Zelenskõi sõnul ei tunnista kiirgus riigipiire (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
KIIEV, 27. aprill, BNS - Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi tuletas kolmapäeval ehk Tšornobõli avarii aastapäeval maailmale meelde, kui habras on julgeolek tänu Venemaa agressioonile, vahendas neljapäeval ukrainlaste uudisteagentuur UNIAN.
"Tšornobõli katastroofi aastapäev on just see päev, mil tasub kõigile maailmas meelde tuletada, kui habras on meie julgeolek. Ja veelgi enam, kui üle aasta ähvardab Zaporižžja tuumaelektrijaamas Venemaa kunstlikult tekitatud kiirguskatastroofi oht. Vaid Ukraina täielik kontroll Zaporižžja tuumaelektrijaama üle võib taastada täieliku julgeoleku ja mitte ainult meie riigile, vaid kogu Euroopale ja kogu maailmale," rääkis riigipea oma igaõhtuses videosõnumis.
Zelenskõi rõhutas, et kiirgus ei tunnista riigipiire ja samuti ei tunnista neid Venemaa.
"Ainult täielik reeglite järgimine võib tagada ohutuse," kordas president.
Zelenskõi tõi välja, et rääkis sel teemal 26. aprillil ka Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) juhi Rafael Grossiga.
"Soovin eraldi tänada härra Grossit väga olulise sotsiaalse initsiatiivi eest ehk spetsiaalse meditsiinilise tugiprogrammi eest kõigi meie tuumajaamade personalile. Tänan teid meie inimeste toetamise eest," lisas Zelenskõi.
Zelenskõi rääkis varem päeval vajadusest teha kõik võimalik, et Venemaa ei kasutaks tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks.
"Täna 37 aastat tagasi jättis Tšornobõli tuumajaama õnnetus kogu maailmale tohutu armi. Kiirgusleke muutis kunagise hubase ja arenenud ala keelutsooniks. Tänapäevalgi jääb Tšornobõli tuumaelektrijaama ümber 30-kilomeetrine ala kõrge kiirgusega ohtlikuks kohaks," kirjutas ta kolmapäeval Telegramis.
"Möödunud aastal okupant mitte ainult ei hõivanud tuumajaama, vaid seadis taas ohtu kogu maailma. Vabastamisest on möödas üle aasta. Tšornobõli piirkonna teadus- ja julgeolekuettevõtted on juba tavapärasele tööle naasnud," jätkas riigipea.
"Ukraina ja maailm maksid õnnetuse tagajärgede likvideerimise eest kõrget hinda, see töö kestab tänaseni. Peame tegema kõik selleks, et terroririik ei saaks ühtki võimalust kasutada tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks," ütles Ukraina president.
Kiievist 100 kilomeetrit põhja pool asuva Tšornobõli tuumajaama reaktor plahvatas 26. aprillil 1986. aastal. Maailma rängimaks tuumakatastroofiks peetava õnnetuse tagajärjel sattusid suured alad Ukrainas, Valgevenes ja Venemaal. Saaste riivas ka teisi Euroopa riike.
Baltic News Service


Zelenskõi sõnul ei tunnista kiirgus riigipiireUkraina president Volodõmõr Zelenskõi tuletas kolmapäeval ehk Tšornobõli avarii aastapäeval maailmale meelde, kui habras on julgeolek tänu Venemaa agressioonile, vahendas neljapäeval ukrainlaste uudisteagentuur UNIAN.«Tšornobõli katastroofi aastapäev on just see päev, mil tasub kõigile maailmas meelde tuletada, kui habras on meie julgeolek. Ja veelgi enam, kui üle aasta ähvardab Zaporižžja tuumaelektrijaamas Venemaa kunstlikult tekitatud kiirguskatastroofi oht. Vaid Ukraina täielik kontroll Zaporižžja tuumaelektrijaama üle võib taastada täieliku julgeoleku ja mitte ainult meie riigile, vaid kogu Euroopale ja kogu maailmale,» rääkis riigipea oma igaõhtuses videosõnumis.
Zelenskõi rõhutas, et kiirgus ei tunnista riigipiire ja samuti ei tunnista neid Venemaa.
«Ainult täielik reeglite järgimine võib tagada ohutuse,» kordas president.
Zelenskõi tõi välja, et rääkis sel teemal 26. aprillil ka Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) juhi Rafael Grossiga.
«Soovin eraldi tänada härra Grossit väga olulise sotsiaalse initsiatiivi eest ehk spetsiaalse meditsiinilise tugiprogrammi eest kõigi meie tuumajaamade personalile. Tänan teid meie inimeste toetamise eest,» lisas Zelenskõi.
Zelenskõi rääkis varem päeval vajadusest teha kõik võimalik, et Venemaa ei kasutaks tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks.
«Täna 37 aastat tagasi jättis Tšornobõli tuumajaama õnnetus kogu maailmale tohutu armi. Kiirgusleke muutis kunagise hubase ja arenenud ala keelutsooniks. Tänapäevalgi jääb Tšornobõli tuumaelektrijaama ümber 30-kilomeetrine ala kõrge kiirgusega ohtlikuks kohaks,» kirjutas ta kolmapäeval Telegramis.
«Möödunud aastal okupant mitte ainult ei hõivanud tuumajaama, vaid seadis taas ohtu kogu maailma. Vabastamisest on möödas üle aasta. Tšornobõli piirkonna teadus- ja julgeolekuettevõtted on juba tavapärasele tööle naasnud,» jätkas riigipea.
«Ukraina ja maailm maksid õnnetuse tagajärgede likvideerimise eest kõrget hinda, see töö kestab tänaseni. Peame tegema kõik selleks, et terroririik ei saaks ühtki võimalust kasutada tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks,» ütles Ukraina president.
Kiievist 100 kilomeetrit põhja pool asuva Tšornobõli tuumajaama reaktor plahvatas 26. aprillil 1986. aastal. Maailma rängimaks tuumakatastroofiks peetava õnnetuse tagajärjel sattusid suured alad Ukrainas, Valgevenes ja Venemaal. Saaste riivas ka teisi Euroopa riike.


Riigikogu moodustas kolm erikomisjoniRiigikogu istungi ülevaade
27. aprill 2023
Riigikogu moodustas kolm erikomisjoni
Riigikogu võttis täna vastu kolm otsust, millega moodustatakse Riigikogu
uues koosseisus julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon,
korruptsioonivastane erikomisjon ja riigieelarve kontrolli erikomisjon.
Riigikogu võttis 62 häälega vastu põhiseaduskomisjoni esitatud
Riigikogu otsuse „Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni
moodustamine“ (12 OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/d253
0764-65d5-4846-be08-3d4f0f3a9f24/riigikogu-otsus-julgeolekuasutuste-
jarelevalve-erikomisjoni-moodustamine>), millega luuakse Riigikogus
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon. Komisjon teeb täidesaatva
riigivõimu asutuste üle järelevalvet küsimustes, mis puudutavad
julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade tegevust, sealhulgas
põhiõiguste tagamist, julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade töö
tõhusust ning nende üle tehtavat järelevalvet.
63 häälega võttis Riigikogu vastu põhiseaduskomisjoni esitatud
Riigikogu otsuse „Korruptsioonivastase erikomisjoni moodustamine“ (13
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/62f527ff-3204-4463-a7fb-
a70de145ee00/riigikogu-otsus-korruptsioonivastase-erikomisjoni-
moodustamine>), millega moodustatakse korruptsioonivastasest seadusest
tulenevate ülesannete täitmiseks korruptsioonivastane erikomisjon.
Komisjon teeb korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle
parlamentaarset järelevalvet, arutab omal algatusel ametiisikute
võimalikke korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teeb
järelevalvet Riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle,
kontrollib oma pädevuse piires huvide deklaratsioone ning täidab muid
seadusest tulenevaid ülesandeid.
63 häälega võttis täiskogu vastu ka põhiseaduskomisjoni esitatud
Riigikogu otsuse „Riigieelarve kontrolli erikomisjoni moodustamine“ (14
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/06feff15-a66a-422d-
8d19-c36e28801a89/riigikogu-otsus-riigieelarve-kontrolli-erikomisjoni-
moodustamine>). Otsusega loodava riigieelarve kontrolli erikomisjoni
eesmärk on tagada koostöös Riigikontrolliga valitsuse üle kontroll
riigieelarve täitmise ning riigi vara ja riigieelarve vahendite
säästliku, tõhusa, mõjusa ja õiguspärase kasutamise osas. Komisjon
vaatab muu hulgas läbi riigi majandusaasta koondaruande ja selle
kontrolliaruande, tegeleb avaliku sektori auditeerimise küsimustega ning
arutab Riigikontrolli kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning
riigikontrolöri tõstatatud olulisi küsimusi.
Kõik erikomisjonid moodustatakse koalitsiooni ja opositsiooni võrdse
esindatuse printsiibist lähtudes. Iga erikomisjoni liikmete arvu määrab
Riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles toimuvad
muudatused. Komisjonide volitused kestavad Riigikogu koosseisu volituste
lõpuni.
Istungi järel jätkavad Riigikogu liikmed ühenduste moodustamist.
Istungi stenogramm<https://stenogrammid.riigikogu.ee/et/202304271000>
Videosalvestist istungist saab hiljem vaadata Riigikogu
YouTube’i<https://www.youtube.com/riigikogu> kanalil. (NB! Salvestis
jõuab veebi viivitusega).
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Riigikogu moodustas kolm erikomisjoniTALLINN, 27. aprill, BNS – Riigikogu otsustas neljapäeval moodustada riigikogu uues koosseisus julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni, korruptsioonivastane erikomisjoni ja riigieelarve kontrolli erikomisjoni.
Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon teeb täidesaatva riigivõimu asutuste üle järelevalvet küsimustes, mis puudutavad julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade tegevust, sealhulgas põhiõiguste tagamist, julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade töö tõhusust ning nende üle tehtavat järelevalvet.
Korruptsioonivastane erikomisjon teeb korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle parlamentaarset järelevalvet, arutab omal algatusel ametiisikute võimalikke korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teeb järelevalvet riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle, kontrollib oma pädevuse piires huvide deklaratsioone ning täidab muid seadusest tulenevaid ülesandeid.
Loodava riigieelarve kontrolli erikomisjoni eesmärk on tagada koostöös riigikontrolliga valitsuse üle kontroll riigieelarve täitmise ning riigi vara ja riigieelarve vahendite säästliku, tõhusa, mõjusa ja õiguspärase kasutamise osas. Komisjon vaatab muu hulgas läbi riigi majandusaasta koondaruande ja selle kontrolliaruande, tegeleb avaliku sektori auditeerimise küsimustega ning arutab riigikontrolli kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning riigikontrolöri tõstatatud olulisi küsimusi.
Kõik erikomisjonid moodustatakse koalitsiooni ja opositsiooni võrdse esindatuse printsiibist lähtudes. Iga erikomisjoni liikmete arvu määrab riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles toimuvad muudatused. Komisjonide volitused kestavad riigikogu koosseisu volituste lõpuni.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Tegevjuhi petuskeemiga sai tänavu üks Eesti põllumajanduse firma 100 000 eurot kahjuFoto on illustreeriv.
Foto: Liis Treimann
Ehkki otsese kahju kannatajateks olid ettevõtte partnerid välismaal, oli see tõsine löök Eesti ettevõtte mainele.
Tänavu on riigi infosüsteemi amet (RIA) saanud taas teateid, et küberpätid üritavad tegevjuhi petuskeemiga raha välja petta, st saadavad näiliselt tegevjuhi nimelt maksekorraldusi või võltsarveid, mille kasusaajaks on kurjategijad ise.


Ehitame maja, ehitame maja, ERR-i maja!Riigimeedia jätkab talle omase traditsiooniga võõrustada saadetes oma kolleege ja eriti kalleid ülemusi.
Eile küsitles Ringvaate saatejuht Johannes Trallat ja me saime muuseas teada, et sellel ERR-i töötajal on seoses elu kallinemise ja hindade tõusuga majanduslikke raskusi ja ta otsib poodidest soodushinnaga toiduaineid, ehk sööb reaalselt „kartulikoori“, ning käib kodunt tööl jala – kiire sammuga Põhja-Tallinnast jõuab kohale poole tunniga.
Arvan, et ilmselgelt oleks aeg tõsta alamakstud ERR-i töötajate palka.
Tänases Terevisioonis oli külas aga ERR-i juhatuse liige Mart Luik isiklikult. Kunagine Isamaa aateline liige on sobitunud vasalkiberaalselt-valitsusmeelsesse keskkonda sama mõnusalt nagu Isamaa ise eelmisse vasakliberaalsesse koalitsiooni.
Härra Luik rääkis sellest, et ERR-il on nii palju kanaleid ja programme, et raha kõigile ei jätku ja tuleb teenida kõrvalt. Jäi mulje, et ta neid kõiki loetledagi ei oskaks. Luik tõi isegi esile selle, et on olemas Jupiter nii eesti kui ka vene keeles. Et riik annab ebapiisavalt raha, teistes riikides antakse rohkem.
Luige jutust võis aru saada, et palju riik neile raha ka ei annaks, sellest ikka ei jätku, kuna avatakse veel järjekordne kanal või portaal. See on nagu mingi täitumatu kere suurendatud auguga alumises osas.
Loomulikult ei saanud Terevisiooni armas saatejuht esitada oma bossile teravaid küsimusi, seda enam et alles see oligi, kui Eesti üks professionaalsemaid saatejuhte Urmas Vaino ütles ootamatult, et lahkub ETV-st ei tea kuhu – lihtsalt lahkub. Tema ka esitas mõni aeg tagasi teravaid küsimusi ERR-i juhi „valimiste“ kohta. Ja nüüd läheb vastu „uutele väljakutsetele“. Selline siis kokkusattumus.
Ja keset seda rahahala, et raha ei jätku, ütles juhatuse liige Luik ootamatult ja lõbusa naeratusega: aga me ehitame nüüd uue maja ja see teeb rahalist olukorda veel keerulisemaks.
Raha ei ole, aga tehakse kanaleid muudkui juurde ja ehitatakse veel uus hoonegi, otsitakse „partnereid“ ehk sisuliselt sponsoreid. Selle asemel et täita olemasolevad hooned ja kanalid-saated sisuga. Ringvaates korraldab Marko Reikop regulaarselt mingeid loba ja lohakust täis äraarvamismänge oma kaassaatejuhile Grete Lõbule. Väga hariv ja avalik-õiguslik.
Nagu ütles täna rääkides sponsorpartneritest Mart Luik, „tänu sellele see saade sünnibki – kui meil neid toetajaid ei oleks täna, kellega koostöös seda teha, siis me kahjuks seda saadet täna ei saaks…“.
Kulla härra Luik, ERR-i toetaja on riik, mis maksab teile ikka päris kõvasti, et te ei peaks kõrvalpartneritest sõltuma, kel kõigil on oma erahuvid, nagu näiteks Tallinna linnal, kes teile oma reklaami eest maksis. Te ei tohi teha reklaami, te ei ole youtube’i erakanal, mis korjab annetusi, müüb reklaami ja kaasab sponsoreid – te saate raha rahvalt, et olla sõltumatud, mida te ideoloogiliselt paraku ei ole, nii et ärge võtke kõrvalt ja ärge välja pressige lisa, te ei tööta praegu piisavalt hästi, et kogu aeg preemiaid saada. Pange ETV kollased saated kinni, las neid teevad erakanalid, kust te kogu aeg kaasate labaseid saatejuhte ja staarikesi.
Ja selleks teil raha jagub küll.
Ivan Makarov


Riigikogu moodustas kolm erikomisjoniRiigikogu moodustas täna uues koosseisus kolm erikomisjoni - julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni, korruptsioonivastane erikomisjoni ja riigieelarve kontrolli erikomisjoni.Kõik erikomisjonid moodustatakse koalitsiooni ja opositsiooni võrdse esindatuse põhimõttel. Iga erikomisjoni liikmete arvu määrab riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles toimuvad muudatused. Komisjonide volitused kestavad riigikogu koosseisu volituste lõpuni.
Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon teeb täidesaatva riigivõimu asutuste üle järelevalvet küsimustes, mis puudutavad julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade tegevust, sealhulgas põhiõiguste tagamist, julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade töö tõhusust ning nende üle tehtavat järelevalvet.
Korruptsioonivastane erikomisjon teeb korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle parlamentaarset järelevalvet, arutab omal algatusel ametiisikute võimalikke korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teeb järelevalvet riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle, kontrollib oma pädevuse piires huvide deklaratsioone ning täidab muid seadusest tulenevaid ülesandeid.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni eesmärk on tagada koostöös riigikontrolliga valitsuse üle kontroll riigieelarve täitmise ning riigi vara ja riigieelarve vahendite säästliku, tõhusa, mõjusa ja õiguspärase kasutamise osas. Komisjon vaatab muu hulgas läbi riigi majandusaasta koondaruande ja selle kontrolliaruande, tegeleb avaliku sektori auditeerimise küsimustega ning arutab Riigikontrolli kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning riigikontrolöri tõstatatud olulisi küsimusi.


Dmytro Kazavchinsky: CLIXAR on õnnelike, intelligentsete ja sihikindlate inimeste ettevõte!Indikatiivseid turvaplomme tootva CLIXARi juht Dmytro Kazavchinsky võtab antud lubadusi väga tõsiselt, et tiim ja kõik teised teda ümbritsevad inimesed võiksid iga kell tema peale loota. Küsis Erik Samel.
Millega teie ettevõte tegeleb?
Oleme juba rohkem kui 20 aastat arendanud ja tootnud kõrgtehnoloogilisi plomme, aidates oma klientidel säästa aastas üle 500 miljoni dollari väärtuses vara.
Indikatiivsed turvaplommid on unikaalselt patenteeritud kaup, millel on ISO17712 ja 9001 sertifikaat. Neid saab kasutada peaaegu igas ärivaldkonnas: logistikas, põllumajanduses, panganduses, farmaatsia- ja kommunaalsektoris ning jaekaubanduses. Tegutseme lisaks Ukrainale ka Saksamaal, kus tunneme selle riigi toetust ja kus näeme edaspidigi potentsiaali. Seega otsimegi praegu koostööpartnereid sealse esinduse avamiseks.
Oleme alati püüdnud ja püüame ka edaspidi pakkuda klientidele parimat võimalikku teenindust ja toota kvaliteetseid plomme. Sellega seoses otsustas ettevõte GST luua brändi CLIXAR, mis ühendab endas kõik meie parimad ja väärtuslikumad kogemused, uuringud ja analüüsid.
Lisaks plommidele pakume kompleksseid lahendusi klientide vara hoidmiseks ja varguste ennetamiseks, plommide jälgimise ning salvestamise süsteeme ning samuti nõustamist ja koolitust, mis puudutab plommide valimist ja hooldamist.
Uurime oma laboris üksikasjalikult eri ärivaldkondades toimunud vargusjuhtumeid, et pakkuda kliendile parimat lahendust. Tänu sellele oleme jõudnud olukorrani, kus viimase kahe aasta jooksul pole märkamatult avatud ühtegi plommi.
CLIXARi uus tehas, mida hakati ehitama 2020. aastal ja mis valmis 2022. aastal.
„Ekspordiakadeemia“ koolituse raames panime paika CLIXARi väärtuspakkumise ja unikaalse müügiargumendi. Tänu programmile tekkis meil suurepärane võrgustik eksportööridest ja teistest Ukraina ettevõtetest, kellega vahetame kogemusi, mõtteid ja ideid.
Meil on umbes 200 töötajat, kes jagunevad personali-, müügi-, turunduse-, finants-, tootmis-, kvaliteedi-, suhtekorraldus- ja haldusosakonna vahel. Meil on soov veel laieneda, nii et otsime ka uute turgude jaoks töötajaid.
Kuidas te ennast juhina kirjeldaksite?
Iseloomustaksin ennast kui juhti, kes osaleb aktiivselt ettevõtte eesmärkide seadmises ja strateegia kujundamises ning nende elluviimises. Vahel näitan ise eeskuju, vahel toetun oma meeskonna võimetele. Võtmetoimingud on meil meeskonnaliikmete vahel ära jagatud.
Vahel näitan ise eeskuju, vahel toetun oma meeskonna võimetele.
Selge joon on ka see, et minu lubaduste peale võib tõesti kindel olla. See tähendab muidugi ühtlasi, et minult on raske lubadusi saada, sest tean raudselt, et kui luban, siis täidan. Püüan ka kõikides protsessides tasakaalu hoida.
Mis on teie missioon?
Minu missioon on sama mis meie ettevõtte oma: „Ausate suhete tagaja.“ Ma teen kõik endast oleneva, et viia kõik, mis me välja kuulutame, ka ellu; et meeskond ja kõik teised mind ümbritsevad inimesed võiksid minu peale loota. Usun, et see on minu oluline missioon juhina, meeskonna eest vastutava inimesena, kes juhib seda ühise tuleviku poole.
Kuidas valite inimesi, kellega koos töötate?
Iga inimene loob suheldes teatud kuvandi ja tunnetuse. Vaatan seda, kuidas ta suudab meeskonnas töötada, teiste meeskonnaliikmetega suhelda ja koostööd teha, sest ilma selleta pole sünergia ja kõrged tulemused võimalikud. Loomulikult on olulised inimese professionaalsed oskused, samuti motivatsioon ja entusiasm. Kui motivatsiooni pole, siis ei pruugi miski muu teda aidata.
Kuidas te hoiate oma tiimi ja enda motivatsiooni?
Huvitavate, pikkade ülesannetega ning selgete eesmärkidega. Mina isiklikult motiveerin ennast paljude asjadega ning püüan elada mitmekülgset ja aktiivset elu. Lisaks äritegevusele on mul hulk sotsiaalseid projekte: Odessa Äriklubi ja kultuuriprogrammid, sport… Üks minu peamisi motivatsiooniallikaid on perekond.
Motivatsiooni hoiame huvitavate, pikkade ülesannetega ning selgete eesmärkidega.
Kuidas te 2022. aasta kokku võtate ja mis on teie tulevikuplaanid?
Meie ettevõte ei lakanud kordagi 2022. aastal töötamast – tootsime ja leidsime võimalusi kauba eksportimiseks uutel marsruutidel ja uutes tingimustes. Meil on stabiilseks tööks kõik olemas, oleme valmis täitma klientide tellimusi. 2020. aastal töötasime välja neli uut toodet: kaks keerdplommi, ühe mõõdikutega plommi pettuse tuvastamiseks ning ühe postiplommi. Oleme alustanud üleminekut GST brändilt Clixarile.
Oleme osalenud paljudes sotsiaal- ja haridusprojektides, nagu Ekspordiakadeemia 2022 ja programm „SURE by GIZ“ (riskijuhtimise programm, et ettevõte püsiks tugeva ja aktiivsena). Meie meeskond on läbinud muidki ettevõtluse arendamise programme. Oleme pälvinud mitu korda tunnustuse Go Global Awards, meie tooted sai ISO 17712 ja 9001 sertifikaadid. Meil on suured tulevikuplaanid, mis on seotud arengu ja turuosa suurendamisega. CLIXAR on õnnelike, intelligentsete, proaktiivsete ja sihikindlate inimeste ettevõte!
.


34-aastane naine: ma tahan omale poiss-sõpra, kuid mu isa rikub alati kõik äraNaine ütleb, et soovib endale ise kallima valida, kuid tema isa sekkub kõikidesse suhetesse, pannes tütre valiku ette. Asi on selles, et isa tahab traditsioonide kohaselt talitada ja türele ise mehe valida. Nii ongi naine jätkuvalt veel vallaline.«Ma tahan, et saaksin valida mehe, kellega koos oma elu veedan, aga mu isa üritab mind abielluma sundida enda valitud mehega,» ütleb 34-aastane Indiast pärit naine.
«Kui olin 18-aastane, oli mul esimene poiss-sõber ja mu isa ei rääkinud minuga seetõttu. Ta ütles, et kui peaksime tänaval teineteisest mööduma, siis ärgu ma talle otsa ka vaadaku. Pärast seda tundsin alati hirmu, kui mul mõni kallim tekkis,» meenutab naine minevikus toimunut.
Enda sõnul on ta isegi praegu, aastaid hiljem, ikka veel vallaline. Ta peab seda enda süüks, et on lubanud isal oma armuelu dikteerida.
«Kui keegi küsib temalt, kas mul on poiss-sõber, vastab mu isa: «Ei, ja tal pole see lubatud.»» Naise sõnul ütleb isa seda justkui läbi huumori, kuid tegelikult pole see eriti naljakas.
Naine räägib, kuidas ta käis hiljuti koos isaga Indias. Ilmselgelt mindi sinna selleks, et potentsiaalsete meestega kohtuda, kellele tütar mehele panna. «See oli nii piinlik. Seal oli üks minust palju noorem mees. Ta oli armas, kuid vanusevahe tegi mulle muret,» paljastab naine.
Tagasi Inglismaale naastes teadis naine, et ta ei saa selle noormehega abielluda ja sellest ajast peale pole tütar oma isaga peaaegu üldse suhelnud. Naine tunnistab, et tekkinud olukord on tema jaoks keeruline.
«Ma tahan poiss-sõpra ja mitte muretseda, et mu isa minuga ei räägi. Mulle on see nii raske,» on naine nõutu.
The Suni suhteterapeut Deidre sõnul on tõsi, et mõnes kultuuris korraldab perekond oma laste abielu. See võib avaldada lastele tohutut survet, sest nende seisukohti eiratakse.
«Oled piisavalt vana, et luua romantilist suhet kellega tahes. Soovitan sul isaga sellest enesekindlalt ja rahulikult rääkida,» pakub terapeut üheks lahenduseks. Ta soovitab mitte järele anda isa emotsionaalsele väljapressimisele.
«Ütle talle, et sa ei taha temaga tülli minna, kuid tahad olla vaba oma südant järgima,» soovitab terapeut.


Rahandusminister olnud vallavanemana kõva skeemitajaSahinRahandusminister Mart Võrklaevast, endisest Rae vallavanemast levib kodukandis kuulujutt, et too mees olevat skeemitamise sümbol.Sahistatakse, et Võrklaev omastas tühise summa eest krundi esmaselt maaomanikult, kellele tehti selgeks, et sellele kinnistule ei saa vastavalt detailplaneeringule ehitada...Mart lasknud krundi ära osta alluval, valla peaarhitektil Siim Oraval.Siim teinud kuue kuuga kiirelt detailplaneeringu ja teine valla arhitekt projekteerinud elamu.Aasta hiljem vormistatakse ostu-müügitehing, kus "heauskne ostja" Mart Võrklaev saab omanikuks. Teine krunt müüakse parteikaaslasele. Kuna detailplaneering on tõstnud krundi hinna kümnekordseks, siis saab seada hüpoteegi ja pank annab laenuraha summas, mis mitmekordselt ületab krundi algset ostuhinda esmaselt maaomanikult.Aga sellega asi ei piirdu! Nimelt ehitab Mart Võrklaeva maja valmis endine vallavanem, kes Mart Võrklaeva ametisse nimetas - Veigo Gutmann oma ehitusfirmaga Hansaviimistlus. Samal ajal toimuvad mitmed valla ehitushanked, millel osaleb Hansaviimistlus ja hangete üle otsustab vallavanem Mart Võrklaev.Väidetavalt olevat kogu selle juhtumi kohta ka põhjalik materjal, koos lepingute koopiatega jne ning kogu seda planeeringut puudutav dokumentatsioon on esitatud ka Kriminaalpolitsei Korruptsioonikuritegude Büroole.


Politsei otsib kelmuses kahtlustatavat Daniil GorodivskitTALLINN, 27. aprill, BNS – Politsei otsib 22-aastast Daniil Gorodivskit, kes hoiab kõrvale kriminaalasja eeluurimisest, meest kahtlustatakse mitmetes arvutikelmustes.
Daniil on umbes 180 sentimeetri pikkune ja saleda kehaehitusega. Tema juuste pealmine osa on blondeeritud, eritunnusteks on näol ja käelabadel olevad tätoveeringud. Daniil räägib vene keeles.
Politsei palub kõigil, kes on näinud Daniili või teavad tema asukohta, anda sellest teada numbril 112.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politsei otsib  kelmuses kahtlustatavat DaniiliPolitsei otsib 22aastast Daniil Gorodivskit, kes hoiab kõrvale kriminaalasja eeluurimisest. Meest kahtlustatakse mitmetes arvutikelmustes.
Daniil on umbes 180cm pikk, saleda kehaehitusega. Tema juuste pealmine osa on blondeeritud, eritunnusteks on näol ja käelabadel olevad tätoveeringud. Daniil räägib vene keeles.
Politsei palub kõigil, kes on näinud Daniili või teavad tema asukohta, anda sellest teada numbril 112.


Politsei otsib arvutikelmuses kahtlustatavat meestPolitsei otsib 22-aastast Daniil Gorodivskit, kes hoiab kõrvale kriminaalasja eeluurimisest. Meest kahtlustatakse mitmetes arvutikelmustes.Daniil on umbes 180 sentimeetrit pikk, saleda kehaehitusega. Tema juuste pealmine osa on blondeeritud, eritunnusteks on näol ja käelabadel olevad tätoveeringud. Daniil räägib vene keeles.
Politsei palub kõigil, kes on näinud Daniili või teavad tema asukohta, anda sellest teada numbril 112.


Luminori peaökonomist Lenno Uusküla: käibemaksu tõus mõjutab kõige rohkem madalapalgalisiLenno Uusküla sõnul tabab käibemaksu tõus eriti valusalt neid, kellel on väike sissetulek.„Tulumaksul on kaks eraldi muudatust, kuid need on omavahel väga tugevalt seotud – maksumäär ja tulumaksu vaba sissetulek. Praeguses süsteemis maksavad 1200–2100 euro teenijad oma lisanduvatelt sissetulekutelt märkimisväärselt suuremat maksumäära kui üle 2100 euro teenijad,“ ütles Uusküla.See oli tagurpidine astmeline tulumaks, kus maksumäär mitte ei tõusnud, vaid alanes tulu kasvades, lisas ta.Tulumaksu tõus tabab kõrgema sissetuleku teenijaid Uues süsteemis maksavad tulumaksu rohkem kõrgema sissetuleku teenijad.„See käib kokku tavapärase maksuloogikaga, sest maksude üks eesmärk on sissetulekute ühtlustamine, kompenseerides ebavõrdsust sissetulekutes, mis on seotud juhusega, mitte inimeste endi panusega. Kokkuvõttes tähendab see, et kõige rohkem võidavad 2100 euro lähedal teenijad, kelle sissetulek võib kasvada lausa enam kui 6%,“ sõnas Uusküla. Kuni 1200 euro teenijate maksujärgne sissetulek praktiliselt ei muutu.Tulevikku vaadates võib arvata, et tulumaksuvaba miinimumi tõstmisest saab väga oluline iga-aastane poliitilise võitluse teema. See on ühiskonnas tekitamas pingeid, mida tuleb lahendada. „Ühelt poolt soovitakse hoida miinimumpalga saajate tulu maksuvabana, samas on tulumaksuvaba miinimumi tõstmine kõigile väga kallis maksumuudatus. See on survestamas tulumaksu maksumäära tõusu edaspidi,“ ütles ta.Tulumaksuvaba miinimumi tõstmine on riigile väga kulukasEestis on ka kõrgem tulumaksuväär varem kehtinud ja tehniliselt on lihtne maksumäära aastakaupa tõstma hakata.Tulumaksu tõstmine sotsiaalmaksu asemel oli õige otsus. Sotsiaalmaksuga maksustatava tulu osa on tulevikus vähenemas ning seepärast ei ole võimalik tulevikus koguda sotsiaalmaksu nii palju, et katta sellest praegu kaetavaid kulutusi ehk maksta pensione ja terviseteenuste eest, arvas Uusküla.„Tulumaksuvaba miinimumi sisseviimine kõigile ja planeeritava miinimumpalga ulatuses on aga väga kulukas riigieelarvele. Kuna eraisiku tulumaksuga kogutakse edaspidi vähem raha, siis on vaja selle katteks alternatiivset allikat. Käibemaksu tõus on üks lihtsamaid võimalikke meetmeid,“ ütles ta.Tarbimise maksustamine võimaldab saada raha kätte ka nendelt, kes oma sissetulekuid varjata suudavad. Seal grupis on nii need, kes saavad oma töist tulu ettevõtlustuluna näidata kui ka maksupetturid. Käibemaksu mittemaksmine tarbijana on keeruline.„Kuna üldine hinnatõus on eelkõige langetanud väiksema sissetulekutega inimeste elukvaliteeti, siis käibemaksu tõus mõjutab ka neid just eriti tugevalt, sest nad kulutavad praktiliselt kogu sissetuleku Eestis ning säästavad vähe,“ lausus Luminori peaökonomist Lenno Uusküla. Ta lisas, et madalapalgalised ei võida ka tulumaksureformist. „Seetõttu on vajalikud samaaegsed meetmed nende inimeste elukvaliteedi hoidmiseks,“ lausus ta.


Petetud hiidlane sai kelmidelt raha tagasi21. aprillil alustas politsei kriminaalmenetlust juhtumi kohta, kui eakalt hiidlaselt peteti välja 10 000 eurot. Eelmise aasta lõpus võeti suhtlusrakenduse kaudu ühendust 75aastase Hiiumaa elanikuga, keda veendi vestluste käigus tegema erinevatele inimestele rahaülekandeid, mida too tänavu aprillikuus ka tegi.Kelmuse avastamisel tühistas pank maksed ja kannatanu sai ülekantud summad tagasi.


Riigikogu erikomisjonides toimusid juhivalimisedRiigikogu pressiteade
27. aprill 2023
Riigikogu erikomisjonides toimusid juhivalimised
Riigikogus moodustatud julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon,
korruptsioonivastane erikomisjon ja riigieelarve kontrolli erikomisjon
pidasid täna oma esimesed istungid ja valisid komisjonidele juhid.
Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimeheks valiti Jürgen Ligi
ja aseesimeheks Aivar Kokk. Liikmetena kuuluvad komisjoni Ants Frosch,
Raimond Kaljulaid, Ester Karuse ja Peeter Tali.
Komisjon teeb täidesaatva riigivõimu asutuste üle järelevalvet
küsimustes, mis puudutavad julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade
tegevust, sealhulgas põhiõiguste tagamist, julgeolekuasutuste ja
jälitusametkondade töö tõhusust ning nende üle tehtavat järelevalvet.
Korruptsioonivastasest seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks loodud
korruptsioonivastane erikomisjon valis esimeheks Mart Helme ja aseesimeheks
Eerik-Niiles Krossi. Komisjoni kuuluvad ka Irja Lutsar, Tõnis Mölder,
Eduard Odinets ja Priit Sibul.
Komisjon teeb korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle
parlamentaarset järelevalvet, arutab omal algatusel ametiisikute
võimalikke korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teeb
järelevalvet Riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle,
kontrollib oma pädevuse piires huvide deklaratsioone ning täidab muid
seadusest tulenevaid ülesandeid.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimeheks sai Urmas Reinsalu ja
aseesimeheks Maris Lauri. Liikmetena kuuluvad komisjoni Anti Allas, Lauri
Laats, Evelin Poolamets ja Toomas Uibo.
Erikomisjoni eesmärk on tagada koostöös Riigikontrolliga valitsuse üle
kontroll riigieelarve täitmise ning riigi vara ja riigieelarve vahendite
säästliku, tõhusa, mõjusa ja õiguspärase kasutamise osas. Komisjon
vaatab muu hulgas läbi riigi majandusaasta koondaruande ja selle
kontrolliaruande, tegeleb avaliku sektori auditeerimise küsimustega ning
arutab Riigikontrolli kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning
riigikontrolöri tõstatatud olulisi küsimusi.
Erikomisjonide volitused kestavad Riigikogu koosseisu volituste lõpuni.
Fotod<https://fotoarhiiv.riigikogu.ee/xv-riigikogu/xv-riigikogu-komisjonid
/erikomisjonide-juhivalimised/> laekuvad viivitusega (autor: Erik Peinar /
Riigikogu Kantselei).
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Riigikogu erikomisjonid valisid juhtideks Ligi, Helme ja ReinsaluTALLINN, 27. aprill, BNS – Riigikogus moodustatud julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon, korruptsioonivastane erikomisjon ja riigieelarve kontrolli erikomisjon valisid neljapäeval peetud esimesel istungil komisjonide juhtideks vastavalt Jürgen Ligi, Mart Helme ja Urmas Reinsalu.
Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimeheks valiti Jürgen Ligi ja aseesimeheks Aivar Kokk. Liikmetena kuuluvad komisjoni Ants Frosch, Raimond Kaljulaid, Ester Karuse ja Peeter Tali.
Komisjon teeb täidesaatva riigivõimu asutuste üle järelevalvet küsimustes, mis puudutavad julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade tegevust, sealhulgas põhiõiguste tagamist, julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade töö tõhusust ning nende üle tehtavat järelevalvet.
Korruptsioonivastasest seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks loodud korruptsioonivastane erikomisjon valis esimeheks Mart Helme ja aseesimeheks Eerik-Niiles Krossi. Komisjoni kuuluvad ka Irja Lutsar, Tõnis Mölder, Eduard Odinets ja Priit Sibul.
Komisjon teeb korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle parlamentaarset järelevalvet, arutab omal algatusel ametiisikute võimalikke korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teeb järelevalvet Riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle, kontrollib oma pädevuse piires huvide deklaratsioone ning täidab muid seadusest tulenevaid ülesandeid.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimeheks sai Urmas Reinsalu ja aseesimeheks Maris Lauri. Liikmetena kuuluvad komisjoni Anti Allas, Lauri Laats, Evelin Poolamets ja Toomas Uibo.
Erikomisjoni eesmärk on tagada koostöös Riigikontrolliga valitsuse üle kontroll riigieelarve täitmise ning riigi vara ja riigieelarve vahendite säästliku, tõhusa, mõjusa ja õiguspärase kasutamise osas. Komisjon vaatab muu hulgas läbi riigi majandusaasta koondaruande ja selle kontrolliaruande, tegeleb avaliku sektori auditeerimise küsimustega ning arutab Riigikontrolli kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning riigikontrolöri tõstatatud olulisi küsimusi.
Erikomisjonide volitused kestavad riigikogu koosseisu volituste lõpuni.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Riigikogu erikomisjonide juhtideks valiti Ligi, Helme ja Reinsalu   Riigikogus moodustatud julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon, korruptsioonivastane erikomisjon ja riigieelarve kontrolli erikomisjon pidasid täna oma esimesed istungid ja valisid komisjonidele juhid.   Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimeheks valiti Jürgen Ligi ja aseesimeheks Aivar Kokk. Liikmetena kuuluvad komisjoni Ants Frosch, Raimond Kaljulaid, Ester Karuse ja Peeter Tali. Komisjon teeb täidesaatva riigivõimu asutuste üle järelevalvet küsimustes, mis puudutavad julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade tegevust, sealhulgas põhiõiguste tagamist, julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade töö tõhusust ning nende üle tehtavat järelevalvet. Korruptsioonivastasest seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks loodud korruptsioonivastane erikomisjon valis esimeheks Mart Helme ja aseesimeheks Eerik-Niiles Krossi. Komisjoni kuuluvad ka Irja Lutsar, Tõnis Mölder, Eduard Odinets ja Priit Sibul. Komisjon teeb korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle parlamentaarset järelevalvet, arutab omal algatusel ametiisikute võimalikke korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teeb järelevalvet Riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle, kontrollib oma pädevuse piires huvide deklaratsioone ning täidab muid seadusest tulenevaid ülesandeid. Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimeheks sai Urmas Reinsalu ja aseesimeheks Maris Lauri. Liikmetena kuuluvad komisjoni Anti Allas, Lauri Laats, Evelin Poolamets ja Toomas Uibo. Erikomisjoni eesmärk on tagada koostöös Riigikontrolliga valitsuse üle kontroll riigieelarve täitmise ning riigi vara ja riigieelarve vahendite säästliku, tõhusa, mõjusa ja õiguspärase kasutamise osas. Komisjon vaatab muu hulgas läbi riigi majandusaasta koondaruande ja selle kontrolliaruande, tegeleb avaliku sektori auditeerimise küsimustega ning arutab Riigikontrolli kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning riigikontrolöri tõstatatud olulisi küsimusi. Erikomisjonide volitused kestavad Riigikogu koosseisu volituste lõpuni.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Kõrgõzstani kohus sulges USA rahastatava meediaväljaande (Täiendatud!)BIŠKEK, 27. aprill, AFP-BNS – Kõrgõzstani kohus rahuldas neljapäeval valitsuse taotluse ja andis käsu sulgeda USA rahastatava Raadio Vaba Euroopa/Vabadusraadio (RFE/RL) kohalik haru.
Mitmeid auhindu võitnud Azattõk on Kõrgõzstanis populaarne raadiojaam, mis annab regulaarselt teada opositsioonirühmituste tegemistest ja uurib arvatavaid korruptsioonijuhtumeid.
"Kohus rahuldas kultuuriministeeriumi taotluse lõpetada meediaväljaande Azattõk tegevus," ütles pealinna Biškeki Lenini ringkonna kohus.
Raadio Azattõk lubas otsuse vaidlustada.
RFE/RL president Jamie Fly ütles, et raadiojaam kaebab ülekohtuse otsuse edasi.
"Meie ajalugu on näidanud, et kui inimesed soovivad tõest informatsiooni, mida nende valitsus tsenseerib, leiavad nad alati juurdepääsu sellele," ütles ta.
Jaanuaris esitas kultuuriministeerium hagi raadiojaama sulgemiseks, sest too keeldus eemaldamast oma YouTube´i kanalilt videot eelmise aasta septembrikuistest Kõrgõzstani-Tadžikistani kokkupõrgetest, milles sai surma sadakond inimest.
Kõrgõzstanis on teiste Kesk-Aasia riikidega võrreldes sõnavabadusega olukord suhteliselt hea, kuid inimõiguslaste sõnul on viimasel ajal surve pressile kasvanud.
Endine Nõukogude Liidu vabariik Kõrgõzstan on säilitanud tihedad sidemed Venemaaga ka pärast seda, kui president Vladimir Putin saatis 2022. aasta veebruaris väed Ukrainasse.
Ukraina sõja avalik kritiseerimine on riigis keelatud.
Kõrgõzstani president Sadõr Džaparov on arvatavasti ainus välisriigi liider, kes võtab 9. mail Moskvas osa võidupüha paraadist.
AFP – Baltic News Service


Korruptsioonivastast erikomisjoni hakkab juhtima Mart HelmeRiigikogus moodustatud julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon, korruptsioonivastane erikomisjon ja riigieelarve kontrolli erikomisjon pidasid täna oma esimesed istungid ja valisid komisjonidele juhid.
Korruptsioonivastasest seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks loodud korruptsioonivastane erikomisjon valis esimeheks Mart Helme (EKRE) ja aseesimeheks Eerik-Niiles Krossi (Reformierakond). Komisjoni kuuluvad ka Irja Lutsar (Eesti 200), Tõnis Mölder, (Keskerakond), Eduard Odinets (SDE) ja Priit Sibul (Isamaa).
Komisjon teeb korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle parlamentaarset järelevalvet, arutab omal algatusel ametiisikute võimalikke korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teeb järelevalvet Riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle, kontrollib oma pädevuse piires huvide deklaratsioone ning täidab muid seadusest tulenevaid ülesandeid.
Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimeheks valiti Jürgen Ligi ja aseesimeheks Aivar Kokk. Liikmetena kuuluvad komisjoni Ants Frosch (EKRE), Raimond Kaljulaid, Ester Karuse ja Peeter Tali.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimeheks sai Urmas Reinsalu ja aseesimeheks Maris Lauri. Liikmetena kuuluvad komisjoni Anti Allas, Lauri Laats, Evelin Poolamets (EKRE) ja Toomas Uibo.
Erikomisjonide volitused kestavad Riigikogu koosseisu volituste lõpuni.


Rahvuslikus mõõtkavas maksuhüsteeriaKolumnist Andrei Kuzitškin toetab täielikult koalitsioonilepet ega mõista nende poliitikute oigeid, kes kunagi aitasid kaasa inflatsiooni kasvule.Vastavalt riigikogu valimiste tulemustele sõlmitud uus võimuliidu kokkulepe mõjus plahvatava pommina. Õigemini mitte pommi, vaid pisargaasigranaadina: üheksa Eestis elatud aasta jooksul pole ma veel pidanud nägema ja kuulma nii palju pisaraid ja halamist. Hulganisti poliitikuid, ajakirjanikke, ühiskonnategelasi ja tavalisi valijaid valab pisaraid Eesti saatuse pärast ja moodustab aktiivselt matusetoimkonda. Reformierakonna juhti Kaja Kallast süüdistatakse kõigis surmapattudes, kolme erakonna liitu nimetatakse «valetajate koalitsiooniks» ning Eestile ennustatakse lugematuid hädasid ja peatset hukku. Mis toimub tegelikult ja miks avalikkus nii ägedalt reformierakondlaste, sotside ja Eesti 200 väljapakutud tegevuskavale reageerib – seda tahangi oma artiklis käsitleda.
Tahan kohe öelda: toetan koalitsioonilepet täiel määral, pean seda vajalikuks, õigeaegseks ja vältimatuks sammuks, et võimaliku majanduslanguse tagajärgi leevendada. Oma märtsikuises artiklis «Viis väljakutset Kaja Kallasele. Kas Eestit ootab ees liberaalne diktatuur?» kirjutasin täiesti veendunult, et eelarve täitmiseks on maksude tõstmine vältimatu; et Kaja Kallase valitsus peab langetama ebapopulaarseid majanduslikke otsuseid; et eelarvet aitab täita riigiettevõtete erastamine; et kaitsekulutused peavad olema vähemalt kolm protsenti SKTst; et Eesti riikliku julgeoleku kindlustamine eeldab Venemaa ja Valgevene kodanike valimisõiguse piiramist. Kõik need ettepanekud on koalitsioonilepingus sees, seega ei tulnud need mulle üllatusena. Muidugi ei osanud ma ennustada, et tulumaks võiks kahe protsendi võrra tõusta, aga on hea, et see ei kahekordistu ega muutu selliseks nagu näiteks Taanis.
Tahan kohe öelda: toetan koalitsioonilepet täiel määral, pean seda vajalikuks, õigeaegseks ja vältimatuks sammuks, et võimaliku majanduslanguse tagajärgi leevendada.
Avalikkuse terav reaktsioon nendele uuendustele näitas aga taas liberaalide suutmatust valijatega tõhusalt suhelda. Selline on lihtsalt liberaalide olemus: nad arvavad inimestest paremini, kui nood tegelikult on, pidades tavalisi inimesi, kellest ühiskond 80 protsendi ulatuses koosneb, oma kompetentseteks mõttekaaslasteks. Samal ajal peaks kõigi reformijate prioriteet olema valgustusmissioon. Reformide mõtet ja kasulikkust tuleb igal sammul selgitada ja lahti seletada. Vastasel juhul on reformid määratud läbikukkumisele. Ma tean, millest räägin, sest Venemaal kukkusid Jegor Gaidari liberaalsed reformid läbi just massilise ühiskondliku toetuse puudumise tõttu. Ja Putini režiim on üks selle ebaõnnestumise kahetsusväärseid tagajärgi.
Seejuures võib selgitav skeem olla väga lihtne. Kujutage ette, et teil on pagariäri ja teie tulud on 60 000 eurot aastas. On selge, et te ei tohiks sellest rohkem kulutada. Aga äkki sajab teie pagariäri katus läbi. Peate 10 000 võrra kulusid suurendama. Kust te selle raha võtate? Võimalusi on mitu: kärpida kulutusi, taotleda pangalaenu või tõsta pirukate hinda. Kuid praegu on pangalaenud ebamõistlikult kallid. Varem või hiljem peate pangale tagastama kaks-kolm korda suurema summa ja teie surma korral jääb võlg pärijatele. See tähendab, et tuleb kärpida kulusid, näiteks loobuda kalli auto ostmisest ja vähendada paari euro võrra laste taskuraha. Ja muidugi saab pirukate hinda tõsta. Aga kui need muutuvad liiga kalliks, siis hakkate te kliente kaotama.
Just see Eestis toimubki: kulud kasvavad, laenu ei saa võtta – tuleb kärpida kulutusi ja tõsta makse. Muidugi võib pikalt vaielda, milliseid makse tõsta ja milliseid kulusid kärpida. Aga see ongi koalitsioonilepingu teema. Kas Kaja Kallas oleks saanud valimiskampaania ajal lubada maksutõusu? Muidugi mitte. Sest see ei olnud reformierakondlaste ülesanne. Aga Reformierakonna programmis oli üsna selgelt öeldud, et riiklikke kulutusi kärbitakse. Ja pärast valimisi sai selgeks, et lastelt tuleks kas taskuraha üldse ära võtta või siis pirukate hinda veidi tõsta ja taskuraha vähendada. Valiti kombineeritud variant. Pealegi on paljud eksperdid juba välja arvutanud, et kaks protsenti tulumaksu tõusu koos maksusoodustuse piiri 700 euro peale tõstmisega ei mõjuta kuni 8000-eurost netokuupalka üldse. Aga see ei peatanud hüsteeriat, millesse langes märkimisväärne osa Eesti ühiskonnast. Kõige rohkem hämmastas mind see, et valitsuses osalevate erakondade toetajad on samuti vihased ja karjuvad meedias ja sotsiaalvõrgustikes: «Häbi!» Miks nii? Aga sellepärast, et Eestis võitis individualism solidaarsuse ja ohutunne on nüristunud.
Kaldun sotsiaaltoetuste saajate, autoomanike ja maksumaksjate massihüsteeriat seletama sellega, et Eesti inimesed ei saa päris hästi aru ohtudest, mis meie riiki ja seega meid kõiki ähvardavad. Ukrainas toimuva sõjalise konflikti tajumise teravus on aja jooksul vähenenud. Kuid sõda pole kuhugi kadunud. Ja kui Ukraina ei suuda 2023. aastal Venemaa üle võitu saavutada, tabab maailma paratamatult ülemaailmne majanduslangus. USA finantssüsteem on niigi tõsise surve all. Energiahinnad on endiselt kõrged ja väga kõikuvad. Toiduhinnad ei tõuse, aga ei lange ka. Maailmas on alanud võidurelvastumine, riikide majanduses liiguvad tohutud inim-, rahalised ja materiaalsed ressursid tsiviilsektorist sõjalisse. Samuti kasvab ülemaailmse sõjalise konflikti oht, mis võib alata ahelreaktsioonina pärast Hiina katset tungida Taiwanile. Põhja-Korea on juba katsetanud mandritevahelist ballistilist raketti, Iraan ja Iisrael on lähenemas otsesele sõjalisele kokkupõrkele, Armeenia ja Aserbaidžaan ei lõpeta sõjategevust.
Seetõttu kirub lasterikka pere isa täna, et tema lapsetoetusi on saja euro võrra vähendatud; aga kui homme peaks puhkema sõda, siis poleks tal üldse lapsi millegagi toita. Eurod muutuksid kommipaberiteks ja leivatükist saaks kõva valuuta. Autoomanikud hakkaksid päevade kaupa tanklates sabas seisma (nägin seda 1990. aastal Thbilisis) ja seejärel muutuksid tühjade teede servas seisvad kallid ja odavad autod lihtsalt rämpsuks. Ütlete, et Kuzitškinil on peaga midagi lahti, et ta siin apokalüpsisega hirmutab? Aga Ukrainas sõitsid Harkivi elanikud 2022. aasta 23. veebruari õhtul metrooga töölt koju ja neile ei tulnud pähegi mõelda sõjast kui reaalsusest. Kuid järgmisel hommikul oli metroo muutunud pommivarjendiks. Globaalses maailmas käivad globaalsed muutused kiiresti.
Muidugi ei päästa maksude tõstmine Eestit sõjast, kuid kõikide Euroopa riikide kaitsevõime tugevdamine võib oluliselt vähendada sõjalise konflikti riski. See tähendab, et me ei vaja mitte hüsteeriat, vaid kollektiivset vastutust ja solidaarsust meile vastu vaatavate ilmsete ohtude ees. Isiklikud probleemid ei tohiks takistada adekvaatset maailma tajumist. Seda pole võimalik selgitada neile, kes on kindlad, et Toompeal mõtleb valitsus iga päev ainult sellele, kuidas inimesi röövida ja nende elu veelgi raskemaks teha.
Aga mind hämmastab, kui kuulen valju oigamist ja karjeid nende poliitikute suust, kes on otseselt seotud Eesti kõrge inflatsiooniga. Esiteks hävitasid nad teise pensionisamba ja andsid inflatsioonirattale hoogu juurde, samal ajal tulevasi pensionäre vaesemaks muutes. Siis jagati maakondadele raha «tasuta» ühistranspordi jaoks (panin sõna «tasuta» jutumärkidesse, sest algatuse hind on tegelikult väga kõrge). Ja nüüd valatakse pisaraid, kui valitsus püüab inflatsiooniga võidelda. Kuigi Kaja Kallase valitsus suutis eelarvetulusid kasvatada 13,1 miljardilt eurolt 2022. aastal 15,6 miljardile eurole 2023. aastal, siis kulude kasv hariduse-, kaitse- ja sotsiaalvaldkonnas suurendas eelarvepuudujääki. Seejuures moodustavas sotsiaalkulutused 7,9 miljardit eurot ehk 47 protsenti eelarve kuludest. See on majandusele suur koorem. Siin on hädasti vaja reforme. On selge, et sõda on kõige halvem kriisistsenaarium. Kuid isegi ilma sõjata nõuab järsk majanduslangus «turvapadja» loomist stabiilse finantssüsteemi ja tasakaalustatud eelarve näol. Nagu ma olen aru saanud, just seda uus koalitsioon teebki.
Aga mind hämmastab, kui kuulen valju oigamist ja karjeid nende poliitikute suust, kes on otseselt seotud Eesti kõrge inflatsiooniga.
Ja kuigi veel ei ole vastu võetud ühtegi seadust, ei ole tõstetud ühtegi maksu, pole vähendatud ühtegi toetust, on kisa selline, nagu oleks katastroof juba käes. Arusaadav, et poliitiline opositsioon korjab endale nende karjetega plusspunkte. Rahvuskonservatiivid kutsuvadki juba üles protestimeeleavaldusi korraldama ja inimeste jaoks on see omamoodi hirmuseisund. Mina arvan siinkohal, et tuleb vähem karjuda ja vaikselt-rahulikult edasi töötada ning lahendada probleeme sedamööda, kuidas need tekivad. Inimene peab ise oma saatuse eest vastutama, kuid seejuures mitte ära unustama oma vastutust riigi ees.
Näiteks mina võin pärast kõiki valitsuse kavandatud reforme leida ennast vägagi haavatavast olukorrast. Minu netopalk on alla 1500 euro. Elan kahetoalises üürikorteris, mille ülalpidamiseks kulub pool palgast. Oma sissetulekute ja praeguste Tallinna kinnisvarahindade juures ei ole mul lootustki saada oma kodu omanikuks. Ja mis siis? Kas ma peaksin minema protestima ja nõudma elamispinna hinna alandamist ja hüpoteekide taskukohaseks muutmist? Ja mis on selle mõte? Anda Kremli propagandale põhjust karjuda sotsiaalsest katastroofist Eestis? Ma ei anna neile seda. Koolide üleminek eesti õppekeelele võib mind ilma tööta jätta. Ja mis siis? Kas ma peaksin protestima haridusreformi vastu? See tähendaks tuua rahvuslikud huvid ohvriks isiklike huvide nimel. Ei, ma ei lähe protestima, vaid lähen otsima tööd aednikuna. See ei tähenda paratamatusega leppimist. See tähendab, et kriisiolukorras tuleb üles näidata tervet mõistust ja mitte esitada küsimust «Mida saab riik minu heaks teha?», vaid küsida: «Mida mina saan teha riigi heaks?» Tuleme läbi kriisidest ja katastroofidest ning siis teeme selgeks, kes ja kui palju kellele võlgu on.
Aga sellesse, et me nendest läbi tuleme, ma usun.
Tõlkinud Ago Raudsepp


Kas isiklik suhe võis mõjutada Lehtme otsuseid? «Ma ei kommenteeri seda.»MTÜ Slava Ukraini juht Johanna-Maria Lehtme (Eesti 200) rääkis intervjuus Postimehele lähemalt, kuhu tema arusaamist mööda Eesti inimeste annetused Ukrainas täpsemalt jõudsid.Ilma kahtlase äriühinguta ei saanuks tema kinnitusel Ukrainas arveid esitada.
Kas te saate ette lugeda need põhjused, miks ühel hetkel tuli MTÜ All For Victory kõrvale mängu IC Construction?
Slava Ukraini on alati olnud selline MTÜ, kes muutub vastavalt sõja vajadustele, ja meie kõige suurem pluss on olnud, et suudame tegutseda äärmiselt kiiresti. Võtsime endale selle riski, et tegutseme ka Ukrainas kohapeal. Valisime IC Constructioni enda partneriks, sest nemad suutsid pakkuda meile vajalikke teenuseid ja tegelikult aidata meid ka ostuprotsessiga. Kui sõja ajal tulevad tellimused, on meil võimalus osta vajalikke asju ka kohalikult turult, toetada Ukraina majandust. See algas meil gerilja-kiirabide ehitusega, kui ma ei eksi.
Olete intervjuudes öelnud, et IC Constructioni on vaja selleks, et keegi esitaks arveid ja tooks autosid üle piiri. Samas olite autosid ka enne üle piiri toonud ja teil oli juba Ukraina partner olemas, seesama MTÜ All For Victory. Miks läks autode toomine järsku IC Constructioni kätte?
MTÜd ei saa arveid esitada. Meil on olnud Slava Ukrainiga korduvalt selliseid juhtumeid, kus ettevõtted soovivad meile annetada ja saadavad meili, et palun esitage selle eest arve. MTÜ-l ei ole sellist võimalust, meil on augustist olemas e-kiri, kus Ukraina pool ütleb, et neil ei ole võimalik arvet esitada, sest Ukraina seadused ei luba seda teha. Seal on võimalus küsida finantsabi ja annetusi.
Olete öelnud, et ei teadnud, et Hennadi Vaskiv on ka IC Constructioniga seotud. Kuidas on võimalik, et te kannate ühele Ukraina firmale 1,5 miljonit eurot ega tea, kes seal omanike ringis on?
Ma saan aru, et omanike vahetus IC Constructionis toimus detsembri teises pooles. Olen lugenud EPLi artiklit selle kohta, aga olen ka enne öelnud, et ei olnud omanikuvahetusest teadlik ja sellest kasumist lugesin ma tõesti Eesti ajakirjanduse vahendusel. Tegelikult on IC Construction esitanud meile 25 arvet ja nende 25 arve eest oleme saanud osa talvevormidest, nad on osutanud meile teenuseid, nad on ümber ehitanud gerilja-kiirabisid, teinud autodele remonti, siis on seal veel akulaadimisjaamad, generaatorid ja sellised asjad. See ei ole niimoodi, et 1,5 miljonit kanti ühe kandena – see on jaotunud 25 arve peale.
IC Constructionil endal ei ole autoremonditöökoda ega õmblusvabrikut, ta on vahendusfirma. Kas teie teate, kes olid need pärisfirmad, kes tegid autosid ja õmblesid talvevorme?
Neid dokumente ma ei ole näinud.
See on natuke imelik: te olete kriitiline oma mikromanageerimise ja detailidesse mineku suhtes, samas valite partneri, teadmata, kust ta tööd tellib.
No mikromanageerimine käib eelmise kevade kohta. Olen seda varemgi öelnud, et olen kindlasti teinud juhtimisvigu, mis on võib-olla tekitanud pingeid. Aga ma ei karda seda ka tunnistada.
Kujutame hüpoteetiliselt ette, et te teete Ukrainasse osaühingu ja järsku keegi avastab, et Slava Ukraini läheb teie osaühingusse. Nende Ukraina partnerite kohta on sama küsimus. Neid esitletakse vabatahtlike organisatsioonidena ja siis nii Lvivis kui Dnipros selgub, et tegelikult on needsamad vabatahtlikud abistajad «abistanud» mingi raha oma firmadesse.
See pole abistamine. Meil on iga arve taga leping. Me pole kuidagi peitnud, kellega me koostööd teeme.
Aga ikkagi: kuidas on nii, et IC Constructionile läksid väga suured rahasummad ja te ei tea, kuhu raha sealt edasi läks ehk kes olid tegelikult need Ukraina ettevõtted, kes päriselt asju tegid?
Kõige olulisem oli meie jaoks hind ja et töö ära tehtaks, et saaksime need abivajajatele anda. Me töötasime ja töötame endiselt sõjaolukorras. Esimesed pool aastat olid väga-väga rasked, magamata ööd. Ukrainas on väga oluline, et saaksid kedagi usaldada. Siin on toodud ka sisse etteheide, et on olnud üks kontor – see ongi meie staap. Mina võisin seda täpselt samamoodi kasutada, kui olid meie sõjaväelased, kel oli võimalus oma abile järele tulla. Sa pead kedagi usaldama, sa tead, et need inimesed… Elus võib juhtuda ka nii, et teed ettemaksed ära ja sa ei saa midagi tagasi. Meil oli väga usaldusväärne suhe selles osas ja koostöö toimis.
Elus võib juhtuda ka nii, et teed ettemaksed ära ja sa ei saa midagi tagasi. Meil oli väga usaldusväärne suhe selles osas ja koostöö toimis.
Eelmise aasta mais-juunis avastati (meie allikate sõnul – toim) Lvivi ja Dnipro ladudes, et paar kuud varem Eestist teele saadetud meditsiinitarvikud olid endiselt laos, ei olnud sealt edasi läinud. Kas see polnud teile piisav häiresignaal?
See on küll väga huvitav väide. Me andsime All for Victoryle kui heategevusfondile sõja alguses mingid asjad, mida nemad ka koguvad. Ma pean küsima täpsustust.
Meile on nii inimesed Eestist, kes on Slava Ukrainiga seotud, kui ka Ukrainast rääkinud, et teil oli või on endiselt Hennadi Vaskiviga armusuhe.
See väide ei vasta tõele, aitäh.
Meie eesmärk pole seda asja kollaseks teha. Küsimuse mõte on: kas isiklik suhe võis hakata mõjutama professionaalseid otsuseid?
Ma arvan, et mul on… Kuidas ma ütlen viisakalt. Ma tean, et te olete küsinud neid küsimusi mu endistelt ja praegustelt kolleegidelt. Ma ei kommenteeri seda. Ma teadsin, et ilmselt tuleb mingi kollane laine. Aga seda ma ei kommenteeri, nagu ma ei kommenteeri, mis on mu abikaasa nimi.
Kui lasite teha Hennadi Vaskivile taustakontrolli, siis paratamatult vaatasime ka teie minevikku. Aastataguses Postimehe intervjuus oli juttu ka sellest, millega varem tegelesite. Üks töökoht oli Miltoni konsultant. Meie teada töötasite samal ajal ja enne seda ka Miltoni juhi Annika Arrase abilisena. Miks teil Arrasega töösuhe katkes?
Ma pean Arrasest väga-väga lugu.
Teid ei lastud lahti, vaid otsustasite ise lahkuda?
Minu arvates me ikka lahkusime kokkuleppel.
Meil on info, et see töösuhe lõppes väga järsult ja negatiivselt ning põhjus oli see, et teid tabati meie allikate väitel valetamiselt, pettuselt ja võltsimiselt.
No need väited ei vasta tõele. Aga eks ma pean maksuameti lehelt töötamise registrist vaatama, kuidas see töösuhe lõppes.


Tsitaat„Usaldus hakkab tekkima sellest, et ühiskond ja partnerid näevad, et Ukraina saab aru, et korruptsioon on süsteemis olemas, ei salga ega vaiki maha ja on näha ka võitlust ja tulemusi."MTÜ Herojam Slava asutaja Jaanika Merilo märgib, et ehkki korruptsioonijuhtumite esilekerkimine meeldib ka Kremlile, on õige lähenemine kõik avalikuks teha. EPL


Riigikogu erikomisjonid said paikaRiigikogu moodustas neljapäeval uues koosseisus kolm erikomisjoni: julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni, korruptsioonivastase erikomisjoni ja riigieelarve kontrolli erikomisjoni. Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimeheks sai Jürgen Ligi (RE, pildil), korruptsioonivastase erikomisjoni esimeheks Mart Helme (EKRE) ja riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimeheks Urmas Reinsalu (Isamaa). Kõik erikomisjonid moodustatakse koalitsiooni ja opositsiooni võrdse esindatuse põhimõttel. Komisjonide volitused kestavad riigikogu koosseisu volituste lõpuni. PM


Rahvuslik maksuhüsteeriaKolumnist Andrei Kuzitškin toetab täielikult koalitsioonilepet ega mõista nende poliitikute oigeid, kes kunagi aitasid kaasa inflatsiooni kasvule.Vastavalt riigikogu valimiste tulemusele sõlmitud uus võimuliidu kokkulepe mõjus plahvatava pommina. Õigemini mitte pommi, vaid pisargaasigranaadina: üheksa Eestis elatud aasta jooksul pole ma veel pidanud nägema ja kuulma nii palju pisaraid ja halamist. Hulganisti poliitikuid, ajakirjanikke, ühiskonnategelasi ja tavalisi valijaid valab pisaraid Eesti saatuse pärast ja moodustab aktiivselt matusetoimkonda. Reformierakonna juhti Kaja Kallast süüdistatakse kõigis surmapattudes, kolme erakonna liitu nimetatakse «valetajate koalitsiooniks» ning Eestile ennustatakse lugematuid hädasid ja peatset hukku.Tahan kohe öelda: toetan koalitsioonilepet täiel määral, pean seda vajalikuks, õigeaegseks ja vältimatuks sammuks, et võimaliku majanduslanguse tagajärgi leevendada. Oma märtsikuises artiklis «Viis väljakutset Kaja Kallasele. Kas Eestit ootab ees liberaalne diktatuur?» kirjutasin täiesti veendunult, et eelarve täitmiseks on maksude tõstmine vältimatu; et Kaja Kallase valitsus peab langetama ebapopulaarseid majanduslikke otsuseid; et eelarvet aitab täita riigiettevõtete erastamine; et kaitsekulutused peavad olema vähemalt kolm protsenti SKTst; et Eesti riikliku julgeoleku kindlustamine eeldab Venemaa ja Valgevene kodanike valimisõiguse piiramist. Kõik need ettepanekud on koalitsioonilepingus sees, seega ei tulnud need mulle üllatusena. Muidugi ei osanud ma ennustada, et tulumaks võiks kahe protsendi võrra tõusta, aga on hea, et see ei kahekordistu ega muutu selliseks nagu näiteks Taanis.Avalikkuse terav reaktsioon nendele uuendustele näitas aga taas liberaalide suutmatust valijatega tõhusalt suhelda. Selline on lihtsalt liberaalide olemus: nad arvavad inimestest paremini, kui nood tegelikult on, pidades tavalisi inimesi, kellest ühiskond 80 protsendi ulatuses koosneb, oma kompetentseteks mõttekaaslasteks. Samal ajal peaks kõigi reformijate prioriteet olema valgustusmissioon. Reformide mõtet ja kasulikkust tuleb igal sammul selgitada ja lahti seletada. Vastasel juhul on reformid määratud läbikukkumisele. Ma tean, millest räägin, sest Venemaal kukkusid Jegor Gaidari liberaalsed reformid läbi just massilise ühiskondliku toetuse puudumise tõttu. Ja Putini režiim on üks selle ebaõnnestumise kahetsusväärseid tagajärgi.Seejuures võib selgitav skeem olla väga lihtne. Kujutage ette, et teil on pagariäri ja teie tulud on 60 000 eurot aastas. On selge, et te ei tohiks sellest rohkem kulutada. Aga äkki sajab teie pagariäri katus läbi. Peate 10 000 võrra kulusid suurendama. Kust te selle raha võtate? Võimalusi on mitu: kärpida kulutusi, taotleda pangalaenu või tõsta pirukate hinda. Kuid praegu on pangalaenud ebamõistlikult kallid. Varem või hiljem peate pangale tagastama kaks-kolm korda suurema summa ja teie surma korral jääb võlg pärijatele. See tähendab, et tuleb kärpida kulusid, näiteks loobuda kalli auto ostmisest ja vähendada paari euro võrra laste taskuraha. Ja muidugi saab pirukate hinda tõsta. Aga kui need lähevad liiga kalliks, siis hakkate te kliente kaotama.Just see Eestis toimubki: kulud kasvavad, laenu ei saa võtta - tuleb kärpida kulutusi ja tõsta makse. Muidugi võib pikalt vaielda, milliseid makse tõsta ja milliseid kulusid kärpida. Aga see ongi koalitsioonilepingu teema. Kas Kaja Kallas oleks saanud valimiskampaania ajal lubada maksutõusu? Muidugi mitte. Sest see ei olnud reformierakondlaste ülesanne. Aga Reformierakonna programmis oli üsna selgelt öeldud, et riiklikke kulutusi kärbitakse. Ja pärast valimisi sai selgeks, et lastelt tuleks kas taskuraha üldse ära võtta või siis pirukate hinda veidi tõsta ja taskuraha vähendada. Valiti kombineeritud variant. Pealegi on paljud eksperdid juba välja arvutanud, et kaks protsenti tulumaksu tõusu koos maksusoodustuse piiri 700 euro peale tõstmisega ei mõjuta kuni 8000-eurost netokuupalka üldse. Aga see ei peatanud hüsteeriat, millesse langes märkimisväärne osa Eesti ühiskonnast. Kõige rohkem hämmastas mind see, et valitsuses osalevate erakondade toetajad on samuti vihased ja karjuvad meedias ja sotsiaalvõrgustikes: «Häbi!» Miks nii? Aga sellepärast, et Eestis võitis individualism solidaarsuse ja ohutunne on nüristunud.Kaldun sotsiaaltoetuste saajate, autoomanike ja maksumaksjate massihüsteeriat seletama sellega, et Eesti inimesed ei saa päris hästi aru ohtudest, mis meie riiki ja seega meid kõiki ähvardavad. Ukrainas toimuva sõjalise konflikti tajumise teravus on aja jooksul vähenenud. Kuid sõda pole kuhugi kadunud. Ja kui Ukraina ei suuda 2023. aastal Venemaa üle võitu saavutada, tabab maailma paratamatult ülemaailmne majanduslangus. USA finantssüsteem on niigi tõsise surve all. Energiahinnad on endiselt kõrged ja väga kõikuvad.Seetõttu kirub lasterikka pere isa täna, et tema lastetoetust on saja euro võrra vähendatud, aga kui homme peaks puhkema sõda, siis poleks tal üldse lapsi millegagi toita. Eurod muutuksid kommipaberiteks ja leivatükist saaks kõva valuuta. Autoomanikud hakkaksid päevade kaupa tanklates sabas seisma (nägin seda 1990. aastal Thbilisis) ja seejärel muutuksid tühjade teede servas seisvad kallid ja odavad autod lihtsalt rämpsuks. Ütlete, et Kuzitškinil on peaga midagi lahti, et ta siin apokalüpsisega hirmutab? Aga Ukrainas sõitsid Harkivi elanikud 2022. aasta 23. veebruari õhtul metrooga töölt koju ja neile ei tulnud pähegi mõelda sõjast kui reaalsusest. Kuid järgmisel hommikul oli metroo muutunud pommivarjendiks. Globaalses maailmas käivad globaalsed muutused kiiresti.Muidugi ei päästa maksude tõstmine Eestit sõjast, kuid kõikide Euroopa riikide kaitsevõime tugevdamine võib oluliselt vähendada sõjalise konflikti riski. See tähendab, et me ei vaja mitte hüsteeriat, vaid kollektiivset vastutust ja solidaarsust meile vastu vaatavate ilmsete ohtude ees.Isiklikud probleemid ei tohiks takistada adekvaatset maailma tajumist. Seda pole võimalik selgitada neile, kes on kindlad, et Toompeal mõtleb valitsus iga päev ainult sellele, kuidas inimesi röövida ja nende elu veelgi raskemaks teha.Aga mind hämmastab, kui kuulen valju oigamist ja karjeid nende poliitikute suust, kes on otseselt seotud Eesti kõrge inflatsiooniga. Esiteks hävitasid nad teise pensionisamba ja andsid inflatsioonirattale hoogu juurde, samal ajal tulevasi pensionäre vaesemaks muutes. Siis jagati maakondadele raha «tasuta» ühistranspordi jaoks (panin sõna «tasuta» jutumärkidesse, sest algatuse hind on tegelikult väga kõrge). Ja nüüd valatakse pisaraid, kui valitsus püüab inflatsiooniga võidelda.Ja kuigi veel ei ole vastu võetud ühtegi seadust, ei ole tõstetud ühtegi maksu, pole vähendatud ühtegi toetust, on kisa selline, nagu oleks katastroof juba käes. Inimene peab ise oma saatuse eest vastutama, kuid seejuures mitte ära unustama oma vastutust riigi ees.Näiteks mina võin pärast kõiki valitsuse kavandatud reforme leida ennast vägagi haavatavast olukorrast. Minu netopalk on alla 1500 euro. Elan kahetoalises üürikorteris, mille ülalpidamiseks kulub pool palgast. Oma sissetulekute ja praeguste Tallinna kinnisvarahindade juures ei ole mul lootustki saada oma kodu omanikuks. Ja mis siis? Kas ma peaksin minema protestima ja nõudma elamispinna hinna alandamist ja hüpoteekide taskukohaseks muutmist? Ja mis on selle mõte? Anda Kremli propagandale põhjust karjuda sotsiaalsest katastroofist Eestis? Ma ei anna neile seda. Koolide üleminek eesti õppekeelele võib mind ilma tööta jätta. Ja mis siis? Kas ma peaksin protestima haridusreformi vastu? See tähendaks tuua rahvuslikud huvid ohvriks isiklike huvide nimel. Ei, ma ei lähe protestima, vaid lähen otsima tööd aednikuna. See ei tähenda paratamatusega leppimist. See tähendab, et kriisiolukorras tuleb üles näidata tervet mõistust ja mitte esitada küsimust «Mida saab riik minu heaks teha?», vaid küsida: «Mida mina saan teha riigi heaks?» Tuleme läbi kriisidest ja katastroofidest ning siis teeme selgeks, kes ja kui palju kellele võlgu on.Aga sellesse, et me nendest läbi tuleme, ma usun.2 MÕTET Mind hämmastab, kui kuulen valju oigamist ja karjeid nende poliitikute suust, kes on otseselt seotud Eesti kõrge inflatsiooniga.Kuigi veel ei ole vastu võetud ühtegi seadust, ei ole tõstetud ühtegi maksu, pole vähendatud ühtegi toetust, on kisa selline, nagu oleks katastroof juba käes.Tõlkinud Ago RaudseppAndrei Kuzitškin


Tark rahvas saab endale lubada tervist, võrdsust ja rikkustTulemuste mõõtmine on tähtis, sest see annab meile võimaluse võrrelda end teistega ja vajadusel otsida teid uueks arenguks. Hariduses on õpilaste arengu ulatuslikuks mõõtmiseks PISA test (Programme for International Student Assessment): selle abil mõõdetakse 15-aastaste õpilaste teadmisi ja oskusi lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes, kusjuures erilise tähelepanu all on õpilaste võimekus rakendada oma teadmisi ja oskusi elulistes situatsioonides.Viimased PISA tulemused on avaldatud 2018. aasta mõõtmisest, kui osales 79 riiki kokku 600 000 õpilasega. Eesti õpilased lahendasid PISA teste kõige paremini Euroopas! Meie õpilastel on parimad teadmised ja oskused lugemises, matemaatikas ja loodusainetes.Selline ainulaadne tulemus on saavutatud tänu õpilaste püüdlikkusele, õpetajate kompetentsusele ja hariduse üldisele väärtustamisele rahva seas. Meil õpivad ka madalama sotsiaalmajandusliku taustaga õpilased hästi. Meie õpilased usuvad, et nad saavad ise oma teadmisi ning intelligentsust arendada ja niimoodi kindlustada endale paremat tulevikku. Palju on kirjutatud sellest, mis mõjutab PISA testi tulemusi ja kus on vajakajäämisi. Vähem on aga uuritud, mida PISAga mõõdetud haridus annab rahvale.Intelligentsus kattub PISA tulemustegaHaridus on tihedalt seotud õpilaste vaimsete võimete ehk intelligentsusega. Intelligentsust mõõdetakse vastavate testidega ja nende tulemuste põhjal on võimalik välja arvutada rahvusliku intelligentsuse näitaja iga riigi kohta. Rahvusliku intelligentsuse ja PISA testi tulemuste vaheline korrelatsioon on umbes 0,9. Nii kõrge näit tähendab, et riikide võrdlemisel PISA testi ja rahvusliku intelligentsuse järgi saame paljuski kattuva tulemuse.Õppimine arendab intelligentsust: uuringud näitavad, et iga aasta kooliharidust lisab sellele 3 IQ (intelligence quotient) punkti. Nii palju tõuseb kooliõpilaste intelligentsus võrreldes eakaaslastega, kes aasta otsa koolis ei käi ega õpi. See on suur tõus. Teoreetiliselt lisavad kümme kooliaastat intelligentsusele 30 punkti.Hariduse mõjust vaimsete võimete arengule räägivad ka peaaju-uuringud. Õppides loob inimene uusi närviseoseid ja tugevdab varem looduid, mis suurendab aju vastavat piirkonda. Muusikud on tavalisest suurem kuulmiskeskus. Suurlinna taksojuhtidel on teistest inimestest suurem hipokampus. Kirjatarkust omandanud inimeste aju erineb kirjaoskamatute omast.Hariduselu on aastakümnete jooksul jõudsalt arenenud. Seega võiks arvata, et ka inimeste vaimsed võimed on nüüd enam arenenud kui sajand tagasi ja tõepoolest, nii see on. On leitud, et rahva intelligentsus on tõusnud keskmiselt 2,8 IQ punkti iga kümne aastaga. Seda tõusu nimetatakse Flynni efektiks. Seejuures on intelligentsuse juurdekasv riigis olnud kooskõlas hariduse arengu kiirusega vastaval maal.Inimeste heaolu või selle vähesust riigis iseloomustavad mitmed karakteristikud, mis reeglina seostuvad PISA testi tulemustega. Võtame mõned näited. Inimeste sissetulekute ebavõrdsust näitav Gini indeks korreleerub mõõdukalt PISA tulemustega. Parema haridusega riikides on Gini indeks madalam - inimeste sissetulekud on võrdsemad teiste riikidega võrreldes. Võib arvata, et inimeste tunnetatud võrdsus toetab enesehinnangut ja ka tootmist.Eelnevale lähedase tulemuse on andnud korruptsiooni indeks. Kõrgema PISA tasemega riikides on korruptsiooni vähem ehk haritum rahvas kaldub korruptsioonile harvem. See soodustab õiglast majandamist ja nii ka meie heaolu. Hariduse kaugeleulatuvast efektist räägib veel see, et heade PISA tulemustega riikides on rohkem poliitilisi vabadusi. Õiglane ja haritud rahvas võib seda lubada.Haridus määrab majanduseduVäga oluline on hariduse seos rahva tervisega, mida suurtes uuringutes hinnatakse oodatava elueaga. Ühes uuringus selgitas PISA test riikide elanike eluea erinevustest 50 protsenti. Haritumad inimesed teavad paremini, kuidas tervist hoida, ja suudavad neid soovitusi järgida. Rahva elujärje üheks oluliseks koondnäitajaks on riigi sisemajanduse kogutoodang (SKT) elaniku kohta. Arvutused näitavad, et kõrgemate PISA tulemustega riikides on ka SKT suurem.Samas on ilmne vastupidine efekt: riigi kõrgem majandusareng võimaldab anda lastele paremat haridust. Tõepoolest, riigi kulutused haridusele selgitavad vähemalt 10 protsenti riikide haridustaseme erinevusest. See on suhteliselt väike efekt, kuid siiski statistiliselt oluline. Rahva haridus sõltub palju muudest teguritest peale finantside. Hariduse ja majanduse vastasmõjus on juhtroll haridusel.Kui haridusel on nii suur mõju rahva elujärje paljudele aspektidele ja Eesti on parim PISA riik Euroopas, miks siis ei kehti sama Eesti majandusarengus? Põhjus on selles, et vaadeldud uuringutes on rahva haridustase ja rahva areng mõõdetud küll sama riigi elanikel, kuid siiski erinevatel inimestel. Haridusuuringus olid 15-aastased õpilased, aga majanduse arengutaseme on määranud tänapäeva täiskasvanud töötajad. Tänased õpilased loovad heaolu 25 aasta pärast. Hea haridus annab tugeva vundamendi elu arenguks tulevikus.PISA on kompleksne hariduse taseme näitaja, aga koolilt ootame lisaks teadmistele ja oskustele veel õpilaste head tervist, koostöövõimet jm, mida PISA otseselt ei mõõda. Nendele olulistele arenguaspektidele võiks ka mõelda, sest mõõtmine mitte ainult ei anna teadmisi, vaid ka stimuleerib mõõdetud aspektide teadlikumat arendamist.Uuringutes näeme PISA kõrgemate tulemuste positiivset mõju inimeste heaolu paljudele aspektidele. On aga üks seos, millele seni on vähe tähelepanu pööratud. Nimelt kõrgemate testitulemustega riikides on õpilaste motivatsioon õppida madalam kui tagasihoidlike tulemustega maades. Õpimotivatsioon kirjeldab kuni 50 protsenti PISA tulemustest. Arenenud riikides on õpitulemused kõrged, kuid õpilased ei tunneta kuigi hästi vajadust õppida. Võimalik, et nad on väsinud või siis pole ühiskond kuigi huvitatud haridusest.PISA tippriigid Euroopas vahetuvad. Mõned tipus olnud riigid ei suuda enam paremaid tulemusi saavutada või nende tulemused koguni langevad. See on analoogne intelligentsusega: mõnes riigis rahvuslik intelligentsus enam ei tõuse, vaid langeb, ehk esineb nn Flynni pöördefekt.Tekib küsimus, kas ka hariduses võime rääkida Flynni pöördefektist. Kui jah, siis millest võib see olla tingitud ja kas see võiks selgitada õpilaste vaimsete võimete langustendentsi mõnes riigis? Kas heaoluühiskonna elustiil kandub ka koolidesse?Flynni efekt• Intelligentsuse, nagu ka kõigi muude tunnuste päritavuskoefitsiendid ei ole universaalsed, vaid iseloomustavad konkreetseid populatsioone tolles ajas, mil tunnuseid mõõdeti. Nii näiteks on korduvalt leitud, et mida jõukam ja egalitaarsem on ühiskond, seda tugevamini avalduvad inimestevahelised geneetilised erinevused mis tahes käitumuslikes tunnustes, sh vaimses võimekuses. Mõne meelest on see muretsemise koht. Vastuolu peitub aga selles, et nutikuse geneetilise komponendi osatähtsust on võimalik vähendada vaid ühiskondlikku ebavõrdsust suurendades.• Nii ongi korduvalt leitud, et inimeste keskmine IQ peaks vähenema kiirusega 0,14-0,36 punkti kümnendis ehk 0,3-1,4 punkti põlvkonna kohta (riigisiseselt sätitakse IQ skaala tavaliselt nii, et keskmine on 100 punkti). Ometi pole midagi sellist juhtunud, vastupidi, 20. sajandi jooksul tõusid IQ skoorid kiirusega kolm punkti kümnendis.• Nähtust nimetatakse Uus-Meremaa psühholoogi James Flynni järgi Flynni efektiks. Flynni efektile ei ole leitud ühtset, lihtsat ja üldaktsepteeritavat seletust - nähtuse põhjused ongi arvatavasti mitmekesised. Flynn ise arvab, et tänapäeval kasutab üha rohkem inimesi teaduslikku mõtlemist, mis aitab kaasa seda tüüpi ülesannete lahendamisele, mida võib kohata intelligentsustestides.ALLIKAS: PEETER HÕRAK, «KIIRE ELU SAAB LÄBI TERAVA TAIBUTA», SIRP, 21.10.2016"Kõrgema PISA tasemega riikides on korruptsiooni vähem ehk haritum rahvas kaldub korruptsioonile harvem."Pildil olevad Tartu õpilased olid ühed neist, kes sooritasid PISA testi ning aitasid Eestil saavutada hea tulemuse.JAAN MIKK, Tartu Ülikooli emeriitprofessor


Kas isiklik suhe võis mõjutada Lehtme otsuseid? «Ma ei kommenteeri seda.»MTÜ Slava Ukraini juht Johanna-Maria Lehtme (Eesti 200) rääkis intervjuus Postimehele lähemalt, kuhu tema arusaamist mööda Eesti inimeste annetused Ukrainas täpsemalt jõudsid.Ilma kahtlase äriühinguta ei saanuks tema kinnitusel Ukrainas arveid esitada.Kas te saate ette lugeda need põhjused, miks ühel hetkel tuli MTÜ All For Victory kõrvale mängu IC Construction?Slava Ukraini on alati olnud selline MTÜ, kes muutub vastavalt sõja vajadustele, ja meie kõige suurem pluss on olnud, et suudame tegutseda äärmiselt kiiresti. Võtsime endale selle riski, et tegutseme ka Ukrainas kohapeal. Valisime IC Constructioni enda partneriks, sest nemad suutsid pakkuda meile vajalikke teenuseid ja tegelikult aidata meid ka ostuprotsessiga. Kui sõja ajal tulevad tellimused, on meil võimalus osta vajalikke asju ka kohalikult turult, toetada Ukraina majandust. See algas meil gerilja-kiirabide ehitusega, kui ma ei eksi.Olete intervjuudes öelnud, et IC Constructioni on vaja selleks, et keegi esitaks arveid ja tooks autosid üle piiri. Samas olite autosid ka enne üle piiri toonud ja teil oli juba Ukraina partner olemas, seesama MTÜ All For Victory. Miks läks autode toomine järsku IC Constructioni kätte?MTÜd ei saa arveid esitada. Meil on olnud Slava Ukrainiga korduvalt selliseid juhtumeid, kus ettevõtted soovivad meile annetada ja saadavad meili, et palun esitage selle eest arve. MTÜ-l ei ole sellist võimalust, meil on augustist olemas e-kiri, kus Ukraina pool ütleb, et neil ei ole võimalik arvet esitada, sest Ukraina seadused ei luba seda teha. Seal on võimalus küsida finantsabi ja annetusi.Olete öelnud, et ei teadnud, et Hennadi Vaskiv on ka IC Constructioniga seotud. Kuidas on võimalik, et te kannate ühele Ukraina firmale 1,5 miljonit eurot ega tea, kes seal omanike ringis on?Ma saan aru, et omanike vahetus IC Constructionis toimus detsembri teises pooles. Olen lugenud EPLi artiklit selle kohta, aga olen ka enne öelnud, et ei olnud omanikuvahetusest teadlik ja sellest kasumist lugesin ma tõesti Eesti ajakirjanduse vahendusel. Tegelikult on IC Construction esitanud meile 25 arvet ja nende 25 arve eest oleme saanudosa talvevormidest, nad on osutanud meile teenuseid, nad on ümber ehitanud gerilja-kiirabisid, teinud autodele remonti, siis on seal veel akulaadimisjaamad, generaatorid ja sellised asjad. See ei ole niimoodi, et 1,5 miljonit kanti ühe kandena - see on jaotunud 25 arve peale.IC Constructionil endal ei ole autoremonditöökoda ega õmblusvabrikut, ta on vahendusfirma. Kas teie teate, kes olid need pärisfirmad, kes tegid autosid ja õmblesid talvevorme?Neid dokumente ma ei ole näinud.See on natuke imelik: te olete kriitiline oma mikromanageerimise ja detailidesse mineku suhtes, samas valite partneri, teadmata, kust ta tööd tellib.No mikromanageerimine käib eelmise kevade kohta. Olen seda varemgi öelnud, et olen kindlasti teinud juhtimisvigu, mis on võib-olla tekitanud pingeid. Aga ma ei karda seda ka tunnistada.Kujutame hüpoteetiliselt ette, et te teete Ukrainasse osaühingu ja järsku keegi avastab, et Slava Ukraini läheb teie osaühingusse. Nende Ukraina partnerite kohta on sama küsimus. Neid esitletakse vabatahtlike organisatsioonidena ja siis nii Lvivis kui Dnipros selgub, et tegelikult on needsamad vabatahtlikud abistajad «abistanud» mingi raha oma firmadesse.See pole abistamine. Meil on iga arve taga leping. Me pole kuidagi peitnud, kellega me koostööd teeme.Aga ikkagi: kuidas on nii, et IC Constructionile läksid väga suured rahasummad ja te ei tea, kuhu raha sealt edasi läks ehk kes olid tegelikult need Ukraina ettevõtted, kes päriselt asju tegid?Kõige olulisem oli meie jaoks hind ja et töö ära tehtaks, et saaksime need abivajajatele anda. Me töötasime ja töötame endiselt sõjaolukorras. Esimesed pool aastat olid väga-väga rasked, magamata ööd. Ukrainas on väga oluline, et saaksid kedagi usaldada. Siin on toodud ka sisse etteheide, et on olnud üks kontor - see ongi meie staap. Mina võisin seda täpselt samamoodi kasutada, kui olid meie sõjaväelased, kel oli võimalus oma abile järele tulla. Sa pead kedagi usaldama, sa tead, et need inimesed... Elus võib juhtuda ka nii, et teed ettemaksed ära ja sa ei saa midagi tagasi. Meil oli väga usaldusväärne suhe selles osas ja koostöö toimis.Eelmise aasta mais-juunis avastati (meie allikate sõnul — toim) Lvivi ja Dnipro ladudes, et paar kuud varem Eestist teele saadetud meditsiinitarvikud olid endiselt laos, ei olnud sealt edasi läinud. Kas see polnud teile piisav häiresignaal?See on küll väga huvitav väide. Me andsime All for Victoryle kui heategevusfondile sõja alguses mingid asjad, mida nemad ka koguvad. Ma pean küsima täpsustust.Meile on nii inimesed Eestist, kes on Slava Ukrainiga seotud, kui ka Ukrainast rääkinud, et teil oli või on endiselt Hennadi Vaskiviga armusuhe.See väide ei vasta tõele, aitäh.Meie eesmärk pole seda asja kollaseks teha. Küsimuse mõte on: kas isiklik suhe võis hakata mõjutama professionaalseid otsuseid?Ma arvan, et mul on. Kuidas ma ütlen viisakalt. Ma tean, et te olete küsinud neid küsimusi mu endistelt ja praegustelt kolleegidelt. Ma ei kommenteeri seda. Ma teadsin, et ilmselt tuleb mingi kollane laine. Aga seda ma ei kommenteeri, nagu ma ei kommenteeri, mis on mu abikaasa nimi.Kui lasite teha Hennadi Vaskivile taustakontrolli, siis paratamatult vaatasime ka teie minevikku. Aastataguses Postimehe intervjuus oli juttu ka sellest, millega varem tegelesite. Üks töökoht oli Miltoni konsultant. Meie teada töötasite samal ajal ja enne seda ka Miltoni juhi Annika Arrase abilisena. Miks teil Arrasega töösuhe katkes?Ma pean Arrasest väga-väga lugu.Teid ei lastud lahti, vaid otsustasite ise lahkuda?Minu arvates me ikka lahkusime kokkuleppel.Meil on info, et see töösuhe lõppes väga järsult ja negatiivselt ning põhjus oli see, et teid tabati meie allikate väitel valetamiselt, pettuselt ja võltsimiselt.No need väited ei vasta tõele. Aga eks ma pean maksuameti lehelt töötamise registrist vaatama, kuidas see töösuhe lõppes.VAATA VIDEOT postimees.eeKüsimus väidetava armusuhte kohta tabas Johanna-Maria Lehtmet väga ebamugavalt.  MIKK SALU, MEINHARD PULK


Segadus Slava Ukraini rahaasjade ümber jätkub. Selgus, et rindekiirabisid saab ümber ehitada mitu korda odavamaltJohanna-Maria Lehtme sõnul maksid nad Ukrainas ühe kiirabiauto remondi eest umbes 3500 eurot. Kui palju aga maksab päriselt Lvivis kohapeal autode remont?Slava Ukraini juht Johanna-Maria Lehtme sõnul maksid nad Ukrainas autode ümberehitamise eest 3500 eurot iga auto eest. Põhjus, miks autosid hakati ümber ehitama või korda tegema just Ukrainas, on see, et Eestis oleks see olnud veel kallim. „Eestis on mul umbes 6500 eurot ühe auto hind, aga seal on võimalus teha seda 3500 euroga,“ põhjendas Lehtme hiljutises intervjuus.Esialgu planeeritud All For Victory asendus IC Constructionsiga. „Slava Ukrainil oli vaja arvet tööde eest ja nemad suutsid meile seda pakkuda,“ ütles Lehtme. „Siin ei olnud taga mingit skeemi. Autode ehitamise kiirus ja hind oli tähtis.“Slava Ukraini välja käidud 3500 eurot tavaliselt Lvivis remondi eest ei maksa. Postimehe reporterid leidsid töökodasid, kes on nõus tegema tööd lausa tasuta ja kõige kallim pakkumine oli 1500 eurot, seega selgus, et IC Constructions ei remontinudki ise autosid ning Lehtme ei tea, kes tegelikult autosid ehitas ja palju neile maksti, kirjutas Postimees.MTÜ Slava Ukraini Ukraina partner võib tagantjärele kuluaruandeid võltsida, ütles Slava Ukraini nõukogu esimees Kristo Tohver sel nädalal ERR-ile. Slava Ukrainit auditeeritakse pettusekahtlustuse tõttu ja auditi esimene osa peaks valmima lähinädalatel, kirjutas ERR.„Tänaste faktide põhjal, eriti vaadates nüüd seda IC Constructioni kasumiaruannet, millega on väga raske juba vaielda, siis minu hinnang on, et see Ukraina partner on selgelt Lehtmet ja MTÜ Slava Ukrainit petnud: teeninud selle pealt täiesti põhjendamatu kasumi ja see olukord tuleb ära lahendada,“ rääkis Tohver.Lehtme selgitas, et koostöölepe IC Constructioniga sõlmiti selleks, et viimased aitaks MTÜ-l asju üle piiri viia ja guerilla-kiirabisid ümber ehitada, tegeleda autode parandusega. „Oleksandr Tšernov oli selle ettevõtte juht ja oli ka vabatahtlik selles All For Victorys ja nad hakkasid pakkuma meile seda teenust, et nad saavad tuua kõik meie kaubad üle ja hakkavad pakkuma meile ümberehitamise teenust,“ rääkis Lehtme. „Nemad tulid mängu sellepärast, et meil oli teatud teenuseid vaja, mida nemad suutsid meile pakkuda. On vaja arveid asjade eest ja nemad said selle arve meile väljastada.“Kui esialgu ütles MTÜ Slava Ukraini juht Johanna-Maria Lehtme EPL-i loo peale, et tegemist on alatu infooperatsiooniga ja MTÜ koostööpartnerid Ukrainas on kangelased, siis nädala edenedes Lehtme jutt muutus. Eelmisel kolmapäeval eetrisse läinud „Pealtnägija“ saates rääkis ta juba, et tunneb end petetuna ja vandus, et ei teadnud midagi skeemist, mille kaudu kanti Eesti annetajate raha erafirmale.Ukraina erafirma IC Constructioni eelmise aasta müügitulu ulatus 41,7 miljoni grivna ehk umbes miljoni euroni. Seejuures teeniti puhaskasumit 9,3 miljonit grivnat ehk umbes 250 000 eurot. Pea sada protsenti ettevõtte käibest pärineb just nimelt Slava Ukrainilt, avaldati artiklis.Uudist täiendatakse.


Skandaal Ukraina annetuste ümber määrib ka poliitprojekti Eesti 200 niigi grimassis näoSkandaal MTÜ Slava Ukraini ümber kogub jõudu ja kuidagi tuttavalt joonestub välja poliitprojekti Eesti 200 reformierakondlik nägu – skandaalne ühingu juht ja E200 vastne parlamendisaadik Johanna-Maria Lehtme on lubanud, et ta võib teha mida iganes, aga Riigikogu hea palga juurest ta tagasi ei astu. Kuidagi närune algus poliitilisele karjäärile, start korruptandina…
Ei saa ju olla nii, et süüdi on pahad ukrainlased, meie siin tegime kõik õigesti – vastutus on ka annetuste vahendajal.
Postimees aga käis mitmes Lvivi ja selle ümbruse autoremonditöökojas ning uuris, mis hinnaga on kohalikud valmis remontima või ümber ehitama masinaid, mida Ukraina võitlejad ja rindemeedikud lahingutandril kasutavad – selgus, et heategevusühingu Slava Ukraini poolt Ukrainas ehitatud gerilja-kiirabisid saab ehitada palju odavamalt, kui Slava Ukraini seda väidab.
Slava Ukraini juht Johanna-Maria Lehtme on öelnud, et nendel maksis autode ümberehitamine Ukrainas 3500 eurot tükk. Postimees aga kohtas suhtumist, kus masinaid oleks ümber ehitatud päris tasuta või paarisaja euroga ning leiti ainult üks koht, kus hinnapakkumiseks oleks 1200–1500 eurot, aga see on juba ka nn kõik-hinnas-pakkumine, lubatakse ka materjale ja varuosasid.
Tuleb välja, et Lehtme juhitud ühing on annetusrahadega väga valesti ümber käinud, see on jõudnud manipulaatorite kätte ja seda raha oleks saanud kõvasti kasulikumalt Ukraina heaks ära kasutada.
Mis aga silma jääb, et see, et “pika plaaniga” uus erakond ei taha samuti oma tegude eest vastutada, nagu see Eesti liberaalsel-vasakpoolsel maastikul juba kombeks on – kui võimu juurde pääsetakse, siis ega sealt ka suuremate sigaduste puhul ise ära ei tulda.
Ja Ukraina vabadusvõitluse kompromiteerimisest ei räägita samuti midagi – stseen Kaja Kallase ja president Zelenskõi pressikonverentsilt on piinlik. Annetusrahad Ukrainale on tänu skandaalile samuti kokku kuivanud.
Uued Uudised


Näiteid õnnestunud küberpettustest Eestis ja välismaalRIA tõi tänavuses küberturvalisuse aastaraamatus hulga näiteid, kui suuri summasid ja kuidas on küberpätid inimestelt ja firmadelt viimasel ajal välja petnud.
Pilt on illustratiivne.
Foto: Sora Shimazaki / Pexels
Ohvrite seas on nii eraiskuid kui ka ettevõtteid.


Landsbergis: EL-i avatus ja Moldova sihikindlus loovad võimalusiVILNIUS, 28. aprill, BNS – Chişinău tugev poliitiline tahe ja Euroopa Liidu (EL) riikide avatus annavad Moldovale võimaluse, ütles Leedu välisminister Gabrielius Landsbergis pärast kohtumist Moldova presidendi Maia Sanduga.
Välisministeerium teatas neljapäeval, et Landsbergis rõhutas kohtumisel Moldova juhiga, et vaatamata Venemaa püüdlustele riigi siseolukorda õõnestada, on Moldova tulevik Euroopas paratamatu.
„EL-i riikide solidaarsus Moldovaga on eriti oluline seoses Venemaa ähvardava poliitikaga piirkonnas. Chişinău tugev poliitiline tahe ja EL-i avatus annavad võimaluse, millest tuleb viivitamatult kinni haarata,” ütles Landsbergis.
Välisministeeriumi teatel arutati kohtumisel Sanduga ka Moldova edusamme Euroopa Komisjoni soovituste elluviimisel, et alustada läbirääkimisi EL-i liikmelisuse ja justiits-, julgeoleku- ja kaitsereformi üle ning võitlust korruptsiooniga.
"Venemaa jätkab jõupingutusi Moldova siseolukorra õõnestamiseks ja takistab igal võimalikul viisil selle püüdlusi Euroopaga lõimumise poole, seega peame uskuma Moldova Euroopa tulevikku. Mul on hea meel, et EL-i kandidaatriigiks saanud Moldova seisab kindlalt reformiteel ning koondab poliitilise eliidi pingutusi saavutada Euroopa Liiduga lõimumise eesmärgid," ütles minister.
Landsbergis on visiidil Moldovas koos Põhja- ja Baltimaade välisministritega.
Baltic News Service


Valgamaa mees sai kelmilt pettaOma sõiduautole ühe interneti müügikeskkonna kaudu veljed tellinud Valgamaa mees langes kelmi ohvriks, sest lubatud kaup on senini saamata, teatas politsei.Mees tasus velgede müüjale 391 eurot, kuid pole neid kätte saanud. Ka ei saanud nõutu mees enam müüjaga ühendust, et makstud raha tagasi nõuda.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses, vahendas PPA Lõuna prefektuuri pressiesindaja.


Näiteid õnnestunud küberpettustest Eestis ja välismaalPilt on illustratiivne.
Autor: Sora Shimazaki / Pexels
RIA tõi tänavuses küberturvalisuse aastaraamatus hulga näiteid, kui suuri summasid ja kuidas on küberpätid inimestelt ja firmadelt viimasel ajal välja petnud.
Ohvrite seas on nii eraiskuid kui ka ettevõtteid.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Politseinikena esinenud kelmid näppasid naise pangakontolt 1300 eurotTALLINN, 28. aprill, BNS – Jõhvis elavale naisele end politseinikena esitlenud kelmid varastasid naise pangakontolt 1300 eurot.
Politsei poole pöördus Jõhvis elav 42-aastane naine, kellele helistasid kelmid, kes tutvustasid end politseiametnikena, teatas BNS-ile Ida prefektuuri pressiesindaja. Kelmid väitsid, et naise pangakontolt on püütud raha välja võtta ning hiljem ka naise nimel laenu.
Kelmid palusid naisel öelda enda isikukoodi, et väidetavalt kaitsta tema pangakontot. Naisel paluti hiljem sisestada Smart-ID PIN1 ja PIN2 koodid, mida ta ka tegi. Hiljem avastas naine, et tema pangakontolt on kadunud 1300 eurot.
Kelmusjuhtumi üksikasju uurib politsei kriminaalmenetluses.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Krüptorahaga kaubelda soovinud mees kaotas kelmidele 12 000 eurotTALLINN, 28. aprill, BNS – Krüptoragaga kaubelda soovinud mees kaotas sotsiaalmeedias tutvunud kurjategijatele 12 000 eurot.
Neljapäeval pöördus politseisse 39-aastane mees, kes tutvus eelmisel aastal sotsiaalmeedias inimesega, kelle soovitusel hakkas avaldaja kauplema krüptorahaga, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja reedel.
Mees registreeris end kauplemisplatvormil baxfx.com ja laadis enda telefoni MT4 äpi ning avas krüptorahakoti OKX teenusepakkuja juures. Mitme kuu jooksul kandis ta krüptoraha väidetavale kauplemisplatvormile aga väidetavat kasumi välja võtta ei saa ning temalt nõutakse täiendavate maksete teostamist erinevate maksude ettekäändel. Kelmusega tekitatud kahju 12 000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Valgamaa mees tahtis osta interneti kaudu autole veljed, jäi ilma 391 eurostPolitseisse pöördus Valgamaa mees, kes tellis läbi interneti müügikeskkonna oma sõiduautole veljed ning tasus müüjale nende eest 391 eurot.
Tänaseni ei ole mees aga tellitud kaupa kätte saanud. Ka ei saa mees enam müüjaga ühendust ning ta makstud raha ei ole mehel õnnestunud tagasi saada.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Automaksu asemel tooks skeemitamise peatamine tööturul enam kui 100 miljonit eelarve lisaVärske valituse maksutõusudega eelarve täitmise asemel pakub tööjõu ekspert rohkemaid eesmärke täitva tööturu korrastamise plaani. Uute maksude kehtestamiseks vajalike analüüside ja plaanide tegemise asemel võiks lüüa kaks kärbest ühe hoobiga ehk korrastada tööturg ja paisutada samal ajal riigi rahakotti.
Nimelt käib juba aastaid tööjõuturul madalama palgaga töökohtade osas skeemitamine. Niinimetatud skeemitamine on tekkinud Eesti riigi nõudest maksta välisriigi töötajale vähemalt Eesti keskmist palka ehk 1685 eurot. Selge on see, et selline tingimus ei too meile rohkem häid tippspetsialiste, vaid vastupidi pärsib majanduskeskkonda ja investeeringuid, sest lihtsamat tööd kaitstakse ja hoitakse eestimaalaste jaoks. Paraku kehtib keskmise palga tingimus kõigile ametikohadele ning ei arvesta sellega, et suurem osa Eestis elavaid inimesi nii kõrget palka ei teeni.
Kohalikku tööjõudu pole piisavalt ning seepärast on ka lihtsamate ametikohade puhul turunõudlus terav ning oleme olukorras, kus välistöötajad tulevad Eestisse mõne teise Euroopa Liidu riigi töölepinguga, näiteks Poolast, või tavalise turistina, kellel pole ühegi riigi töölepingut. Paraku pakuvad Eestis tööjõu vahenduse teenust ka paljud sellised ettevõtted, kes ei vastuta selle eest, kuhu ja kuidas maksud makstakse või kas need üldse ära makstakse.
See võimaldab riigi keskmise palga nõudest mööda hiilida ja tähendab, et kuigi töö tehakse ära Eestis, ei saa riik peale käibemaksu muid makse nagu sotsiaalmaks või töötuskindlustusmaks.  Riik kaotab seetõttu arvestava osa maksutulu, mis on kindlasti enam kui 100 miljonit ja rääkimata töötajatest, kes on ilma jäänud sotsiaalsest kaitsest. Lisaks pärsib keskmise palga nõudest tekkinud tööturu moonutus vaba turumajanduse ja konkurentsi tingimustes tugevalt ettevõtlust ning investeeringud suunatakse mujal, kus tööjõu saadavus on parem.
Praegust olukorda leevendaks keskmise palga nõude tingimuste muutmine
Samuti aitaks olukorda parandada ka see, kui Eestis töö tellinud ettevõtetel lasuks vastutus ja kohustus järgida, et inimesed oleksid tööle võetud korrektsete lepingute alusel ja et neile makstaks õiglastel alustel – ka siis, kui tegemist on meil Eestis tööjõudu vahendava ettevõttega. Kui puuduvad korrektsed lepingud, pole lisaks riigi maksutulule ka töötajatel tervisekindlustust, rääkimata pensionist.
Keskmise palga nõude muutmisega võiksid laheneda ettevõtete arengu pidurdamiseni kasvanud oskustööjõu puuduse probleemid, kasvaks maksulaekumine, praktikas saaks võimalikuks rakendada töötajate võrdse ja õiglase kohtlemise põhimõtet ning suureneks töötajate kindlus sotsiaalsete garantiide osas. Keskmise palga nõudest tekkinud ebaõiglasele ja ettevõtlust pärssivale olukorrale oodatakse pikisilmi lahendust ning see tooks ka riigile praegu väga vajalikud maksulaekumised ning muudaks Eesti taas investeeringutele atraktiivsemaks.
Tundub, et riik on valinud lihtsama tee ja otsustanud maksukoormust tõsta selle asemel, et teha päriselt olulisi samme majanduskeskkonna efektiivsemaks muutmiseks. Hall ala tööjõu kasutamisel ei tundu olevat poliitikule murekoht ega teema pole kellegi agendas. See ainult soodustab ebaausate võtete kasutajaid ning nende konkurentsieelist ja tegevusmahtusid turul. Tegutsemata jätmisega soodustab riik ise halli majandust ning halvab majanduskeskkonda ja kahjustab riigi kuvandit.
Kui riigi otsustajate tasandil midagi ei muutu ja jäädaksegi käed rüpes istuma, tuleb mitmetel ettevõtetel edaspidi uksed sulgeda või mujale kolida. Leedu on juba muutunud välisinvesteeringute vaates kõige atraktiivsemaks Balti riigiks ning on viimane aeg tegutsema asuda, et tiitel Eestile tagasi tuua.


Kohus pikendas Nikolai Ossipenko vahi all viibimistTALLINN, 28. aprill, BNS – Viru maakohus pikendas korruptsioonikuriteos kahtlustatava Ida-Virumaa ärimehe Nikolai Ossipenko vahi all pidamist veel kahe kuu võrra.
"Prokuratuur taotles kohtult Nikolai Ossipenko vahi all pidamise pikendamist, sest prokuratuuri hinnangul võib Ossipenko vabaduses viibides uusi kuritegusid toime panna, kriminaalmenetlusest kõrvale hoiduma või tunnistajaid mõjutama hakata," ütles BNS-ile prokuartuuri avalike suhete juht Kairi Küngas.
Kohus rahuldas prokuratuuri taotluse ning pikendas Ossipenko vahi all viibimist kuni kahe kuu võrra.
Mullu oktoobri alguses vallandunud korruptsiooniskandaalis on lisaks Nikolai Ossipenkole saanud kahtlustuse veel 18 inimest. Enamik nendest on Kohtla-Järve linnavalitsuse ametiisikud ja poliitikud. Nende seas on üheksa volikogu liiget ja kaks endist abilinnapead. Kahtlusaluste seas on ka endine linnavolikogu esimees Tiit Lillemets, kellele avaldati umbusaldust oktoobri lõpus.
Tänavu 12. jaanuaril lõpetas prokuratuur Nikolai Ossipenko kriminaalasja raames menetluse Narva linnamajandusameti direktori Natalia Šibalova suhtes, keda kahtlustati altkäemaksu võtmises.
Möödunud aasta detsembris Natalja Šibalovale altkäemaksu võtmise paragrahvi alusel tekkinud kahtlustust seostati ettevõtja Nikolai Ossipenkoga, kellele esitati kahtlustus korruptsioonikuritegudes Kohtla-Järve linnas oktoobris. Uurimise käigus kontrolliti Nikolai Ossipenko perekonnale kuuluva firmaga N&V lepingulises suhtes oleva Narva linnamajandusameti tegevust.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kohus pikendas Nikolai Ossipenko vahi all viibimistViru maakohus pikendas korruptsioonikuriteos kahtlustatava Ida-Virumaa ärimehe Nikolai Ossipenko vahi all pidamist veel kahe kuu võrra.«Prokuratuur taotles kohtult Nikolai Ossipenko vahi all pidamise pikendamist, sest prokuratuuri hinnangul võib Ossipenko vabaduses viibides uusi kuritegusid toime panna, kriminaalmenetlusest kõrvale hoiduma või tunnistajaid mõjutama hakata,» ütles BNS-ile prokuratuuri avalike suhete juht Kairi Küngas.
Kohus rahuldas prokuratuuri taotluse ning pikendas Ossipenko vahi all viibimist kuni kahe kuu võrra.
Mullu oktoobri alguses vallandunud korruptsiooniskandaalis on lisaks Nikolai Ossipenkole saanud kahtlustuse veel 18 inimest. Enamik nendest on Kohtla-Järve linnavalitsuse ametiisikud ja poliitikud. Nende seas on üheksa volikogu liiget ja kaks endist abilinnapead. Kahtlusaluste seas on ka endine linnavolikogu esimees Tiit Lillemets, kellele avaldati umbusaldust oktoobri lõpus.
Tänavu 12. jaanuaril lõpetas prokuratuur Nikolai Ossipenko kriminaalasja raames menetluse Narva linnamajandusameti direktori Natalia Šibalova suhtes, keda kahtlustati altkäemaksu võtmises.
Möödunud aasta detsembris Natalja Šibalovale altkäemaksu võtmise paragrahvi alusel tekkinud kahtlustust seostati ettevõtja Nikolai Ossipenkoga, kellele esitati kahtlustus korruptsioonikuritegudes Kohtla-Järve linnas oktoobris. Uurimise käigus kontrolliti Nikolai Ossipenko perekonnale kuuluva firmaga N&V lepingulises suhtes oleva Narva linnamajandusameti tegevust.


Kagu-Eesti saadikud erikomisjonidesPOLIITIKA › Riigikogu moodustas lõppeval nädalal kolm erikomisjoni, üleeile valisid need oma esimehed ja aseesimehed. Komisjonidesse jagus ka Võru-, Valga- ja Põlvamaa valimisringkonnast valitud saadikuid.Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni liikmed on Ants Frosch ja Ester Karuse. Korruptsioonivastase erikomisjoni aseesimees on Eerik-Niiles Kross ja üks liikmetest Priit Sibul.Riigieelarve kontrollikomisjoni liikmete hulgas on Anti Allas. Kõigi erikomisjonide volitused kestavad riigikogu koosseisu volituste lõpuni.Kalev Vilgats


Hobikokkade tuleproov tuleb taas: „MasterChef Eesti“ uude hooaega otsitakse kokandushuvilisiÄsja Eesti parimaks meelelahutussaateks tunnistatud „MasterChef Eesti“ saab juba sel sügisel teise hooaja ning hetkel on kõigil hobikokkadel võimalik saatesse kandideerida.Eelvoorudes valivad kohtunikud välja finalistid, kes pääsevad „MasterChef Eesti“ teise hooaja saatesse. 12-osalise saatesarja võitja saab auhinnaks 10 000 eurot ja ihaldusväärse MasterChef Eesti tiitli. Eesti parimat amatöörkokka asub ka uuel hooajal välja selgitama kohtunike ja saatejuhtide trio Orm Oja, Õie Pritson ja Mihkel Heinmets.Kõik hobikokad ja kokandushuvilised saavad saatesse kandideerida MasterChefi veebilehel. Maikuus toimuvad Tallinnas ja Tartus avalikud eelvoorud saatesse pääsemiseks. Tartu eelvoor toimub juba 14. mail ning Tallinnas saavad saatesse kandideerijad end proovile panna 20. mail ja 21. mail. „MasterChef Eesti“ pärjati hiljutisel Eesti Filmi- ja Teleauhindade (EFTA) galal Eesti parima meelelahutussaate auhinnaga. Hobikokkade võistlussaate esimese hooaja võitis finantskuritegude uurija Jana Guzanova, kes andis pärast võitu intervjuu ka Kroonikale. Loe Jana Guzanovast ja tema „MasterChef Eesti“ teekonnast lähemalt SIIT.