt erakondade esindajatest koosnev ERJK ei suutnud SALKi juhtumis rikkumist tuvastava või alternatiivse - rikkumist eitava - otsuseni jõuda. Et SALKilt sai nõu enamik erakondadest, siis on üsna arusaadav, miks nad ei põle soovist hakata mõttekojale saadud nõuande eest tagantjäreie rahaga maksma. Ometigi pole avalikkuses kõlanud senini lõpuni veenvat selgitust selle kohta, mis tegi selle juhtumi ikkagi nii eriliseks, et otsust poleks teha saanud.Tarand rääkis probleemist, mis tekib siis, kui erakondadel on vaja annetusi tagastada, et kes siis loeb kokku need tunnid, kuidas neile rahaline väärtus arvutada jne. Mis sest, et nõustamisel on olemas tuvastatav turuhind ning ilmselt võime usaldada andmeanalüüsiga leiba teeniva sihtasutuse enda hinnangut selle kohta, kui palju tunde millise erakonnaga suheldes võis kuluda.Nõustamine on teenusSALK aga tegi selle vea, et võttis osa oma algsest bravuurist tagasi ja hakkas väitma, et andmeanalüüsile tuginev nõustamine polegi käsitletav «teenusena». Seda teeb muide ka Tamkivi. Olgugi et konsultatsioon on täiesti tavapärane teenus, mille turuhinda on võimalik välja arvutada kasvõi mõne konsultatsioonifirma hinnakirja alusel.Mida muud kui andmetele tuginevat juhtimisotsusteks vajalikku nõu SALK erakondadele andis? Milleks seda varjata, arvestades, et sihtasutus selle väljaütlemisest midagi ei kaotaks?Isegi kui sisuliselt pandi toime rikkumine, on see tõenäolisemalt erakondade, mitte SALKi rikkumine. Tamkivi kinnitusel innustas SALKi edu seni Eesti poliitmaastikul madalat profiili hoidnud tehnoloogiaärimehi tulevikuski Eesti erakonnapoliitikat toetama ja seda varasemast targemal viisil.Sümpaatne on ka Tamkivi välja käidud mõte, et äriraha võiks jõuda poliitikasse nii, et ükski konkreetne ettevõte või isik ei hakkaks domineerima. Koordineeritud n-ö parvannetused hajutavad poliitilise korruptsiooni riske oluliselt, mh selliseid, mis Parvel Pruunsilla ja Isamaa näitel on juba avaldunud. Eesti demokraatiale tuleb tark eraraha ainult kasuks, mõistagi ainult seni, kuni erakondade sõltuvus mõnest üksikust ettevõtjast liiga suureks ei kujune ning nad otsustavad oma taotluste ja tegevuste suhtes lõpuni ausaks jääda."Mida muud kui andmetele tuginevat juhtimisotsusteks vajalikku nõu SALK erakondadele andis? Milleks seda varjata, arvestades, et sihtasutus selle väljaütlemisest midagi ei kaotaks?"Jüri Ratase juhitud kunagise EKREIKE valitsuse abielureferendumi korraldamise kavatõi kaasa rahalise toetuse suurenemise liberaalsetele parteidele.MEELIS OIDSALU, toimetaja


Kelmid kasutavad inimeste petmiseks ära PPA broneerimissüsteemiKelmid on hakanud tegema inimeste nimele politsei- ja piirivalveameti (PPA) broneerimissüsteemis broneeringuid näiteks ID-kaardi taotlemiseks või ajutise kaitse saamiseks, et mõjuda helistatavale usaldusväärsena.Skeem näeb välja nii, et kelm helistab inimesele, tutvustab ennast politseinikuna ning teatab näiteks, et tema kontol toimuvad kahtlased tehingud või tema nimele on vormistatud laen.Usalduse tekitamiseks ning justkui ütluste andmiseks broneeritakse PPA broneerimiskeskkonnas aeg politsei juurde, misjärel saab inimene selle kohta ka oma e-posti aadressil kinnituse.PPA palub sellise sisuga kõned katkestada ja petturitele mitte oma andmeid väljastada.«Kui aga juba oled saanud meilile broneeringu kinnituse, mida sa ise teinud ei ole, palume see kindlasti broneering.politsei.ee lehe kaudu tühistada, et seda aega saaksid kasutada need, kes seda päriselt vajavad. Link broneeringu tühistamiseks on ka meilis kirjas,» rääkis veebipolitseinik Anna-Liisa Kreitsman. (VT)


Mailis Repsi laste õpetaja: ma ei mäleta, et lapsi oleks lasteaeda toonud keegi muu kui minister ise!„Väga raske on mäletada. Meil üldiselt ikka lapsevanemad ise toovad lapse lasteaeda. See on ikka erandlik, kui keegi teine,“ rääkis lasteaiaõpetaja kohtule.Harju maakohtus jätkuval Mailis Repsi protsessil jõuti esmaspäeval uue tunnistajani. Sedakorda astus tunnistajapinki lasteaiaõpetaja Liina, kes aastate eest Tallinnas asuvas lasteaias Repsi lapsi õpetas. Tema käest uuriti peaasjalikult seda, kes toona haridusministri lapsi sõidutas, kuid jutuks tuli ka nende omavaheline suhtlus. Nimelt on teada, et vähemalt ühel korral tuli Reps lasteaeda suure lillekimbuga, mis läks Liina kätte. Kas 6 nad olid sõbrad?Kuna Liina kutsus tunnistajaks Repsi kaitsja Andri Rohtla, küsitleb naist esimesena just tema. Liina räägib, et vanemad toovad lapsed lasteaeda ja tema mäletamist mööda tõi Repsi lapsed kohale ainult Reps ise. Kuid kes lastel järel käis? Lasteaiaõpetaja sõnul käis lastel peaasjalikult järel Reps ise, kuid teinekord nägi ta ka vanemat venda ja mõned korrad ka ühte „tütarlast“. „Mõned korrad võib-olla ka meesterahvas. See ongi nii, et kes tuleb, siis see tuleb,“ lausub ta.Lasteaia kodukorra järgi on igal lapsel nimekiri inimestest, kes tohivad teda koju viia. Nimekiri asub lasteaias. „Seal on kirjas isiku kontakt. Kui seda isikut (kes lapsele järele tuleb - K. V.) pole seal kirjas, siis lapsevanem teavitab meid ette,“ kirjeldab Liina.Kui Rohtla uurib Liina käest, kas toonane haridusminister lasteaia üritustel ka käis, vastab õpetaja resoluutselt: „Alati!“Riigiprokurör Denis Tšasovskih uurib Liina käest, millised olid tema ja Repsi omavahelised suhted. Õpetaja räägib, et nende suhted olid head, kuid puhtalt tööalased. Seepeale kuvab prokurör seinale video, milles on näha, kuidas Reps toob Liinale suure sülemi lilli. Liina selgitab, et lilled olid mõeldud õpetajate päeva puhul ja siiski kogu kollektiivile, tema lihtsalt võttis need vastu. See video on haridus- ja teadusministeeriumi Facebookikontol seniajani nähtav. Juures on tekst: „Suur-suur tänu kõikidele Eesti õpetajatele ja haridustöötajatele innustamise, õpetamise, suunamise ja inimeseks kujundamise eest! Saabuva pidupäeva puhul viis minister Mailis Reps ka oma laste õpetaja Liinale lillekimbu.“Tšasovskih uurib Liina käest üle, kas tõesti keegi teine ei toonud Repsi lapsi lasteaeda. Ainult tema ise. „Väga raske on mäletada. Meil üldiselt ikka lapsevanemad ise toovad lapse lasteaeda. See on ikka erandlik, kui keegi teine,“ vastab õpetaja seepeale. Liina ütleb, et viimati kohtus ta Repsi ja tema advokaatidega 10. augustil ehk poolteist nädalat tagasi.Kohtupidamine Repsi üle jätkub juba neljapäeval. Repsile esitatud kriminaalsüüdistus koosneb seitsmest niinimetatud osateost, neist kolm on seotud omastamise ja ülejäänud kelmusega. PIKK KOHTUPIDAMINE: Vahepeal pausil olnud kohtuprotsess Mailis Repsi üle jätkub veel vähemalt aasta jagu. Karin JaanusKRISTJAN VÄLI


Alates 1. oktoobrist tuleb suurematel ehitusobjektidel registreerida töötajad ja nende tööaegFoto: Shutterstock
1. oktoobril jõustuvad maksukorralduse seaduse muudatused, mille kohaselt on peatöövõtjatel ja ehitusettevõtjatel kohustus registreerida suuremate ehitustööde korral ehitusplatsil viibivad inimesed ning esitada vastavad andmed maksu- ja tolliametile. Muudatuse peamine eesmärk on vähendada ehitussektoris maksukahju ning tagada aus konkurents.
Ettevõtjad peavad edaspidi esitama maksu- ja tolliametile andmed ehitise, ehitustööde, nende tellija ja ehitustöid tegevate alltöövõtjate ning ehitusplatsil viibivate inimeste kohta (maksukorralduse seadus § 2510 lg 2). Andmete esitamiseks ja kogumiseks loob maksu- ja tolliamet töövõtuahela ja töötamise kestuse andmekogu.
Uued nõuded puudutavad üksnes suuremaid ehitustöid
Ettevõtjad ei pea esitama maksu- ja tolliametile eelpool nimetatud andmeid iga ehitustöö kohta, vaid muudatused puudutavad üksnes suuremaid ehitustöid. Suuremateks ehitustöödeks on maksukorralduse seaduse § 2510 lõike 3 kohaselt sellised ehitustööd, mille eeldatav kestus ületab 30 tööpäeva ja ehitusplatsil töötab samal ajal vähemalt 20 inimest või mille eeldatav maht ületab 500 inimtööpäeva.
Uued nõuded hakkavad kehtima suuremate ehitustööde suhtes, millega alustatakse 2023. aasta 1. oktoobril või hiljem. Lisaks on uute nõuetega hõlmatud suuremad ehitustööd, millega on alustatud enne 2023. aasta 1. oktoobrit ja mille eeldatav lõpptähtaeg on 2024. aasta 1. oktoober või hiljem (maksukorralduse seaduse § 16818).
Peatöövõtjale lisandub neli uut kohustust
Peatöövõtja peab edaspidi esitama maksu- ja tolliametile andmed suuremate ehitustööde kohta ning ehitustööde tellija nime ja isiku- või registrikoodi või kinnitama maksu- ja tolliameti andmekogus kuvatud andmed vähemalt kolm tööpäeva enne ehitustööde alustamist (maksukorralduse seaduse § 2511 lg 1 p 1).
Lisaks on peatöövõtjal kohustus tagada, et ehitusplatsil oleks paigaldatud inimeste elektrooniline registreerimissüsteem (maksukorralduse seaduse § 2511 lg 1 p 2). Seaduses on kirjas, et elektroonilise registreerimissüsteemi tehnilised nõuded kehtestab minister määrusega, kuid hetkel pole veel vastav määrus jõustunud (maksukorralduse seaduse § 2513 lg 1).
1. oktoobrist jõustuv muudatus näeb ka ette, et peatöövõtja peab esitama maksu- ja tolliametile kord päevas iga inimese eelmisel päeval ehitusplatsil viibimise summeeritud aja ning kuni kolm korda nädalas isikustamata kujul iga inimese ehitusplatsile sisenemise ja sellelt lahkumise kellaajad sekundi täpsusega (maksukorralduse seaduse § 2511 lg 1 p 3). Peatöövõtja peab neid andmeid säilitama ehitustööde ajal ning neli kuud pärast ehitustööde lõpetamist (maksukorralduse seaduse § 2511 lg 1 p 4).
Ehitusettevõtjate uued kohustused
Iga ehitusettevõtja, sealhulgas peatöövõtja, peab alates 1. oktoobrist esitama maksu- ja tolliametile andmed tema tehtavate suuremate ehitustööde kohta ning selle alltöövõtja nime ja isiku- või registrikoodi, kellelt ta ostab või on ostnud ehitise ehitamisega seotud teenuseid, või kinnitama andmekogus kuvatud andmed enne ehitustööde alustamist (maksukorralduse seaduse § 2512 p 1). Lisaks peab ehitusettevõtja märkima maksu- ja tolliameti andmekogus vajaduse korral ära tema poolt ehitusplatsile lubatud inimesed (maksukorralduse seaduse § 2512 p 2).
Ehitusettevõtja ülesanne on edaspidi ka tagada, et tema poolt ehitusplatsile lubatud inimesed fikseerivad elektroonilises registreerimissüsteemis kõik ehitusplatsile sisenemised ja sellelt lahkumised (maksukorralduse seaduse § 2512 p 3). See on vajalik, et peatöövõtja saaks kõikide ehitusettevõtjate ehk alltöövõtjate ja nende alltöövõtjate andmed esitada maksu- ja tolliametile.
Alates 1. oktoobrist peab iga ehitusettevõtja tagama, et tema poolt ehitusplatsile lubatud inimestel on olemas ehitusplatsile sisenemiseks ja sellelt lahkumiseks vajalik tuvastusvahend (maksukorralduse seaduse § 2512 p 4). Tuvastusvahendiks võib olla spetsiaalne kiipkaart, mida hakkab väljastama maksu- ja tolliameti lepingupartner (maksukorralduse seaduse § 2513 lg 3). Samas on lubatud kasutada ka muid lahendusi, näiteks mobiilirakendust, kui see vastab tuvastusvahenditele esitatavatele nõuetele. Need nõuded kehtestab minister määrusega, kuid praeguseks hetkeks ei ole see määrus veel jõustunud (maksukorralduse seaduse § 2513 lg 2).
Rahatrahv kuni 3200 eurot
Kui peatöövõtja või ehitusettevõtja jätab maksu- ja tolliametile vajalikud andmed esitamata, siis on võimalik juriidilist isikut karistada rahatrahviga kuni 3200 eurot ning füüsilist isikut rahatrahviga kuni 1200 eurot (maksukorralduse seaduse § 154).
Allikas:
Eesti Kaubandus- ja Tööstuskoda


Haapsalus tungis mees naisele kallale21. augustil sai politsei teate, et Haapsalus Tamme tänaval läks 64-aastane mees kallale 42-aastasele naisele, mille tagajärjel naine kukkus ja sai viga.
Pärnumaa
21. augustil alustati kriminaalmenetlust selles, et juuli alguses varastati Pärnus Kanali tänaval keldriboksist ketaslõikur, akuvasar, reisikohver, integreeritav pliit ja muid esemeid. Tekitatud kahju on kokku umbes 6060 eurot.
LOE KA:
Kelmid katsetavad uut petuskeemi – ohvrile broneeritakse aeg politsei juurde
Hoolekandekeskusest varasti 500 euro väärtuses elektroonikat


Ettevaatust! Küberkelmid on muutunud veel nutikamaks"Küberpetturitel on käesoleva aasta esimese seitsme kuuga õnnestunud Eesti inimestelt kätte saada juba pea neli miljonit eurot, kannatanuid on enam kui viissada," kirjutab Pangaliidu pettuste tõkestamise töögrupi juht Kätlin Kukk.Pettused on muutunud üha kavalamaks ja ohvriks langevad väga erineva taustaga inimesed alates tudengitest ning lõpetades tippjuhtidega. Selleks, et mitte kelmide ohvriks langeda, tuleb olla ülitähelepanelik iga kord, kui kusagile mobiil-ID või Smart-ID PIN-koode sisestad või kellegi poolt edastatud linkidele vajutad. Keegi ei ole kaitstud - petturid on paraku loomingulised ja ronivad su sotsiaalmeediasse, e-postkasti ja telefoni erinevatel viisidel.
Investeerimispettuste kahju ulatub politsei andmetel tänavul juba üle 2 miljoni euro. Politseini on jõudnud 156 juhtumit, mis teeb keskmiseks kahjusummaks üle 12 000 euro. Aga politseinikeni ei jõua kaugeltki kõik petujuhtumid.
Näiteks õnnestus kelmidel ühelt inimeselt kätte saada 2500 eurot, lisaks võeti tema isikuandmeid kasutades 23 000 euro väärtuses kiirlaenu. See kõik juhtus läbi internetti postitatud investeerimiskuulutuse. Ohver vajutas vaid lingile ja sisestas enda kontaktandmed, kohe saabus kõne täpsemate instruktsioonidega. Selle juhtumi puhul paluti WhatsAppi vestlusaknas saata dokumendiandmed ja foto ning siis alla laadida programm, mille kohta kinnitati, et see on ohutu tehniline abimees. Selle programmiga andis ohver aga petturitele ligipääsu oma pangaandmetele, ka said nad ka võimaluse luua inimese nimel uus Smart-ID konto. Vaid tänu pangakontole seatud limiitidele ei saadud kogu kontol olnud raha kätte. Seetõttu tasub investeerimiseks kasutada vaid usaldusväärseid ja tuntud platvorme.
Investeerimispakkumised pole ainuke investeerimiskelmuse liik, mille osas tähelepanelik olla. Kui juba mingist summast ilma jäädud on, võib järgneda nö teine laine: mis tahes raha tagastusskeemid on ka suure tõenäosusega hoopis petuskeemid ning abivalmis inimene teisel pool ekraani ei pruugi osutuda selleks, kellena ta ennast esmapilgul esitleda üritas.
Internetiportaalides õitseb äri ka kelmidel
Facebooki turuplats ehk marketplace on enda kauba müümiseks teada-tuntud koht, kuid lisaks ostjatele-müüjatele liikleb müügiplatvormidel ka hämarate eesmärkidega tegelasi. Näiteks pakutakse müüjale kauba kulleriga kättetoimetamiseks viise, mille jaoks peab müüja väidetava ostja poolt edastatud lingile nö “kullerfirma jaoks” sisestama oma pangaandmeid ja “kinnitama” need Smart-ID paroolidega.
Registreeritud pakikelmuste juhtumeid on tänavu juuli lõpu seisuga 166 ja petturitel on õnnestunud kätte saada üle 110 000 euro. See on enam kui kaks korda suurem number kui terve eelmise aasta jooksul kokku, mis tähendab, et kelmide jultumus kasvab ja inimeste tähelepanelikkus eraisikute vaheliste tehingute puhul peaks ohvriks langemise vältimiseks samuti tõusma.
Tähelepanelik tuleb olla nii sotsiaalmeedias kui ka hiljem telefonile saadetavate sõnumitele reageerides, sest petturid teevad väga tõetruult järgi kodulehekülgi ja nt “Omniva” kodulehele sattumine võib olla vaid ühe vale kliki tagajärg. Jälgi hoolega veebibrauseri aadressireal nähtavat ning veendu, et ka ise kullerfirma lehte internetist otsides satuksid täpselt samasse kohta.
Kümme korda loe, üks kord sisesta
Norstat ja Pangaliit tegid äsja uuringu, kust selgus, et vaid 54% inimestest võrdleb alati enne mobiil- või Smart-Id PIN-koodi sisestamist kontrollkoode tehingu tegemise keskkonnas telefoni ekraanile ilmuvatega. Lisaks selgus, et vaid 65% vastanutest keeldus PIN-koode sisestamast, kui telefon ilma põhjuseta seda küsis.
Jah, tänapäeval peame ennast internetis autentima ning makseid sooritama söögi alla ja peale, kuid kui mõni portaal küsib PIN2 koodi, peab automaatselt peas punane tuli põlema minema! PIN2 on võrdväärne paberil antud allkirjaga. Tegu on viiekohalise koodiga, mida EI TOHI kunagi sisestada enda isiku tõestamiseks. Muidugi tuleb ka PIN1 - neljakohalise oma isiku tuvastamiseks ja mis tahes keskkondadesse sisenemiseks vajaliku koodi - sisestamisel olla ettevaatlik, sest sellega võid anda petturile ligipääsu oma pangakontole. Lisaks tuleb meeles pidada, et pangakaardi taga olevat kolmenumbrilist CVC-koodi ei tohi jagada üheski suvalises ankeedis.
Võta aega, et veenduda, kas oled õigel internetilehel makse sooritamiseks või allkirja sisestamiseks. Kui keegi utsitab tempoga tagant, on ka see kindel ohumärk. Kiirustades teeme kõik vigu.
Kui petturitega veebiavarustes kokku puutud, isegi kui sellest midagi halba ei sünni, teavita kindlasti politseid ja panka, et hoida ära teiste inimeste pettuse ohvriks langemine. Iga kord, kui politseini jõuab teadmine mõnest leheküljest või lingist, mis petuskeemini viib, saab selle kiirelt sulgeda.


USA Minski saatkond kutsub ameeriklasi Valgevenest lahkumaVILNIUS, 22. august, BNS – USA saatkond Minskis avaldas esmaspäeval hoiatuse, milles kutsus Ameerika kodanikke Valgevenest lahkuma.
Saatkonna hoiatus tuli reageeringuna Leedu Šumskase ja Tverečiuse piiripunkti sulgemisele Valgevene piiril ning Leedu, Läti ja Poola arutelule teiste piiripunktide sulgemise plaani üle naaberriigiga.
Saatkond teatas avalduses, et Valgevenes viibivad ameeriklased peaksid Valgevenest viivitamatult lahkuma, kasutades võimalust teha seda ülejäänud piiripunktide kaudu Leedu ja Lätiga või lennukiga.
Hoiatuses tuletatakse meelde, et USA kodanikel on keelatud minna Valgevenest maismaad mööda Poolasse.
Samuti kutsuti hoiatuses USA kodanikke üles Valgevenesse mitte reisima, sest Minski võimud "jätkavad Venemaa abistamist sissetungis Ukrainasse, Venemaa sõjajõude koondamisel Valgevenesse, kohalike seadusi rakendatakse meelevaldselt, on võimalikud kodanikurahutused, valitseb kinnipidamise oht ja saatkonna võimalused  aidata Valgevenes elavaid või Valgevenet transiidaina läbivaid USA kodanikke on piiratud".
Saatkond rõhutas ühtlasi, et peaks vältima reisimist Ukrainasse ja Venemaale.
Leedu sulges eelmisel nädalal Valgevene piiril kuuest piiripunktist kaks, viidates pingutustele tõkestada salakaubavedu ja Vene Wagneri palgasõdurite Valgevenes viibimisest tulenevale ohule.
Vilnius väljendas muret ka Leedu kodanike Valgevenesse reisimise pärast. Leedu ametkonnad hoiatavad, et Valgevene eriteenistused üritavad väljapressimist ja psühholoogilist survet kasutades värvata mõningaid Leedu külalisi.
Baltic News Service


USA saatkond kutsub ameeriklasi Valgevenest lahkumaAmeerika Ühendriikide saatkond Minskis väljastas eile hoiatuse, milles kutsus ameeriklasi Valgevenest kiiresti lahkuma.Saatkond teatas avalduses, et Valgevenes viibivad ameeriklased peaksid Valgevenest viivitamatult lahkuma, kasutades võimalust teha seda veel avatuks jäänud piiripunktide kaudu Leedu ja Lätiga või lennukiga.
Hoiatuses tuletatakse meelde, et USA kodanikel on keelatud minna Valgevenest maismaad mööda Poolasse. Ühtlasi rõhutati, et vältima peaks ka reisimist Ukrainasse ja Venemaale.
Samuti kutsuti avalduses USA kodanikke üles Valgevenesse mitte reisima, sest Minski võimud jätkavad Venemaa abistamist sissetungis Ukrainasse ja Venemaa sõjajõude koondamisel Valgevenesse.
Saatkond pani südamele, et ameeriklased ei tohiks jääda lootma Ühendriikide abile, sest saatkonna võimalused aidata Valgevenes elavaid või Valgevenet transiidina läbivaid USA kodanikke on piiratud.
Ühendriikide saatkond tõi välja ohu, et Ukrainas toimuv sõda võib mõjutada ka Valgevenet, muuhulgas riigis suureneva Vene vägede kohalolu tõttu. Avalduses lisati, et  kohalikke seadusi rakendatakse meelevaldselt, võimalikud on kodanikurahutused ja valitseb kinnipidamise oht.
Saatkonna hoiatus tuli reageeringuna Leedu Šumskase ja Tverečiuse piiripunkti sulgemisele Valgevene piiril ning Leedu, Läti ja Poola arutelule teiste piiripunktide sulgemise plaani üle naaberriigiga.
Leedu sulges eelmisel nädalal Valgevene piiril kuuest piiripunktist kaks, viidates pingutustele tõkestada salakaubavedu ja ennetada Vene Wagneri palgasõdurite Valgevenes viibimisest tulenevat ohtu.
Vilnius väljendas muret ka Leedu kodanike Valgevenesse reisimise pärast. Leedu ametkonnad hoiatavad, et Valgevene eriteenistused üritavad väljapressimist ja psühholoogilist survet kasutades värvata mõningaid Leedu külalisi.


ARVUSTUS | Algmaterjalile truu. „Sinine Põrnikas“ tõestab taaskord, et Marvel oskab ja DC ei oskaMe oleme jõudnud huvitavasse punkti filminduse ajaloos, kus DC koomiksite kangelaste ülalpidajaks on roosa mängunukk „Barbie“. Suve alguses ilmus suurte ootustega kuhjatud „Välk“, mis jooksis juba niigi madala lati alt helikiirusel läbi. DC ei ole suutnud oma filme korralikult jooksma saada. Nüüd värskelt ilmunud „Sinine Põrnikas“ astub samade rehade otsa, mida DC on tallanud juba viimased paar aastat. Mingil hetkel võiks endalt küsida, miks see nägu on valus ja verine, ning rehale mitte uuesti astuda.
Võitlukunstide meister, kes võitluskunste ei kasuta?
Äsja ülikooli lõpetanud Jaime Reyes (Xolo Maridueña) naaseb koju suurte unistustega, avastamaks, et seal on kõik muutunud. Maailmas oma kohta otsiva Jamie ellu sekkub saatus, kui ta kätte satub ootamatult iidne tulnukate biotehnoloogia Skarabeus. See valib Jamie oma peremeeskehaks, kellega hakkab vaikselt Siniseks Põrnikaks muutuma. Ta saab erakordsete ja ettearvamatute võimetega kaitserüü ning ta saatus muutub superkangelaseks saades igaveseks.
„Sinine Põrnikas“ (2023) – Belissa Escobedo, Elpidia Carrillo, Bruna Marquezine, Adriana Barraza ja George Lopez.
(Pressimaterjal)
Alustame kohe nimitegelast Jamie Reyest kehastava Xologa, keda põhiliselt tuntakse Netflixi hittseriaalist „Cobra Kai“. Päriselt võitluskunste oskav Xolo tundus esialgu hea valik, sest Sinine Põrnikas on korralik peksumasin. Või vähemalt peaks seda olema, kuni DC temast filmi teeb. Nagu meil selgub, siis Sinine Põrnikas rohkem peidab ja kardab, kui annab reaalselt kellelegi molli. Ja need üksikud võitlused, mida näeme, on lühikesed ja lihtsalt rusikaga näkku. Milleks siis üldse Xolo palgata, kui teda kasutada ei soovi? Umbes nagu palgata Tony Jaa või Iko Uwais ja anda neile dialoog. Milleks?
Algmaterjalile truu, kuid kas sellest on abi?
Võitluskoreograafia on tegelikult hästi tehtud, kuid seda on liiga vähe. Terve filmi peale tõesti ainult mõni klipp, millest on äärmiselt kahju. Produktsioon on tugevalt laenanud tuntud videomängudest „Injustice 2“ ja „Final Fantasy“ seeria ning fännidel on äratundmise rõõmu. Tunnistan ausalt, et filmi parim moment ongi lõpus, kui Sinine Põrnikas manab esile suure mõõga, mis on kopeeritud „Final Fantasy 7“ peategelaselt Cloudilt. Ja ta isegi kasutab samasuguseid liigutusi. Seda on ilus vaadata, kui seda ainult rohkem oleks.
„Sinine Põrnikas“ (2023) – Xolo Maridueña.
(Pressimaterjal)
Pean kiitma, et terve film on truu DC koomiksitele ja mitte ainult – igale versioonile sellest karakterist. Tihti olen pidanud kritiseerima, et algmaterjalist ei hoolita, ent antud juhul on tunda tugevat hoolimist. Minimaalsed muudatused ei muuda suures pildis mitte midagi, seega vähemalt siin osas saab julgelt öelda, et DC liigub õiges suunas. Kuna Sinine Põrnikas on moodne superkangelane, siis praegusel põlvkonnal peaks olema palju, millele kaasa elada.
DC mõtleb üle
„Sinine Põrnikas“ on oma eelarveklassi vääriline, mis tähendab, et produktsiooni osas ei saa kaebuseid esitada. Erinevalt paar kuud tagasi linastunud seiklusest „Välk“ on eriefektid korras ning visuaalselt suure ekraani väärilised. Filmi enda promo toob pidevalt välja fakti, et enamus tiimist on latiinod. Näitlejad, lavastaja, stsenaristid ja muud inimesed seal ümber. Mul on hea meel, et neil on hea meel, kuid kuidas see filmi kvaliteeti puutub? Ja öelda, et kui „Sinine Põrnikas“ peaks põruma, siis enam ei pruugi sellist latiinoprojekti tulla, on selge väljapressimine. Tee lihtsalt hea film – ongi kõik!
„Sinine Põrnikas“ (2023) - Elpidia Carrillo, George Lopez , Xolo Maridueña, Belissa Escobedo ja Damián Alcázar.
(Pressimaterjal)
Lisaks ilusale pildile on siin ka meeldejääv muusika. See on segu ookeanitagusest latiinokultuurist ja moodsast popmuusikast. Aitab luua lõbusa kinoelamuse, millele peaks kaasa aitama loo tugev huumor. Kahjuks on DC täiesti tasakaalust väljas. Kogu nende arusaam maailmast nende ümber on äärmuslik – kaalukausi ühest otsast teise. Kui on tume, siis ainult tume. Kui on märul, siis mitte midagi muud ei olegi. „Sinine Põrnikas“ võttis idee teha veidi humoorikas lugu ja tegi sellest paroodia. DC mõtleb üle oma filmide juures, kuigi Marveli valem pole üldse nii keeruline.
Marvel oskab ja DC ei oska
Nüüd on koht, kus tuleb jälle olla kuri jalutuskepiga vanamees, kes noorte peale häält tõstab. „Sinine Põrnikas“ on enamiku filmist abitu. Naised tema ümber peavad teda päästma ja korduvalt. Isegi vanaema peab kahurit kasutama ja olema badass. Tegelikult on lihtsalt piinlik, mitte naljakas või lahe. See on lõbus esimesel korral, kuid viiendaks momendiks tekib küsimus, miks selle filmi nimi ei ole „Sinise Põrnika vanaema, ema ja õde“.
„Sinine Põrnikas“ (2023) – mõõka mängust „Final Fantasy 7“ esile manamas.
(Pressimaterjal)
Viimane kriitikanool on suunatud põhilise kurjami poole, mis on jälle kangelase koopia. Kõik on juba ammu väsinud sellest igavast ja laisast viisist „kangelase“ ehitamiseks. „Ta peab endast jagu saama, et oma võimeid mõista“ on klišee, mis suri juba kaua aega tagasi. Ainukene erinevus siin loos on seotud jällegi latiinodega. Põhiline kurjam on latiino nagu meie kangelane ning see ühendab neid. Ja tegelik kuri on ikkagi Susan Sarandoni kehastatud südametu firmajuht Viktoria Kord. Kogu see segadus on ülemõtlemise tagajärg, mis unustab ära ajatu vanasõna – lihtsuses peitub jõud. Marvel oskab ja DC ei oska ning tundub, et see jääb selliselt veel pikaks ajaks.
Hinne: 7/10


Sajandi läbikukkumine 2.0? Fyre Festivali vangimõistetud korraldaja organiseerib juba uut üritustMuusikafestivalide ajaloo suurim läbikukkumine leidis aset 2017. aastal, mil pidi aset leidma tänaseks kurikuulus Fyre Festival. Luksusfestivali nime all välja kuulutatud Fyre Festival oli kõike muud kui luksuslik - suure pettuse tulemusena kaotasid sadu tuhandeid eurosid nii üritusele piletid soetanud külalised, esinema pidanud artistid kui ka investorid - lubatud festivali tegelikult ei toimunudki. Üllataval kombel on ürituse taga olnud peakorraldajad täna välja kuulutanud aga Fyre Festival II ning paisanud juba müügile ka uued festivalipiletid.
2017. aastal levisid kulutulena jutud peagi aset leidvast luksuslikust muusikafestivalist Fyre Festival, mida reklaamiti kui glamuurset pidu üksikul Kariibi mere saarel. Festivali promosid toona sotsiaalmeedias paljud kuulsad näod nagu Kendall Jenner, Bella Hadid ja Hailey Bieber.
Fyre Festivali piletite hinnad algasid mõnesajast eurost ning ulatusid 100 000 dollarini, mille eest lubati külastajatele luksuslikku majutust, parimat toitu, tippklassi muusikat, kunsti ja elamusi. Tegelikkus oli lubatust aga sama kaugel kui Kariibid Eestist. Saarele jõudnud külastajaid ootasid glamuurse elamuse asemel ees läbivettinud telgid ja närused juustuvõileivad ning suurest festivalist polnud saarel jälgegi. Kohutav reaalsus selgus aga alles siis, kui saarele olid kohale jõudnud sajad külastajad, kes olid kulutanud suuri summasid nii ürituse piletite, transpordi kui ka kõige muu festivaliga seonduva peale.


Kelmid petsid Aseris elavalt naiselt suure summaAutor: Hendrik Osula
Eelmisel neljapäeval peteti Aseris elavalt naiselt 31 000 eurot, politsei alustas kriminaalmenetlust.
Naisele helistas tundmatu mees ja teatas, et on politseist ning ütles, et naise nimel soovitakse pangast raha välja võtta, misjärel ühendati naine väidetava panga töötajaga. Naisel paluti tehingu katkestamiseks arvutisse allalaadida AnyDesk programm ning teha erineva summaga ülekandeid võõrastele kontodele. Naine kaotas kelmidele 31 000 eurot ning lisaks oli tema nimel võetud ka mitmeid laene erinevatest pankadest.
Sarnase kelmuse ohvriks langesid eelmisel nädalal ka naised Rakveres ja Tapal, kuid siis olid petetud summad väiksemad.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Aseri naine kaotas kelmidele 31 000 eurot ning sai kaela mitu pangalaenuEelmisel neljapäeval, 17. augustil helistas Aseris elavale naisterahvale mees, kes väitis, et on politseist. Järgnevalt kasutas mees petuskeemi, mille lõpptulemusena kaotas naine 31 000 eurot ning sai enesele kaela veel mitu pangalaenu.
End politseiametnikuna tutvustanud mees selgitas naisele, et naise nimel tahetakse pangast ebaseaduslikult raha välja võtta, misjärel ühendati naine väidetava panga töötajaga. Naisel paluti seejärel tehingu katkestamiseks alla laadida AnyDesk programm, mille kaudu pääsesid kelmid otse naise arvutisse. Sealt tehti erinevaid ülekandeid võõrastele kontodele. Naine kaotas kelmidele 31 000 eurot ning lisaks oli tema nimel võetud ka mitmeid laene erinevatest pankadest.
Politsei alustas juhtunu suhtes kriminaalmenetlust.
Võimuesindajad hoiatavad inimesi ka petuskeemi eest, kus kelm saadab väljamõeldud politsei töötõendi, et tekitada usaldusväärsust. Seejärel väidetakse jällegi, et inimese pangakontolt on broneeritud suurem summa raha ning probleemi lahendamiseks soovitakse panga andmeid ning paroole.
PPA ja teised asutused ei küsi inimestelt mitte kunagi pangakontoga seotud tundlikke andmeid, nagu näiteks PIN1 või PIN2 koodi. Sellise soovi puhul tuleb otsekohe katkestada kõne. Oma andmeid ei tohi jagada ka siis, kui keegi saadab väidetava töötõendi, garantiikirja või tembeldatud ja asutuse logoga dokumendi.

Ära jaga oma andmeid ka siis, kui küsija saadab sulle oma töötõendi. Tegu on pettusega.
Ppa


„See ei ole aus ettevõte, vaid skämm!“ Eesti börsiettevõte sattus süüdistustelaviini allaRaha pangaarvelt on võetud, kuid toodet ennast pole – mitmed videomängude austajad üle maailma süüdistavad Eesti börsiettevõtet pettuses.
Eesti üks suurim videomängude müüja Punktid Technologies AS, kes pakub ka Nintendo, PlayStationi ja Xboxi digitaalseid koode, on nii mõnegi mänguri välja vihastanud. Nimelt pole paljud mängusõbrad pärast liikmeaja või kinkekaardi soetamist saanud lubatud digitaalset koodi – teisisõnu võtit, mis annaks ligipääsu konkreetse konsooli premium-, näiteks Sony PlayStation Plusi või Xbox Live Goldi keskkonnale.
Seepeale julgeb üks pahane tellija isegi öelda, et tegemist pole ausa ettevõtte, vaid hoopis pettusega. Ettevõtte enda sõnul ühtki tellimust täitmata jätnud pole ning nende tiim töötab pidevalt selle nimel, et sujuv tellimuste täitmine taastuks võimalikult kiirelt.
Ostjate pahameel on suur
Delfi Ärilehele saabus vihje, et mitmed videomänge mängivad kliendid on pettunud veebimängude müügi ettevõttes Punktid Technologies AS. Nimelt pakub veebiplatvorm mitmesuguseid arvutimänge, seejuures ka liikmeaja ostmise võimalust näiteks PlayStationi või Xboxi n-ö erikeskkonnale.
Näiteks soetades Sony PS Plus 12 kuud kehtiva liikmeaja, on ostjal võimalik tasuta alla laadida mitmeid erinevaid mänge. Seejärel jääb mäng kontole alles ja seda saab mängida oma aktiivse liikmesuse jooksul.
Nüüd aga leidub mitmeid tellijaid, kes Punktid Technologiesi liikmesust pakkuvat spetsiaalset koodi pole saanudki. Isegi pärast ööpäevast ootamist.
„Sooviks raha tagasi, sest toodet teilt ei saa. Klienditeenindus on jube ja börsil te olla ei tohiks. See ei ole aus ettevõte, vaid skämm. Andke raha tagasi!“ kommenteerib üks pettunud klient Punktid Technologiesi Facebooki lehele postitatud uue kaanefoto kommentaariumis. Sama postituse alt leiab teisigi pahaseid kommenteerijaid, kes ei mõista, miks peab koode nii kaua ootama või miks klienditeenindus soovida jätab.
Üks kommenteerija viitab tõsiasjale, et on aastaid teenust kasutanud, kuid nüüd on ta toodet oodanud 48 tundi.
Probleem ei näi ilmnevat ainult Eesti kasutajate seas, vaid laiemalt. Ka arvustuste veebilehel Trustpilot leidub mitmeid pahaseid mängijaid, kes pole toodet kätte saanud või on pidanud teadmata aja ootama. Kui muidu on lehel ettevõtte hinnang olnud väga kõrge ehk 4,7 viiest, siis viimastel kuudel on sagenenud rahulolematute klientide osakaal.
Näiteks ütleb üks 1. augustil teenusele hinnangu andnud klient, et ostis koodi, aga ei saanud seda kunagi. Samuti ei aidanud teda ka klienditeenindus.
Uude süsteemi sisseelamine võtab aega
Punktid Technologiesi juht Hannes Niid tõdeb, et teise kvartali alguses avasid nad täiesti uue platvormi, mis nüüdsest töötab täielikult tarnijate-põhiselt, kes on neile API-de (application programming interface – toim) kaudu liidetud.
„Varem tagasime tellimuste täitmise ise, vajadusel neid ka manuaalselt täites. Nüüdsest on kogu süsteem automaatne ning sõltub rohkem tarnijatest, nende töö kiirusest ja reageerimisest. Uude süsteemi sisseelamine võtab aga kahjuks veidi aega ning eriti keeruline on nädalavahetuseti, mil B2B (business-to-business) partnerid ei tööta ning ka krediidi arveldamiseks rahad ei liigu. Seetõttu võivad mõned tellimused viibima jääda,“ selgitab Niid.
Tema sõnul ei puuduta praegused tarneprobleemid kõiki tooteid. Neil on siiani suur hulk tooteid, mille tarne toimub kohe, ning ka tarnijaid, kes täidavad tellimuse endiselt kiirelt.
„Omalt poolt töötame hetkel selle nimel, et suurendada rahavooge, tagamaks sujuvamat koostööd tarnijatega. Kahjuks tulevad probleemid sageli ikka käsikäes, seega on ka siin olnud tagasilöök, kuna ühe meie makseteenuse pakkuja süsteemis oli viga, mida mõnede inimeste poolt ära kasutati ning selle kaudu tohutus koguses tasuta tooteid saadi. See viga ei olnud küll meiepoolne, kuid sellegipoolest mõjutab meid tugevalt,“ annab juht täpsemaid selgitusi.
Klienditeeninduse osas oskab Niid öelda nii palju, et neil on üles seatud töötav chat-lahendus 12 tundi päevas ja seitse päeva nädalas, kus inimesed klientidega pidevalt tegelevad. „Äriregistrist leitav telefoninumber ei ole klienditeeninduseks õige ja selle kaudu ei saagi klient muud infot, kui et anname info teenindajatele edasi,“ selgitab ta.
Tarbijakaitse ja tehnilise järelvalve amet on saanud kolm kaebust
Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti tarbijavaidluste komisjoni sekretariaadi nõustamise valdkonnajuhi Margot Leeni sõnul ei ole nad registreerinud ühtegi tarbija kaebust seoses ettevõttega Punktid Technologies AS.
Küll aga on tänavu saanud amet kolm tarbijapöördumist tarbijavaidluste komisjoni poole seoses ettevõttega Gamekeys OÜ. Tegemist on Punktid Technologies AS-i tütarettevõttega.
„Tarbijate peamiseks mureks on olnud see, et on tellitud kinkekaart/kood ning kasutamisel selgub, et tellitud koodi ei saa kasutada,“ nendib Leen. Siiani on kaebused veel menetluses.
Muu hulgas ei pea Niid õigeks süüdistust, et nad justkui pakuks juba kasutusel olevaid koode. „On neid kasutajaid, kes ise aktiveerivad asju valedes kohtades ja siis süüdistavad, et me müüsime vale asja, ja on ka neid kasutajaid, kes aktiveerivadki koodi ära, aga ei oska mängu õigest kohast otsida ja mängima hakata. Neid juhtumeid on aja jooksul väga palju erinevaid olnud.“
Samas on tema sõnul harva tõesti juhtunud ka nii, et tarnijatelt tuleb vale kood. „Need olukorrad lahendatakse kiiresti. Statistika näitab, et 99,4% meie saadetud koodidest on korrektselt töötavad, mis teeb veaprotsendiks vaid 0,6%. Kui aga kliendil siiski tekib mure oma tellimusega, siis on meile tähtis see probleem võimalikult kiirelt ja efektiivselt lahendada. Seda silmas pidades oleme loonud klienditoe piletisüsteemi,“ lausub ta.
Niida sõnul ettevõte väga vabandab klientide ees ning tänab mõistva suhtumise eest. „Ükski tellimus ei jää täitmata ning kinnitan, et meie tiim töötab pidevalt selle nimel, et sujuv tellimuste täitmine taastuks võimalikult kiirelt,“ ütleb ta lõpetuseks.
Probleemid tekkisid üle aasta tagasi
Delfi Ärilehega rääkinud kannataja tõdeb, et ligi aasta tagasi muutus punktid.ee lehel üleöö justkui kõik. Sisuliselt ajal, mil ettevõte börsile läks. „Ma olen varem Punktide veebilehelt ostnud nende tooteid üle kümne aasta. Tegemist oli alati suurepärase lehekülje ja teenuseosutajaga,“ märgib anonüümseks jääda sooviv teenuses pettunud klient.
Nüüd aga tõdeb ta, et ligi aasta jooksul on esinenud probleeme koduleheküljega, niisamuti pole töötanud ka kliendiprogramm soodustustega.
„Kui saad klienditeeninduse kätte, siis nad hämavad ja valetavad. Mulle lubati iga õhtu koode, mis peaksid saabuma kohe pärast makset,“ nendib mängija, kes viimati ostis kolm 75 eurot maksnud Soome regiooni PlayStation Plusi kinkekaarti. Nende eest käis ta lõpuks välja 207 eurot.
„Ei ole normaalne, et üks börsifirma ei saa juba teist aastat toimima oma kodulehekülge ja kliendiprogrammi. Tahaks pikaaegse kliendina kangesti teada, mis kurat seal toimub. Tahaks kuulda adekvaatseid selgitusi, mitte häma stiilis „kohe-kohe saab“. See ei ole reaalne jutt kahjuks,“ lausub pikalt ettevõtte teenuseid kasutanud mängija.
Punktid Technologies AS omab ja arendab Eesti suurimat videomängude, Nintendo, PlayStationi ja Xboxi digitaalsete koodide veebipõhist müügikeskkonda, kus pakutakse professionaalset tuge videomängude ostja sihtriigi riigikeeles nii algajale kui ka kogenud videomängude fännile. Lisaks Eestile hallatakse müügikeskkonna ketti ka Lätis, Leedus, Soomes ja Ukrainas ning ka rahvusvahelistes inglis- ja venekeelsetel müügikeskkondades.


Politsei- ja päästeteatedPolitseiteated
Kelmus
20. augustil sai politsei teate, et Raplamaal elav naine soovis taotleda tundmatu laenupakkuja käest laenu, misjärel saadeti naisele link, mille kaudu ta pidi ennast esmalt tuvastama ja sisestama oma PIN-koodid. Naine avastas hiljem, et tema kontolt on kadunud ligi 800 eurot.
Politsei- ja piirivalveamet
Politseiteated
Elektriposti all süttis pinnas
15. augustil kell 19.05 vajati päästjaid Kehtna vallas Kaerepere alevikus. Elektriposti alune oli umbes viie ruutmeetri ulatuses põlema süttinud. Päästjad kustutasid maastiku ning ohutuse tagamiseks kastsid üle ka kõrval asunud oksahunniku juhuks, kui mõni säde ka sinna sisse on pugenud.
Sõiduautod põlesid
17. augustil kell 15.14 kiirustasid päästjad Märjamaa valda Sõtke külla, kus oli põlema süttinud sõiduauto. Arvatavasti elektrisüsteemi rikkest põlema süttinud sõiduk põles täisleegis ning päästjad kustutasid selle kella 16ks. Autos olnud inimesed viga ei saanud ning jäid puksiiri ootama.
18. augustil kell 16.01 süttis Kehtna vallas Hiie külas rallirajal sõitu teinud auto. Tõenäoliselt ülekuumenemise tõttu süttinud autot asusid kohe ka kohalviibijad kustutama, keegi vigastada ei saanud. Päästjad likvideerisid põlengu lõplikult kell 16.26. Auto muutus põlengu tõttu sõidukõlbmatuks.
Lääne päästekeskus


VANA VASK Lauri Hussar Eesti Päevalehes: tõsine korruptsioonikahtlus seoses Martin ReimigaAvaldame taas Lauri Hussari (Eesti 200) esmakordselt oktoobris 2021 ilmunud arvamusloo refereeringu, milles ta leidis, et Martin Reimi (Reformierakonna nimekiri) valimiskampaanias oli korruptiivseid elemente.
13. oktoobri Eesti Päevaleht avaldas arvamusloo „ Lauri Hussar: nii selget korruptiivset lubadust seoses katusrahadega pole Eesti poliitikas varem olnud”.
Muuhulgas sisaldab see lugu järgmist lõiku:
“Täna oleme silmitsi väga tõsise korruptsioonikahtlusega, sest Eesti Päevalehe käsutuses on rahandusministri parteis kandideeriva endise jalgpallitähe Martin Reimi üleskutse Viimsi valijatele, kus reklaamitakse, kuidas riigieelarvest on just tänu nende erakonnale Eesti ühte rikkamasse valda saadud suur summa raha jalgpallihalli ehitamiseks (EPL 12.10).
Reim kutsub seejuures oma toetajaid enda kui Reformierakonna kandidaadi poolt hääletama. Täpina i peal on kirjale lisatud ka mõistagi Reimi kandidaadinumber. Kui me jätame kõrvale andmekaitseaspekti, mis puudutab valimisreklaami saatmist spordiklubiga seotud vanematele ja nende andmete kasutamist, siis nii selget korruptiivset lubadust seoses katusrahadega pole varem Eesti poliitikas aset leidnud.”
Loe Lauri Hussari arvamuslugu täismahus SIIT.
Tunnusfoto: kuvatõmmis EPLi veebist.
Kui lugu meeldis, siis palun toeta sõltumatut kogukonnaportaali ning ANNETA.
Viimsi Uudised


Kes valetab korra, valetab alatiViimane neli kuud Eesti valitsemist on käinud üle kivide ja kändude. Alles sügisel vastuvõetud peretoetuste muutmine, mitmesugused maksutõusud, kevadine parlamendi töö seiskumine, lausa riigi tipuni jõudnud ja paksu pahandust tekitanud automaksu plaan – see kõik on tugevalt murendanud valijate usaldust valitute vastu, kirjutab kirjastaja Vaiko Tigane.On selge, et igal erakonnal ja valijagrupil on oma nägemus Eesti arengust, mis on demokraatias täiesti normaalne. Riigipiruka juurde ihkavad tegelased esitlevad valimiste eel rahvale lisaks kõikjal ilutsevatele naeratavatele fotodele ja odava prüginänni jagamisele ka programme ning lubadusi, üks ahvatlevam kui teine.
Kui üks erakond lubas õpetajatele riigi keskmisest 20 protsenti kõrgemat palka, siis juba paari päeva pärast lubas teine 30 protsenti, kolmas 3-sendilist elektrihinda, neljas aga ehitada noortele 5000 korterit. Mitte keegi aga ei rääkinud plaanitavatest maksutõusudest ega iitsatanud sellest, et riik on ligi kahe miljardiga miinuses. Mitte keegi ei kommunikeerinud negatiivseid sõnumeid, kõik paistis olevat ilus.
Ka 29. septembril 2022 riigikogu istungil teatas Kaja Kallas, et järgmise aasta riigieelarve on hea ja tagab selle, et Eesti riik ja rahvas oleks hoitud ning et eelarvepuudujääk, mille pärandas neile üle-eelmine rahuaja valitsus, on jõudsalt vähenenud.
Polnud põhjust enne valimisi suurt pahandadagi, sest eks igaüks loodab alati natuke paremat tulemust kui tegelikkuses võimed ja olud – olgu selleks siis sportlane, põllumees või poliitik. Kuid ainult natuke, mitte palju! Kui aga lubatu ja hilisem tegelikkus on ebaadekvaatselt vastuolus või tegemist on sulaselge valetamisega (sh plaanitava tegelikkuse teadliku mitterääkimisega), on tegemist juba petmisega. Kellele meeldiks petetud saada?
Kaja Kallase esimene võimule saamine 2019. aasta riigikogu valimistel lõppes fopaaga veel enne valimistejärgset päeva, sest suures võidutuhinas joonistas ta maha liiga punased jooned, unustades, et poliitikas valitsevad peamiselt pooltoonid. 2021. aasta jaanuaris peaministriks saades oli tema juhtimine küllaltki saamatu, jäädes üllatavalt alla isegi oma eelkäijale.
Kahju küll, kuid praeguse peaministri usalduskrediit on otsa saanud, sest kes valetab korra, see valetab alati. Elevant on ikka veel toas, tuba vajab tuulutamist.
Ajapikku näis, et algaja peaminister leidis riigijuhtimise rooli ja pedaalid siiski üles ning tõusis Ukraina sõja foonil Brüsseli koridorides orienteerununa üheks euroliidu välispoliitika julgemaks ja selgemaks ütlejaks.
Paraku kukkusid tema usaldusväärsus ja juhtimise kompetents vähemalt riigisiseselt kivina pärast viimatisi valimisi, kui maskide langedes kallati Eesti rahvale kaela maksukoormuse külm dušš ning serveeriti avalikkusele – oh seda üllatust! – ka justkui äsja avastatud riigieelarve hiigelsuur puudujääk. Et rotid olid viimaste aastate jooksul riigi viljasalvest suure osa nahka pistnud, see oli tõesti hästi hoitud saladus. Ei näinud seda Luksemburgi edutatud üle-eelmine hämara renomeega rahandusminister ega isegi oma väikeettevõtete majandusaruannetega kimpus olnud järglane.
Nüüd siis on peksualuseks järjestikku kolmas Reformierakonna rahandusminister, kelle kontot ehib oma koduvallas hämar majaehituse saaga. Vähemalt niipalju aus ta on, et saime teada, kuhu pikalt heietatud automaksu raha läheb – igale poole! Tõlgin ära: raha läheb lisaks tuhandetele vajalikele kuluartiklitele muuhulgas paremale ja vasakule, ka meie rahvusliku lennukompanii juhtide ja vastutamatute vastutajate (ikka veel!?) palgal hoidmisele, riigikogus nn katuserahadena laialiloopimisele jpm. Seega on automaksul autostumise vähendamise või keskkonna hoidmisega sama palju seost kui liiprite arvul vedurijuhi vanusega.
Kui pettusega püünele saanud juhid ei oska rahaga mõistlikult ümber käia ega oma isegi mitte ülevaadet riigi rahakirstu sisust, on mõttetu neile seda juurde anda. Ka maksumaksjatel kulub raha ära igale poole.
Ei opositsiooni kevadel riigikogus alustatud ja kõigi eelduste kohaselt peatselt jätkuv obstruktsioon ega Reformierakonna räigest valimispettusest tekkinud rahva vimm näita vaibumise märke.
Kahju küll, kuid praeguse peaministri usalduskrediit on otsa saanud, sest kes valetab korra, see valetab alati. Elevant on ikka veel toas, tuba vajab tuulutamist.


Ukraina korraldas haarangud sõjaväe värbamiskeskustesKIIEV, 22. august, AFP-BNS – Ukraina teatas teisipäeval, et korrakaitseüksused viisid samaaegselt läbi haarangud enam kui 200 sõjaväe värbamiskeskuses, mis on seotud ulatusliku korruptsioonijuurdlusega.
"Korrakaitseametnikud on paljastanud laiaulatuslikke korruptsiooniskeeme sisuliselt pea kõigis riigi oblasteis. Hetkel viiakse läbi kõigis oblastites enam kui 200 samaaegset läbiotsimist," teatas peaprokuröri büroo avalduses viitega värbamiskeskustele.
AFP – Baltic News Service


KelmusPolitseiteated20. augustil sai politsei teate, et Raplamaal elav naine soovis taotleda tundmatu laenupakkuja käest laenu, misjärel saadeti naisele link, mille kaudu ta pidi ennast esmalt tuvastama ja sisestama oma PIN-koodid. Naine avastas hiljem, et tema kontolt on kadunud ligi 800 eurot.Politsei-ja piirivalveamet


Tartu Ülikool hoidis aastate eest ära Eametsaga seotud huvide konfliktiPere Sihtkapitali sündivusuuringuteks fiktiivse lepingu sõlmimine ei olnud Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna dekaanil Raul Eametsal esimene huvide konflikti olukord. "Aktuaalse kaamera" andmetel hoidis ülikool kolm aastat tagasi ära võimaliku korruptsiooniolukorra, kui jättis sõlmimata üürilepingu hoones, mille läbirääkimiste kestel omandas Bigbank.Asjaolu, et dekaan Raul Eamets on Bigbanki nõukogu liige, sai ülikoolile teatavaks lepingu läbirääkimiste käigus.Tartu Ülikool asus 2019. aastal otsima rendiruume õigusteaduskonna Tallinna esindusele. Paljude objektide seast jäi lõpuks sõelale Narva maantee 11 kinnistu, mis jäi vabaks Danske pangast ja mida praegu rendib ajutiselt rahvusraamatukogu. Toona kuulus hoone osaühingule KEK Arendus, kellega ülikool pidas üürilepingu läbirääkimisi. Läbirääkimiste lõpusirgel, 2020. aasta oktoobris vahetus aga ootamatult hoone omanik, kui KEK Arendus müüs selle Bigbanki tütarettevõttele Rüütli Majad. Ülikool jätkas läbirääkimisi uue omanikuga."Selle läbirääkimiste tulemusena meile tundusid, et need tingimused võiksid isegi meile sobida. Kuni siis vahetult enne selle lepingusse süvitsi minemiseta me saime informatsiooni, et meil on inimeste kaudu, valdkonna kaudu, seotus Bigbanki nõukoguga," ütles Tartu Ülikooli rektor Toomas Asser.See ühenduslüli oli Eamets, kes sotsiaalteaduste valdkonna dekaanina on Bigbanki nõukogu liige. Ülikool ei tea, kas ja millist informatsiooni võis Eamets Bigbankile vahendada, mis tehingu Bigbanki jaoks apetiitseks muutis. Väljastpoolt maja tellitud õigusliku hinnangu järgi oleks lepingu sõlmimine tähendanud ülikooli jaoks Eametsa seisukohalt toimingupiirangu rikkumist, mistõttu lõpetas ülikool läbirääkimised lepingut sõlmimata."See oli päris selge teadmine, et seal kindlasti oli huvide konflikt. Ta oli infoväljas ja ilmselt siis informeeritud, et mis võiks turul olla. Aga ma ei tea, kuidas Bigbank seda konkreetselt menetles ja kuidas oma info sai jne. Igatahes fakt on see, et oli seotus ja me lõpetasime selle läbirääkimiste järsult," ütles Asser.Eamets väitis kirjalikus kommentaaris "Aktuaalsele kaamerale", et tema Tartu Ülikooli nimel üürilepingu läbirääkimistel ei osalenud. Samuti ei osalenud ta Bigbankile kinnisvaraobjektide otsingutes, kuid oli teadlik, et pank otsis omale uut kontorit ning panga nõukogu, kuhu ta kuulub, arutas Narva maantee 11 kinnistu ostu 7. oktoobril 2020 ning volitas panga juhatust seda hoonet ostma.Sellest, et Bigbanki nõukogu liikmena võib ta olla rikkunud toimingupiirangut, sai ta teada sama aasta 17. novembril, kui ülikooli kantsler talle õigushinnangu edastas. Toona ta sellega nõustus, kuid nüüd leiab Eamets, et see õiguslik hinnang ei olnud pädev, sest panga nõukogu liikmena ei olnud ta ametnik, samuti ei osalenud ta protsessis Tartu Ülikooli poolt, vaid sellega tegeles ülikooli kantsler. Seetõttu ei saanuks ta end protsessist ka taandada. Samuti puudus tal alus enda taandamiseks Bigbanki nõukogust, sest ajal, mil panga nõukogu andis juhatusele volitused Narva maantee 11 kinnistu osta, ei olnud pank veel selle omanik, mistõttu ei saanud Bigbank ka Tartu Ülikooliga veel üüriläbirääkimisi pidada.Bigbanki omanik Parvel Pruunsild ei leidnud täna aega teemat kommenteerida.Toonane ära hoitud huvide konflikti olukord piirdus ülikooli poolt rektor Toomas Asseri vestlusega ning juhtumit on avalikkuse eest varjatud. Ka kümme päeva tagasi, mil Toomas Asser tegi otsuse Raul Eametsa tagandamiseks, ei avaldanud ta varasemat rikkumist. Kuid "Aktuaalse kaamera" päringu peale ta seda möönis.Asser ütles, et kuna Raul Eamets sai kolm aastat tagasi oma eksimusest aru, piirdus olukord vestlusega."Ma arvan, et see vestlus oli piisav. Otseselt mingit karistust ei järgnenud, sest tegelikult de facto ju mingit otsest kahju ei tekkinud," sõnas Asser.Eamets peab aga praegust olukorda ülikooli rünnakuks, seega teatas ta "Aktuaalsele kaamerale", et tema usalduskrediit ülikooli vastu on lõppenud ning ta kavatseb informeerida homme valdkonna nõukogu ja rektorit enda tagasiastumisest dekaani ametikohalt. Ka selle avalduse peab rahuldama valdkonna nõukogu, kes peaks uuesti kogunema augusti lõpus.Toimetaja:Mari Peegel Allikas:AK


Tartu ülikool hoidis aastate eest ära veel ühe Raul Eametsaga seotud huvide konflikti. Eamets: astun dekaani ametist tagasiVastuolulisteks sündivusuuringuteks fiktiivse lepingu sõlmimine ei olnud Tartu ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna dekaanil Raul Eametsal esimene kord huvide konflikti sattuda. „Aktuaalse kaamera“ andmetel hoidis ülikool kolm aastat tagasi ära võimaliku korruptsiooniolukorra, kui jättis sõlmimata üürilepingu hoones, mille läbirääkimiste kestel omandas Bigbank.Tartu ülikool asus 2019. aastal otsima rendiruume õigusteaduskonna Tallinna esindusele ning sõelale jäi Narva maantee 11 kinnistu. Läbirääkimiste lõpusirgel 2020. aasta oktoobris vahetus aga ootamatult hoone omanik, kui KEK Arendus müüs selle Bigbanki tütarettevõttele Rüütli Majad, vahendab ERRi uudisteportaal.„Vahetult enne lepingusse süvitsi minemist saime informatsiooni, et meil on inimeste kaudu, valdkonna kaudu, seotus Bigbanki nõukoguga,“ ütles Tartu ülikooli rektor Toomas Asser „Aktuaalsele kaamerale“.See ühenduslüli oli Eamets, kes sotsiaalteaduste valdkonna dekaanina on Bigbanki nõukogu liige.Väljastpoolt maja tellitud õigusliku hinnangu järgi oleks lepingu sõlmimine tähendanud ülikooli jaoks Eametsa seisukohalt toimingupiirangu rikkumist, mistõttu lõpetas ülikool läbirääkimised lepingut sõlmimata.Asser ütles, et kuna Eamets sai kolm aastat tagasi oma eksimusest aru, piirdus olukord vestlusega.Toonase juhtumi avalikustamise taga näeb Eamets ülikooli rünnakut. Ta teatas „Aktuaalsele kaamerale“, et tema usalduskrediit ülikooli vastu on lõppenud ning ta kavatseb informeerida kolmapäeval valdkonna nõukogu ja rektorit enda tagasiastumisest dekaani ametikohalt.Eametsa avalduse peab rahuldama valdkonna nõukogu, mis peaks uuesti kogunema augusti lõpus.