Maksuamet selgitab: kuidas krüptoinvestorid peavad makse tasumaÕige pea algab iga-aastane tuludeklaratsioonide esitamine. Varasemate aastatega võrreldes tegi eelmisel aastal suurima hüppe just krüptovaradelt teenitud tulu. 2021. aasta kohta deklareeriti ligi 57 miljonit eurot tulu ja maksti riigieelarvesse selle pealt tulumaksu üle 11 miljoni euro.Maksu- ja Tolliameti maksuaudiitor Krista Randvere selgitab, et huvi krüptovarade ja nendesse investeerimise vastu on suur ning erinevad suunamudijad ja investorid räägivad võimalustest teenida tulu, kuid ka kaasnevatest ohtudest, näiteks riskist kaotada väärtuse languse tõttu kogu raha või sattuda mõne petuskeemi ohvriks. Oluline on pidada silmas, et iga tehtud investeerimisotsus oleks hoolikalt läbi kaalutud. Lisaks on oluline teada, krüptoraha või loodud NFT (non-fungible token) müügist või muul viisil krüptorahas saadud tulu, sh üüritulu, tuleb eraisikul deklareerida ja maksta tulumaks.
Tulu maksustamisel tuleb krüptoraha ostu- ja müügihind või saadud tulu ümber arvutada eurodesse tulu saamise või kulu tegemise kuupäeval kehtinud krüptoraha vahetuskursi (turuhinna) alusel. Turutingimustel tehingu korral võib kasutada turuhinnana ka selle keskkonna vahetuskurssi, kus tehing toimus. Kui keskkonnas, kus tehakse tehinguid krüptorahas, on toodud vahetuskurss muu traditsioonilise valuuta kaudu, näiteks Ameerika dollarites, tuleb summa eurodesse ümber arvestada, kasutades keskpanga päevakurssi Eesti Panga veebilehelt.

Kauplemine

Levinud tulu teenimise viisiks on krüptorahaga kauplemine, mil tulu saadakse krüptoraha hinna muutustest. Tulumaksuseaduse tähenduses on krüptoraha vara, mis tähendab, et krüptorahaga tehtud tehing, millest eraisik saab kasu, tuleb tuludeklaratsioonis deklareerida real 6.3 või 8.3. Kasu arvutatakse ostu- ja müügihinna vahena või vahetamisel vastu saadud vara hinna ja vahetatava krüptoraha ostuhinna vahena iga tehtud tehingu kohta eraldi. Saadud kasult arvestatakse tulumaks, mis on Eestis 20%.

Näide: Mari ostis 1 Bitcoini hinnaga 19 000 eurot ja müüs selle hinnaga 21 000 eurot. Mari sai kasu 2000 eurot (21 000 – 19 000), millelt arvestatakse tulumaks 400 eurot (2000 * 20%).

Oluline on meeles pidada, et deklareerida tuleb ka need kasumlikud tehingud, kus krüptoraha vahetatakse teise krüptoraha vastu, st kasu teenitakse ilma, et investori pangakontole laekuks tavavaluutat.
Kuna krüptoraha ei ole tulumaksuseaduse mõistes väärtpaber, siis tehingutest saadud kahju ei arvestata ja ei deklareerita. Samuti ei saa tulumaksukohustuse edasilükkamiseks kasutada investeerimiskontot.
Kui tulu sai alaealine, siis tuleb see samuti deklareerida. Alaealise eest esitab tuludeklaratsiooni tema vanem või eestkostja. Lapsevanema tuludeklaratsioonis arvesse võetavat lapse maksuvaba tulu vähendatakse lapse aastatulu võrra.
Maksukohustus tekib ka krüptorahas kaupade ja teenuste eest tasumisel, juhul kui on saadud kasu.

Näide: Maril on 1 Bitcoin, mille väärtus oli ostuhetkel 19 000 eurot. Täna on antud Bitcoini väärtuseks 21 000 eurot ning Mari otsustab selle Bitcoini eest osta endale auto. Autoostutehinguga teenib Mari tulu 2000 eurot (21 000 – 19 000), millelt arvestatakse tulumaks 400 eurot (2000 * 20%).

Kaevandamine

Krüptoraha kaevandamine võrdsustub Eestis ettevõtlusega ning kaevandamise käigus saadud tulu on aga ettevõtlustulu. Tulu krüptoraha kaevandamisest tekib aga siis, kui kaevandamise eest saadud krüptoraha vahetatakse tavavaluuta, näiteks eurode või mõne muu krüptoraha vastu, samuti siis, kui kaevandatud krüptoraha eest ostetakse kaupu või teenuseid. Saadud tulu tuleb kirja panna ettevõtlustulu deklaratsiooni vormil E. Kui eraisik ei ole ettevõtjana registreeritud, siis ei saa ta krüptoraha kaevandades tekkinud kulusid ettevõtlustulust maha arvata. Ettevõtlustulult tuleb maksta lisaks tulumaksule ka sotsiaalmaks. Püsivalt kaevandamisega tegelemisel tuleb end registreerida äriregistris füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE) või tegutseda äriühingu kaudu.

Näide: Mari ei ole FIE ning tal puudub oma ettevõte. Sellele vaatamata otsustab ta kaevandada krüptoraha. Ta ostab vajalikud seadmed ning rendib ruumi. Mari tegeleb kaevandamisega üle poole aasta ning saab selle perioodi jooksul 10 Bitcoini. Kaevandatud 0,1 Bitcoini eest ostab Mari uue graafikakaardi. Graafikakaardi hind on 0,1 Bitcoini, ehk 2000 eurot. Tasudes kauba eest krüptorahagga, sai Mari ettevõtlustulu, mis tuleb ära märkida tuludeklaratsiooni E vormi real 1.1.1. Kuna Mari ei ole FIE ega tegutse äriühingu kaudu, siis ei saa ta kaevandamisega seotud kulusid (arvutitehnika, rent jne) maksustamisele kuuluvast summast maha arvata.

Laenamine

Passiivset tulu on võimalik teenida ka krüptoraha laenates (ingl. K staking), mille eest laenaja saab tasu (ingl. k staking rewards). Saadud tasu on intressitulu, mille eraisik peab samuti tuludeklaratsioonis deklareerima ja tulumaksu tasuma.

Näide: Mari laenab välja 15 Solana krüptoraha ning teenib selle pealt 1 Solana krüptoraha lisaks. Tasu saamise hetkel on ühe Solana krüptoraha hind 28 eurot. Maril tuleb tuludeklaratsiooni real 5.1 II osa või 8.1 deklareerida saadud 28 eurot kui intressitulu, millelt arvestatakse tulumaks 5,6 eurot (28 * 20%).

NFT-d

NFT-d väljendavad unikaalsust nt omandiõiguseid digitaalsele kunstile, virtuaalsele maatükile, hobusele, videole või muusikale. NFT soetamisel tuleks veenduda, mida ostetakse, millised õigused kaasnevad jmt. NFT-dega seonduvad maksuküsimused eeldavad juhtumipõhist lähenemist looja kui ostja vaates.

Näide: Mari on loonud NFT kunstiteose ja autorina saab ta tasu oma NFT teose kasutamisse andmise või autoriõiguse võõrandamise eest. Saadud tulu on Mari jaoks autoritasu, mis tuleb tuludeklaratsioonil deklareerida litsentsitasuna.

Näide 2: Kui Jüri tellib Marilt NFT kunstiteose, siis selle valmistamise eest Marile makstav tasu on teenustasu, mis maksustatakse sõltuvalt teenuse osutajast palgatuluna või ettevõtlustuluna. Kui Jüri ostab ja müüb NFT-sid eesmärgiga teenida tulu NFT hinna tõusust, kuulub saadud tulu deklareerimisele ja maksustamisele.

«Mängi ja teeni» mängud

NFT-dega ja krüptorahaga seostuvad ka mitmed mängud, mis toimivad põhimõttel „mängi ja teeni“. Eelkõige tuleb olla tähelepanelik ja jälgida tulu tekkimist mängudes, kus saadud NFT-d või krüptoraha on võimalik kasutada mängukeskkonnast väljaspool, sh vahetada tavavaluuta või mõne muu krüptoraha vastu.
Suurte tehingumahtude korral võib arvestuse pidamine olla eraisiku jaoks küllaltki mahukas ja aeganõudev. Turul pakutakse erinevaid tarkvarasid, mis teevad maksuarvestuse sinu eest. Paljud tarkvarad võimaldavad teha valikuid, mida arvutuskäigus arvesse võetakse. Seetõttu tuleb seadistused alati üle vaadata, et arvestuskäik oleks korrektne ja vastaks Eesti maksuseadustele. Soetamismaksumuse arvestamiseks võib kasutada FIFO või kaalutud keskmise meetodit, mille kasutusel tuleb olla järjepidev.
Selleks, et üldse maksuarvestust koostada, on tähtis tehinguandmete säilitamine. Tsentraliseeritud platvormidelt on võimalik saada tehinguinfo, samuti tuleb säilitada rahakottide avalikke võtmeid ja maksetega seotud dokumente. Dokumentide säilitamine on oluline, kuna soetamismaksumuse arvestamiseks peab soetamismaksumus olema dokumentaalselt tõendatud, kuid vajadusel ka Maksu- ja Tolliametile esitamiseks.
Tuludeklaratsioonide esitamine algab 15. veebruaril ja esitamise tähtpäev on 2. mai. Esimesed enammakstud tulumaksu tagastused tehakse 28. veebruaril. Lähemalt saab 2022. aasta tulu deklareerimise kohta lugeda Maksu- ja Tolliameti 2022. aasta tulu deklareerimise lehelt.


Justiitsminsiter: liigume edasi Vene varade konfiskeerimise plaanigaValitsus arutas neljapäevasel kabinetiistungil muu hulgas võimalusi Venemaa külmutatud varade kasutamiseks ja konfiskeerimiseks. Justiitsminister Lea Danilson-Järje sõnul liigutakse sellega edasi ja kavas on koostada teemat reguleeriv eelnõu.Kuigi sanktsioneeritud varade külmutamise teema on nii Euroopa Liidu kui Eesti tasandil reguleeritud, on külmutatud varade konfiskeerimine Ukrainale sõjakahjude kompenseerimiseks ministri sõnul õiguslikult ebaselge. «Valituse tänane (neljapäevane – toim.) indikatsioon oligi, et me peaksime sellega edasi minema ja esitama ka vastava eelnõu, justiitsministeeriumi, välisministeeriumi koostöös,» selgitas Danilson-Järg.
Minister märkis, et Ukraina on loomas sõjakahjude registrit ning juhul, kui Ukraina otsustab esitada Vene Föderatsioonile kahju hüvitamise nõude, mida Venemaa keeldub täitmast, on ministri selgitusel teoreetiliselt Ukrainal võimalus küsida abi teistelt riikidel või ka näiteks Euroopa Liidult nõude täitmiseks, kasutades nende riikide jurisdiktsiooni all olevaid Vene varasid.
«Me peame igal juhul valmistuma selleks, et Ukraina poolt niisugused abipalved võivad tulla ja me peame kindlasti nende sanktsioneeritud varade konfiskeerimise teema kohta minigisuguse juriidilise lahenduseni jõudma,» lisas minister.


EK juht on Ukraina korruptsioonitõrjemeetmetega rahulKIIEV, 2. veebruar, AFP-BNS – Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen kiitis neljapäeval Ukraina pingutusi korruptsiooni väljajuurimiseks ning sel eesmärgil algatatud juurdlusi ja kõrgete ametiisikute vallandamist.
"Mulle teeb heameelt näha, et teie korruptsioonivastased organid on valvel ja tuvastavad efektiivselt korruptsioonijuhtumeid," ütles von der Leyen pressikonverentsil, kus esines ka president Volodõmõr Zelenskõi.
"Ma kiidan heaks ka teie kiire reageerimise poliitilisel tasandil tagamaks, et võitlus korruptsiooniga annab käegakatsutavaid tulemusi ja hoogustub veelgi."
AFP – Baltic News Service


Tallinnas toimub sügisel avatud valitsemise partnerluse tippkohtumineTALLINN, 2. veebruar, BNS – Eesti võõrustab 6.-7. septembril Tallinnas Telliskivi loomelinnakus avatud valitsemise partnerluse tippkohtumist, mis toob kokku riigi- ja valitsusjuhid, kodanikuühendused ja poliitikakujundajad üle maailma.
Kohtumise keskmes on avatud valitsemine digiajastul, tehnoloogia võimalused valitsemise ja poliitikakujundamise läbipaistvamaks muutmisel ning demokraatia hoidmine.
"Ootamatustest ja raskusest ülesaamiseks vajame tugevat kodanikuühiskonda. Dialoogi ja koostööd on hilja luua kui kriis on käes. Vastupidi, see on osa kriisiplaanist. Eesti läbipaistev e-valitsemine ja tihe koostöö vabakonnaga paistab maailmas silma ning riigi ülesehitamine on meile andnud väärtuslikke kogemusi, mida edasi anda," märkis Eesti peaminister Kaja Kallas. "Eesti avatud valitsemise partnerluse kaaseesistumine ja meil toimuv tippkohtumine on läbipaistva ja kaasava valitsemise tähtsündmus" lisas Kallas.
"Eestil on au võõrustada avatud valitsemise partnerluse tippkohtumist Tallinnas. Meie kogemusi ja teadmisi läbipaistval ja kaasaval valitsemisel hinnatakse nii kodumaal kui ka rahvusvaheliselt," ütles riigisekretär Taimar Peterkop. "Viimaste aastate kriisid ja rahvusvahelise julgeolekuolukorra halvenemine näitavad, et kriisid ei ole enam ajutise iseloomuga, vaid mõjutavad igapäevaelu pikemaajalisemalt. See esitab uued väljakutsed ka valitsemisele. Tippkohtumisel asume neile väljakutsetele lahendusi otsima," märkis Peterkop.
"Kodanikuühiskonna ja valitsuste koostöö on praegu võtmetähtsusega. Ainult üheskoos sünnivad kestlikud lahendused. Kaaseesistumine Eestiga aitab seista vastu väljakutsetele ning toetada avatud valitsemise põhimõtete juurutamist üle maailma," märkis kaaseesistuja Anabel Cruz. "Tallinna tippkohtumine annab hea võimaluse kogemusi jagada ja lahendusi leida," lisas ta.
"Avatud valitsemise partnerlus toob kokku valitsused ja kodanikuühiskonna reformijad kindlustamaks, et kodanike hääl oleks kuuldav ja nende vajadused rahuldatud. Eesti on olnud avatud valitsemise suunanäitaja, eriti näidates eeskuju digivõimaluste kasutamisel avalike teenuste arendamisel ja kodanike kaasamisel. Eesti julge ja tugev toetus Ukrainale on eeskujuks kõigile neile, kes igapäevaselt seisavad demokraatlike väärtuste eest," sõnas OGP tegevjuht Sanjay Pradhan.
Riigikantselei korraldatav tippkohtumine toimub Eesti avatud valitsemise partnerluse kaaseesistumise raames, mille Eesti võttis üle oktoobris 2022 Itaalialt ning Tansaania kodanikuühenduselt. Eesti kaaseesistuja on Uruguay kommunikatsiooni- ja arenguinstituudi asutaja ja direktor Anabel Cruz. Eesistumisel lähtutakse avatud valitsemise partnerluse strateegiast 2023-2028, mis valmib tänavu kevadel. Strateegia eesmärgistab tegevused demokraatiat ähvardavatele ohtudele vastuseismiseks, korruptsioonivastaseks võitluseks, inimõiguste eest seismiseks kodanikuvabaduste toetamiseks ja digitaalse valitsemise edendamiseks.
Eesti on OGP liige alates 2012. aastast ning Eestit esindab OGP töös riigikantselei riigisekretäri isikus. OGP-sse kuulub 76 riiki ja 106 kohalikku omavalitsust.
Tippkohtumisele on oodata kõigi liikmesriikide delegatsioone, sealhulgas riigi- ja valitsusjuhte. Kohtumisele oodatakse umbes 2000 osalejat. Tippkohtumise korraldamist juhib riigikantselei.
Kevadel kuulutatakse välja vabatahtlike konkurss.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Danske Bank langes trahvide järel kahjumisseTaani Danske Bank teatas neljapäeval suurest kahjumist läinud aastal, kui panka tabasid tohutud rahapesuga seotud trahvid USA-s ja kodumaal.Taani Danske Bank teatas neljapäeval suurest kahjumist läinud aastal, kui panka tabasid tohutud rahapesuga seotud trahvid USA-s ja kodumaal.Panga kahjum ulatus mullu 5,1 miljardi Taani krooni ehk 685,5 miljoni euroni.Käesolevaks aastaks prognoosis Danske 15-17 miljardi kroonist ehk 2-2,3 miljardi eurost kasumit.Danske märkis, et 2022. aasta oli ebatavaline tulenevalt turuvolatiilsusest, inflatsiooni kiirenemisest Vene-Ukraina sõja tõttu ja makromajandusliku väljavaate halvenemisest.Samuti pani pank kõrvale pea 1,8 miljardit eurot juriidilisteks kulutusteks seoses rahapesuskandaaliga selle Eesti harus.Detsembris tunnistas Danske Bank end süüdi Ameerika pankade petmises seoses Venemaa ja muude riikide kurjategijate raha suunamise USA finantssüsteemi läbi panga Eesti haru.Pank nõustus trahviga

Danske nõustus maksma pettuse eest kaks miljardit dollarit trahvi.Järgmisel päeval saadi 3,5 miljardit krooni ehk 470,5 miljonit eurot trahvi ka Taani finantsjärelevalvelt.Lisaks konfiskeerisid Taani võimud 1,25 miljardit krooni (168 miljonit eurot) tulu, mis saadi panga nüüdseks suletud Eesti haru tehingutelt.


Puust ja punaseks | Kuidas tasuda tulumaks krüptoraha tehinguteltOn oluline teada et, krüptoraha või loodud NFT (non-fungible token) müügist või muul viisil krüptorahas saadud tulu, sealhulgas üüritulu, tuleb eraisikul deklareerida ja maksta tulumaks, kirjutab Maksu- ja Tolliameti maksuaudiitor Krista Randvere.
Siin on näited, kuidas deklareerida nii krüptorahas teenitud kauplemis-, kaevandamis-, nö stake'imise ning ka NFT'de ja mängudega teenitud tulu.
Õige pea algab iga-aastane tuludeklaratsioonide esitamine. Varasemate aastatega võrreldes tegi eelmisel aastal suurima hüppe just krüptovaradelt teenitud tulu. 2021. aasta kohta deklareeriti ligi 57 miljonit eurot tulu ja maksti riigieelarvesse selle pealt tulumaksu üle 11 miljoni euro.
Huvi krüptovarade ja nendesse investeerimise vastu on suur ning erinevad suunamudijad ja investorid räägivad võimalustest teenida tulu, kuid ka kaasnevatest ohtudest, näiteks riskist kaotada väärtuse languse tõttu kogu raha või sattuda mõne petuskeemi ohvriks. Oluline on pidada silmas, et iga tehtud investeerimisotsus oleks hoolikalt läbi kaalutud. Lisaks on oluline teada, krüptoraha või loodud NFT (non-fungible token) müügist või muul viisil krüptorahas saadud tulu, sh üüritulu, tuleb eraisikul deklareerida ja maksta tulumaks.
Tulu maksustamisel tuleb krüptoraha ostu- ja müügihind või saadud tulu ümber arvutada eurodesse tulu saamise või kulu tegemise kuupäeval kehtinud krüptoraha vahetuskursi (turuhinna) alusel. Turutingimustel tehingu korral võib kasutada turuhinnana ka selle keskkonna vahetuskurssi, kus tehing toimus. Kui keskkonnas, kus tehakse tehinguid krüptorahas, on toodud vahetuskurss muu traditsioonilise valuuta kaudu, näiteks Ameerika dollarites, tuleb summa eurodesse ümber arvestada, kasutades keskpanga päevakurssi Eesti Panga veebilehelt.
Kauplemine
Levinud tulu teenimise viisiks on krüptorahaga kauplemine, mil tulu saadakse krüptoraha hinna muutustest. Tulumaksuseaduse tähenduses on krüptoraha vara, mis tähendab, et krüptorahaga tehtud tehing, millest eraisik saab kasu, tuleb tuludeklaratsioonis deklareerida real 6.3 või 8.3. Kasu arvutatakse ostu- ja müügihinna vahena või vahetamisel vastu saadud vara hinna ja vahetatava krüptoraha ostuhinna vahena iga tehtud tehingu kohta eraldi. Saadud kasult arvestatakse tulumaks, mis on Eestis 20%.
Näide: Mari ostis 1 Bitcoini hinnaga 19 000 eurot ja müüs selle hinnaga 21 000 eurot. Mari sai kasu 2000 eurot (21 000 – 19 000), millelt arvestatakse tulumaks 400 eurot (2000 * 20%).
Oluline on meeles pidada, et deklareerida tuleb ka need kasumlikud tehingud, kus krüptoraha vahetatakse teise krüptoraha vastu, st kasu teenitakse ilma, et investori pangakontole laekuks tavavaluutat.
Kuna krüptoraha ei ole tulumaksuseaduse mõistes väärtpaber, siis tehingutest saadud kahju ei arvestata ja ei deklareerita. Samuti ei saa tulumaksukohustuse edasilükkamiseks kasutada investeerimiskontot.
Kui tulu sai alaealine, siis tuleb see samuti deklareerida. Alaealise eest esitab tuludeklaratsiooni tema vanem või eestkostja. Lapsevanema tuludeklaratsioonis arvesse võetavat lapse maksuvaba tulu vähendatakse lapse aastatulu võrra.
Maksukohustus tekib ka krüptorahas kaupade ja teenuste eest tasumisel, juhul kui on saadud kasu.
Näide: Maril on 1 Bitcoin, mille väärtus oli ostuhetkel 19 000 eurot. Täna on antud Bitcoini väärtuseks 21 000 eurot ning Mari otsustab selle Bitcoini eest osta endale auto. Autoostutehinguga teenib Mari tulu 2000 eurot (21 000 – 19 000), millelt arvestatakse tulumaks 400 eurot (2000 * 20%).
Kaevandamine
Krüptoraha kaevandamine võrdsustub Eestis ettevõtlusega ning kaevandamise käigus saadud tulu on aga ettevõtlustulu. Tulu krüptoraha kaevandamisest tekib aga siis, kui kaevandamise eest saadud krüptoraha vahetatakse tavavaluuta, näiteks eurode või mõne muu krüptoraha vastu, samuti siis, kui kaevandatud krüptoraha eest ostetakse kaupu või teenuseid. Saadud tulu tuleb kirja panna ettevõtlustulu deklaratsiooni vormil E. Kui eraisik ei ole ettevõtjana registreeritud, siis ei saa ta krüptoraha kaevandades tekkinud kulusid ettevõtlustulust maha arvata. Ettevõtlustulult tuleb maksta lisaks tulumaksule ka sotsiaalmaks. Püsivalt kaevandamisega tegelemisel tuleb end registreerida äriregistris füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE) või tegutseda äriühingu kaudu.
Näide: Mari ei ole FIE ning tal puudub oma ettevõte. Sellele vaatamata otsustab ta kaevandada krüptoraha. Ta ostab vajalikud seadmed ning rendib ruumi. Mari tegeleb kaevandamisega üle poole aasta ning saab selle perioodi jooksul 10 Bitcoini. Kaevandatud 0,1 Bitcoini eest ostab Mari uue graafikakaardi. Graafikakaardi hind on 0,1 Bitcoini, ehk 2000 eurot. Tasudes kauba eest krüptorahagga, sai Mari ettevõtlustulu, mis tuleb ära märkida tuludeklaratsiooni E vormi real 1.1.1. Kuna Mari ei ole FIE ega tegutse äriühingu kaudu, siis ei saa ta kaevandamisega seotud kulusid (arvutitehnika, rent jne) maksustamisele kuuluvast summast maha arvata.
Laenamine
Passiivset tulu on võimalik teenida ka krüptoraha laenates (ingl. K staking), mille eest laenaja saab tasu (ingl. k staking rewards). Saadud tasu on intressitulu, mille eraisik peab samuti tuludeklaratsioonis deklareerima ja tulumaksu tasuma.
Näide: Mari laenab välja 15 Solana krüptoraha ning teenib selle pealt 1 Solana krüptoraha lisaks. Tasu saamise hetkel on ühe Solana krüptoraha hind 28 eurot. Maril tuleb tuludeklaratsiooni real 5.1 II osa või 8.1 deklareerida saadud 28 eurot kui intressitulu, millelt arvestatakse tulumaks 5,6 eurot (28 * 20%).
NFT-d
NFT-d väljendavad unikaalsust nt omandiõiguseid digitaalsele kunstile, virtuaalsele maatükile, hobusele, videole või muusikale. NFT soetamisel tuleks veenduda, mida ostetakse, millised õigused kaasnevad jmt. NFT-dega seonduvad maksuküsimused eeldavad juhtumipõhist lähenemist looja kui ostja vaates.
Näide: Mari on loonud NFT kunstiteose ja autorina saab ta tasu oma NFT teose kasutamisse andmise või autoriõiguse võõrandamise eest. Saadud tulu on Mari jaoks autoritasu, mis tuleb tuludeklaratsioonil deklareerida litsentsitasuna.
Näide 2: Kui Jüri tellib Marilt NFT kunstiteose, siis selle valmistamise eest Marile makstav tasu on teenustasu, mis maksustatakse sõltuvalt teenuse osutajast palgatuluna või ettevõtlustuluna. Kui Jüri ostab ja müüb NFT-sid eesmärgiga teenida tulu NFT hinna tõusust, kuulub saadud tulu deklareerimisele ja maksustamisele.
„Mängi ja teeni“ mängud
NFT-dega ja krüptorahaga seostuvad ka mitmed mängud, mis toimivad põhimõttel „mängi ja teeni“. Eelkõige tuleb olla tähelepanelik ja jälgida tulu tekkimist mängudes, kus saadud NFT-d või krüptoraha on võimalik kasutada mängukeskkonnast väljaspool, sh vahetada tavavaluuta või mõne muu krüptoraha vastu.
Suurte tehingumahtude korral võib arvestuse pidamine olla eraisiku jaoks küllaltki mahukas ja aeganõudev. Turul pakutakse erinevaid tarkvarasid, mis teevad maksuarvestuse sinu eest. Paljud tarkvarad võimaldavad teha valikuid, mida arvutuskäigus arvesse võetakse. Seetõttu tuleb seadistused alati üle vaadata, et arvestuskäik oleks korrektne ja vastaks Eesti maksuseadustele. Soetamismaksumuse arvestamiseks võib kasutada FIFO või kaalutud keskmise meetodit, mille kasutusel tuleb olla järjepidev.
Selleks, et üldse maksuarvestust koostada, on tähtis tehinguandmete säilitamine. Tsentraliseeritud platvormidelt on võimalik saada tehinguinfo, samuti tuleb säilitada rahakottide avalikke võtmeid ja maksetega seotud dokumente. Dokumentide säilitamine on oluline, kuna soetamismaksumuse arvestamiseks peab soetamismaksumus olema dokumentaalselt tõendatud, kuid vajadusel ka Maksu- ja Tolliametile esitamiseks.
Tuludeklaratsioonide esitamine algab 15. veebruaril ja esitamise tähtpäev on 2. mai. Esimesed enammakstud tulumaksu tagastused tehakse 28. veebruaril. Lähemalt saab 2022. aasta tulu deklareerimise kohta lugeda Maksu- ja Tolliameti 2022. aasta tulu deklareerimise lehelt.


Kohtla-Järve volikogu arutab linnajuhtide umbusaldamist 7. veebruarilTALLINN, 2. veebruar, BNS – Kohtla-Järve linnavolikogu arutab linnapeale Virve Linderile ja volikogu esimehele Hendrik Agurile esitatud umbusaldusavaldust 7. veebruari erakorralisel istungil.
Keskerakonna fraktsioon esitas kolmapäeval umbusaldusavalduse Kohtla-Järve linnapeale Virve Linderile, tuues põhjuseks, et Linder ei ole suutnud siiani kokku panna linnavalitsust ega esitada seda volikogule kinnitamiseks.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon esitas kolmapäeval umbusaldusavalduse Kohtla-Järve linnavolikogu esimehele Hendrik Agurile, nimetades põhjusena Aguri ebakompetentsust volikogu töö korraldamisel.
Lisaks on 7. veebruari volikogu istungi päevakorras linnavalitsuse liikmete kinnitamine ja ametisse nimetamine, mis möödunud esmaspäeval ebaõnnestus. Linnapea Virve Linderi pakutud kandidaatide hulgas oli korruptsioonikahtlustusega abilinnapea Evelyn Danilov, keda Linder esitas sotsiaalvaldkonna abilinnapeaks. Arengu- ja majandusvaldkonna abilinnapeaks pakkus Linder parteitu Aivar Lainjärve ning haridus- ja kultuurivaldkonna abilinnapeaks parteitu Iti-Jantra Metsamaa.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Omapärane juhtum: üürileandja manipuleeris üürniku kindlustuspettuses osalemaPilt on illustratiivne.Foto: Unsplash
Üürilepingute platvormi Rendin lauale jõudis markantne juhtum, kus üürileandja üritas üürniku abiga läbi viia kindlustuspettust.
Omanik kavandas üüripinnal suuremaid renoveerimistöid, mille finantseerimiseks lootis ta platvormi ära kasutada. Ettevõtte õigusjuht ja jurist Lia Siht tutvustab asjaolusid lähemalt ning selgitab, kuidas tõele jälile jõudmine selle konkreetse juhtumi näitel käis.
Üürileandja tahtis teha oma välja üüritud eluruumis renoveerimistöid hinnanguliselt 35 000 euro väärtuses. “Muidu poleks selles midagi erilist, kui inimene maksab kulu kinni omast taskust. Antud juhul nägi tema plaan ette, et renoveerimise eest peaks tasuma Rendin, sest platvormi kaudu sõlmitavate üürilepingutega kaasneb üürileandjale üüri- ja kommunaalmaksete garantii ning üürivara kaitse,” ütleb Lia Siht sissejuhatuseks.
“Sellel omanikul oli meie kaudu tehtud üürileping, mille lõpetamise järel pöördus ta Rendini poole, et teatada tekkinud kahjust. Meie eksperdid hindasid tõendeid ja hakkasid sügavamalt tausta uurima, kuna see, mis meile esitati, tekitas küsimusi,” selgitab õigusjuht. Näiteks äratasid kahtlust ehitusettevõtete hinnapakkumised renoveerimistööde tegemiseks. “Üsna pea, pärast päringute tegemist ehitajatele tuligi välja, et need olid võltsitud.”
Kahtlustäratav tõendusbaas
Juhtumit edasi uurides koorus sellest välja muudki vastuolulist. Üürileandjal ja üürnikul oli allkirjastatud varasemalt paberkandjal üürileping, kuid Rendini kaitse saamiseks sõlmisid nad hiljem täiendavalt lepingu Rendini platvormil.
Lia Siht täpsustab, et osapooltel oli kasutuses kaks paralleelset lepingut, mis tuli välja üleandmise-vastuvõtmise akti tõttu, sest vajalikud kuupäevad ei klappinud omavahel. “Seda paberkandjal üürilepingut hakati tagasiulatuvalt erineva infoga täiendama, et “põhjendada” oma ütlusi, kui tõde oli juba päevavalgele tulemas. Kõigest sellest oli muidugi vähe abi, kuna meil olid olemas mõlemad üüridokumendid,” kommenteerib ta.
Lisaks sellele oli üürileandja ette valmistanud dokumendid, mis olid üürniku poolt allkirjastatud, kus viimane tunnistas, et kõik üürikodus olevad puudused on tekkinud tema süül. Samuti kinnitas ta, et objekt oli talle justkui hiljuti üle antud ning vastab üleandmise-vastuvõtmise aktis lisatud piltidele. Fotod polnud tegelikult asjakohased, kuna neid kasutati aastaid tagasi üürikuulutuse juures, seega vahepeal oli üüriobjekt olnud mitmete erinevate üürnike kasutuses.
Õigusjuht avaldab, et üürnikuga suheldes tuli välja, et ta tõepoolest tekitas ühe kahjustuse üürikodus. “Kuna üürnik lootis pääseda selle kulu hüvitamisest, siis läks ta kaasa omaniku plaaniga, mille kohaselt tuli omaks võtta absoluutselt kõik elupinnal olnud vead. Ta eeldas, et Rendini kaitse maksab nagunii kogu terviku kinni ja tegemist on n-ö süütu valega.”
Samas polnud üürnik üldse teadlik, kui suurele kahjusummale ta alla kirjutab. Ta sai alles ettevõtte juristide kaudu teada, mis suurusjärgus summad on omanik kahjuavalduse jaoks välja mõelnud. Lisaks ei teadvustanud üürnik endale, et võib tekkida olukord, kus temal endal tuleb hoopis see kinni maksta.
Lia Siht selgitab, et kahjujuhtumitega tegelemine eeldab suhtlemist osapooltega, sest nii on võimalik tervikpilt saada. Kõik algab küll kahjuavalduse tegijast, kuid see pole ammendav, mistõttu küsitakse alati ka teiselt poolelt argumente. “Nii kõik kogutud ütlused kui ka reaalne tõendusbaas juhtisid selge järelduseni, et meile esitati valeandmeid ja juhtumi põhjendamiseks võltsiti dokumente,” kinnitab Siht kokkuvõtteks.
Osapooled pääsesid tõsistest tagajärgedest
Kui juhtumiga tegelenud ekspertidel oli pilt selge, anti nii omanikule kui ka üürnikule mõista: jättes nõude jõusse, tuleb üürilepingute platvormil sellest raporteerida, sest tegemist oleks kelmusega, mis on kriminaalkorras karistatav. Juristide selgituse järel jõudis osalistele kohale, et selline teguviis tähendab kuritegevust.
“Neid inimesi on veel ja kahjuks üsna palju, kes arvavad, et kui sõlmitud on mingit tüüpi kindlustus, siis peaks sellest põhjendamatut kasumit teenima. Kindlustusteenuste ülesanne on aidata ettenägematute sündmuste korral, mis põhjustavad rahalist kahju ja aitavad kindlustuse ostjatel sellega paremini toime tulla,” räägib Rendin õigusjuht.
“Ehk siis, väike meeldetuletus kõikidele inimestele – olge eeskujulikud! Kahjujuhtumite korral esitage alati korrektsed tõendid, järgige vajalikke juhiseid ning ärge mässige end pahandustesse,” paneb Siht südamele.


Ebatavaline juhtum: korteriomanik püüdis koos üürnikuga kindlustust pettaÜürilepingute platvormi Rendin lauale jõudis markantne juhtum, kus üürileandja, koos üürniku kaasabiga, üritas korda saata kindlustuspettust. Omanik kavandas üüripinnal suuremaid renoveerimistöid, mille finantseerimiseks lootis ta platvormi ära kasutada.
Ettevõtte õigusjuht ja jurist Lia Siht tutvustab asjaolusid lähemalt ning selgitab, kuidas tõele jälile jõudmine selle konkreetse juhtumi näitel käis.
Üürileandja tahtis teha oma välja üüritud eluruumis renoveerimistöid hinnanguliselt 35 000 euro väärtuses. „Muidu poleks selles midagi erilist, kui inimene maksab kulu kinni omast taskust. Antud juhul nägi tema plaan ette, et renoveerimise eest peaks tasuma Rendin, sest platvormi kaudu sõlmitavate üürilepingutega kaasneb üürileandjale üüri- ja kommunaalmaksete garantii ning üürivara kaitse,“ ütles Siht.
„Sellel omanikul oli meie kaudu tehtud üürileping, mille lõpetamise järel pöördus ta Rendini poole, et teatada tekkinud kahjust. Meie eksperdid hindasid tõendeid ja hakkasid sügavamalt tausta uurima, kuna see, mis meile esitati, tekitas küsimusi,“ selgitab õigusjuht. Näiteks äratasid kahtlust ehitusettevõtete hinnapakkumised renoveerimistööde tegemiseks. „Üsna pea, pärast päringute tegemist ehitajatele, tuligi välja, et need olid võltsitud.“
Kahtlased tõendid
Juhtumit edasi uurides koorus sellest välja muudki vastuolulist. Üürileandjal ja üürnikul oli allkirjastatud varasemalt paberkandjal üürileping, kuid Rendini kaitse saamiseks sõlmisid nad hiljem täiendavalt lepingu nende platvormil. Lia Siht täpsustab veel, et pooltel oli kasutuses n-ö kaks paralleelset lepingut, mis tuli välja üleandmise-vastuvõtmise akti tõttu, sest vajalikud kuupäevad ei klappinud omavahel.
„Seda paberkandjal üürilepingut hakati tagasiulatuvalt eri teabega täiendama, et „põhjendada“ oma ütlusi, kui tegelik tõde oli juba päevavalgele tulemas. Kõigest sellest oli muidugi vähe abi, kuna meil olid olemas mõlemad üüridokumendid,“ kommenteerib ta.
Peale selle oli üürileandja ette valmistanud dokumendid, mis olid üürniku poolt allkirjastatud, kus viimane tunnistas, et kõik üürikodus olevad puudused on tekkinud tema süül. Samuti kinnitas ta, et objekt oli talle justkui hiljuti üle antud ning vastab üleandmise-vastuvõtmise aktis lisatud piltidele. Fotod polnud tegelikult asjakohased, kuna neid kasutati aastaid tagasi üürikuulutuse juures, seega vahepeal oli üüriobjekt olnud mitmete erinevate üürnike kasutuses.
Võltsitud dokumendid
Õigusjuht avaldab, et üürnikuga suheldes tuli välja, et ta tõepoolest tekitas ühe kahjustuse. „Kuna üürnik lootis pääseda selle kulu hüvitamisest, siis läks ta kaasa omaniku plaaniga, mille kohaselt tuli omaks võtta absoluutselt kõik elupinnal olnud vead. Ta eeldas, et Rendini kaitse maksab nagunii kogu terviku kinni ja tegemist on n-ö süütu valega.“
Samas polnud üürnik üldse teadlik, kui suurele kahjusummale ta alla kirjutab. Ta sai alles ettevõtte juristide kaudu teada, mis suurusjärgus summad on omanik kahjuavalduse jaoks välja mõelnud. Lisaks ei teadvustanud üürnik endale, et võib tekkida olukord, kus temal endal tuleb hoopis see kinni maksta.
Lia Siht selgitab, et kahjujuhtumitega tegelemine eeldab suhtlemist, sest nii on võimalik tervikpilt saada. Kõik algab küll kahjuavalduse tegijast, kuid see pole ammendav, mistõttu küsitakse alati ka teiselt poolelt argumente. „Nii kõik kogutud ütlused kui ka reaalne tõendusbaas juhtisid selge järelduseni, et meile esitati valeandmeid ja juhtumi põhjendamiseks võltsiti dokumente,“ kinnitab Siht kokkuvõtteks.
Pooled pääsesid tõsistest tagajärgedest
Kui juhtumiga tegelenud ekspertidel oli pilt selge, anti nii omanikule kui ka üürnikule mõista: jättes nõude jõusse, tuleb üürilepingute platvormil sellest raporteerida, sest tegemist oleks kelmusega, mis on kriminaalkorras karistatav. Juristide selgituse järel jõudis osalistele kohale, et selline teguviis tähendab kuritegevust.
„Neid inimesi on veel ja kahjuks üsna palju, kes arvavad, et kui sõlmitud on mingit tüüpi kindlustus, siis peaks sellest põhjendamatut kasumit teenima. Kindlustusteenuste ülesanne on aidata ettenägematute sündmuste korral, mis põhjustavad rahalist kahju ja aitavad kindlustuse ostjatel sellega paremini toime tulla,“ räägib Rendin õigusjuht.
„Ehk siis, väike meeldetuletus kõikidele inimestele – olge eeskujulikud! Kahjujuhtumite korral esitage alati korrektsed tõendid, järgige vajalikke juhiseid ning ärge mässige end pahandustesse,“ paneb Siht südamele.


Kõik naised on lurjused, mehed aga on toladSellest loost on möödas juba oma kümme aastat, aga kui meelde tuleb, vanqutan siiamaani pead naiste salakavaluse üle. Ja imestan (õigemini imetlen!) nii jultumust, millega nad mehi ära kasutada oskavad kui viimaste lihtsameelsust, millega nood seda teha lasevad.Olin toona alles veidi üle kahekümne. Pärast gümnaasiumi ma kusagile edasi õppima ei läinud - teaduste järamine läks mul alati vaevaliselt ega köitnud sedavõrd kui mootorrattaga ringiajamine, baarid, peod ja tüdrukud. Aga olin sihuke hakkaja vend, tegin igasugu töid ja ajasin väikselt äri nii siin kui Soomes. Nii et raha mul enamasti oli, ja naisi ka, sest ma pole kunagi olnud mingi nurgas konutaja.Tõeliselt tuline tükk... Selle minust toona ligi kümme aastat vanema naisega, kellest jutt tuleb, sain tuttavaks ühel rajul peol. Meeldisime teineteisele otsekohe. See, et ta abielus oli, ei tähendanud mulle midagi. Noorelt oled ju loll, tahad laia pommi, elumeest mängida. Midagi niisugust, et pole aumehelik trügida perekonda ja teha võõrale mehele lihtsalt lusti pärast sarvi, ei tulnud siis pähegi.Seda, et ta abielus on, rääkis ta mulle ise kohe selsamal õhtul, ja hoiatas veel, et tal on hullupööra armukade mees - Othello oleks tema kõrval poisike. See küttis mind aga veelgi enam üles. Õigemini, ega minagi papist poiss ole, ei karda ma halli huntigi!Alguses läks meil kõik nagu šokolaadivannis. Selle eest peaksin talle tegelikult igavesti tänulik olema, et ta oli mul esimene tõeliselt tuline tükk, midagi hoopis muud kui noored plikad. Õpetas mulle voodis selliseid tarkusi, millest mul varem aimugi polnud. Meil oli tohutu hea klapp, olime teineteise järele püsti hullud. Teatud konspiratsiooni järgides võtsime ette igasugu asju, sõitsime ringi, kui me just voodis polnud, ja siis olime nagu tõelised semud - igav polnud kunagi....väljamaise koolitusegaKui juba mitu kuud olime suhteid pidanud, reetis ta mulle vähehaaval, kust ta elutarkused pärit. Nimelt oli ta pärast keskkooli lõpetamist tormanud Euroopasse ilma vaatama ja raha teenima. Ja saanudki kõik, mis ihaldas - kasukad ja kodutehnika, uued tutvused ja muljed pealekauba. Töötas (!) mitmes eri riigis baaridaami ja tantsijatarina. Ajas mind naerma, kui kinnitas: jumalapärast polnud sel midagi ühist maakera vanima elukutsega - nende trupi produtsent (!) olla neid igasuguste siivutute kontaktide eest hoidnud kui jumala tallekesi.See selleks, minusse see ei puutunud. Pealegi oli tal veel üks suur voorus - tema peale ei kulunud hiigelsummasid: ei nõudnud ta rikkalikke kingitusi ega üüratuid baariarveid, ei uurinud, mis ma nö väljaspool teda teen, ei pahandanud, kui ma iga kord tulla ei saanud, kui tema ette pani. Mina omalt poolt samuti, sest mul oli Othello ju meeles! Nii et need olid igapidi demokraatlikud suhted ja rahuldasid vähemalt mind täielikult.Salapärane väljapressija Aga siis, olime juba ligi pool aastat koos olnud, hakkasin saama imelikke sõnumeid: tundmatu heategija soovitas mul olla ettevaatlik, sest mu armukese mehel olla hais ninas, et ma tema naisega ringi ajan. Kui sellest talle rääkisin, läks ta kergelt nagu hirmu täis ja pani vaguralt ette, et ehk meil ongi targem vähemalt mõneks ajaks lahku jääda. Aga mina ei kujutanud elu ilma temata ettegi, sellepärast katsusin olla nagu eriti helde, ja igati näidata, et ma pole mees argade killast. Nii et elu veeres ikka edasi ümmarguselt nagu hernes.Aga siis ükskord sain otse telefonikõne: tundmatu meeshääl teatas, et kui ma tema nimetatavale pangaarvele ja adressaadile ei kanna lähemal ajal üle kui teatud summat, kannab tema meie suhetest "Othellole" ette! Minu küsimustele, kes ta on, millest ta üldse räägib, kust ta minu numbri sai jne, ma muidugi vastust ei saanud.See oli juba midagi õige huvitavat. Loomulikult ei kavatsenud ma nii äpu olla, et mingile napakale heast peast raha üle kanda. Pidasime kahekesi aru, aga kui varsti uus ähvardus tuli, leidis mu kallis, et kuna summa pole ju teab mis suur, on parem on järele anda. Ja eks mina siis andsingi!Asi oleks sinnapaika jäänudki, kui oma kuu aja pärast poleks uut, juba natuke kopsakamat summat nõutud, ja juba hoopis vingemate ähvardustega. Nüüd vannutas mu salanaine juba mingeid vastuargumente kuulamata: kanna aga kanna, jumalapärast - mis temast saab, kui mees teada saab. Neil ju väike tütar, kuhu ta läheb, kui mees peaks lahutada tahtma! Kuna mul siis näpud kaugeltki põhjas polnud, läksin ka sel korral liimile, aga lubasin talle, et kui peaks tulema kolmaski kord, lähen politseisse. Kolmandat ei tulnud.Vapustavad avastused Meie suhted kestsid edasi, aga mul ei läinud see lugu meelest - haistsin, et midagi on siin valesti. Ja hakkasin tasapisi detektiivitööd tegema tema sõbrannade kaudu, kellest üsna mitmega üsna tihedasti suhtlesin. Tegin ühele neist, hästi napsulembelisele, kes seda rahalugu teadis, rikkalikult välja, ja sain kuulda vapustavaid asju.Purjus inimese naeru kihistades rääkis preili, kes see "rahamees" oli - minu armukese teine armuke, peaaegu juba koolipõlvest saati, kellega nad juba aastaid vaheldumisi kokku ja lahku lähevad. Ja ega too seda raha siis enesele võtnud, vaid viinud minu kalli kaukasse! See olla viimasel selline süsteem, mida ta ikka oma armukestega kasutavat.Loomulikult võtsin ta kohe letti. Vingerdas küll, katsus stseeni teha, et ma teda ei armasta, kui tema kohta midagi sellist usun, aga lõpuks tunnistas üles. Vandus ainult, et tolle "finantsministriga" (kelleks mina ta ristisin) pole tal praegu rohkem kui sõbrasuhted, et tema ei saa sinna midagi parata, et too teda juba lapsest saati armastab ja kõik tema heaks teeb. Et ta ise poleks söandanud mult raha küsida, aga mees olla tal peale armukadetsemise ka veel hirmus kooner, nii et tuleb lihtsalt vahest "väikest pettust" kasutada, et probleemidest välja vingerdada.See lõi mul mõneks ajaks pildi eest. Esimese hooga mõtlesin kohe kriipsu alla tõmmata ja end teispoole lahte tuulutama minna, aga kuna ta oli hästi alandlik ja taltsas, ei suutnud ma tast kuidagi ühekorraga lahti öelda. Möönan, et peamiselt muidugi seksi pärast, sest selles oli ta ületamatu (mida ta muidugi ka ise teadis ja suurepäraselt ära kasutas).Kriminaalse hõnguga seltskondAga lõpp tulemata ei jäänud, ja see tuli üsna varsti. Kui jälle seesama napsutajast infoallikas mulle omal algatusel ette kandma tuli, et mulle on äsja tekkinud kröösusest rivaal, kelle peal varsti mulle juba tuntud süsteemi rakendada kavatsetakse. Sellest aitas. Läksime lahku. Ta ei vaielnudki vastu, kuulutas koguni suureliselt, et ega ta kuivale ei jää, sest teab oma hinda. (Muidugi - ikkagi väljamaa luksustantsijatari kool!) Kuulu järgi olevatki ta vähemalt järgneval paaril aastal veel üsna edukalt oma armukestevõrku šantažeerides pangaarvet turgutanud. Kohtunud me enam pole, kuna ma temaga juba ammu ka enam ühes kandis ei ela.Nüüd ma enam nii loll ei oleks, aga näe, siis olin, ja ega mina üksi, ei siis ega edaspidi. Kõige naljakam kogu loo juures oli see, et sain hiljem täpseid andmeid, et tal tõepoolest oli mees, ja mitte mingi kooner ega Othello, vaid sihuke aus mitmel kohal rügaja, kel naise jaoks millestki kahju polnud. Kas ta tõesti oma naise "laiast haardest" midagi ei teadnud, või teadis ja kannatas välja (vast sellesama pärast, millega ta mindki enese küljes hoidis?) Ei tea, mis imelik seltskond see oli... Õigupoolest natuke nagu kriminaalse lõhnaga.Praegu olen lähemate sõprade seas veel ainus poissmees, ja vahest mõtlen päris tõsiselt, et aeg oleks juba kindel ankrupaik valida. Aga kust ma selle leian? Mulle meeldivad efektsed naised, aga koldehoidjat ja laste ema oleks vist targem mõnest raamatukogust või vabatahtlike organisatsioonist otsida. Ja ennastki ausalt järele katsuda, kas ja kuivõrd ma ise seda õiget koduhaldjat väärin. Keeruline värk. Aga kui seda elu ja ilma terasemalt tähele panna, siis ei tahaks nõus olla selle lendlausega, et kõik mehed on lurjused, kõik naised on lollid. Vahest tahaks kohe südame põhjast kinnitada, et pigem on lugu nii, nagu pealkirjas öeldud.Dolores Tamm


Kuninglik seksiskandaaal: Rootsi monarh oli suure tõenäosusega gei, tema naine viskus salasuhetesseTosin aastat tagasi pulbitses kogu Rootsi kuningas Carl XVI Gustafi pihta põrutatud seksisüüdistustest, kuid nüüd, monarhi 50. valitsusaastal, on naftaliinist välja kraamitud varasem kõmulugu. Värske dokumentaal „Sveriges sista kungar“ („Rootsi viimased kuningad“) võtab luubi alla omaaegse skandaalse kuningliku paari: Gustaf V ja kuninganna Victoria ning nende õnnetu abielu.2010. aastal Rootsis ilmunud raamatu „Monarh vastu tahtmist“ andmeil oli Carl XVI Gustaf harrastanud nooremana salaelu täis seksipidusid paljaste näitsikute seltsis. Ontliku abielumehe imagoga kuningas - temal ja kuninganna Silvial on kolm last - polevat piirdunud lustakate prassingutega: popansambli Army of Lovers eksootilise lauljanna Camilla Hanemarki kinnitusel oli neil kahel umbes aastapikkune armuafäär.Kuid 1930ndail juhtus veelgi skandaalsem lugu. Ajal, kui homoseksuaalsus oli Rootsis kriminaalkuritegu, oli kuningas Gustaf V-l väidetavalt suhe Stockholmi restoranipidaja Kurt Haijbyga. Seda kuulsat lugu kajastab ka paari aasta tagune Rootsi lühisari „Kuninglik saladus“.1907. aastal troonile tõusnud Gustaf V valitses ligi 43 aastat. 1881. aastal oli ta Saksamaal abiellunud 19aastase Badeni printsessi Victoriaga, kuid poliitilistel põhjustel - Rootsi troonipärija kuningast isa Oscar II käsul - sõlmitud liit oli kõike muud kui õnnelik. Pime Skandinaavia masendas sakslannat, ka ämm töötas miniale vastu.Troonipärija eelistas meeste seltskondaVibalik vuntsikestega Gustaf polnud oma naisest üldse huvitatud: talle meeldis jahil käia ja noorte meeste seltskonda nautida. Ometi sündis neile kolm last eesotsas hilisema kuninga Gustaf VI Adolfiga (1882-1973), praeguse valitseja vanaisaga.Victoria leidis lohutust teistelt meestelt. Ilta-Sanomate teatel räägitakse värskes SVT dokumentaalfilmis, kuidas Victoria sehkendas Egiptuse-reisil tundide kaupa telgis koos parun Gustaf von Blixen-Fineckega - ettekäändeks olnud Victoria tehtud fotode ilmutamine. Tema mees oli samal ajal krokodillijahil. „Jah, olen sulle truudusetu olnud,“ kinnitas Victoria hiljem abikaasale. „Mul pole sinu vastu enam mingeid tundeid.“Kuulu järgi oli tema suurim armastus maailmakuulus arst ja kirjanik Axel Munthe („San Michele lugu“). Viimane määrati 1892 Rootsi kuningliku pere arstiks ja kroonprintsessi ihuarstiks. Ta jätkas tema arstina kuni tolle surmani. Nooremana kannatas Victoria bronhiidi ja võimalik, et ka tuberkuloosi all. 1910 - juba kuningannana - võttis ta viimaks kuulda oma arsti soovitust veeta talv Capri saarel. Sestsaadik veetis ta selles idüllilises paigas peaaegu igal aastal mitu kuud.Capril olles külastas kuninganna tihti Munthet tema Villa San Micheles. Nad käisid hommikuti jalutamas ning korraldasid õhtuti San Micheles kontserte, kus kuninganna mängis klaverit. Paar oli nii palju koos, et kohalikud sahistasid armuloost. Rootsi õukonnas oldud asjaga kursis. Gustafil polnud Munthe vastu midagi.Gustaf V nõudmisel viibis kahel puhul Capril ka tema noorema poja prints Wilhelmi naine printsess Maria (Vene suurvürstinna Maria Pavlovna). Aastaid hiljem väitis ta, et Munthe oli talle, 23aastasele noorele naisele, lähenemiskatseid teinud ning teda oma patsiendiks palunud. Kuna Rootsi kuninglik pere oli Munthest piiritult vaimustuses, ei jäänud Marial enda sõnul muud üle kui põgeneda. Munthe juhtum olnud peamisi põhjuseid, miks suurvürstinna oma mehelt prints Wilhelmilt lahutust nõudis.Põdur kuninganna Victoria suri 1930. aastal 67 aasta vanusena. Viimased eluaastad oli ta veetnud Capril ja Roomas, kuhu oli lasknud ehitada Capri stiilis Villa Svezia. Tema surivoodil olid nii Gustaf kui ka Axel. „Tule varsti,“ olnud sureva kuninganna viimased sõnad oma kallile Axelile.Abikaasa surma järel tekkinudki eakal kuningal pöörane kirg Kurt Haijby (1897-1965) vastu.Mitu korda vangis istunud restoraniomanik, kelle isa oli olnud veiniärimees ja kuningakoja kalakaupmees, tuli lesestunud Gustaf V audientsile arutama alkoholimüügiluba, mida tal oli hingevaakuva söögikoha elus hoidmiseks vaja. Õigupoolest oli ta esmakordselt kuningaga kohtunud juba 14aastasena ning hiljem levisid kuuldused, et Gustaf V oli noore poisi võrgutanud.Kurt oli avanud restorani koos oma teise abikaasa Annaga, kes oli temast kümme aastat vanem. Alkoholiluba ei antud talle tema kriminaalse mineviku tõttu. Seetõttu ta kuninga jutule tuligi. Väidetavalt sai sellest alguse seksuaalsuhe.Häiriv tegelane saadeti Natsi-SaksamaaleAnna andis sellest kuuldes 1936. aastal lahutuse sisse, tuues põhjuseks abikaasa homosuhte monarhiga. Kartes, et skandaal jõuab avalikkuse ette, veensid kuningakoja ametnikud abielupaari rahumeelselt lahutama ning maksid Annale 15 000 Rootsi krooni. Ometi jäid nad viimase surmani koos elama.Ka Kurt sai kuningakojast aastate jooksul kõvasti raha - ta lubas kolida USAsse ja seal uut elu alustada. Ent peagi oli ta tagasi. Õukond finantseeris Kurti ettevõtmisi, mis nurjusid üksteise järel. Kuigi asitõendeid otsesest väljapressimisest pole, võib väita, et kuningakoda üritas teda vaigistada. Vikipeedia andmeil sai Kurt Rootsi kuningakojast 170 000 Rootsi krooni. Võimalik, et kuninga isiklikust tengelpungast veel lisagi.1938 vahistati Kurt 11aastase ja 13aastase poisi kuritarvitamise eest ning pandi Beckomberga vaimuhaiglasse. Lõpuks pääses ta sealt minema ning teda ei antudki kohtu alla. 1939. aastal korraldati - küllap kuningakojast - Kurti siirdumine Natsi-Saksamaale. Kuid õige pea pistis gestaapo ta trellide taha (võimalik, et Rootsi õukonna survel). Teda hoiti siiski üpris normaalsetes tingimustes ega piinatud. Lõpuks mõisteti ta süüdi seksuaalsuhetes kahe noore poisiga. Pärast aja äraistumist saadeti Kurt Rootsi. 1941 pandi ta seal taas vaimuhaiglasse.1947 avaldas ta eluloolise romaani.1000eksemplarisest tiraažist poole ostis õukonnast saadud raha eest Stockholmi ülemkonstaabel, teise poole Anna. Kui Kurt oli kaevanud Rootsi kohtuministrile, et teda oli alusetult vaimuhaiglas hoitud, hakkasid jutud kuninga meessuhtest taas levima. Gustaf V surma järel pöördus Kurt troonile tõusnud Gustaf VI Adolfi poole, ähvardades skandaali avalikustada.Asi lõppes sellega, et Kurtile esitati kriminaalsüüdistus väljapressimises. 1952 mõisteti talle karistuseks kaheksa aastat sunnitööd. 1953 langetas apellatsioonikohus karistuse kuuele aastale. Hiljem on kogu kohtulugu ebaõiglaseks nimetatud.Gustaf V surma järel 1950 sai konfiskeeritud romaan jälle eluõiguse ning jõudis 1952 avalikkuse ette. 1979 tehti sellest uus trükk. Anna suri 1964, Kurt lahkus oma käe läbi elust aasta hiljem. Hiljem väitis mitu Rootsi kuningakoja alluvat, sh teener ja mitu autojuhti, et neilgi olid Gustaf V-ga intiimsed suhted, mille maha vaikimiseks neile kuningakojast maksti.LIGI 43 AASTAT TROONIL: Kuuldused kuningas Gustaf V (1858- 1950) homoseksuaalsusest ringlesid juba tema eluajal. Väidetavalt maksis kuningakoda monarhi armukesele Kurt Haijbyle kõvasti vaikimisraha. Vida Press KÕMULINE RESTORANIPIDAJA: Gustaf V väidetav armuke Kurt Haijby (vasakul) läks 1950ndail kohtu alla seoses väljapressimisega.Wikimedia Commons ARMUAFÄÄR PÜRAMIIDIDE MAAL: Rootsi kroonprints Gustaf (paremal) koos abikaasa Victoria ja tolle armukese parun von Blixen-Fineckega 1890. või 1891. aastal Egiptuses.KIHLUSFOTO: Rootsi kroonprints Gustaf koos Badeni printsessi Victoriaga 1881. aastal. Abielu ei sõlmitud armastusest, vaid Rootsi kuninga käsul. Romantilisi suhteid kaasade vahel polnud, kuid Victoria sünnitas kohusetundlikult troonipärija ja veel kaks last. Vida PressTRIIN TAEL


Adani Enterprises aktsia langes taas 10 protsenti, kauplemine suletiMUMBAI, 3. veebruar, AFP-BNS – India raskustesse sattunud suurärimehe Gautam Adani põhifirma Adani Enterprises aktsia langes reedel taas kümme protsenti ning nendega kauplemine peatati.
Samuti peatati aktsiatega kauplemine firmade Adani Power, Adani Green Energy, Adani Total Gas (milles on Prantsuse energiahiiul TotalEnergies 37,4-protsendiline osalus) ning Adani Transmission puhul.
Konglomeraat sattus raskustesse, kui USA uuringufirma Hindenburg Research tuli 24. jaanuaril välja pettusesüüdistustega.
Adani eitas reedel süüdistusi, nagu olnuks tema tõus Aasia rikkaimaks meheks – positsioon, mille ta äsja kaotas – seotud India peaministri Narendra Modiga.
"Need süüdistused on alusetud," rääkis ta telekanalile India Today, lisades, et sellistele süüdistustele on alust andnud lihtsalt see, et nad mõlemad on pärit Gujarati osariigist.
"Fakt on see, et minu professionaalne edu ei ole seotud ühegi juhiga," rõhutas Adani.
AFP – Baltic News Service


Tuludeklaratsioon puudutab ka krüptoinvestoreidPeatselt algab iga-aastane tuludeklaratsioonide esitamine. Eraisikul on oluline teada, et deklareerida on vaja ja maksta tulumaks, ka krüptoraha või loodud NFT (non-fungible token) müügist või muul viisil krüptorahas saadud tulu, sh üüritulu.
Autor: Andras Kralla
Huvi krüptovarade ja nendesse investeerimise vastu on suur ning erinevad suunamudijad ja investorid räägivad võimalustest teenida tulu, kuid ka kaasnevatest ohtudest, näiteks riskist kaotada väärtuse languse tõttu kogu raha või sattuda mõne petuskeemi ohvriks. Oluline on pidada silmas, et iga tehtud investeerimisotsus oleks hoolikalt läbi kaalutud.


Võltsitud üürikahju ähvardab pöörduda kriminaalasjaksÜürilepingute platvormi Rendin lauale jõudis markantne juhtum, kus üürileandja, koos üürniku kaasabiga, üritas korda saata kindlustuspettust. Omanik kavandas üüripinnal suuremaid renoveerimistöid, mille finantseerimiseks lootis ta platvormi ära kasutada. Ettevõtte õigusjuht ja jurist Lia Siht tutvustab asjaolusid lähemalt ning selgitab, kuidas tõele jälile jõudmine selle konkreetse juhtumi näitel käis.
Rendini õigusjuht ja jurist Lia Siht
Autor: Jake Farra
Üürileandja tahtis teha oma välja üüritud eluruumis renoveerimistöid hinnanguliselt 35 000 euro väärtuses. "Muidu poleks selles midagi erilist, kui inimene maksab kulu kinni omast taskust. Antud juhul nägi tema plaan ette, et renoveerimise eest peaks tasuma Rendin, sest platvormi kaudu sõlmitavate üürilepingutega kaasneb üürileandjale üüri- ja kommunaalmaksete garantii ning üürivara kaitse," ütleb Lia Siht sissejuhatuseks.


Ukraina tahab alustada liitumisläbirääkimisi ELiga juba tänavuKIIEV, 3. veebruar, AFP-BNS – Ukraina tippkohtumine Euroopa Liiduga toimub Kiievis reedel ning president Volodõmõr Zelenskõi on öelnud, et tahab pidada liitumisläbirääkimisi ühendusega juba sel aastal.
EL andis Ukrainale kandidaatriiki staatuse mullu juunis, mõni kuu pärast seda, kui Venemaa alustas sissetungi Ukrainasse.
Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen saabus Kiievisse neljapäeval koos hulga eurovolinike ning ELi välispoliitikajuhi Josep Borrelliga.
"Usun, et Ukraina väärib läbirääkimiste alustamist EL-i liikmesuse üle sel aastal," ütles Zelenskõi neljapäeval peetud kohtumise järel von der Leyeniga.
"Ainult koos suudavad tugev Ukraina ja tugev Euroopa Liit kaitsta elu, mida me peame väärtuslikuks," rääkis Zelenskõi.
Kohtumise eel on Ukraina hoogustanud jõupingutusi võitluses korruptsiooniga.
Von der Leyen säutsus Twitteris, et "Ukraina on astunud meie soovituste täitmiseks märkimisväärseid samme, võideldes samal ajal sissetungi vastu".
Ukraina peaminister Denõss Šmõhal nimetas Ukraina pealinnas toimuvat kohtumist "tugevaks signaaliks" nii Ukraina partnerite kui ka vaenlaste jaoks.
Samal ajal kui von der Leyen koos teiste eurovolinikega Kiievisse jõudis, tähistas Venemaa president Vladimir Putin 80 aasta möödumist Nõukogude armee võidust Natsi-Saksamaa üle Teise maailmasõja Stalingradi lahingus.
"See on uskumatu, kuid tõsi. Meid ähvardavad taas Saksa Leopard-tankid," rääkis Putin Lõuna-Venemaal Volgogradis.
AFP – Baltic News Service


Kert Kingo: kallutatus, korruptsioon ja müüdavus – niimoodi saab täna iseloomustada kaporatuuriEKRE Riigikogu liige Kert Kingo kommenteerib uudist: “Eha Võrk mõisteti taas õigeks. Prokuratuur põrus valeütluste süüdistusega. Juhtiv riigiprokurör Taavi Pern saab kohtult sugeda ausa kriminaalmenetluse eiramise pärast.”
“Kohus: “On raske mõista, miks riik sellisel viisil enda kodanike vastu süüdistusi konstrueerib.”
Prokuratuur, täpsemalt kaporatuur, sest tegevus toimub koostöös kapoga, on igasuguse tõsiseltvõetavuse kaotanud. Kallutatus, korruptsioon ja müüdavus – niimoodi saab täna neid riiki esindavaid institutsioone nimetada.
Eriti taunimisväärne on asjaolu, et fabritseeritud tõenditega, kohtule valetamisega ja pidevalt erinevate menetlusnormide rikkumisega paistavad silma eelkõige juhtivad riigiprokurörid ja riigiprokurörid. Pätid kõrgeimal tasemel?
NB! Kuna saabub see aeg, kus seadusi rikkuvad prokurörid vastutusele võetakse? Kaua kohus seda kõike tegevusetult veel pealt vaatab?”


Renoveerimistöid kavandanud üürileandja tõmbas üürniku kindlustuspettusesseTurvaliste üürilepingute platvormi Rendin lauale jõudis markantne juhtum, kus üürileandja, koos üürniku kaasabiga, üritas korda saata kindlustuspettust. Omanik kavandas üüripinnal suuremaid renoveerimistöid, mille finantseerimiseks lootis ta platvormi ära kasutada. Ettevõtte õigusjuht ja jurist Lia Siht tutvustab asjaolusid lähemalt ning selgitab, kuidas tõele jälile jõudmine selle konkreetse juhtumi näitel käis.Üürileandja tahtis teha oma välja üüritud eluruumis renoveerimistöid hinnanguliselt 35 000 euro väärtuses. «Muidu poleks selles midagi erilist, kui inimene maksab kulu kinni omast taskust. Antud juhul nägi tema plaan ette, et renoveerimise eest peaks tasuma Rendin, sest platvormi kaudu sõlmitavate üürilepingutega kaasneb üürileandjale üüri- ja kommunaalmaksete garantii ning üürivara kaitse,» ütleb Lia Siht sissejuhatuseks.
«Sellel omanikul oli meie kaudu tehtud üürileping, mille lõpetamise järel pöördus ta Rendini poole, et teatada tekkinud kahjust. Meie eksperdid hindasid tõendeid ja hakkasid sügavamalt tausta uurima, kuna see, mis meile esitati, tekitas küsimusi,» selgitab õigusjuht. Näiteks äratasid kahtlust ehitusettevõtete hinnapakkumised renoveerimistööde tegemiseks. «Üsna pea, pärast päringute tegemist ehitajatele tuligi välja, et need olid võltsitud.»

Kahtlustäratav tõendusbaas

Juhtumit edasi uurides koorus sellest välja muudki vastuolulist. Üürileandjal ja üürnikul oli allkirjastatud varasemalt paberkandjal üürileping, kuid Rendini kaitse saamiseks sõlmisid nad hiljem täiendavalt lepingu meie platvormil. Lia Siht täpsustab veel, et osapooltel oli kasutuses n-ö kaks paralleelset lepingut, mis tuli välja üleandmise-vastuvõtmise akti tõttu, sest vajalikud kuupäevad ei klappinud omavahel.
«Seda paberkandjal üürilepingut hakati tagasiulatuvalt erineva infoga täiendama, et «põhjendada» oma ütlusi, kui tegelik tõde oli juba päevavalgele tulemas. Kõigest sellest oli muidugi vähe abi, kuna meil olid olemas mõlemad üüridokumendid,» kommenteerib ta.
Lisaks sellele oli üürileandja ette valmistanud dokumendid, mis olid üürniku poolt allkirjastatud, kus viimane tunnistas, et kõik üürikodus olevad puudused on tekkinud tema süül. Samuti kinnitas ta, et objekt oli talle justkui hiljuti üle antud ning vastab üleandmise-vastuvõtmise aktis lisatud piltidele. Fotod polnud tegelikult asjakohased, kuna neid kasutati aastaid tagasi üürikuulutuse juures, seega vahepeal oli üüriobjekt olnud mitmete erinevate üürnike kasutuses.
Õigusjuht avaldab, et üürnikuga suheldes tuli välja, et ta tõepoolest tekitas ühe kahjustuse üürikodus. «Kuna üürnik lootis pääseda selle kulu hüvitamisest, siis läks ta kaasa omaniku plaaniga, mille kohaselt tuli omaks võtta absoluutselt kõik elupinnal olnud vead. Ta eeldas, et Rendini kaitse maksab nagunii kogu terviku kinni ja tegemist on n-ö süütu valega.»
Samas polnud üürnik üldse teadlik, kui suurele kahjusummale ta alla kirjutab. Ta sai alles ettevõtte juristide kaudu teada, mis suurusjärgus summad on omanik kahjuavalduse jaoks välja mõelnud. Lisaks ei teadvustanud üürnik endale, et võib tekkida olukord, kus temal endal tuleb hoopis see kinni maksta.
Lia Siht selgitab, et kahjujuhtumitega tegelemine eeldab suhtlemist osapooltega, sest nii on võimalik tervikpilt saada. Kõik algab küll kahjuavalduse tegijast, kuid see pole ammendav, mistõttu küsitakse alati ka teiselt poolelt argumente. «Nii kõik kogutud ütlused kui ka reaalne tõendusbaas juhtisid selge järelduseni, et meile esitati valeandmeid ja juhtumi põhjendamiseks võltsiti dokumente,» kinnitab Siht kokkuvõtteks.

Osapooled pääsesid tõsistest tagajärgedest

Kui juhtumiga tegelenud ekspertidel oli pilt selge, anti nii omanikule kui ka üürnikule mõista: jättes nõude jõusse, tuleb üürilepingute platvormil sellest raporteerida, sest tegemist oleks kelmusega, mis on kriminaalkorras karistatav. Juristide selgituse järel jõudis osalistele kohale, et selline teguviis tähendab kuritegevust.
«Neid inimesi on veel ja kahjuks üsna palju, kes arvavad, et kui sõlmitud on mingit tüüpi kindlustus, siis peaks sellest põhjendamatut kasumit teenima. Kindlustusteenuste ülesanne on aidata ettenägematute sündmuste korral, mis põhjustavad rahalist kahju ja aitavad kindlustuse ostjatel sellega paremini toime tulla,» räägib Rendin õigusjuht.
«Ehk siis, väike meeldetuletus kõikidele inimestele – olge eeskujulikud! Kahjujuhtumite korral esitage alati korrektsed tõendid, järgige vajalikke juhiseid ning ärge mässige end pahandustesse,» paneb Siht südamele.


Psühholoog, aga hullNorra kirjaniku Synne Sun Løesi «Vihane psühholoog» on satiiriline romaan, milles piir normaalsuse ja hullumeelsuse vahel on kohati imeõhuke.Psühholoog Idunn Jæger peaks päästma teisi, kuid ühel päeval laguneb kõik koost. Esmaspäeva hommikul seisab psühhiaatriakeskuse ees üks naine korvitäie munadega. Enne kui psühholoog Idunn Jæger jõuab järele mõelda, loobib ta oma töökoha pihta mune. Palju mune. Tore on näha nende purunemist vastu klaasust.
Idunn on 49-aastane ja vallaline. Ta elab koos pojaga, kes on sõjaväkke minemas ja üksindus on hirmutav. Eakad vanemad on tüütud ja parim sõbranna liiga täiuslik. Kõige vihasemaks ajab teda aga vaimse tervise hooldus, kus süsteem ja aruandlus on olulisemad kui patsiendid. Idunni ainsaks sooviks on diivanile pikali heita ja lihtsalt alla anda. Siis aga koputab uksele politseinik. Ja diivanipadjast hiilib välja Freud.
Synne Sun Løes (1975) elab Oslos. Ta debüteeris 1999. aastal raamatuga «Yoko er alene» («Yoko on üksi»). Noorteromaani «Å spise blomster til frokost» («Lilled hommikusöögiks», 2002) eest võitis ta maineka Brage auhinna.
Loe raamatust katkendit!
***

Synne Sun Løes, «Vihane psühholoog».
Raamat

Olukord trepil on endiselt värske kui äsjaküpsetatud leib, kui ma end olevikku tagasi murran. Vastuvõtulaua poole minnes kõditab kõhus ebamäärane näriv rahutus. Õnneks on see tühi ja pime.
Zoe on läinud oma teed. Ta läks, ilma et oleks head aega öelnud, ütles ainult: «Aeg on täis», ja liipas siis tee poole, mis viib trammipeatuse suunas. Mina olen tööks valmis. Sirutan selga ja pühin munavalgega koos ja kleepuva käega õlalt tumerohelise kaselehe. Lähen edasi piki koridori. Kõik on nii nagu tavaliselt. See, mis juhtus väljas trepil, oli värskendav, kui see toimus, aga nüüd olen ma jälle tagasi alguses. Väliselt olen see, kes ma olen alati olnud, kuid mu sammudel on teistsugune kaal.
Kes ma olen?
Keegi esitab endale kindlasti selle küsimuse. Keegi, kes võibolla nägi, kuidas ma seisin ja viskasin mune DPSi ukse pihta. Kes võib-olla filmis mind salaja oma hüpermoodsa nutitelefonikaameraga, on selle YouTube’i postitanud ja saanud juba mitu tuhat vaatamist. Keegi, kes nüüd tunneb, et tal on minu üle mingi salajane võim. Kes usub, et on näinud alasti tõde selle kohta, kes ma olen, kes arvab, et ma olen üks hull-hull naine. Tjah, neil on ilmselt õigus. Aga ma olen veel psühholoog-spetsialist ja kaaskodanik.
Mõned võivad ka öelda, et ma olen hull psühholoog. Nemad ütlevad: «Jaah, sellel on oma põhjus, et psühholoogid on psühholoogid. Nad on haavatud linnud rebenenud tiibade, halbade emade ja kodust ära olevate isadega. Nendest said psühholoogid, kuna nad vajavad psühholoogi. The wounded healer. Tühi loba ...» Jaa, ma tean küll. Ilmselgelt on selles midagi. Ka selles osas, mis mind puudutab. Aga see kulunud «wounded healer- kaart» ei ole mingi argument, mida saab kasutada minu või teiste abistajate vastu, kellel on isiksuse glasuuris mõrad ja praod. Kui inimene on elus haiget saanud, on see psühholoogile ainult eeliseks. Inimesed, kes pole kunagi kogenud mõne päriselt murtud vaimse roide või emotsionaalse peapõrutuse valu, on terapeutidena otseselt eluohtlikud. Pole mingit abi väikesest armuvalu marrastusest vasakul rinnal, kui nad on silmitsi kliiniliselt psühhootilise patsiendiga, kes arvab, et ta on Saatana poeg ja et tema ema on kahveltõstuk.
Ega ma ei saa väita, et mul on olnud väga traagiline elu ja ma seetõttu saan täielikult aru kõigist oma patsientide elude olukordadest ja südamevaludest. Kuid olen oma annuse siiski kätte saanud puuduliku kiindumussuhte näol oma lähimate pereliikmetega (isa ja ema on mind alati kosmosesatelliidiks kutsunud, sest lapsepõlves eelistasin ma omaenda seltskonda nende omale) – piisavalt selleks, et mul on nii hinges kui ka psüühikas täiesti arvestatav hulk kajaga täidetud õõnsusi. Õõnsusi, mis kinnitavad mulle ikka ja jälle sama asja: et ma olen puudulik. Et ma ei saa paljust aru ja ei saa kunagi saamagi. Arusaamine sellest, et sa millestki aru ei saa, on psühholoogi jaoks oluline teadmine. Võib-olla kõige olulisem. Et inimene ei saa täielikku kontrolli kõigi vestluste, emotsioonide või teiste inimeste üle. Isegi omaenda käte ja jalgade üle pole alati kontrolli. Kui sind ikka ootamatult üllatab oma koha peal seisev trepiaste ja vihane patsient Dole puuviljakasti laotud neljateistkümne pappkarbitäie munadega, siis jah, siis võivad käed äkki hakata elama päris oma elu. Aga nüüd, kohe praegu, võtan ma oma kätte kontrolli oma jäsemete üle, praegu lõpetan käte vehkimise ära. Lasin neil külgedele alla langeda. Jalad seevastu liiguvad endiselt edasi selles suunas, mis ees ootab. Päev ise. Kalender. Patsiendid. Epikriisid. Vastuvõtud. Vestlused. Kabinetiuks.
Mul on oma kabinet. Minu nimi seisab ukse kõrval sildil. Minu nimi. Minu uks. Ei. Vale. Uks ei ole minu. Uks on lihtsalt uks. Ja kabinet on lihtsalt kabinet. Ühes punases tellismajas, mille omanikuks on Võim. Ja minu nimi on paljalt kaks sõna, mille ema ja isa valisid ning kleepisid kindlalt minu ja mu keha külge, nagu mingiks sümboolseks sünnipäevakingituseks nelikümmend üheksa aastat tagasi. Idunn Jæger.
Ma ei tunne ennast üldse nagu mingi Idunn Jæger. Seisan ukse ees. See põrnitseb mind tusaselt, nagu tahaks mind eemale peletada. Noogutan vastumeelselt. Pistan käe kotti, sellesse lohakasse nahast kotti, mille pärast Oline mind narrib ja nimetab seda «nahklapiks» (kuna ta on parim sõbratar ja võluv snoob, kel on endal kapis koguni kaheksa Chaneli kotti), ja kaevan otsida kimpu võtmekaartide ja võtmetega. Võtmekimp kõliseb, kui ma ust lukust lahti keeran. Ma pööran ümber ja panen tule põlema. Minu kabinetis lõhnab kabineti järele, iseloomutu lõhn ilma soovide ja vajadusteta, selline lõhn, mis on tuhm ja vaikne. Olukord, millesse ma olen ennast pannud, on tõsine. Ma tean, et munad on endiselt vedelad, voolavad mööda klaasruudu välist külge allapoole, et jätsin maha nii jalajälgi kui ka sõrmejälgi ja et mind võidi isegi näha. Sa ei saa ennast kunagi turvaliselt tunda. Ja ikkagi tunnen end oma kabinetis isemoodi turvaliselt. Siin sees olen ma ikka veel vaba. Vaba ütlema seda, mida ma tahan. Olla see, kes ma tahan olla. Seni kui mitte keegi mind ei näe. Mitte keegi peale patsientide. Siin ärkan ma ellu, muutun iseendaks, saan ennast lahti pakkida, kroonleht kroonlehe haaval. Vastata teiste pilgule oma pilku eemale pööramata. Võtta üle teiste elu ja saatus. Tunda sama, mida nemad oma püüdlustes. Käia koos nendega nende teel eluolu ja võimaluste sügavama mõistmise poole.
DPSi ülemus, Jordi Berntsen, anorektiline mukitud nukk, kel on kapis piinlikult palju tviidkostüüme ja otsaesisel liiga palju botoksit, oleks sellist ravikirjeldust kuuldes valjult oianud ja silmi pööritanud. Ta oleks järgi mõelnud ja end väljendanud juba pool sekundit hiljem. Öelnud midagi niisugust nagu ravi on teaduspõhine, ja et uurimused näitavad. Midagi tuludest, kuludest ja tulemuslikkusest. Ning et Norra terviseamet osutab, neetud direktoraat soovitab ja kuradi PAKETTRAVI vajab ..., oleks ta öelnud. Ilma «neetud» ja «kuradita».
Mina olen DPSi naissoost Juudas. Mina, kes ma olen tegelikult maailma lahkeim. Nii juhtub, kui asud tööle vaimse tervise alal. Sa muutud. Rahulikust ja lahkest psühholoogist on saanud vihane psühholoog. Nagu mu poeg Gustav eile õhtul nii kenasti ütles, kui me diivanil jalad vastamisi lamasime ja telest üht Vihase meistrimehe osa vaatasime. Ma ohkisin ja oigasin, sest temast hoovas sokihaisu ja ta oleks võinud enne mu valgele diivanile viskumist duši all käia. Ja ma ütlesin seda talle ka. «MIKS SA EI VÕIKS VAHETEVAHEL OMA SOKIHAISU-LESTASID VEE ALT LÄBI LASTA?» Mille peale Gustav vaatas mind imelikult, nagu ma oleks pärit mõnelt teiselt planeedilt. Mida ma võib-olla olen ka.
«Mehed haisevad. See on täiesti loomulik, emme,» ütles ta napilt.
«Jaa, ma loomulikult tean, et poisid ja mehed haisevad, Gustav. Aga kuna ma elan kuuekümne viie ruutmeetri peal koos tüübiga, kes on meeter ja üheksakümmend kuus senti pikk ja kaalub üheksakümmend kaks kilo, jaa, siis saab haisust probleem. Sinu sokihais võiks surmata viisteist kassi. Tõenäoliselt põhjustab see hais vähemalt minu enneaegse dementsuse.»
«Sa oled alati nii haigelt vihane, emme. Sa oled vihane psühholoog, sul peaks olema oma telesaade. Miks sa nii vihane oled, emme?» küsis ta, tuim naeratus näol. Tõmbas oma sokihaisuse varbad enda alla ja haigutas.
«Jaa, seda saad sa kohe teada, poja,» ütlesin ja tõusin diivanil istukile, kummardusin tema poole ja tõmbasin välja pedagoogilise nimetissõrme. See oli sirge nagu joonlaud ja sihtis otse väikest punkti tema kulmude vahel. Tundlikku punkti. Punkti, kus on peidus kolmas, nähtamatu silm. Silm, mis näeb kõike, mida teised kaks silma näha ei viitsi või millest otse mööda vaatavad. Silm, mis näeb TÕDE. Gustav peab tõde nägema, seda kuulma.
«Ma olen VIHANE, sest VIHANE olemiseks on palju uskumatult häid põhjuseid. Tegelikult on neid põhjuseid rohkem kui kõike muud.»
«Aga on ju veel palju häid põhjuseid rõõmus olemiseks ka?»
«On või? No mis?»
«Puhas vesi kraanis. Toit külmkapis. Telekas ja arvutimäng, et Norras on rahu ja nii ...»
«Teie, noored, olete nii kuradima pealiskaudsed ... Rahu? Ära aja mind naerma. Ei ole Norras mingit kuradima rahu ... Sõda käib. SÕDA. Norras on niiiii palju kuradi sõdasid. Sul pole aimugi, poja. Sul pole aimugi! Sorry väljenduse pärast, aga sa saad ju aru, onju?»
Gustav pööritas silmi ja torkas ühe oma varba minu nina vastu ja lehvitas seda edasi-tagasi ning irvitas.
«Nuusuta, emme. Nuusuta. Hmmmmm, mõnna. Mina, sinu enda meistritöö. Nuusuta, nuusuta ainult ... hinga sisse oma poja mõnusat odööri ...»
Näitasin talle ebapedagoogilist keskmist sõrme, võtsin ohjad enda kätte ja sundisin ennast diivanilt püsti. Läksin kööki. Leidsin oma munapeekri ja täitsin selle karbiveiniga. Odav karbivein, viimane tilk, millest jagub kaheks imeväikeseks suutäieks.
Ma ei ole mingi tipsutaja. Ma joon punast veini munapeekrist, kuna nii tehakse, kui ei taha tipsutajaks saada, aga RAVIMIT on ikka vaja. Millegi rahustava tunnet, magusat maitset. Mul on seda vahetevahel vaja. Mul oli seda siis vaja. Seisin ja pigistasin munapeekrit pärast tühjendamist vastu rinda.
Kas see on munadega seotud? Purukslöödud munadega? Minu munasarjad hakkavad kokku kuivama. Minu sees. Edaspidi on munad, millega ma kokku puutun, suured ja kanadest välja pressitud. Linnud. Valged, inetud ja lärmakad linnud. Ei. Ma ei tohi lindudele mõelda. Pean ennast tagasi tooma eilsesse päeva. Õhtusse. Gustav. Köögilaud.
Seisin, käed vastu köögiletti nõjatudes, kuni Gustav sisse astus ja oma sõnumit kordas:
«Emme, ei ole vaja väikese sokihaisu pärast nii kuradima hüsteeriline olla. Kui sa tahad endale meest, pead taluma ka väikest peerulõhna.»
Ma ohkasin. Pühkisin pisaraid. Pöörasin ümber ja vaatasin teda, mu suurt, suurt poissi.
«Võib-olla sellepärast ma ei tahagi mingit meest,» ütlesin ma tuhmilt.
Kõik tundus nii kuradima ületamatu.
Aga eile oli eile ja täna on täna. Ning muna on muna.
Ma nõjatun tagasi toolile. Vaatan üles valget lage ja ma tahan selleni ulatuda, tahan leida väljapääsu, auku laes, musta auku laes, portaali. Portaali, mis viib mind ülespoole, väljapoole, millegi suurema, ilusama poole. Oh, kuidas ma igatsen natukest taevast. Arvan ma. Sirutan käed üle pea. Ringutan nagu tiiger. Ringutan nagu loomad ringutavad pärast magamist, kui hakkavad ärkama.
Ma saan selle päevaga hakkama. Iga patsiendi, iga pisara, iga ohke, iga karje, iga ähvardusega. Ma istun toolil sirgelt ja mu kõrvad on paigale keeratud. Mu aju peab olema terav nagu kalanuga, lahkama kannatavaid hingi nii, et ärevus pritsib. Kuigi ma eile öösel magasin vaid paar tundi, saan ma hakkama. Kuigi ma lamasin voodis ärkvel ja visklesin sel ajal kui mõtlesin Gustavile, kes läheb vaid üheainsa päeva pärast sõjaväkke, mõeldes, et nüüdsest elan ma elu lõpuni üksi korteris, üksi, mitte kellegagi koos, kogu ülejäänud elu. Mõtlesin kõigile Gustaviga koos oldud aastatele. Sünnitusele, sellele, mis tunne oli pressida suurt, imelikku, naljakat, lahedat, hämmastavat, tarka, lahket, lolli, laiska ja sokihaisulist Gustavit endast välja sel päeval üheksateist aastat tagasi. Last teha on lihtne. Aga inimese kasvatamine, see jah, on tegelikult suhteliselt töömahukas. Ja ma olen sellega hakkama saanud. Gustav on tubli. Kuigi ta on laisk ja pole deodorandi kasutamise ja igapäevase duši all käimise mõttest päriselt aru saanud. Aga võib-olla pole see Gustav, kellega on midagi valesti. Võib-olla olen see mina? Mina, kellel on liiga kõrged ja udupeened nõudmised. Äkki on mu ninasõõrmed liiga tundlikud? Ma mõtlesin sellele öösel. Mõtlesin meie elu üle. Gustavi ja minu elu üle korteris. Mõtlesin, et peaksin endale koera võtma. Suure sõbraliku koera. Koera, kes suudab mind sõnadeta armastada. Koera, kes ei vaja deodoranti. Valge koera, kes kunagi ei määrdu ...
Ma nõjatun kabinetitoolil ettepoole. Istun, pea jalge vahel, ja hingan ning mõtlen. Mõtlen, et päev on alanud ja nüüd on aeg tööd teha.
«Hästi,» ütlen kõva häälega ja sirutan selga. Laksan endale vastu põske. Tunnen ennast nagu Jakob Ingebrigtsen, nagu Jakob ilmselt tunneb, kui seisab tuhande viiesaja meetri jooksu stardijoonel. Jakob, kes muudkui jookseb ja jookseb ja jookseb. Iga päev. Vihmas, lumes ja päikeses. Jakob, keda võib usaldada. Tähelepanu, valmis olla ... läks ...
Lülitan arvuti sisse. Näen, et ekraan hakkab vilkuma. Kritseldan pastapliiatsiga märkmikulehele, joonistan banaane ja õunu. Liblikaid. Klouninina. Lasen pliiatsist lahti. Teen lahti teksapükste ülemise nööbi. Ma pean õhku saama, kõhus keerleb kõik.
Silitan käega üle otsaesise, see on nii niiske. On päris tavaline päev ja sel päeval juhtub üsna tavalisi asju. Asju, mis puudutavad: patsiente, hingamist, käte üle pea sirutamist, arvutiklahvidele vajutamist ja väikeseid pissituure koridori lõpus asuvasse tualetti. Ning unistamist Hawaiist, palmide kahinast, värvilistest jookidest ja helesinisest taevast. Taevast ilma ühegi pilveta, mida saaks analüüsida või tõlgendada allvee-eluka või väljasurnud dinosaurusena. Ainult sinine sinisel. Nagu värskelt triigitud laperdav lina üle pea.
Arvuti sisselülitamisest on möödunud täpselt kaheksa minutit ja viis sekundit. Aga ma pole ikka veel saanud sisse logida. Arvutisüsteem on uus ja ebastabiilne. Tal läheb ärkamisega aega. Trummeldan sõrmedega vastu lauaplaati. Oigan valjult, oodates, kuni mu kalender end mulle ilmutab.
Varem oli mul endal voli kalendri üle otsustada. Kuid nüüd teeb seda müügiosakond. Sisestab patsiente. Ma ei tea kunagi, mis mind tööle minnes ootab. Vasakult võib sisse kepselda uus patsient, mõni on teisele päevale viidud ja teised tühistatud. Võta lihtsalt see kimp, mis antakse. Nägudest, diagnoosidest ja probleemidest.
Heureka, nüüd toimub midagi. Paar lühikest vilkumist ning seejärel täitub ekraan aegade ja nimedega. Ma hingan sisse. Mul on täna seitse patsienti: Hauk, Hans, Selma, Ida, Magne, Mia ja Henny. Mia on käinud kolm korda. Henny on uus. Aga teised on «vanad traavlid». Hans on mul olnud juba peaaegu viis aastat. Suur tumedajuukseline Hans Oslo suurima filmi-T-särkide kollektsiooniga. Hans, kellel on kombeks läbi teha nii maniakaalne kui ka depressiivne periood vähemalt kaks korda aastas. Mõnikord on ta korraga nii maniakaalne kui ka depressiivne. Raske on ette kujutada, et ma Hansuga kunagi valmis saan. Kuigi ma tean, et see ühel päeval juhtub. Hans vajab mind. Ja äkki ma vajan teda ka? Võib-olla ma vajan, et mind oleks vaja? Ma ei tea. Või äkki tean? Mõnikord arvan, et ma tean rohkem, kui arvan, et ma tean, aga ma ei taha teada, mida ma tean, sest see läheb liiga keerukaks. Võibolla ma sellepärast polegi viimase kahe aasta jooksul ühelgi kursusel käinud. Sel ajal kui kolleegid on jooksnud traumakursuselt traumakursusele ning õppinud tundma tunnetekeskset teraapiat, rühmateraapiat ja metakognitiivseid tehnikaid, olen mina jäänud oma liistude juurde. Patsientide juurde. Sest üks päev kursustel tähendab patsientide tootmisarvestuses miinust ja ma olen alati kartnud igasugu tüüpi arvestustes miinuspoolele sattumist.
Kuna ma kunagi kursustel ei käi, siis olen tootmisnäitajate poolest osakonnas päevselgelt esikohal. Toodan peaaegu kaks korda rohkem kui need, kes asuvad tootmisstatistika sabas. Ja sel põhjusel olen kindel, et mind ei vallandata kunagi. Vaimse tervise süsteemis vallandatakse vaid maaslamajaid.
Telefon heliseb. Tunnen, kuidas ärevus mu rinnus kasvab. Vaatan oma märkmikku, kuhu olen lohaka, peaaegu loetamatu käekirjaga üles kirjutanud päevased tööd. Patsientidele lisaks pean päeva jooksul kirjutama kaks epikriisi, individuaalplaani, raviplaani ja kokkuvõtte. Pean veel helistama perearstidele, vaimse tervise töötajatele ja ravikoordinaatoritele meie linnaosas. Ja siis ma lähen Ellinori juurde. Kell neli lähen ma Ellinori juurde. Minu oma psühholoogi juurde. Täna on päris tavaline tööpäev.


„KÕIK TUNDUS EHTNE!“ Eestlanna konto langes pättide kätte, makse läks Saudi Araabia elektroonikapoodiKoroonaviiruse tõttu muutus maailm e-petturite paradiisiks – epideemia viis e-teenuste tarbimise niivõrd igapäevaks, et kadus ka valvsus. Niiviisi riisuti pahaaimamatutelt kodanikelt aasta jooksul sadu tuhandeid eurosid, vahendab Riigi Infosüsteemi Ameti (RIA) aastaraamat.
Libalehed, mis õngitsevad märkamatult su andmeid, et su pangakontodele ligi pääseda. Tuntud postiteenuste pakkujate nagu DSL, Omniva ja DPD nimel saadetud libasõnumid. Pankade nimel tehtud petukõned, kirjad ja SMSid. RIA küberturvalisuse aastaraamat toob välja, et petuskeemide hulk on jätkuvalt laes. Näiteks jäi eestlanna ilma 745 eurost, sest kurjategijad olid välja mõelnud niivõrd peene skeemi, et kahtlustamiseks polnud näilist alust.
RIA värske aastaraamat toob välja ühe pettuse loo, mis on vägagi õpetlik. „2022. aasta jaanuari algus oli tallinlanna Johanna (nimi muudetud) jaoks põnev, kiire ja raske. Perre sündis tütar, kes tõi palju rõõmu, aga kes vajas arusaadavalt palju tähelepanu. Kogu elu tuli ümber korraldada ning lisaks kõigele muule tuli soetada pere kõige värskemale liikmele riideid ja muud. Oli tempokas aeg ning aja kokku hoidmiseks oli kõige mõistlikum tellida asju netist. Seda enam, et koroonaviirus polnud veel kuhugi kadunud. Niisiis ootaski Johanna pakke, millest üks pandi DHLiga teele välismaalt. Ühel õhtul veidi pärast kella 20, kui laps oli just uinunud, sai Johanna sõnumi. „Teie pakk ootab kohaletoimetamist. Kinnitage makse (2,22 Eur) alloleva lingi all: bid.do/Estonia-Express.“ Selleks ajaks oli juba tavapärane, et telefoni laekus info eri pakkide kohta,“ seisab juhtunu kirjelduses.
Kuna Johanna ootaski pakki, siis ei olnud selles sõnumis midagi kummalist. SMSis olevale lingile vajutades avaneski veebileht, mis nägi välja nagu DHLi koduleht. Värvid olid kõik õiged. Ei olnud ka kirjavigu, mis võiks viidata vildakale tõlkele, mis on petuskeemide puhul üsna levinud. „Seal nägi ta pakinumbrit, paki teekonda ja seda, et pakk on jõudnud Eesti piirile. Kõik tundus ehtne.“
Johanna trükkis enda andmed veebilehele sisse ja niiviisi ta rahast ilma jäigi. „Seni kuni ootasin Smart-ID vastust, tuli telefoni pangateade, et olen sooritanud makse. Nägin, et maha läks 745 eurot. Sain aru, mis juhtus,“ kirjeldas kodanik enda juhtumit RIA aastaraamatus.
Raha ta tagasi ei saanud. Enamajaolt nii ongi ja sinna pole parata midagi. Umbes neli kuud hiljem sai Johanna politseilt teate menetluse lõpetamise kohta. Selgus, et tema pangakaardiga tehti makse ühes Saudi Araabia elektroonikapoes.
RIA küberturvalisuse aastaraamat toob välja, et koroonapandeemia on viinud elu e-keskkondadesse ning muutnud PIN-koodide sisestamise niivõrd tavaliseks, et tihtilugu ei mõelda igat sammu läbi. Petturite orki ei lange ainult eraisikud, vaid ka ettevõtted. „Näiteks 2022. aasta alguses sai ühe Eesti suurfirma töötaja hästi koostatud õngitsuskirja, kus kelmid esinesid ettevõtte tegevjuhina. Raamatupidaja kandis kelmidele enam kui 14 000 eurot. Märtsis kaotas Eesti töötusettevõte sarnase pettuse käigus rohkem kui 17 000 eurot. Juunis jäi järgmine ohver libaarvet tasudes ilma umbes 8000 eurost,“ vahendab RIA aastaraamat.
RIA peadirektor Margus Noormaa sõnul on suurenenud ka küberrünnakute arv. „Aasta tagasi ennustasime, et kui Venemaa ründab Ukrainat, siis muutub Eesti küberruum palju tulisemaks. Kahjuks pidas nii sõjaennustus kui ka meie prognoos paika. Oleme pärast 24. veebruari praktiliselt kübersõjas, kus pea iga päev või nädal toimuvad ründed ja nende katsed,” teatas Noormaa reedel, kui RIA avalikustas värske aastaraamatu.
RIA sai mullu info 2672 mõjuga küberintsidendi kohta (seda on ca viiendiku võrra enam kui 2021. aastal). Kõige rohkem tuvastati ja anti teada inimeste andmeid koguvatest õngitsuslehtedest (1206), teenusekatkestustest (344) ja kasutajakontode ülevõtmisest (236). Pettustest teavitati 224-l ning kontode kompromiteerimistest 164 korral. RIA-le anti mullu teada 302 ummistusrünnakust, millest 100 olid mõjuga, ning 21 lunavararünnakust.


Tuludeklaratsiooni peab esitama ka eraisikust krüptoinvestorPeatselt algab iga-aastane tuludeklaratsioonide esitamine. Eraisikul on oluline teada, et deklareerida on vaja ja maksta tulumaks, ka krüptoraha või loodud NFT (non-fungible token) müügist või muul viisil krüptorahas saadud tulu, sh üüritulu.
Autor: Andras Kralla
Huvi krüptovarade ja nendesse investeerimise vastu on suur ning erinevad suunamudijad ja investorid räägivad võimalustest teenida tulu, kuid ka kaasnevatest ohtudest, näiteks riskist kaotada väärtuse languse tõttu kogu raha või sattuda mõne petuskeemi ohvriks. Oluline on pidada silmas, et iga tehtud investeerimisotsus oleks hoolikalt läbi kaalutud.


6 miljoni euro vaidlus: Eesti üks suuremaid maksuvõlglasi saavutas kohtus vahevõiduKummitusliku välimusega tankla kuulub ühele tipp-maksuvõlgnikule.Oksjonikeskus
PRO tellijale
Maksuameti aastaid kestnud vaidlus väidetavalt miljonitega skeemitanud kütusemüüjaga jõudis ringiga tagasi algusesse.
Loe ka: Sületants nelja euro eest? Kupeldaja minevikuga klubiärimehe ettevõte varjas sadade tuhandete väärtuses tulusid
Inndex OÜ figureerib juba pikemat aega maksuvõlglaste pingerea tipus. Ettevõttest kirjutas Ärigeenius ka aasta eest, kui nende vara oksjonile paisati. Firmale kuulus vanaldane kolhoositankla Jõelähtme lähistel. Seal aetud kütuseäri äratas maksuametnikes kahtlusi ning tõi Inndexile koguni 6,06 miljoni eurose nõude.
Kuigi kütusemüüja on juba paar aastat pankrotis, käib selle omanik siiani maksuametiga kohut. Viimased peavad teda miljonitesse ulatuva võla pärast otseselt vastutavaks, kuid omanik raiub raevukalt vastu. Jaanuaris tegi riigikohus otsuse, mis paiskas kõik tagasi algusesse.
Lepinguta miljonitehingud
Maksuotsus, mille summa on tänaseks koos krõbedate intressidega paisunud juba üle kuue miljoni euro, tehti 2018. aastal. Maksuametnike väitel oli Inndexi peremees Ain Polma teinud kütuseäri ajades nii robustseid valearvestusi, et kogu asja peeti tahtlikuks maksupettuse skeemiks.
Inndexi äri käis küllaltki arvestatavas mastaabis. Veel viimasel tegevusaastal raporteeris Inndex 15,8 miljonit eurot käivet. Kütust osteti paberimajanduse järgi mitmelt pakkujalt. Eesti firmadest müüsid seda väidetavalt osaühingud NRTK, Mahutipark, AP Oil ja Oilest. Tegemist oli riiulifirmadega, mille tegevuse tipuks jäidki valdavalt aastad 2017–2018. Kvartalikäibed olid neil toona vastavalt 4,7 miljonit, 3,8 miljonit, 2,7 miljonit ja 1,4 miljonit eurot.
Maksed nende kütusetarnete eest läksid aga tihti hoopis Tšehhi, Poola ja Briti firmadele. “Kütuse müüjaks oli tundmatu kolmas isik ja see pidi olema Inndexile teada,” kinnitas maksu- ja tolliamet kohtule.
“Enne kirjaliku lepingu sõlmimist AP Oiliga oli toimunud juba 14 tehingut ning lepingu allkirjastamise päeval toimus veel viis tehingut,” toodi menetluses välja veel üks kummaline anomaalia. “Seega tehti enam kui miljoni euro väärtuses tehinguid ilma lepinguta.”
Firma peremees oli põhisüüdlane?
“Inndex deklareeris alusetult sisendkäibemaksu kokku 2 999 600 eurot ning jättis deklareerimata ja tasumata tulumaksu ettevõtlusega mitteseotud kuludelt 738 100 eurot,” võttis maksuamet sahkerdamise tagajärje kokku.
Kogu see tegevus tõi Inndexile tegevuskeelu ja tohutu summaga maksuotsuse. Maksuametnike nägemuse kohaselt ei olnud Inndex maksupettuse vedaja, kuid pidi taipama, mis toimub ning sellele tahtlikult kaasa aitama. Sealjuures osales Polma kogu asja korraldamises väga aktiivselt.
Mees korraldas ka enda kinnitusel kütusemüügifirma igapäevatööd, koostas müügiarveid, allkirjastas dokumente, kogus kokku kütuse saatedokumendid, suhtles ja kohtus tehingupartnerite juhatuse liikmetega, lisas arved raamatupidamisse ja viis need paberil raamatupidajale. Nii muutus ka ettevõtte juht oma varaga võla eest solidaarselt vastutavaks. Viimane läks sellele vastu vaieldes aga riigikohtuni välja.
Aastaid kohtuteed vastu taevast?
Polma seisukoht oli algul sootuks, et firmal polegi maksuvõlga ja äri on korrektselt aetud. Kui ka ei olnud korrektselt aetud, siis igal juhul ei tunnistanud ettevõtte juht tegevuse pahatahtlikkust. “Maksuotsustes kasutatud hinnang “pidi teadma” ei viita tahtlusele,” vaidles ta maksuametile vastu.
Muu hulgas palus Polma halduskohtul üle kuulata viis tunnistajat. Seda ei tehtud, istungile kutsuti vaid üks. See osutus aga oluliseks komistuskiviks. Kuigi nii Harju maakohus, Tallinna halduskohus kui Tallinna ringkonnakohus lükkasid kõik kütuseärimehe kaebused tagasi, läks viimane asjaga riigikohtusse välja.
Sealt tuli jaanuari lõpus ka otsus. Halduskolleegiumi teatel on kaks kõrgemat kohtuastet menetlusnorme tõsiselt rikkunud. “Halduskohus rikkus tunnistajate ülekuulamise taotlust rahuldamata jättes oluliselt menetlusnorme,” põhjendati otsust. Samuti võib veel olla vajalik lisatõendite kogumine Polma otsese vastutuse tõendamiseks. Nii on kogu juhtum tagasi halduskohtu käes.
Võlg ei ole kahanenud
Kui Inndexi praegu kehtiv maksvõlg “pulkadeks” võtta, avaneb järgnev vaatepilt. Kolm miljonit eurot moodustab käibemaksuvõlg, 670 000 aga erijuhtude tulumaksu võlg. Lisandub mõnisada eurot maamaksu ja ligi 2,4 miljonit eurot intresse. Viimase aasta jooksul on 6,06 miljoni eurone lõppsumma sisuliselt muutumatuna püsinud.
Kuigi pankrotihaldur on vara müügiga usinalt tegelenud, läks see nähtavasti õige vaevaliselt. Firmaautot Cadillac SRX müüdi hulga algul 7500 euroga, mullu novembriks langes selle hind aga vaid 1500 euroni. Rohtu kasvanud kolhoositankla Kolga mõisa kõrval koos 3000-ruutmeetrise maatükiga leidis viimaks ostja oksjonil, kus alghind oli 30 000 eurot.


«Lambaid jagub ikka korralikult.» Kahtlane autoloos pani skeptikud kukalt kratsimaTähelepanelik lugeja saatis Elu24-le ekraanitõmmise Facebookis loosi pandud Toyota Hiluxi sõiduautodest. Seda, et keegi päriselt loosiga auto võidab, ta aga ei usu. «Taoliste libaloosimiste eesmärk on panna inimesi selle libakontoga suhtlema, et hiljem seda ära kasutada,» ütleb politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonispetsialist Maarja Punak.«Otsustasime oma 71. aastapäeva puhul kinkida uue Toyota Hilux 2023 viiele õnnelikule, kes enne 15. veebruari 2023 meie postitust jagasid ja «Aitäh» kirjutasid,» seisab Facebooki lehe «Toyota Hilux Fans.» postituses.

Märkimisväärne on, et postitusel on üle 3400 jagamise ja peaaegu sama palju kommentaare.
Elu24-le ekraanitõmmise saatnud lugeja aga leiab, et see on mingit sorti libaloos ning lootust autot endale saada ühelgi postituse jagajal ega kommenteerijal ei ole. Ka kommentaaridest leiab hoiatusi, et see on pettus.
«Jep. Toyota tegi kaheksa tundi tagasi lehekülje, kus jagab tasuta autosid. Lambaid jagub ikka korralikult,» märgib üks, viidates sellele, et lehekülg on äsja loodud ega tundu juba seetõttu usaldusväärne. Tähelepanelik silm näeb ka seda, et lehe on meeldivaks märkinud 417 kasutajat, samal ajal kui Toyota Eesti ametlikul lehel on neid 18 000.
«Mõistlik on sedasorti lehest raporteerida Facebookile. Tegemist on ilmselgelt spämmiga ja mida rohkem raporteid, seda kiiremini pannakse kinni. Mina enda oma saatsin juba ära,» lisas teine.
ASi Toyota Baltic turundus- ja kommunikatsioonijuht Liisi Kõivumägi ütles toimetusele, et Toyota Eesti ei ole selle postitusega seotud.
«Kui tähelepanelikult postituse visuaali vaadata, siis on näha, et kasutatakse aegunud Toyota logo – meie kontol on näha uut ja kehtivat versiooni logost,» märkis Kõivumägi.

Kuvatõmmis Toyota Eesti Facebooki lehelt.
Kuvatõmmis Facebookist

Viimaste aastate jooksul on Toyota Eesti Kõivumäe sõnul ka ühe korra varem sarnase teemaga kokku puutunud. «Nii nagu ka toona, siis ka sel korral paneme Toyota Eesti Facebooki lehele üles teavituse, et tegemist on libainformatsiooniga,» märkis turundus- ja kommunikatsioonijuht.

Libakonto eesmärk on inimesi ära kasutada

Politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonispetsialist Maarja Punak kommenteeris, et taoliste libaloosimiste eesmärk on panna inimesi selle libakontoga suhtlema, et hiljem seda ära kasutada.
«Näiteks hakatakse konto kaudu nende inimestega suhtlema ja pakkuma võimalust odavalt mingit eset osta, mida tegelikult ei eksisteeri. Lisaks võivad kelmid muuta selle konto nime ja hakata muid tegevusi tegema, aga kui sinu tuttav on lisanud seal oma kommentaari, siis see võib anda kindlustunde, et kontoga on turvaline kaupa teha,» toob ta näiteid. Punak lisab, et kelmustega seotud kontol laikimine ja kommenteerimine soodustab selle inimese tutvusringkonna ohvriks langemist.

Kuidas libakonto ära tunda?

Viiteid libakontodele on Punaku sõnul mitmeid, kuid kõige ilmsemad neist on vigane konto nimi ja grammatiliselt ebakorrektne tekst. «Ükski aus äri ei lubaks endale selliseid apsakaid,» lisab ta.
«Teiseks ei ole siin mainitud ei firma nime ega muid andmeid. Niisama asjade äraandmine on samuti turundus ja ilma ütlemata, kes jagab, poleks sellel ju mingit mõtet,» toob Punak esile.
Seesugusest kontost või postitusest tuleb kindlasti raporteerida. Selleks tuleb klikata postituse üleval paremal äärel olevale kolmele täpile ning vajutada «Report post». Samuti tasuks Punaku sõnul oma tuttavaid hoiatada, et vähem inimesi õnge läheks.

Libaloosides on olnud nii maju kui diivaneid

Möödunud aasta lõpus ringles Facebookis sarnane n-ö loosimäng, milles kirjutati: «Meil on mõned majad, mis on veidi kahjustatud ja väiksemate kriimudega, kuid kõik on endiselt elamiskõlblikud, meil pole kavatsust neid müüa! Jagame maja mõne inimesega, kes jagavad meie postitust ja kommenteerivad «Valmis» enne 10. novembrit.»
Ka tookord jagasid inimesed kommentaarides hoiatusi, et see on pettus. «Kas tõesti inimesed ei süvene ja ei loe lehekülge? Nii palju on räägitud sellistest asjadest. Miks te kõik usute sellist jama? Alati tasub vaadata lehel olevaid postitusi, lehe jälgijaid jne.»
«Kingime väikese majakese juhuslikule õnnelikule.» Liiga hea, et tõsi olla?
Möödunud suvel levis aga Facebooki libaloos äsja avatud IKEA nimel, kui inimesi kutsuti üles postitust jagama eesmärgiga võita endale IKEA diivan.