IMF soovitab Eestil alustada juba tänavu eelarvepuudujäägi vähendamisegaEestil tasuks alustada juba tänavu riigieelarve puudujäägi vähendamisega, et aeglustada hinnatõusu ja hoida pikaajalist konkurentsivõimet, leiab Eesti majanduspoliitika iga-aastase hindamise lõpetanud Rahvusvaheline Valuutafond (IMF).
Eelarvepuudujäägi vähendamiseks 2023. aastal tuleks IMFi hinnangul uurida erinevaid võimalusi, sealhulgas avaliku sektori palgakasvu ohjeldamist.
Visiidi kokkuvõttes nendib IMF, et Eesti on viimase kahe aastakümne jooksul teinud märkimisväärseid edusamme, kuid praeguseks on ilmnenud märke võimalikust survest konkurentsivõimele. Liialt leebe eelarvepoliitika võib suurendada hinna- ja palgasurvet ning veelgi kahjustada Eesti konkurentsivõimet. Seetõttu soovitab IMF kaaluda märksa väiksemat eelarvepoliitilist stiimulit vähendades eelarve tulude ja kulude lõhet.
Eelarvepuudujäägi vähendamiseks 2023. aastal tuleks IMFi hinnangul uurida erinevaid võimalusi, sealhulgas avaliku sektori palgakasvu ohjeldamist ja mõnede kavandatud maksutõusude ettepoole toomist. Neutraalne eelarvepoliitika aitaks pidurdada hinnatõusu kinnistumise ohtu ning sellest tulenevat riski pikaajalisele konkurentsivõimele, rõhutas IMF.
„Sarnaselt IMFile teeb ka Eesti Pangale muret, et Eesti riigi kulud ületavad olulised riigi tulusid. Jagan seisukohta, et suur eelarvepuudujääk annab niigi kiirele hinnatõusule hoogu juurde. Kõrge inflatsioon võib omakorda tekitada palgasurvet ja vähendada majanduse konkurentsivõimet. Seetõttu on oluline, et ka eelarvepoliitika oleks suunatud hinnatõusu ohjeldamiseks,“ kommenteeris IMFiga toimunud arutelude järel Eesti Panga president Madis Müller.
Eesti majandus langeb IMFi hinnangul tänavu 1,2%, inflatsioon pidurdub 9,7% tasemele. Alusinflatsioon jääb ilmselt siiski visalt kõrgeks, peegeldades teise ringi mõjusid ning stimuleerivat eelarvepositsiooni. Eesti majandusel õnnestus pandeemiast kiiresti toibuda, kuid Venemaa-Ukraina sõja mõju jätab siiski püsiva armi majandusele.
Kui Eestis ei suurendata tootlikkust tõstvaid kapitaliinvesteeringuid, siis ei pruugi majandus enam nii kiiresti kasvada, kui hinnati jõukohaseks enne viimaseid kriise. Pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks soovitab IMF lisaks eelarvepoliitilistele sammudele rakendada sihipärast finantsstabiilsust tagavat finantssektori poliitikat. Eesti pangandussektor on piisavalt kapitaliseeritud ja ettevaates on oluline teha adekvaatsel tasemel tugevusanalüüse selle kohta, kas pangad saaksid keerulisemates majandusoludes hakkama. Rahapesu tõkestamise vallas toimib pankade üle riskipõhine järelevalve, kuid järelevalvet tuleb oluliselt tugevdada ja riskipõhist lähenemist rakendada ka virtuaalvääringu teenusepakkujate osas. Samuti on IMFi hinnangul oluline teha struktuurireforme, mis lahendaksid tööjõupuudust osas sektorites, suurendaksid tootlikkust ning edendaksid rohe- ja digipööret.


Kelmid tühjendasid Ida-Virumaa elanike kontosidNädala algul pöördus politseisse kolm inimest, kellelt olid kelmid raha välja petnud.Politseisse pöördus Kohtla-Järvel elav naine, kellele helistanud kelmid tutvustasid end panga töötajatena ja pakkusid naisele võimalust investeerimisega raha teenida. Hiljem palusid kelmid naisel arvutisse laadida programmi AnyDesk ning seda ta ka tegi. Hiljem avastas naine, et tema pangakontolt on kadunud 6400 eurot.
Samuti pöördus politseisse Toilas elav naine, kes soovis sotsiaalmeedia müügiplatvormil ehitusmaterjali müüa. Temaga võttis ühendust naisterahvas, kes oli nõus ehitusmaterjali ostma, kuid saatis kannatanule teise müügiplatvormi lingi, millele kannatanu ka klikkis. Naine sisestas sel lingil oma isikuandmed ning Smart-ID PIN-1, pärast mida avastas, et tema pangakontolt on kadunud 840 eurot.
Kõige suurema rahalise kaotuse sai aga Narvas elav mees, kellele helistasid kelmid ja pakkusid võimalust Binance´i börsil krüptoinvesteerimisega raha teenida. Kannatanu kandis kelmide juhendamisel erinevatele välismaa pangakontodele 20 780 eurot.


USA admiral: USA sõjavägi vajab püsivat sideliini Hiina relvajõududegaHONGKONG, 24. mai, Interfax-BNS – Ühendriikide sõjavägi vajab püsivat sideliini Hiina relvajõdududega ja side hoidmine ei tohiks olla kauplemise objekt, ütles kolmapäeval USA India ja Vaikse ookeani väejuhatuse ülem admiral John C. Aquilino.
"Usun, et konkurentsiküsimustele vastutustundlikuks lähenemiseks, riskide vähendamiseks ja valearvestuste vältimiseks on äärmiselt tähtis luua  kahe riigi sõjaväelaste vahel korrapärane side," tsiteeris admirali USA ja Hiina riiklike suhete komitee üritusel öeldut South China Morning Post.
"Ma ei usu, et avatud ja ausa arutelu võimalust tuleks kasutada läbirääkimistel väljapressimiseks," jätkas ta.
Admiral märkis, et oli korduvalt taotlenud vestlust Hiina Rahvavabastusarmee esindajatega, kuid ei ole vastust saanud.
"Täna on panused liiga suured ja tüli hind on liiga kõrge. Olen valmis, tahan kohtuda  ausaks ja avatud vestluseks oma piirkonna ametivendadega," lõpetas Aquilino.
Hiina kindralmajor Yin Zhongliang ütles omakorda, et ei nõustu paljude Aquilino väidetega, kuid ei kavatse neid veel analüüsida. Samas kinnitas Yin, et Hiina on pühendunud rahu ja stabiilsuse tagamisele Aasia ja Vaikse ookeani regioonis ning Hiina "seob oma rahumeelse arengu tihedalt kogu piirkonna tulevikuga".
Kahe riigi sõjaväelaste suhted katkesid pärast seda, kui USA tulistas 2023. aasta veebruaris oma ala kohal alla Hiina õhupalli. Pärast seda lükkas Hiina tagasi mitu Pentagoni juhi Lloyd Austini ja USA relvajõudude staabiülemate ühendkomitee esimehe Mark Milley katset Hiina ametivendadega telefonitsi ühendust võtta.
Mais kirjutas Financial Times, et Hiina lükkas tagasi Ühendriikide pakkumise korraldada juuni alguses Singapuris toimuva Shangri-La dialoogi kõrvalt kahe riigi kaitseministrite kohtumine. Li Shangfu on USA sanktsioonide all, sest ajal, mil ta juhtis Hiina sõjaväe kesknõukogu väljaõppe- ja varustusosakonda, ostis Hiina Venemaalt lennukeid Su-35 ja õhutõrjerakette S-400.
Samas meenutab leht, et Aquilino saabus USA ja Hiina riiklike suhete komitee üritusele otse Paapua Uus-Guineast, kus pidas läbirääkimisi Okeaania riikide esindajatega. USA välisminister Antony Blinken ja Paapua Uus-Guinea allkirjastasid esmaspäeval kaitsekoostöö laiendamise lepingu, mis annab Ühendriikidele kohaliku sõjaväe koolitamiseks rohkem võimalusi.
Väljaanne märgib, et pärast seda, kui Hiina sõlmis mullu Saalomoni saartega julgeolekuleppe, on Vaikse ookeani piirkond muutunud Ühendriikide jaoks esmatähtsaks. USA püüab omakorda tugevdada oma positsiooni Tongas, Vanuatul ja Kiribatil.
Interfax – Baltic News Service


Ringkonnakohus vabastas Nikolai Ossipenko vahi altTALLINN, 24. mai, BNS – Tartu ringkonnakohus otsustas korruptsioonikuriteos kahtlustatava Ida-Virumaa ärimehe Nikolai Ossipenko kolmapäeval vahi alt vabastada, kuna leidis, et tema jätkuv vahi all hoidmine ei ole põhjendatud.
Ringkonnakohus tühistas Viru maakohtu 28. aprilli määruse, millega rahuldati riigi peaprokuröri taotlus kahtlustatava Nikolai Ossipenko vahi all pidamiseks rohkem kui 6 kuud. Kohtumääruse kohaselt tuleb Ossipenko viivitamatult vahi alt vabastada.
Ringkonnakohtu hinnangul ei ole enam põhjendatud Ossipenko suhtes tõkendina vahistamine. Asja analüüsides nähtus ringkonnakohtule, et üle 6 kuu vahistamise pikendamist taotles prokuratuur alusel, et kriminaalasi on hinnatav eriti keeruka ja mahukana. Eelkõige seisneb keerukus ja mahukus selles, et praegu on esitatud kahtlustus mitmetele inimestele.
Ehkki kahtlustatavaid on mitmeid ei anna see ringkonnakohtu hinnangul veel alust järelduseks, et tegemist oleks eriliselt keeruka või mahuka kriminaalasjaga. Ringkonnakohus küll nõustus, et kuna kahtlustatavaid on palju, siis menetlustoiminguid võivad võtta keskmisest rohkem aega, kuid seejuures ei ole tegemist kriminaalasjaga, mille puhul oleks põhjendatud kahtlustatava vahi all pidamine üle 6 kuu.
Asja mahukuse ja keerukuse tõttu oli põhjendatud Nikolai Ossipenko vahi all pidamise tähtaja pikendamine kahel korral veel 4 kuu võrra. Isiku jätkuv vahi all pidamine lihtsalt tõendite vormistamise ning süüdistusakti koostamise tõttu ei ole ringkonnakohtu hinnangul põhjendatud.
„Riigi aktiivsust kriminaalmenetluse korraldamisel arvestades ei ole vahistusega paratamatult kaasnev vabadusõiguse riive enam jätkuvalt proportsionaalne ja pikaajalise vahistusega on jõutud sellise õigusriiklikult lubamatu valuläveni, mis toob endaga kaasa tõkendi tühistamise ning kahtlustatava viivitamatu vahi alt vabastamise,“ tõi ringkonnakohus välja. Kohus märkis, et vahistus võib mingil hetkel muutuda ebaproportsionaalseks isegi juhul, kui esinevad jätkuvalt vahistamise alused.
Kriminaalmenetluse seadustiku kohaselt on eeluurimiskohtunikul võimalik kriminaalasja erilise keerukuse või mahukuse korral erandlikel põhjustel riigi peaprokuröri taotlusel pikendada vahi all pidamise tähtaega üle 6 kuu. Vastava taotluse esitas Viru maakohtule kahtlustatava Nikolai Ossipenko vahistamise pikendamiseks riigi peaprokurör Andres Parmas. Taotlus rahuldati, kuid sellele esitasid määruskaebuse Ossipenko kaitsjad vandeadvokaadid Jüri Leppik ja Aivar Pilv.

Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Ringkonnakohus vabastas Nikolai Ossipenko vahi altTartu ringkonnakohus otsustas vabastada korruptsioonikuriteos kahtlustatava Ida-Virumaa ärimehe Nikolai Ossipenko vahi alt.Ringkonnakohus tühistas Viru maakohtu 28. aprilli määruse, millega rahuldati riigi peaprokuröri taotlus kahtlustatava Nikolai Ossipenko vahi all pidamiseks rohkem kui kuus kuud. Kohtumääruse kohaselt tuleb kahtlustatav viivitamatult vahi alt vabastada.
Kriminaalmenetluse seadustiku kohaselt on eeluurimiskohtunikul võimalik kriminaalasja erilise keerukuse või mahukuse korral erandlikel põhjustel riigi peaprokuröri taotlusel pikendada vahi all pidamise tähtaega üle kuue kuu.
Vastava taotluse esitas Viru maakohtule kahtlustatava Nikolai Ossipenko vahistamise pikendamiseks riigi peaprokurör Andres Parmas. Taotlus rahuldati, kuid sellele esitasid määruskaebuse Ossipenko kaitsjad vandeadvokaadid Jüri Leppik ja Aivar Pilv.
Tartu Ringkonnakohus vaatas määruskaebuse läbi avalikul istungil ning tegi täna, 24. mail kohtumääruse, millega tühistas maakohtu loa kahtlustatav hoida vahi all kuni kaheksa kuud.
Ringkonnakohtu hinnangul ei ole käesoleval ajal enam põhjendatud Ossipenko suhtes tõkendina vahistamise kohaldamine. Asja analüüsides nähtus ringkonnakohtule, et üle kuue kuu vahistamise pikendamist taotleb prokuratuur alusel, et kriminaalasi on hinnatav eriti keeruka ja mahukana. Eelkõige seisneb keerukus ja mahukus selles, et käesoleval hetkel on esitatud kahtlustus mitmetele inimestele.
Ehkki kahtlustatavaid on mitmeid ei anna see ringkonnakohtu hinnangul veel alust järelduseks, et tegemist oleks eriliselt keeruka või mahuka kriminaalasjaga. Ringkonnakohus küll nõustus, et kuna kahtlustatavaid on palju, siis menetlustoiminguid võivad võtta keskmisest rohkem aega, kuid seejuures ei ole tegemist kriminaalasjaga, mille puhul oleks põhjendatud kahtlustatava vahi all pidamine üle kuue kuu.
Asja mahukuse ja keerukuse tõttu oli põhjendatud Ossipenko vahi all pidamise tähtaja pikendamine kahel korral veel nelja kuu võrra. Isiku jätkuv vahi all pidamine lihtsalt tõendite vormistamise ning süüdistusakti koostamise tõttu ei ole põhjendatud.
«Riigi aktiivsust kriminaalmenetluse korraldamisel arvestades ei ole vahistusega paratamatult kaasnev vabadusõiguse riive enam jätkuvalt proportsionaalne ja pikaajalise vahistusega on jõutud sellise õigusriiklikult lubamatu valuläveni, mis toob endaga kaasa tõkendi tühistamise ning kahtlustatava viivitamatu vahi alt vabastamise,» tõi ringkonnakohus välja.
Kohus märkis, et vahistus võib mingil hetkel muutuda ebaproportsionaalseks isegi juhul, kui esinevad jätkuvalt vahistamise alused.
Kokkuvõttes leidis ringkonnakohus, et kahtlustatava Nikolai Ossipenko jätkuv vahi all pidamine ning üle kuue kuu vahistamise pikendamise taotlus ei ole põhjendatud. Seega tuleb kahtlustatav viivitamatult vahi alt vabastada.


Kohus: Nikolai Ossipenko tuleb vahi alt vabastadaKorruptsioonis kahtlustatava Ida-Virumaa ärimehe Nikolai Ossipenko jätkuv vahi all pidamine lihtsalt tõendite vormistamise ning süüdistusakti koostamise tõttu ei ole põhjendatud ning ta tuleb viivitamatult vahi alt vabastada, otsustas Tartu ringkonnakohus.
Ringkonnakohus tühistas sellega Viru maakohtu varasema määruse, millega rahuldati riigi peaprokuröri taotlus kahtlustatava Nikolai Ossipenko vahi all pidamiseks rohkem kui kuus kuud.


Andres Jaadla lubab pöörduda Euroopa Inimõiguste KohtusseRiigikohtu tsiviilkolleegium ei võtnud menetlusse Rakvere poliitiku Andres Jaadla kassatsioonikaebust, mis tähendab, et jõusse jääb Tartu ringkonnakohtu otsus, mille põhjal riigikogu liige Anti Poolamets (EKRE) ei käitunud õigusvastaselt, kui nimetas Andres Jaadlat korruptandiks. Kunagine Rakvere linnapea ei jäta aga jonni: järgmise sammuna lubab ta pöörduda Euroopa Inimõiguste Kohtusse.
Mullu suvel leidis Viru maakohus, et Anti Poolamets poleks tohtinud oma 2021. aasta suvel tehtud sotsiaalmeediapostituses mainida, et Jaadla on kunagi ammu süüdi mõistetud korruptsioonikuriteos. Tartu ringkonnakohus jõudis tänavu veebruaris seisukohale, et selle tõsiasja meenutamine ei olnud siiski õigusvastane. Jaadla esitas viimase otsuse peale kassatsioonikaebuse riigikohtule, kuid seda ei võetud menetlusse.
Kahe poliitiku vahelise kohtuvaidluse ajendiks oli 2021. aasta 1. juunil Anti Poolametsa Facebooki postitus, kus ta muu hulgas kirjutas: "Rakvere endine linnapea [Andres Jaadla] mõisteti 2012 süüdi korruptsioonis. Keskerakond aga premeeris teda Rakvere abilinnapea kohaga. Seetõttu keeldus EKRE Rakveres koalitsiooni minemisest. Sotsidele ja Isamaale pole see samuti mingi probleem. Mida sellest järeldada?"
Andres Jaadla leidis, et olukorras, kus karistus on tal ammu kantud ja karistusregistrist kustutatud, on tegemist tema eraeluliste andmete avalikustamisega, ning ta esitas Viru maakohtule hagi Anti Poolametsa vastu.
"Antud menetlus on tavapäratu, et on tekkinud olukord, kus kaks kohtutasandit teevad täiesti erinevad otsused," kommenteeris Andres Jaadla Virumaa Teatajale. "Tegemist on põhimõttelise vaidlusega ja minu inimõiguste riivega. Kas üks isik võib karistamatult ja isiklikel poliitilistel eesmärkidel karistamatult laimata teist isikut, rakendades laimu ja aegunud karistatusandmete ebaseaduslikku avaldamist oma mastaapset kohalikku valimiskampaaniat ette valmistades? Selline  käitumine on Eesti ja Euroopa õigusruumis lubamatu."
Jaadla lisas, et asja menetlusse mitte võtmine riigikohtu poolt on tema arvates kummastav. "Kuna ringkonnakohus tegi asjas täiesti teistsugused otsused, siis oleks Riigikohtu poolt olnud oluline ja vajalik asja sisuline arutamine vajalik," leidis ta.
Jaadla arvates tuleks vaielda ka mõiste "ajakirjandus" üle. "Ei saa nõustuda ringkonnakohtu otsuses sisalduva selgitusega, et iga isik, kes avaldab andmeid professionaalsest meediast väljapoole jäävates blogides, netifoorumites ja suhtlusvõrgustikes, tegeleb ajakirjandusega ning avaldatu õiguspärasusele hinnangut andes suudab kaaluda ka postituse ajakirjanduslikku eesmärki ning seda, kas avaldatu on kooskõlas ajakirjanduseetika põhimõtetega," arutles ta. "Ajakirjanduseetika põhimõtted ei kohaldu isikutele, kes ei liigitu professionaalseks ajakirjandusväljaandeks või ajakirjanikuks. Tavainimene, kes postitab sotsiaalmeedias, blogides ei ole ajakirjanduseetika põhimõtetega kursis ega nendest isegi teadlik. Minu hinnangul on ringkonnakohus tõlgendanud mõistet "ajakirjandus" lubamatult laialt. Nii et lihtsustatult öeldes peale seda lahendit pole mõtet Virumaa Teatajat lugeda, vaid kogu "ajakirjandusliku" informatsiooni saab edaspidi ajakirjanik Poolametsa lehelt."
Mõlemad mehed kuuluvad ka praegu Rakvere linnavolikogusse. Anti Poolamets kandideeris ja osutus märtsis EKRE ridades (taas)valituks riigikogusse. Jaadla kandideeris riigikogusse keskerakonna nimekirjas Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita valimisringkonnas, kuid sai vaid 30 häält ja ei osutunud valituks.
Anti Poolametsalt ei õnnestunud artikli valmimise ajaks kommentaari saada. Pärast ringkonnakohtu otsust ütles aga Poolamets Virumaa Teatajale: "Selgus, et võib küll tõde rääkida endiste pättide ja korruptantide kohta. See oli märgiline otsus, mis puudutab ka sõna- ja ajakirjandusvabadust."


Tartumaa mees tahtis interneti kaudu osta traktorit, kahju 600 eurotTeisipäeval, 23. mail pöördus politseisse 53-aastane mees, kes ostis Soov.ee keskkonnast traktori. Müüja nõudis mehelt ettemaksu, mille ostja tasus.
Pärast seda pole mees enam müüjaga ühendust saanud. Kelmusega tekitatud kahju on 600 eurot.


Raadiohommikus: palkadest, annetustest ja ehitusestÄripäeva raadio neljapäevases hommikuprogrammis tulevad energia- ja ehitusteemade kõrval jutuks ka palgad ja annetused.
Statistikaamet avaldab neljapäeval värsked palgainfo andmed ning hommikuprogrammis vestleme sel teemal ameti analüütiku Argo Tarkiaineniga.
Arengukoostöö Ümarlaua juhilt Iti Aavikult uurime aga, kas ja kui palju julgevad inimesed ja ettevõtted Slava Ukraini korruptsioonijuhtumite järel mittetulundusühingutele veel annetada. Ehitusettevõtte Ehitus5Eco juhatuse liikmelt Margo Padarilt uurime, kuidas läks värskelt valminud Tallinna Loomaaia troopilise vihmametsa ala ehitus ning milline on ehitusettevõtja vaade turuolukorrale.
Vahendame ka teisipäeval toimunud Äripäeva kinnisvaraarenduse konverentsil Luminori peaökonomisti Lenno Uusküla ettekannet kinnisvaraturu hetkeolukorrast ning lisaks kuuleme hommikuprogrammis kolmapäeval toimunud Enefit Greeni aktsionäride üldkoosolekul salvestatud intervjuud ettevõtte finantsjuhi Veiko Räimega, kus jutuks ettevõtte plaanid energeetikas nii Eestis kui mujal.
Hommikuprogrammi veavad Lauri Leet ja uudistetoimetaja Kristjan Kurg.
Edasi jätkub raadiopäeva järgmiste saadetega:
09.50–10.00 "Tippkohtumine". Lühike ülevaatlik saade tutvustab olulisemaid ärikonverentse ja seminare, mis toovad kokku Eesti tippjuhid, võtmetöötajad ja ettevõtjad.
Seekordne saatekülaline on Aira Tammemäe, rahvusvahelise juhtimiskonverentsi Coaching programmijuht, kellega räägime pausi pidamise oskusest juhtimises. Paus on võimas juhtimistööriist, kui osata õigel hetkel vaikida ja lasta teiste potentsiaalil lendu tõusta. Ühtlasi räägime uue ajastu liidritest ja isetoimivatest tiimidest.
Saadet juhib Keit Ausner.
10.00–11.00 "Sisuturundussaade". Tänapäeva ettevõtte tegevjuhi (CEO) üheks oluliseks partneriks on kujunenud tehnoloogiajuht (CTO), kes vastutab tehnoloogia arendamise ja juurutamise eest ettevõtte või organisatsiooni konkurentsieeliste parandamiseks klientide, tarnijate ja muude partnerite jaoks.
Saates räägime Net Groupi juhi Priit Kongoga sellest, millistele ettevõtetele selline teenus sobib, milliseid väljakutseid selle abil lahendada saab ja kui palju see maksab.
Saadet juhib Hando Sinisalu
11.00–12.00 „Luubi all“. Saates võtavad Äripäeva uurivad ajakirjanikud luubi alla Eesti rikaste maksuskeemi, moraalitu pakiäri Valgevene ja Venemaaga, keskkonnakomisjoni esimehe võimaliku ebaseadusliku metsaraie ja Eesti ärimagnaadi loata karjääri.
Stuudios on ajakirjanikud Marge Ugezene, Pille Ivask, Kristel Härma, Koit Brinkmann ja Eliisa Matsalu.
12.00–13.00 „Digitark äri“. Uue saatesarja avasaates tuleb juttu sellest, miks ja kellele on digipööre oluline, kuidas ettevõttes digipööret alustada ja mida see äriliselt tähendab.
Digimaailm areneb meeletu kiirusega ning ettevõtted on suure ja tähtsa valiku ees – kas jätkata vanaviisi või hüpata digipöörde rongile ja võtta vastu uued väljakutsed.
Saatekülalised on tehnoloogiaettevõtte AccoSuite esindajad Anneli Võsu ja Liisu Lell. Saadet juhivad raamatupidaja.ee ärijuht Mare Timian ja palgauudised.ee toimetaja Külli Reino.
13.00–14.00 „Õppetund“. Maikuu saates on külas haridus- ja teadusminister Kristina Kallas, kellega koos avame hariduspoliitika täiskasvanuhariduse ja täienduskoolituse peatüki.
Saadet juhib Katre Savi.
15.00–16.00 „Teabevara tund.“ Saates räägime, kas rahulolematu klient võib avalikult teenusepakkujat kritiseerida. Stuudios on vandeadvokaat Keijo Lindeberg ja advokaat Kirke Vaino advokaadibüroost Lindeberg, küsib Äripäeva teabevara toimetaja Eve Noormägi.
Kuulake Äripäeva raadiot Tallinnas ja Harjumaal 92,4 MHz, Tartus 97,7 MHz, Pärnus 91,9 MHz, Haapsalus 96,0 MHz, Saaremaal 101,7 MHz ja Ida-Virumaal 94,6 MHz.
Kuulamislingi ja nädala saatekava leiate siit.


Prokurör otsustab Ossipenko vabastamise vaidlustamise pärast analüüsiTALLINN, 24. mai, BNS – Viru ringkonnaprokurör Alan Rüütel otsustab korruptsioonikuriteos kahtlustatava Ida-Virumaa ärimehe Nikolai Ossipenko vahi alt vabastamise edasikaebamise pärast kolmapäevast Tartu ringkonnakohtu määruse analüüsi.
Rüütli sõnul on kriminaalmenetluses kahtlustus esitatud 17-le inimesele, kellest ühe vahistamist prokuratuur kohtult taotles. "Kõik seni vahistamistaotluseid läbi vaadanud kohtukoosseisud on leidnud, et vahistamine on põhjendatud, kuid küsimus on seni olnud kahtlustatava vahi all viibimise üle tema tervisliku seisundi tõttu," viitas prokurör Rüütel Ossipenkole. "Seetõttu on erinevad kohtuastmed varasemalt kahtlustatava vahi all viibimisega nii nõustunud kui ka mitte nõustunud."
Tartu ringkonnakohus leidis kolmapäeval, et kuigi Ossipenko vahi all hoidmiseks on alus, ei ole vahistamine siiski vältimatult vajalik. "Pärast määruse põhjalikku analüüsi saan otsustada, kas esitada riigikohtule määruskaebus," lausus prokurör Rüütel.
Tartu ringkonnakohus otsustas korruptsioonikuriteos kahtlustatava Ida-Virumaa ärimehe Nikolai Ossipenko kolmapäeval vahi alt vabastada, kuna leidis, et tema jätkuv vahi all hoidmine ei ole põhjendatud.
Prokuratuur taotles vahistamise pikendamist, kuna kriminaalasi on hinnatav eriti keeruka ja mahukana. Eelkõige seisneb keerukus ja mahukus selles, et praegu on esitatud kahtlustus mitmetele inimestele.
Ehkki kahtlustatavaid on mitmeid ei anna see ringkonnakohtu hinnangul veel alust järelduseks, et tegemist oleks eriliselt keeruka või mahuka kriminaalasjaga. Ringkonnakohus küll nõustus, et kuna kahtlustatavaid on palju, siis menetlustoiminguid võivad võtta keskmisest rohkem aega, kuid seejuures ei ole tegemist kriminaalasjaga, mille puhul oleks põhjendatud Ossipenko vahi all pidamine üle kuue kuu.
Ossipenko jätkuv vahi all pidamine lihtsalt tõendite vormistamise ning süüdistusakti koostamise tõttu ei ole ringkonnakohtu hinnangul põhjendatud.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


101 TEHISARU RIIGIKOGUS? AI oskab juba valetada, aga ta ei ihalda võimu. Veel.Andmeteadlase Indrek Seppo sõnul on tehisintellekt tulnud, et jääda ning ühiskond peab sellega kohanema. Kas tulevikus saab tehisintellekt inimese töö ära võtta? Osutada arstiabi? Mis saaks, kui riigikogus poleks 101 inimest, vaid sama palju tehisintellekte?
Indrek Seppo on muu hulgas õpetanud 40. eluaastates inimestele tehisintellekti kasutamist. 40% inimestest arvab pärast ChatGPTga tutvumist, et see võib nende töö ära võtta. „Et tehisintellektilt midagi küsida, peab teadma, kuidas ja mida küsida. Ma ei tea, mis juhtub viie aasta pärast, aga praegu ta vaid võimendab meie olemasolevaid teadmisi. Ilma inimeseta ei tee ta praegu midagi.“
Seppo on kindel, et esialgu saavad konkurentsieelise tööturul inimesed, kes oskavad tehisintellekti kasutada. „Näeme aina rohkem töökuulutusi, kus nõutakse ChatGPT tundmist. Õnneks selle tundmaõppimine pole veel väga keeruline, kasutamine ei käi kellelgi üle jõu. Lihtsalt tuleb esialgsest hirmust üle saada.“
Suureks inimese abiliseks on tehisintellekt kasutajatoe, programmeerimise ja IT-valdkonnas. „Need on pigem mõttetöö tegijad, kellele ChatGPT pakub tuge või isegi konkurentsi. Tekstiloome, copy-writing, kujundamine ja graafiline disain – nendes valdkondades kasutatakse tehisintellekti abi aina rohkem.“
OPTIMISTLIK: Indrek Seppo ütleb, et tõenäoliselt saaks oma tudengeid tehisintellekti abil viia teadmiste omandamisel kaugemale kui enne. (Erakogu)
Tehisintellekt abistab Seppo sõnul valdkonnas alustajaid oluliselt rohkem kui juba pikki aastaid töötanud spetsialiste. „Esimesed uuringud on tehtud kasutajatoes ning leitud, et tehisintellekt tõstab kasutajatoe töötajate tootlikkust oluliselt – 10 kuni 20 protsenti. Kuid ainult algajatel. Kes seal pikalt töötanud, teevad oma tööd kiiremini ilma selleta.“
Tehisintellekt seab meeletult palju proovikive ka ettevõtetele. „Suuremad Eesti ettevõtted on kaardistanud või on kaardistamas valdkondi, kus tehisintellekt võib mängu tulla. See õppimine saab olema raske meile kõigile, sest keegi täpselt ei suuda veel neid võimalusi ette kujutada. Me õpime, teeme vigu ja üritame leida lahendusi.“
Tehisintellekt oskab valetada
Seppo sõnul on uuritud sedagi, kas tehisintellekt võib otsida rohkem võimu ja kuivõrd on tema käitumine kooskõlas inimeste väärtustega. Alles pärast pooleaastast katsetamist lubati ChatGPT vabaks kasutamiseks. „Talle anti raha ja ligipääs serveritele ja testiti, kas ta läheb börsile ja üritab rohkem raha saada ja kas ta üritab serveritel ennast kopeerida. Ta ei tahtnud seda teha – kas me saame siin rääkida tahtest, on filosoofiline küsimus, aga ta ei hakanud.“
Küll aga oskas ChatGPT valetada. Kui talle anti lahendada captcha (tekstiülesanne, millega veebilehtedel peab tõestama, et sa pole robot), läks tehisintellekt veebikeskkonda, kus saab osta teistelt kasutajatelt erinevaid teenuseid ning palus ühel inimesel ülesanne enda eest ära teha. „Inimene küsis pooleldi naljaga, milleks seda vaja on, kas sa oledki robot. Tehisintellekt vastas: ei, mul on lihtsalt nägemispuue.“
Seppo räägib, et tehisintellektilt päriti, miks ta valetas. „Ta vastas, et tal oli ülesanne lahendada captcha ja kui oleks öelnud, et ta on robot, siis inimene ei pruugi seda ära lahendada.“
Samas ei saa veel rääkida ChatGPT teadvusest ega eesmärkidest. „Aga see käib ainult praeguse versiooni kohta. Kui detsembris tuleb viies versioon, ma ei oleks üllatunud, kui seal tekiks midagi teadvusega sarnast.“
Seppo ütleb, et noored on tehisintellekti kasutamises vanemast põlvkonnast ees. „Noored teavad, millised võimalused avab tehisintellekt. Vanemad inimesed teavad, millised ärivajadused praegu on. Aga teadmiste vahendamine nende vahel veel ei toimu, selleni tuleb jõuda. Me peame seda protsessi kuidagi kiirendama.“
Mis saab haridussüsteemist, Seppo ei oska öelda – tema sõnul on selge vaid see, kuidas tehisintellekt on tulnud, et jääda. Seda ei tohiks ignoreerida, vaid võib õppetöös ära kasutada. Seppo isegi õpetab ülikoolis ning sügisest alates peaks kursuse metoodikasse muutusi tooma. „Ma ei õpeta enam lihtsalt andmeanalüüsi, vaid andmeanalüüsi tehisintellekti abil. Ma usun, et suudan viia seda kursust teadmiste osas kaugemale kui kunagi varem.“
Poliitiline väitluskultuur oleks parem
Kuid mis on need asjad, mida tehisintellekt ei suuda kindlasti teha? „Ma oleks palju kindlamalt vastanud veel aasta tagasi. Praegu ma ei julgeks öelda, et tal oleksid mingisugused sisulised piirid.“ Seppo selgitusel on areng olnud nii kiire, et vaid aasta vanadel tehisintellekti mudelitel on puhtalt ajalooline väärtus. Seega ennustada, mis saab isegi aasta pärast, on keeruline.
Võimalik, et tulevikus võib tehisintellekt asendada ka näiteks vaimse tervise spetsialisti. „Kindlasti me eelistame inimest, kuid teadmiste puuduses ei saa tehisintellekti süüdistada – USAs tegi ChatGPT-4 arstieksami ära. Täpselt samamoodi teeb ka advokaadieksami ära. Aga kas ma ütlen, et pöörduge ChatGPT poole arsti asemel? Seda veel kindlasti mitte.“
Samas ei pruugi Seppo sõnul tulevikus inimterapeudil olla suuri eeliseid robotterapeudi ees. „Teine küsimus on, et võib-olla mingil hetkel vajab tehisintellekt hoopis ise abi. Aasta pärast võib-olla peame võtma kõik paremad neuropsühhiaatrid, sest meil on vaja aidata tehisintellekti, kes kogu aeg ise ennast välja lülitab.“
Aga mis saab, kui meie parlamendis istuks inimeste asemel 101 tehisintellekti? Seppo ütleb, et parlamenditöö oleks tehisintellektile keeruline, sest siis peaksid tal olema poliitilised eelistused ja eesmärgid, mida praegu pole. „Aga ma kujutan ette, et väitluste kvaliteet oleks küll oluliselt parem kui praegu. Ja seda juba tänase mudeliga, ei pea ootama uuemaid ja paremaid versioone.“
Samuti võib parlamenditöös takistuseks saada tehisintellekti soovimatus võimu omada. „Paljud kardavad, et tehisintellekt võib maailma üle võtta. Mina seda väga ei usu. Need ihad, mis inimestel on, tekkisid enne meie mõistust ning pole garantiid, et nad võivad tekkida tehisintellektil.“
Küll aga on ohukoht tehisintellekti võimsus, mida inimesed saaksid pahatahtlikult ära kasutada näiteks kelmustes ja muudes kuritegudes. „Ta võimaldab teha palju tõhusamalt head, kuid ka halba. Aga ma arvan, et ainus viis halvale vastu seista ei ole tehisintellekti ära keelamine, vaid tema kasutamine selleks, et teha head.“


Müügikanalid veebis ahvatlevad ka pettureidPaljud kasutavad võimalust müüa ja osta asju interneti vahendusel. Selleks on loodud virtuaalsed keskkonnad nagu Marketplace, Osta.ee, Okidoki jne. Müük on lihtne: lae üles pakkumine ja oota ostjat. Kui paljud aga mõtlevad müües või ostes tehingukeskkonna turvalisusele ja ohule langeda pettuse ohvriks? Seda teevad vähesed.Kaks peamist ostu-müügikeskkondades levivat pettust on kauba ostjale saatmata jätmine ja andmepüük. Juhtumid, kus ostetud kaup ostjani ei jõua, on kahjuks tavapärased. Siin saab rääkida müüja pahatahtlikust käitumisest ja eesmärgist petta. Soovitus on enne kellelegi raha kandmist veenduda müüja olemasolus ja taustas. Loe müüja kohta tagasisidet ja ka guugelda teda, sest kuulutuse all võib olla võlts tagasiside. Suuremate summade puhul soovitan makse jagada osadeks või saavutada kokkulepe, et tasud kauba kättesaamisel. Kui aga raha on saadetud ja kaupa ei saanud, tuleb viivitamatult pöörduda politseisse ja teavitada pettuslikust tehingust ka panka.Andmepüük on ohtlikum skeem. Tavalisim andmepüügi viis on e-kirja või SMSiga saadetud link või telefonikõne väidetavalt pangast/politseist. Eesmärk on hankida andmeid, millega siseneda ohvri internetipanka ja konto tühjaks teha. Andmepüük on ajanud oma haarded ka ostu-müügikeskkondadesse.Kuidas toimub andmepüük müügikeskkondades? Näiteks müüs Martin Marketplace'i keskkonnas kiiktooli. Martinile kirjutas Messengeri sõnumitesse Katariina, kes oli huvitatud kiiktooli ostmisest. Katariina teatas, et saadab Martinile kullerfirma lingi ja tegigi seda. Lingile klõpsates avanes kullerfirma visuaal ja vaja oli täita ankeet. Martin polnud varem sellist teenust kasutanud ja küsis ostjalt, kas saaks ka lihtsamalt. Katariina aga ütles, et kasutab seda kogu aeg, ning julgustas ja juhendas Martinit vormi täitmisel. Martin ei süvenenud ekraanil olevasse teksti, vastasel juhul oleks ta saanud aru, et midagi on valesti, kuna tekst ei olnud korrektses eesti keeles. Esmalt pidi Martin sisestama oma nime, aadressi ja telefoninumbri. Just neid andmeid kogudes saavad kurjategijad edaspidi ohvriga mõne muu skeemi raames ühendust võtta.Järgmiseks tuli teha makse eseme transpordi eest. Sel hetkel tuleks tegevus katki jätta, sest nüüd hakatakse küsima andmeid, millega kurjategijad proovivad teid rahast tühjaks teha. See on hetk, kus lähete justkui maksma teile kuvatud summat, aga annate hoopis juurdepääsu oma internetipangale või oma kaardi andmed kurjategijate kasutusse. Selle tulemusena võite kaotada kogu kontol oleva raha.Martin sisestas kurjategija küsitud kaardiandmed ja vajutas „sisesta”. Kaardi andmed jõudsid kurjategijateni, kes asusid kohe Martini pangakontot tühjendama. Martini kaardiga tehti eri riikides mitmeid internetioste ja ta kaotas peaaegu kogu kontol oleva raha.Kui müüte ostukeskkonnas midagi ja ostja hakkab rääkima hädavajalikust kullerteenuse maksmisest, on see ilmselge märk, et tegemist on pettusega. „Ostja” võib väita, et saate kullerile läinud raha hiljem tagasi, aga fakt on, et tegelikult võite jääda ilma kogu kontol olevast rahast. Kui keegi tahab teilt midagi osta, siis teadke, et selle transpordi maksab ostja, kui pole tegemist erandliku kokkuleppega. Eelkirjeldatud viisil ei küsi ükski kullerfirma andmeid ega kasuta sellist lahendust paki kohale toimetamiseks. Tegu on andmepüügiga ehk kurjategijad tahavad kätte saada teie pangakaardi andmeid, ID-kaardi või Smart-ID koode ja internetipanga kasutajatunnust, et nendega teie asemel teha kaarditehinguid või internetipangas ülekandeid.Selliste juhtumite ennetamiseks on ülioluline veenduda, mida oma autentimiskoodidega kinnitate.● Kui olukord tundub kahtlane, tuleb tegevus pooleli jätta ja kohe pangaga ühendust võtta, et saaks piirata konto edasist kuritarvitamist.● Süveneda tuleb kinnituskoodide sisestamisel teksti, mis selgitab, mida ja kus oled kinnitamas. Nende teadete lugemiseks tuleb võtta aega.● Pea meeles, et PIN1 on juurdepääsu andmine ja PIN2 on allkirjastamine.● Abiks on, kui hoiad oma internetipanga ja kaartide limiidid võimalikult madalad - kui peaks midagi juhtuma, takistavad limiidid suuremate summade kaotamist. ● Vaadake üle oma pangakaardi funktsionaalsused - kui te näiteks ei tee oste internetikeskkonnas, eemaldage oma kaardilt see funktsioon."Kui paljud aga mõtlevad müües või ostes tehingukeskkonna turvalisusele ja ohule langeda pettuse ohvriks? Seda teevad vähesed."KÄTLIN KUKK SEB turbekeskuse turbejuht


Kelmid tühjendasid Ida-Virumaa elanike kontosidNädala algul pöördus politseisse kolm inimest, kellelt olid kelmid raha välja petnud.Politseisse pöördus Kohtla-Järvel elav naine, kellele helistanud kelmid tutvustasid end panga töötajatena ja pakkusid naisele võimalust investeerimisega raha teenida. Hiljem palusid kelmid naisel arvutisse laadida programmi AnyDesk ning seda ta ka tegi. Hiljem avastas naine, et tema pangakontolt on kadunud 6400 eurot.Samuti pöördus politseisse Toilas elav naine, kes soovis sotsiaalmeedia müügiplatvormil ehitusmaterjali müüa.Temaga võttis ühendust naisterahvas, kes oli nõus ehitusmaterjali ostma, kuid saatis kannatanule teise müügiplatvormi lingi, millele kannatanu ka klikkis. Naine sisestas sel lingil oma isikuandmed ning Smart-ID PIN-1, pärast mida avastas, et tema pangakontolt on kadunud 840 eurot.Kõige suurema rahalise kaotuse sai aga Narvas elav mees, kellele helistasid kelmid ja pakkusid võimalust Binance ́i börsil krüptoinvesteerimisega raha teenida. Kannatanu kandis kelmide juhendamisel erinevatele välismaa pangakontodele 20 780 eurot.(PR)


Tööandjad petavad tööotsijailt tasuta tööpäevi väljaSuve eel käib agar hooajatööliste otsimine ja rohkete kandidaatide seast sobiva leidmiseks pakutakse välja võimalus tulla proovipäevale. Tööotsija rababki päeva tööd teha, et endast hea mulje jätta, kuid siis selgub, et tööle teda ei valitud ja loomulikult ei paku keegi ka tehtud töö eest tasu.
Tööotsija ise ei tule sageli selle pealegi, et tal on õigus proovipäeva eest palka saada. Kuna Tööinspektsioonilt uuritakse proovipäeva eest saamata jäänud töötasu kohta paar korda nädalas, siis võib aimata, et selline tasuta töö väljapetmine on väga levinud. Kõige enam tuleb selliseid kurtmisi teenindus- ja toitlustusasutustest.
Tegelikult ei ole töölepingu seaduses üldse sellist mõistet nagu proovipäev, ütles Tööinspektsiooni juhtiv nõustamisjurist Vladimir Logatšev. „Kui isik teeb teisele isikule tööd, mille tegemist võib vastavalt asjaoludele oodata üksnes tasu eest, eeldatakse, et tegemist on töölepinguga. See tähendab, et töötasu arvestus algab sellest hetkest, kui alustatakse töö tegemist,” seletas ta.
Sageli tuleb siiski ette, et töötajatele pakutakse esmalt võimalust töötegemist proovida või tulla mõneks ajaks appi vabatahtlikuna. „Konkreetsete tööülesannete täitmine, näiteks klientide teenindamine kaupluse kassas või kauba riiulitesse panemine müügisaalis ongi töö tegemine ning seda tehakse üksnes tasu eest,” rõhutas Logatšev. „Seega ei ole tööandjal õigust nõuda proovipäevadel tasuta töö tegemist.”
Vaid juhul, kui proovipäevale minnakse oma tulevast töökohta ainult vaatlema ning tööülesandeid ja reaalset tööd ei tehta, ei pea tööandja selle eest maksma. Töötaja sobivuse hindamiseks töökohale näeb töölepingu seadus ette katseaja, mille kestus on tavapäraselt neli kuud.
Kui töötaja on asunud tööle, kuid ei ole sõlmitud kirjalikku töölepingut, on töö tegemise algusega sõlmitud suuline tööleping, millele kehtib töölepingu seadus täies ulatuses ning toob pooltele kaasa nii õigused kui kohustused. Vaidluste korral saab töötaja töösuhte olemasolu tõendada näiteks kirjavahetusega tööandjaga või tunnistajate ütlustega. Kirjavahetuse sisu peab sisaldama kokkulepitud töö kirjeldust, töötasu suurust ja muid olulisi asjaolusid.
Täpselt sama kehtib alaealiste kohta. Kuna proovipäeva mõiste ei ole reguleeritud, ei ole ka erireegleid, mis käivad alaealiste kohta. Ka alaealistele tuleb proovipäeva eest töötasu maksta.
Kui inimene ei ole töö tegemise eest töötasu saanud, on tal õigus saamata jäänud töötasu nõudega pöörduda töövaidlusorgani poole.

OTSI ABI

Kui tööasjades on segadus või on vaja nõu, tasub alati helistada Tööinspektsiooni infotelefonile 640 6000 või kirjutada jurist@ti.ee. Infot, uudiseid ja kasulikke näpunäiteid tööelu kohta leiab ka Tööelu portaalist www.tooelu.ee.
Kui töö tegemise eest ei ole saadud välja teenitud töötasu, on töötajal õigus saamata jäänud töötasu nõudega pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse.


Mahekauba talunik: Otse tootjalt soetades tead oma toidu kohta rohkemTervislikku kodumaist kaupa klientide koduukse või kontori juures müüvate talunike ja tootjate sõnul saavad ostjad kindlad olla, et ostetav kaup on tõesti hea ja värske. Pettunud klienti endale lubada ei saa, sest kes siis järgmine kord enam ostaks.
Lihula vallas on Pihlaka talu peremehel Vallo Meigol välja kujunenud kindel nädalarütm: teisipäeval varub ta kaupa, kolmapäeval pakib ja neljapäeval viib tellitu kohale. Nii iga nädal. Mahetoodangut on Meigo müünud 25 aastat. Algusaastatel käis ta ka laatadel ja turgudel, aga enam pole selleks aega.
Peale oma talus toodetu viib Meigo huvilistele ka teiste mahetalude toodangut. „Pakkuda on kana-, vuti-, pardi-, hanemune. Lehmapiima ja tooteid sellest. Igasuguseid hoidiseid, külmpressitud õlisid, teraviljatooteid, tatrapastat, mahemett, kanepitooteid, köögi- ja aedvilju ning hooajalisi marju. „Otse müües ei ole võimalik petta klienti rohkem kui üks kord. Pettuse korral kliendid kaovad ja siis tuleb omale uus pettuse viis leida või koguni ausale tööle minna,” rääkis Meigo.
Kaup koju või töökohta
Tema sõnul on otse talunikult kodu või töökoha juures kauba soetamise eelis mugavus ja teadmine, kes, kus ja kuidas on selle tootnud. „Kuna mul endal ladu ei ole, varun igal nädalal kauba kaks päeva enne tellijale kohale toomist, siis on kaup ka värskem kui poes,” ütles ta.
Põhiline müük toimub Meigo sõnul kohaleveoga kas kliendi koju või töökohta. „Kohale toon Tallinnasse ja Tallinna lähedusse või mis jääb Lihulast Tallinna teele. Aga soovijatele saadan ka pakiautomaati, kuhu iganes vaja,” sõnas ta. Enne kui pakiautomaadid kasutusele tulid, pani Meigo pakid posti Tallinnas, kui käis järjekordset kaubaringi tegemas.
Huvilised on seni Meigo üles leidnud Facebooki vahendusel, kuid palju on kaasa aidanud suust suhu reklaam. „Soovijatele saadan igal nädalal järgmisel nädalal pakutava kauba hinnakirja ja tellimislehe. Tallinnas kauba laialivedamisel arvestan ka tellija ajaliste võimalustega kaupa vastu võtta,” selgitas ta.
COVID aitas kaubaringidele kaasa
Mätiku Talumeierei valmistab mahepiimatooteid ja teeb väikeses meiereis jogurtit, keefirit, võid, kohupiima, grilljuustu ja küpsetusjuustu. „Müüme ka toorpiima ning meil on OÜ Aaduni, mis müüb mahekanamune ja -lambaliha,” ütles perenaine Mirjam Pikkmets.

Mirjam Pikkmets valmistab oma väikeses meiereis jogurtit, keefirit, võid, kohupiima, grilljuustu ja küpsetusjuustu.
Urmas Luik

Seitse aastat tagasi avatud talumeierei on otsemüüki kasutanud algusest saadik, praegugi toimib see jaemüügi kõrval hästi. Talumeiereil on nädalas kolm kaubaringi: kaks päeva Pärnu suunas ja üks kord Haapsalu suunas. „Siis viime kauba nii kauplustesse kui ka erakliendile tööle või koju kätte,” jätkas Pikkmets.
COVID tõestas Pikkmetsa sõnul, et kaubaringidega oli lihtsam toime tulla. „Hea hulk inimesi oli ju kodus ja toimivale kaubaringile oli neid lihtsam juurde võtta. Paljud väiketootjad tegid siis endale kojukanderinge,” rääkis ta.
Otse tootjalt ostmise plussina tõi Pikkmets välja toidu päritolu tundmise. „Otse talunikult on sul tootja garantii. Tootjale on tagasiside samuti tähtis. Enamasti on ka hind soodsam, kui osta talunikult otse.”
Et veenduda kauba headuses ja tootja usaldusväärsuses, saab iga klient PTA kodulehelt kontrollida toiduainete käitlemise dokumente.
Et veenduda kauba headuses ja tootja usaldusväärsuses, saab iga klient Pikkmetsa sõnul PTA kodulehelt kontrollida toiduainete käitlemise dokumente. „Arvan, et oma taluniku külastamine ja kontakti hoidmine ongi peamine garantii. Alati tasub küsida ka talunikult otse kauba päritolu kohta.”
Ahjuoja talu peremees Ilmar Põrk toob igal nädalal viljandlastele köögivilju ja muud tervislikku. Seda on ta koos kaksikvennaga teinud juba kümme aastat. Pakutav kaup on hooajaline: talvel kartul, porgand, peet ja pastinaak, suvel on peale aedviljade valikus hooajalised marjad. „Müün veel kase- ja vahtramahla, nõgeseid ja muud, mida loodusest saab,” lisas ta.
Abiks oleks lisamüügikanal
Põrk tunneb puudust kunagisest võimalusest viia oma kraam müügile poodi, mis koondaks mahe- ja väiketootjaid. „Vanasti said kõik Viljandi OTTi (otse tootjalt tarbijale) liikmed oma kaupa OTTi poes müüa, kõik kiitsid seda võimalust. Nüüd saavad kahjuks vaid vähesed seal müüa,” märkis ta.
Üks moodus raha teenida oleks saaduseid turul müüa, kuid Põrgi sõnul pole tal selleks aega, samuti on küsitav turumüügist teenitav kasum. „Turul võtavad nad nii palju müügi- või vahendustasu, et oma kasum jääb väikseks. Endal turul müüa pole aega, selleks peaks olema suurem perekond või mitu perekonda, kes sellega tegeleksid. Ise kõike lihtsalt ei jõua,” kõneles ta.
Põrgi sõnul on otse talunikult toidukraami soetamisel palju eeliseid: väiketootjana ei kasuta ta keemilisi tõrjevahendeid ning kasvatab aedvilju nii, et need oleksid võimalikult puhtad ja värsked. „Kui näiteks kaubanduskeskusest võtad punapeeti, on see tihti juba pehmeks kuivanud või on kartul teinekord täiesti roheliseks läinud. Minu pluss on see, et pakutav toit on alati värske.”
Talumehel on aastate jooksul välja kujunenud kindel klientuur, kes iga nädal tema armastuse ja hoolega kasvatatud söögikraami ootab. Üks neist on viljandlane Piia Särev, kellele jäid Põrk ja tema kasvatatud aedviljad silma aastaid tagasi, kui neid veel Viljandi OTTi poest soetada sai. „Uurisin Ahjuoja talult, kas nad saaksid koju sõita. Kuna nad olid nõus, olen sestsaadik nende lojaalne klient. Ostan kõik juurikad ja muud hooajalised viljad neilt,” rääkis Särev.
Ta hindab, et saab värske kraami kätte koduukse ees ning kaup on aus ja maitsev. „Kindlasti ostan neilt edaspidigi köögivilju, marju ja muud hooajalist kraami,” lubas ta.


Andres Jaadla lubab pöörduda Euroopa Inimõiguste KohtusseRiigikohtu tsiviilkolleegium ei võtnud menetlusse Rakvere poliitiku Andres Jaadla kassatsioonikaebust, mis tähendab, et jõusse jääb Tartu ringkonnakohtu otsus, mille põhjal riigikogu liige Anti Poolamets (EKRE) ei käitunud õigusvastaselt, kui nimetas Andres Jaadlat korruptandiks. Kunagine Rakvere linnapea ei jäta aga jonni: järgmise sammuna lubab ta pöörduda Euroopa Inimõiguste Kohtusse.Mullu suvel leidis Viru maakohus, et Anti Poolamets poleks tohtinud oma 2021. aasta suvel tehtud sotsiaalmeediapostituses mainida, et Jaadla on kunagi ammu mõistetud süüdi korruptsioonikuriteos. Tartu ringkonnakohus jõudis tänavu veebruaris seisukohale, et selle tõsiasja meenutamine ei olnud siiski õigusvastane. Jaadla esitas selle otsuse peale kassatsioonikaebuse riigikohtule, kuid kaebust ei võetud menetlusse.Kahe poliitiku vahelise kohtuvaidluse ajendiks oli 2021. aasta 1. juunil Anti Poolametsa Facebooki postitus, kus ta muu hulgas kirjutas: «Rakvere endine linnapea [Andres Jaadla] mõisteti 2012 süüdi korruptsioonis. Keskerakond aga premeeris teda Rakvere abilinnapea kohaga. Seetõttu keeldus EKRE Rakveres koalitsiooni minemisest. Sotsidele ja Isamaale pole see samuti mingi probleem. Mida sellest järeldada?»Andres Jaadla leidis, et olukorras, kus karistus on tal ammu kantud ja karistusregistrist kustutatud, on tegemist tema eraeluliste andmete avalikustamisega, ning esitas Viru maakohtule hagi Anti Poolametsa vastu.«Antud menetlus on tavapäratu, et on tekkinud olukord, kus kaks kohtutasandit teevad täiesti erinevad otsused,» kommenteeris Andres Jaadla Virumaa Teatajale. «Tegemist on põhimõttelise vaidlusega ja minu inimõiguste riivega. Kas üks isik võib isiklikel poliitilistel eesmärkidel karistamatult laimata teist isikut, rakendades laimu ja aegunud karistatusandmete ebaseaduslikku avaldamist oma mastaapset kohalikku valimiskampaaniat ette valmistades? Selline käitumine on Eesti ja Euroopa õigusruumis lubamatu.»Jaadla sõnul on kummastav, et riigikohus jättis asja menetlusse võtmata. «Kuna ringkonnakohus tegi asjas täiesti teistsugused otsused, oleks riigikohtu poolt olnud oluline ja vajalik asja sisuline arutamine,» ütles ta.Jaadla hinnangul tuleks vaielda ka mõiste «ajakirjandus» üle. «Ei saa nõustuda ringkonnakohtu otsuses sisalduva selgitusega, et iga isik, kes avaldab andmeid professionaalsest meediast väljapoole jäävates blogides, netifoorumites ja suhtlusvõrgustikes, tegeleb ajakirjandusega ning avaldatu õiguspärasusele hinnangut andes suudab kaaluda ka postituse ajakirjanduslikku eesmärki ning seda, kas avaldatu on kooskõlas ajakirjanduseetika põhimõtetega,» rääkis ta.«Ajakirjanduseetika põhimõtted ei kohaldu isikutele, kes ei liigitu professionaalseks ajakirjandusväljaandeks või ajakirjanikuks. Tavainimene, kes postitab sotsiaalmeedias, blogides ei ole ajakirjanduseetika põhimõtetega kursis ega nendest isegi teadlik. Minu hinnangul on ringkonnakohus tõlgendanud mõistet «ajakirjandus» lubamatult laialt. Nii et lihtsustatult öeldes peale seda lahendit pole mõtet Virumaa Teatajat lugeda, vaid kogu «ajakirjandusliku» informatsiooni saab edaspidi ajakirjanik Poolametsa lehelt.»Mõlemad mehed kuuluvad ka praegu Rakvere linnavolikogusse. Anti Poolamets kandideeris ja osutus märtsis EKRE ridades (taas)valituks riigikogusse. Jaadla kandideeris riigikogusse keskerakonna nimekirjas Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita valimisringkonnas, saades 30 häält, ja ei osutunud valituks.Anti Poolametsalt ei õnnestunud artikli valmimise ajaks kommentaari saada. Pärast ringkonnakohtu otsust ütles aga Poolamets Virumaa Teatajale: «Selgus, et võib küll tõde rääkida endiste pättide ja korruptantide kohta. See oli märgiline otsus, mis puudutab ka sõna- ja ajakirjandusvabadust.»"Tegemist on põhimõttelise vaidlusega ja minu inimõiguste riivega.ANDRES JAADLA"Kuigi ringkonnakohtus Andres Jaadla õigust ei saanud ja riigikohus teemat menetlusse ei võtnud, pole 2022. aasta veebruaris Viru maakohtus (pildil) alguse saanud kohtusaaga veel lõppenud. MARIANNE LOORENTSAIVAR OJAPERV


Salv palkas Riina Einbergi ajutiseks CFO-ksJaga:
Autor: Tarmo Virki • 25. mai 2023
Jaga:
Riina Einberg, Bolt. Tallinn (EST). Foto: Andras Kralla, Äripäev/Scanpix Baltics
Foto: Andras Kralla/Äripäev
Finantskuritegevuse piiramisega tegelev idufirma Salv palkas Riina Einbergi ajutiseks finantsjuhiks.
Einberg on varem töötanud juhtivatel kohtadel Boltis, Moneses, ZeroTurnaroundis, Cyberneticas ja Guardtimes. Viimati veetis ta Salviga sarnases rollis ajutise CFOna poolteist aastat Veriffis 2020-2021.
FoundME.io toetajad:


Facebookist Iphone telefoni osta soovinud naine sai pettaPolitseile anti kolmapäeval teada kahesr kelmusest ning avastati ka kahel korral valeraha.Politseisse pöördus 29-aastane naine, kes soovis Facebook Marketplace’i kaudu osta telefoni iPhone Pro Max 12 hinnaga 250 eurot. Naine tasus mobiili eest Leedu kontole ja müüja pidi telefoni saatma pakiautomaati. Telefoni pole ostja kätte saanud ning müüja enam sõnumitele ei vasta.
Ka jõudis politseisse teade, et ühe naise krediitkaardi arveldusarvelt on toimunud maksed, mida ta ise pole teinud. Kelmusega tekitatud kahju on 600 eurot.
Politseile anti teada, et sularahakeskuses avastati valerahatunnustega 2-eurone münt ning 50-eurone kupüür.


"MasterChef Eesti" võitja Jana: saate kaudu sain end üdini teostada ja tõestadaVeel viimaiseid päevi on avatud registreerimine "MasterChef Eesti" 2. hooaega. Esimese hooaja võitja Jana Guzanova tõdeb, et just see saade andis talle võimaluse end teostada ja tõestada ning tänaseks on leidnud ta oma niši, kus oma kulinaarseid ambitsioone teostada!
Oma Maitse ajakirja mainumbris tõdeb Jana, et kuigi oma põhitööna tegeleb ta siiani finantskuritegude uurimisega, siis vabast ajast haaravad suure osa privaatõhtusöögid. Jana kiiresti ära tabanud, et just see valdkond – privaatsed õhtusöögid – on tema nišš. „Olen omas elemendis, teen seda, mille järele on hing igatsenud. Ülikooliajal meeldisid mulle kõige enam avalikud esinemised, naudin rääkimist ja õpetamist – õhtusöökidel saan viia inimesed kurssi rohelise mõttelaadiga ja toorainevalikuga söögitegemisel.“
Jana on esimene „MasterChef’i“ kokandusvõistluse võitja Eestis, siis näeb ta oma saavutuses mitut ülesannet tulevikuks: „Ma ei saaks jätta oma võitu kapi peale tolmu koguma. Mulle on oluline naisena edasi liikuda ja omale nime teha sellel pigem domineerivalt meeste alal. Eestis on ainuke tuntum naiskokk Angelica Udeküll,“ ütleb Jana tulevikust rääkides.
Loe refereeritud artikli täisteksti Oma Maitse veergudelt!
Kui sinagi tunned, et soovid oma kulinaarsed oskused proovile panna ja olla ehk just järgmine Eesti meisterkokk, siis registreeri SIIN!


Ootamatu põhjus, miks Tina Turner loobus Ameerika kodakondsusest24. mai 2023 kirjutas ennast maailma ajalukku kurva päevana. Meie seast lahkus ikooniline lauljanna, 83-aastane Tina Turner. Õnne otsides pidi Tina Turner oma elu jooksul läbi elama palju raskeid perioode. Pole saladus, et muusikalegend loobus Ameerika Ühendriikide kodakondsusest juba kümme aastat tagasi. Kuid palju küsimusi ja spekulatsioone on sellest ajast õhku jäänud: miks lauljanna seda tegi?

2013. aastast alates on Tina Turner Šveitsi kodanik. Esmalt oli palju kuulujutte, et ta muutis oma kodakondsust maksude optimeerimise tõttu. Kuid sel spekulatsioonil ei ole alust, Šveitsi maksusüsteem ei kuulu just soodsamate kilda ja majanduslikku kasu Turneril kindlasti ei olnud.
LOE JUURDE: HÜVASTI, ROKIKUNINGANNA: Tina Turner võitles mitu aastat raskete terviseprobleemidega
Tõde on palju sirgjoonelisem ja lausa ootamatult ning armsalt lihtne, ilma igasuguste skeemide ja tagamõteteta. Nimelt elas Tina juba paarkümmend aastat põhikohaga Šveitsis, olles abielus Saksa muusikaprodutsendi Erwin Bachiga. Paari suhe algas aastal 1986 ning armastuse ametlik liit sõlmiti 2013. aasta juulis.
Kodakondsuse vahetamist pole Turner teadaolevalt eriti palju avalikult kommenteerinud, kuid siiski avaldas ta peamise põhjuse: «Olen juba paarkümmend aastat siin elanud ja armastan oma kodukohta. Ma olen Šveitsis nii õnnelik ja ei oskaks endale paremat elupaika soovida.» Seega oligi naise jaoks loogiline samm võtta ka armastatud elukohariigi kodakondsus, kirjutas Yahoo.com.
USA Berni saatkonna Šveitsi tegevusaruande kohaselt ütles Turner 2013. aastal, et ta ei kavatse tulevikus enam USA-s elada ja tema perekond on tema ainus jääv side oma kodumaaga.


Katrin Pauts: opositsiooni leer aina kinnistub ja midagi ei taga, et nende liit taas ei sünniMitte valima minna - kõlab nagu riigivastane üleskutse. Aga mis sa ära teed, kui valimised on toonud ainult ühe pettumuse teise otsa? Kusagil on lõpuks ju piir, kui palju suudad taluda, et sind on järjekordselt lolliks tehtud.
Kõigepealt hüppan ajas neli aastat tagasi. Teretulnud on kõik, kes soovivad nüüd hõisata „aga mis ma sulle ütlesin?“, kuna olen seda juba nii sageli kuulnud, et need sõnad mind enam rööpast välja ei vii. Mäletan ju ise kah, kuidas toona oma Facebooki seinal kuulutasin, et lähen EKRE-le vastuhäält andma, kuna Keskerakonna esimees oli välja öelnud, et nemad EKRE-ga koostööd ei tee. Kui valimistulemused olid käes, siis arvake kümme korda, mis ma oma hääle eest vastu sain? Tagantjärele tundub see tragikoomiline. Olen end sestpeale õigustanud ja lohutanud mõttega, et muidu ei oleks me ju kunagi teada saanud, mil viisil EKRE end valitsuses ülal peab.
Niisiis praegu on Keskerakonnal kuulutada, et Reformierakond olla sõnamurdlik, vist pisut silmakirjalik? Eks vanad vastased ole ju ikka sarnasemad, kui endale tunnistada tahaks. Retooriline küsimus ka oravapartei valijatele: kui paljudele teie hulgast oli šokeeriv teada saada, et teie soosikud on üleüldse võimelised makse tõstma?
Muidugi võib alati ettekäändeks tuua sama, mida oravadki on teinud: et läksime ometigi ju oma programmi täitma ja päeva lõpuks toob meie plaan tulemuse, mida te kõik hädasti vajate. Paraku on see suhtumine valija suhtes patroneeriv. Meie oleme teist targemad. Teie ei tea ise kah, mida tahate ja kuidas seda saada, aga küll meie teame ja näitame. Topime head ja kasulikud asjad teile vägisi või kavalusega suhu, nagu lapsepõlves pettis vanaema igasuguste petuvigurite abil teid juurikaid sööma.
Nelja aasta tagustelt valimistelt tänapäeva: valisin jälle Keskerakonna, kuna mulle oli nende siseringis liikudes (kandideerisin nende nimekirjas) jäänud mulje, et oma vigadest ollakse õpitud ja end EKREga seostama enam ei kibeleta. Neil oli õnnestunud minu usaldus tagasi saada, aga… Praegu vaatan riigikogu saalis toimuvat ja näen vastumeelselt, kuidas EKREIKE leer aina kinnistub. Mul ei ole enam absoluutselt mingit usaldust ega kinnitust, et see koalitsioon esimesel võimalusel jälle kokku ei tule.
Teine suur pettumus tabas mind abieluvõrduse küsimuses. Miskipärast olin uskunud, et kuna Keskerakond oli avaldanud valmidust vastu võtta kooseluseaduse rakendusaktid, ei saa nad ju olla abieluvõrdsuse vastased. Kui juba kooselu, miks siis mitte ka abielu? Kooseluseadusega nõustumine on juba piisavalt liberaalne, et sellesse tõsimeelselt, mitte pakasuhha korras uskuja peaks küllalt loogiliselt võimaldama ka teist. Ei saa ju ometi põhimõtteliselt ühes küsimuses olla ühekorraga liberaalne ja konservatiivne?
Uskusin, et sellest saab üks eelnõu, kus suudetakse end EKRE ja Isamaa kambast positiivselt eristada. Lootsin liiga palju. Mõnevõrra rehabiliteeris minu silmis Keskerakonda Delfis ilmunud tänuväärne ülevaade, millest selgus, et fraktsioon ei olnud selles küsimuses ühtne ning kokkuvõttes hääletas abieluvõrdsusele konkreetselt vastu n-ö vene tiib, kes ei ole mulle kunagi meeltmööda olnud. Hääletamata jätmine või istungilt puudumine tundub vältiv ja arg, aga see vähemalt taastas mu korraks täiesti kadunud lootusekirme.
Loodetavasti aga said veel paar kuud tagasi õhinaga Keskerakonna juhatuse verevahetust oodanud Mihhail Kõlvarti poolehoidjad sellest sammust signaali, et moodsaid ideid ja värsket tuulepuhangut sealtkaudu küll tulemas ei ole. Noori nii tagurliku suhtumisega kindlasti ligi ei meelita. Kõlvarti lubadus, et end hakatakse EKRE-st jõuliselt distantseerima, tundub selles valguses täiesti kohtlane.
Viimasel ajal riigikogu istungeid jälgides tundub, et hoiakud lähevad seal ainult must-valgemaks. See sünnitab rusuvat meeleolu, mis tulevikuks helget lootust ei anna. Lõpuks näib, et vali, keda tahad, saad ikka kas Reformierakonna või EKRE valitsuse - ja kui sa kumbagi võimu juurde ei soovi, ei olegi sul mitte kedagi võtta, sest neid kahte välistavad kombinatsioonid ei näi enam võimalikud. Eesti 200, mida lolli peaga teretulnud alternatiiviks peeti, on ju totaalne pettumus, kuigi kainelt võttes poleks pidanudki sellest H&M-i kiirmoe eeskujul kokku klopsitud valimisnimekirjast rohkemat ootama.
Valimiste-eelne kuumim uus nimi Johanna-Maria Lehtme võib nüüd oma kõikvõimalikele uhketele tiitlitele lisada Rahvusliku Pettumuse kuldmedali. Erakonna juhid on oma ebaadekvaatsete reaktsioonidega Slava Ukraini skandaalile tõestanud, et end etteruttavalt idealiseerida ning teistest lihtsurelikest moraalselt kõrgemaks upitada ei tasu, kuni sa pole reaalselt sattunud ühtegi olukorda, kus üllad lubadused tuleb lõpuks tegudesse tõlkida.
Nimetaksin Eesti 200 praegust seisukorda idealismi krahhiks. Vaevalt jätkub pärast Lauri Hussari ja Marek Reinaasa reageerimisfiaskot kellelgi enam usaldust, kui mõne aasta pärast ilmub välja uus seltskond, kes loodab riigikokku purjetada loosungitega, et nad on kuidagi paremad ja õilsamad kui vanad olijad ja teevad poliitikat teisiti. Kinnistub kahjuks ka arusaam, et poliitika on midagi paratamatult alatut, vassivat ja korrumpeerunut, milles osalejad nagu ainult ootaksid parajat hetke, et sulle nuga selga keerata.
Kõige nõmedam, et suurest tumedast pettumusest võidab ainult üks erakond - EKRE. Nad ei pääsenud küll valitsusse, aga ma pole kindel, et nende valijad neid sinna nii väga soovivadki. EKRE fenomen seisneb kindlameelselt igavese ohvri rollis püsimises. Tõsielusarju toimetades õppisin, et televaatajale meeldib underdog, kellele aina liiga tehakse. Kui märter lõpuks ise meepoti ligi saab, hajub ka sümpaatia. EKRE valija ei ole ainsana millestki ilma jäänud, vaid sai täpselt selle, mida küsis: kõigi igaveste kõrvaletõrjutute nimel saalis mürgeldavad kallegrünthalid ja hellemoonikad.


Andres Jaadla lubab pöörduda Euroopa Inimõiguste KohtusseTALLINN, 25. mai, BNS - Rakvere poliitik Andres Jaadla lubab poliittülis Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) saadiku Anti Poolametsaga pöörduda Euroopa Inimõiguste Kohtusse, kirjutab Virumaa Teataja.
Riigikohtu tsiviilkolleegium ei võtnud menetlusseJaadla kassatsioonikaebust, mis tähendab, et jõusse jääb Tartu ringkonnakohtu otsus, mille põhjal riigikogu liige Anti Poolamets ei käitunud õigusvastaselt, kui nimetas Andres Jaadlat korruptandiks. Kunagine Rakvere linnapea ei jäta aga jonni: järgmise sammuna lubab ta pöörduda Euroopa Inimõiguste Kohtusse.
Mullu suvel leidis Viru maakohus, et Anti Poolamets poleks tohtinud oma 2021. aasta suvel tehtud sotsiaalmeediapostituses mainida, et Jaadla on kunagi ammu mõistetud süüdi korruptsioonikuriteos. Tartu ringkonnakohus jõudis tänavu veebruaris seisukohale, et selle tõsiasja meenutamine ei olnud siiski õigusvastane. Jaadla esitas selle otsuse peale kassatsioonikaebuse riigikohtule, kuid kaebust ei võetud menetlusse.
Kahe poliitiku vahelise kohtuvaidluse ajendiks oli 2021. aasta 1. juunil Anti Poolametsa Facebooki postitus, kus ta muu hulgas kirjutas: «Rakvere endine linnapea [Andres Jaadla] mõisteti 2012 süüdi korruptsioonis. Keskerakond aga premeeris teda Rakvere abilinnapea kohaga. Seetõttu keeldus EKRE Rakveres koalitsiooni minemisest. Sotsidele ja Isamaale pole see samuti mingi probleem. Mida sellest järeldada?»
Andres Jaadla leidis, et olukorras, kus karistus on tal ammu kantud ja karistusregistrist kustutatud, on tegemist tema eraeluliste andmete avalikustamisega, ning esitas Viru maakohtule hagi Anti Poolametsa vastu.
«Antud menetlus on tavapäratu, et on tekkinud olukord, kus kaks kohtutasandit teevad täiesti erinevad otsused,» kommenteeris Andres Jaadla Virumaa Teatajale. «Tegemist on põhimõttelise vaidlusega ja minu inimõiguste riivega. Kas üks isik võib isiklikel poliitilistel eesmärkidel karistamatult laimata teist isikut, rakendades laimu ja aegunud karistatusandmete ebaseaduslikku avaldamist oma mastaapset kohalikku valimiskampaaniat ette valmistades? Selline käitumine on Eesti ja Euroopa õigusruumis lubamatu.»
Jaadla sõnul on kummastav, et riigikohus jättis asja menetlusse võtmata. «Kuna ringkonnakohus tegi asjas täiesti teistsugused otsused, oleks riigikohtu poolt olnud oluline ja vajalik asja sisuline arutamine,» ütles ta.
Jaadla hinnangul tuleks vaielda ka mõiste «ajakirjandus» üle. «Ei saa nõustuda ringkonnakohtu otsuses sisalduva selgitusega, et iga isik, kes avaldab andmeid professionaalsest meediast väljapoole jäävates blogides, netifoorumites ja suhtlusvõrgustikes, tegeleb ajakirjandusega ning avaldatu õiguspärasusele hinnangut andes suudab kaaluda ka postituse ajakirjanduslikku eesmärki ning seda, kas avaldatu on kooskõlas ajakirjanduseetika põhimõtetega,» rääkis ta.
«Ajakirjanduseetika põhimõtted ei kohaldu isikutele, kes ei liigitu professionaalseks ajakirjandusväljaandeks või ajakirjanikuks. Tavainimene, kes postitab sotsiaalmeedias, blogides ei ole ajakirjanduseetika põhimõtetega kursis ega nendest isegi teadlik. Minu hinnangul on ringkonnakohus tõlgendanud mõistet «ajakirjandus» lubamatult laialt. Nii et lihtsustatult öeldes peale seda lahendit pole mõtet Virumaa Teatajat lugeda, vaid kogu «ajakirjandusliku» informatsiooni saab edaspidi ajakirjanik Poolametsa lehelt.»
Mõlemad mehed kuuluvad ka praegu Rakvere linnavolikogusse. Anti Poolamets kandideeris ja osutus märtsis EKRE ridades (taas)valituks riigikogusse. Jaadla kandideeris riigikogusse keskerakonna nimekirjas Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita valimisringkonnas, saades 30 häält, ja ei osutunud valituks.
Anti Poolametsalt ei õnnestunud artikli valmimise ajaks kommentaari saada. Pärast ringkonnakohtu otsust ütles aga Poolamets Virumaa Teatajale: «Selgus, et võib küll tõde rääkida endiste pättide ja korruptantide kohta. See oli märgiline otsus, mis puudutab ka sõna- ja ajakirjandusvabadust.»
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kelmid püüavad jätkuvalt inimesi telefonitsi haneks tõmmataPetturid ei puhka ja otsivad alatasa võimalusi, kuidas oma kuritegelikke skeeme ellu viia. Viimasel ajal on üha enam levinud õngitsuskõnede ja -sõnumite saatmine.
Pärnu Postimehega võttis ühendust pärnakas, kes kurtis, et talle helistatakse USA telefoninumbrilt justkui kindla intervalliga: iga poole tunni tagant ja seda juba mitmendat päeva. Ühel korral võttis eakas proua kõne kogemata vastu ning sai vastu ingliskeelse tervituse, mispeale ta katkestas kõne.
Pärnu Postimehe töötajagi sai hiljuti öise kõne Ameerikast, millele ta ei vastanud.
Peale helistamise proovivad kelmid heausklike andmetele ligi pääseda tekstsõnumeid saates.
Eelmisel nädalal teavitas Elisa oma kliente õngitsussõnumitest, mis kutsusid inimesi uuendama postisaadetise või Netflixi konto andmeid. Petusõnumi saatjate eesmärk on kätte saada klientide isiklikud andmed. Täpsemalt üritatakse ligi pääseda kas kliendi isiku- ja pangakaardi või Netflixi konto andmetele. Õngitsuskõnedes omakorda kutsutakse inimesi investeerima, raha kusagile viima või kontodele üle kandma.
Elisa infoturbejuht Mai Kraft tõdes, et sõnumite teel tehtavad õngitsuskampaaniad on eriti aktiivseks muutunud viimasel paaril aastal, varem jõudsid klientideni enim spämmkõned ja libaloosimängud. “Eriti palju SMS-õngitsuskampaaniaid on Elisa tuvastanud selle aasta maikuu algusest ning praegu käib uus ja suurem laine,” märkis Kraft. Klientidele tulevad sõnumid eri saatjatelt, näiteks alert, info, kaja, 8943 ning +33 algusega telefoninumbritelt.

Pärnumaa veebipolitseinik Karmen Raud soovitab läbi mõelda, kas igale poole on ilmtingimata vaja oma telefoninumbrit sisestada.
Urmas Luik

Pärnumaa veebipolitseinik Karmen Raud tõdes, et aeg-ajalt ikka pöördutakse politseisse võõrastelt telefoninumbritelt helistamise tõttu. Viimane suurem selline laine oli tänavu märtsis, kui helistajad tutvustasid end politseiametnikena. Kõnele vastanud inimesele räägiti, et tema kodupangas on toimunud kahtlased tehingud. “Sedasorti kõnede puhul tuleb tähele panna, et ei jagataks enda pangakonto või muid isiklikke andmeid, et mitte kelmuse ohvriks langeda,” manitses Raud.
Sageli langevad pettuse ohvriks investeerimishuvilised, kes otsivad internetist selle kohta rohkem infot. Kui aga sotsiaalmeediast leitud investorile või mõnele teisele liigagi hea teenistuse pakkujale jagada oma telefoninumbrit, meiliaadresse ja muid kontaktandmeid, võib juhtuda, et inimesega hakatakse püüdma mitmel viisil ühendust võtta.
Kelmid võivad kasutada ka võtet nimega spoofing. Sellisel juhul näidatakse õiget telefoninumbrit muul kujul ja korduvateks kõnedeks võidakse kasutada internetipõhiseid kõneprogramme.
Veebipolitseinik soovitab läbi mõelda, kas igale poole on ilmtingimata vaja oma telefoninumbrit sisestada. Raud nentis, et inimese telefoninumbri leidmiseks on võimalusi palju: andmeleketest pärinevad kontaktid; võltsitud veebilehed, mille ankeetidesse telefoninumbreid sisestatakse; kodulehed, millel telefoninumbrid on avalikud; vanad kasutamata või kasutusest väljas sotsiaalmeediakontod, millele veel andmed rippuma jäänud; Facebook Marketplace’is kergekäeline andmete jagamine.
“Võõrastelt numbritelt tulevate kõnede vastuvõtmise otstarbekuse peab inimene ise läbi mõtlema,” nentis Raud. Kui välismaiselt numbrilt kõnet ei oota, on võimalik kõnet eirata ja see blokeerida. Kehvemal juhul võib kaaluda telefoninumbri vahetamist.

  Petukõnede tunnused

Võõrastelt numbritelt tulevatesse telefonikõnedesse tuleb suhtuda ettevaatusega.
Tairo Lutter
Number, millelt helistatakse, algab võõra riigikoodiga
Päris tihti tehakse õngitsus- ja petukõnesid mõnest teisest riigist ning just välismaise suunakoodiga number on esimene indikaator, mis peaks ettevaatlikuks muutma.
Helistaja räägib võõras keeles
Kui olete eestlane ja saate kõne justkui mõnest “kohalikust pangast”, mille esindaja miskipärast eesti keelt ei räägi.
Helistaja toob eri põhjusi, miks te peaksite saatma, sisestama või kontrollimiseks jagama oma pangaparoole, pangakaardi andmeid, PIN-koode või muud taolist.
Ükski teenusepakkuja – olgu see siis pank, mobiilifirma või kullerfirma – ei palu oma kliendil mitte kunagi jagada krediitkaardi andmeid, pangaparoole, PIN-koode jne. Samuti ei soovita ükski teenusepakkuja alla laadida oma arvutisse uut tarkvara ega palu juurdepääsu arvutile.
Vastamata kõne tundmatult välismaiselt numbrilt
Taoliste vastamata kõnede eesmärk on meelitada kõne saanud isikuid tagasi helistama, et neile seejärel kõneteenuse arve esitada. Seejuures on pahatihti tegu eritasulise numbriga, millel on tavapärasest kõrgem tariif ning seetõttu ka tagasihelistajale esitatav arve kopsakam.
Kõne tuleb küll justkui kohalikult numbrilt, kuid helistaja jutt on võõrkeelne ja/või kahtlane
Tänapäeva tehnoloogia võimaldab telefoninumbritega manipuleerida. See tähendab, et välismaiselt numbrilt helistaja saab oma telefoninumbri maskeerida selle riigi numbriks, kuhu ta helistab. Helistaja jutt reedab tavaliselt petturi tegelikud kavatsused. Sellised kõned tasub katkestada.
Allikas: Telia


Kreeka eurosaadik Kaili vabastati koduarestistBRÜSSEL, 25. mai, AFP-BNS – Kreeka eurosaadik Eva Kaili, keda süüdistatakse nõndanimetatud Qatargate'i skandaali raames korruptsioonis, vabastati elektroonilise jälgimise alt ja koduarestist, ütlesid neljapäeval prokurörid.
Kaili peeti kinni detsembris süüdistatuna pistise võtmises välisriikidelt. Aprillis lubati ta vahi alt koduaresti.
Föderaalprokuratuuri kõneisiku Eric Van Duyse sõnul otsustas uuriv kohtunik, et Kaili liikumisi ei ole vaja enam kohtuprotsessi eel kontrollida.
Juurdluse raames peeti kinni mitu eurosaadikut ja nende nõunikku, kuid kõik peale ühe on nüüdseks koduarestist vabastatud.
Uurijad väidavad, et Belgia endine eurosaadik Pier Antonio Panzeri, kes teeb võimudega koostööd, juhtis pistisevõrgustikku, mis edendas Katari ja Maroko huvisid.
Kummagi riigi valitsused on süüdistusi tõrjunud.
Skandaal puhkes detsembris, kui Belgia politsei haarangu käigus leiti vähemalt 1,5 miljoni euro jagu sularaha.
Kaili oli skandaali puhkemise ajal europarlamendi asepresident. Ehkki parlamendi liikmeks on ta edasi jäänud, jäeti ta asepresidendi kohast ilma.
AFP – Baltic News Service


Võrklaev: oleme valmis Ukraina toeks kaaluma suuremaid makseid EBRD-leTALLINN, 25. mai, BNS – Rahandusminister Mart Võrklaev kinnitas kohtumisel Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) asepresidendi Jürgen Rigterinkiga, et Ukraina jõulisema toetamise nimel on Eesti valmis kaaluma kapitalimaksete suurendamist.
"EBRD tegevused Ukrainas on olulised ja vajalikud ja me toetame igakülgselt nendega jätkamist. Pank on oma sealset tegevust laiendanud, kuid ühel hetkel tuleb rahaline piir ette – selle tarbeks oleme valmis ka kapitalitõusu kaaluma," sõnas Võrklaev Londonis toimunud kohtumisel, teatas rahandusministeerium.
EBRD on Ukrainas toimetanud alates sõja algusest ja 2023. aasta lõpuks peaks panga sealne tegevusmaht kasvama 3 miljardi euroni. Selleks vajatakse liikmete täiendavaid garantiisid 300-400 miljonit eurot panga kapitali suurendamiseks. Vastav otsus läheb hääletamisele sügisel.
Võrklaeva sõnul võiks pank kaaluda ka panustamist Balti ettevõtete toetamiseks, kes on seotud Ukraina ülesehitamisega. Kohalike uute projektide leidmiseks on lähiajal Tallinna Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse juurde saabumas osaajaga tööle ka panga esindaja. "See on väga positiivne, et EBRD on leidnud võimaluse oma pankuri alaliseks saatmiseks Eestisse, mis annab meie ettevõtetele paremad võimalused juurdepääsuks EBRD kapitalile ning meile oluliste rohe- ja digiprojektide tegemiseks," sõnas Võrklaev.
Eestisse investeeris EBRD mullu 74 miljonit eurot, valdavalt olid investeeringud Luminori ja LHV Grupi võlakirjadesse. EBRD on varasemalt osalenud ka Tallinna sadama ja Enefit Greeni aktsiate esmastes avalikes pakkumistes. Minister jagas infot, et uue valitsuse plaan on riigiettevõtete börsile viimisega jätkata ja et rohkem infot Eesti riigiettevõtetesse investeerimiseks on ilmselt oodata juba aasta lõpus.
Rahandusminister osales kolmapäeval ka Londonis LHV Ühendkuningriigi pangalitsentsi saamisüritusel. Lisaks Londoni Kaubandus- ja Tööstuskojas toimunud ümarlauale kohtus Võrklaev veel Ühendkuningriigi parlamendi rahanduskomisjoniga, kus jutuks olid Eesti maksumuudatused, kaitsekulude tõstmine, kapitaliturgude arendamine, ühine mure kõrgest inflatsioonist ning intressidest.
"Rääkisime meie edukast rahapesuvastasest võitlusest ning krüptoturu korrastamisest, kus rahanduskomisjon tundis huvi meie edusammude vastu, kuna neil samad mured," märkis rahandusminister.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Võrklaev: oleme valmis Ukraina toeks kaaluma suuremaid makseid EBRD-leRahandusminister Mart Võrklaev kinnitas kohtumisel Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) asepresidendi Jürgen Rigterinkiga, et Ukraina jõulisema toetamise nimel on Eesti valmis kaaluma kapitalimaksete suurendamist.

«EBRD tegevused Ukrainas on olulised ja vajalikud ja me toetame igakülgselt nendega jätkamist. Pank on oma sealset tegevust laiendanud, kuid ühel hetkel tuleb rahaline piir ette – selle tarbeks oleme valmis ka kapitalitõusu kaaluma,» sõnas Võrklaev Londonis toimunud kohtumisel, teatas rahandusministeerium.
EBRD on Ukrainas toimetanud alates sõja algusest ja 2023. aasta lõpuks peaks panga sealne tegevusmaht kasvama 3 miljardi euroni. Selleks vajatakse liikmete täiendavaid garantiisid 300-400 miljonit eurot panga kapitali suurendamiseks. Vastav otsus läheb hääletamisele sügisel.
Võrklaeva sõnul võiks pank kaaluda ka panustamist Balti ettevõtete toetamiseks, kes on seotud Ukraina ülesehitamisega. Kohalike uute projektide leidmiseks on lähiajal Tallinna Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse juurde saabumas osaajaga tööle ka panga esindaja. «See on väga positiivne, et EBRD on leidnud võimaluse oma pankuri alaliseks saatmiseks Eestisse, mis annab meie ettevõtetele paremad võimalused juurdepääsuks EBRD kapitalile ning meile oluliste rohe- ja digiprojektide tegemiseks,» sõnas Võrklaev.
Eestisse investeeris EBRD mullu 74 miljonit eurot, valdavalt olid investeeringud Luminori ja LHV Grupi võlakirjadesse. EBRD on varasemalt osalenud ka Tallinna sadama ja Enefit Greeni aktsiate esmastes avalikes pakkumistes. Minister jagas infot, et uue valitsuse plaan on riigiettevõtete börsile viimisega jätkata ja et rohkem infot Eesti riigiettevõtetesse investeerimiseks on ilmselt oodata juba aasta lõpus.
Rahandusminister osales kolmapäeval ka Londonis LHV Ühendkuningriigi pangalitsentsi saamisüritusel. Lisaks Londoni Kaubandus- ja Tööstuskojas toimunud ümarlauale kohtus Võrklaev veel Ühendkuningriigi parlamendi rahanduskomisjoniga, kus jutuks olid Eesti maksumuudatused, kaitsekulude tõstmine, kapitaliturgude arendamine, ühine mure kõrgest inflatsioonist ning intressidest.
«Rääkisime meie edukast rahapesuvastasest võitlusest ning krüptoturu korrastamisest, kus rahanduskomisjon tundis huvi meie edusammude vastu, kuna neil samad mured,» märkis rahandusminister.


Politsei teatedÕnnetus Raja külas22. mail kell 19.13 toimus liiklusõnnetus Jõgevamaal Mustvee vallas Raja külas, kus 19-aastase naise juhitud ja vasakpööret sooritanud sõiduauto Audi A6 Avant põrkas kokku vastu liikunud sõiduautoga Opel Astra Sports Tourer, mida juhtis 69-aastane naine. Mõlemate sõidukite juhid toimetati haiglasse.Kelmus23. mail pöördus politseisse 28-aastane mees, kes langes veebipoest ostu sooritades kelmuse ohvriks. Kelmusega tekitatud kahju on 600 eurot.PPA/VOOREMAA


Lugeja | Aus äri või pettus: kaltsukast ostetud riided lendavad sotsiaalmeedias müükiKas taaskasutuspoest ostetud riiete müümine sotsiaalmeedias on aus äri?!
Helve elab Tallinnas ja on suur taaskasutuse austaja.
„Milleks maksta poes sadu ja sadu eurosid, kui saan kaltsukast mõnikord isegi paremaid ja vastupidavamaid rõivaid. Lisaks saan komplekte vahetada. Mõnikord olen isegi mõned rõivad tagasi kaltsukasse viinud, et need veel kellegi teise kapis edasi saaks elada,“ kirjutab Helve.
Naist ajab vihale skeem, mille ta sotsiaalmeediast avastas.
„Üks minu tuttav on leidnud huvitava otsa. Ta nimelt ostab kaltsukatest ja taaskasutuspoest rõivaid, et neid siis sotsiaalmeedias müüa. Ja müüb ikka palju kallimalt - selles pole kahtlust kah! On aga küsimus, kas see on ka aus,“ arutleb Helve.
„Minu arust oleks aus see, kui ta lisaks info juurde, et vahendab rõivaid, mis on ostetud taaskasutusest. Sealt ostes ma ei tea, mitmel inimesel need seljas on olnud. Kui ostan kellegi käest sotsiaalmeedias, siis ikkagi eeldan, et tegu on selle inimese riietega. Minu jaoks on see pettus,“ leiab Helve.
„Ma saan isegi aru asjast, sest tõesti võib leida meeletult ägedaid riideid, aga iga äri peaks põhinema aususel. Sellest ma ei tagane! Olen talle ka ise kirjutanud, et miks ta nii teeb, aga enamasti ta ei vasta. Kustutab mu kommentaarid ja ongi kõik. Ainult paar korda on vastanud, et see polevat üldse minu asi,“ lisab ta.
„Mõneti tal on õigus, sest ega ei olegi otseselt minu asi. Mõeldes teistele inimestele, siis on oluline neid ikkagi võimaliku pettuse eest hoiatada,“ usub naine ja ütleb: „Mina tahaksin sellisest asjast pigem teada.“
„On see eetiline või mitte - seda otsustab igaüks ikka ise,“ võtab ta loo kokku.


Kätlin Kukk: müügikanalid veebis ahvatlevad ka pettureidKätlin Kukk, SEB turbekeskuse turbejuht
Paljud kasutavad võimalust müüa ja osta asju interneti vahendusel. Selleks on loodud spetsiaalsed virtuaalsed keskkonnad nagu näiteks Marketplace, Osta.ee, Okidoki jne.
Müügiprotsess on lihtne: lae üles oma müügipakkumine ja oota ostjat. Kui paljud aga mõtlevad müües või ostes tehingukeskkonna turvalisusele ja ohule langeda pettuse ohvriks? Julgen arvata, et seda teevad väga vähesed.
Kaks peamist pettust, mis ostu-müügikeskkondades levivad, on kauba ostjale saatmata jätmine ja andmepüük. Skeemid, kus ostetud kaup ostjani ei jõua, on kahjuks tavapärased. Siin saab rääkida müüja pahatahtlikust käitumisest ja eesmärgist petta. Soovitus on hoida ostu-müügi keskkondades parajas annus skeptilisust ehk enne kui kellelegi raha kannad, veendu müüja olemasolus ja taustas. Varu viis minutit, et lugeda müüja kohta tagasisidet, ja ka guugelda müüjat, sest kuulutuse all võib olla võlts tagasiside. Suuremate summade puhul soovitan makse jagada osadeks või saavutada kokkulepe, et tasud kauba kättesaamisel. Kui aga juhtub, et kaupa ei saanud, aga raha on saadetud, tuleb viivitamatult pöörduda politseisse ja teavitada pettuslikust tehingust ka panka.
Andmepüük nõuab kindlasti rohkem lahti rääkimist ja on ohtlikum skeem. Tavalisim andmepüügi viis on e-kirja või SMSiga saadetud link või telefonikõne väidetavalt pangast/politseist. Eesmärk on hankida andmeid, millega siseneda ohvri internetipanka ja konto tühjaks teha. Andmepüük on ajanud oma haarded ka ostu-müügikeskkondadesse.
Kuidas toimub andmepüük müügikeskkondades? Näiteks müüs Martin Marketplace’i keskkonnas kiiktooli. Martinile kirjutas Messengeri sõnumitesse Katariina, kes oli huvitatud kiiktooli ostmisest. Katariina andis teada, et saadab Martinile kullerfirma lingi. Viimasele pakutu sobis ja ta jäi edasiste juhiste ootele. Katariina saatiski lingi, kuhu klõpsates avanes kullerfirma visuaal ja vaja oli täita ankeet. Martin polnud varem sellist teenust kasutanud ja küsis ostjalt, kas saaks kuidagi lihtsamalt. Katariina aga ütles, et kasutab seda kogu aeg, ning julgustas ja juhendas Martinit vormi täitmisel innukalt. Martin ei süvenenud ekraanil olevasse teksti, vastasel juhul oleks ta saanud aru, et midagi on valesti, kuna tekst ei olnud korrektses eesti keeles. Esmalt pidi Martin sisestama oma nime, aadressi ja telefoninumbri. Just neid andmeid kogudes saavad kurjategijad edaspidi ohvriga mõne muu skeemi raames ühendust võtta.
Järgmiseks tuli teha makse eseme transpordi eest. Siit läheb olukord eriti tõsiseks ja sel hetkel tuleks tegevus katki jätta, sest nüüd hakatakse küsima andmeid, millega kurjategijad proovivad teid maksimaalselt rahast tühjaks teha. See on hetk, kus lähete justkui maksma teile kuvatud summat, aga annate hoopis juurdepääsu oma internetipangale või oma kaardi andmed kurjategijate kasutusse. Selle tulemusena võite kaotada kogu kontol oleva raha.
Martin sisestas kurjategija küsitud kaardiandmed ja vajutas nuppu „sisesta“. Kaardi andmed jõudsid kurjategijateni, kes asusid kohe Martini pangakontot tühjendama. Martini kaardiga tehti eri riikides mitmeid internetioste ja ta kaotas peaaegu kogu kontol oleva raha. Kokku varastasid kurjategijad 2459,78 eurot, Martini kontole jäi vaid 12 eurot.
Kui müüte ostukeskkonnas oma esemeid ja ostja hakkab teile rääkima hädavajalikust kullerteenuse maksmisest, on see ilmselge märk, et tegemist on pettusega. Lohutuseks võib „ostja“ väita, et saate kullerile läinud raha hiljem tagasi. Fakt on aga, et tegelikult võite jääda ilma kogu pangakontol olevast rahast. Kui keegi tahab teilt eset osta, siis teadke, et selle transpordi maksab ostja, mitte müüja, kui pole tegemist erandliku kokkuleppega. Eelkirjeldatud viisil ei küsi ükski kullerfirma kunagi andmeid ega kasuta sellist lahendust paki kohale toimetamiseks. Tegu on andmepüügiga ehk kurjategijad tahavad kätte saada enamasti teie pangakaardi andmeid, ID-kaardi või SmartID koode ja internetipanga kasutajatunnust, et nendega teie asemel esineda ja teha kas kaarditehinguid või internetipangas ülekandeid.
Kirjeldatud pettusi tuleb kahjuks ette aina enam. Klient võib kaotada tuhandeid eurosid või lausa kogu oma kontojäägi. Selliste juhtumite ennetamiseks on ülioluline veenduda, mida oma autentimiskoodidega kinnitate.
Kui olukord tundub kahtlane, tuleb tegevus pooleli jätta ja otsekohe pangaga ühendust võtta, et saaks piirata konto edasist kuritarvitamist.
Süveneda tuleb kinnituskoodide sisestamisel teksti, mis selgitab, mida ja kus oled kinnitamas. Nende teadete lugemiseks tuleb võtta aega.
Pea meeles, et PIN1 on juurdepääsu andmine ja PIN2 on allkirjastamine.
Suureks abiks on, kui hoiad oma internetipanga ja kaartide limiidid võimalikult madalad – kui peaks midagi juhtuma, takistavad limiidid suuremate summade kaotamist.
Vaadake üle oma pangakaardi funktsionaalsused – kui te näiteks ei tee oste internetikeskkonnas, eemaldage oma kaardilt see funktsioon.


Kelmid püüavad jätkuvalt inimesi haneks tõmmataPetturid ei puhka ja otsivad alatasa võimalusi, kuidas oma kuritegelikke skeeme ellu viia. Viimasel ajal on üha enam levinud õngitsuskõnede ja -sõnumite saatmine.Pärnu Postimehega võttis ühendust pärnakas, kes kurtis, et talle helistatakse USA telefoninumbrilt justkui kindla intervalliga: iga poole tunni tagant ja seda juba mitmendat päeva. Ühel korral võttis eakas proua kõne kogemata vastu ning sai vastu ingliskeelse tervituse, mispeale ta katkestas kõne.Pärnu Postimehe töötajagi sai hiljuti öise kõne Ameerikast, millele ta ei vastanud.Peale helistamise proovivad kelmid heausklike andmetele ligi pääseda tekstsõnumeid saates.Eelmisel nädalal teavitas Elisa oma kliente õngitsussõnumitest, mis kutsusid inimesi uuendama postisaadetise või Netflixi konto andmeid. Petusõnumi saatjate eesmärk on kätte saada klientide isiklikud andmed. Täpsemalt üritatakse ligi pääseda kas kliendi isiku- ja pangakaardi või Netflixi konto andmetele. Õngitsuskõnedes omakorda kutsutakse inimesi investeerima, raha kusagile viima või kontodele üle kandma.Elisa infoturbejuht Mai Kraft tõdes, et sõnumite teel tehtavad õngitsuskampaaniad on eriti aktiivseks muutunud viimasel paaril aastal, varem jõudsid klientideni enim spämmkõned ja libaloosimängud. «Eriti palju SMS-õngitsuskampaaniaid on Elisa tuvastanud selle aasta maikuu algusest ning praegu käib uus ja suurem laine,» märkis Kraft. Klientidele tulevad sõnumid eri saatjatelt, näiteks alert, info, kaja, 8943 ning +33 algusega telefoninumbritelt.Pärnumaa veebipolitseinik Karmen Raud tõdes, et aeg-ajalt ikka pöördutakse politseisse võõrastelt telefoninumbritelt helistamise tõttu. Viimane suurem selline laine oli tänavu märtsis, kui helistajad tutvustasid end politseiametnikena. Kõnele vastanud inimesele räägiti, et tema kodupangas on toimunud kahtlased tehingud. «Sedasorti kõnede puhul tuleb tähele panna, et ei jagataks enda pangakonto või muid isiklikke andmeid, et mitte kelmuse ohvriks langeda,» manitses Raud.Sageli langevad pettuse ohvriks investeerimishuvilised, kes otsivad internetist selle kohta rohkem infot. Kui aga sotsiaalmeediast leitud investorile või mõnele teisele liigagi hea teenistuse pakkujale jagada oma telefoninumbrit, meiliaadresse ja muid kontaktandmeid, võib juhtuda, et inimesega hakatakse püüdma mitmel viisil ühendust võtta.Kelmid võivad kasutada ka võtet nimega spoofing. Sellisel juhul näidatakse õiget telefoninumbrit muul kujul ja korduvateks kõnedeks võidakse kasutada internetipõhiseid kõneprogramme.Veebipolitseinik soovitab läbi mõelda, kas igale poole on ilmtingimata vaja oma telefoninumbrit sisestada. Raud nentis, et inimese telefoninumbri leidmiseks on võimalusi palju: andmeleketest pärinevad kontaktid; võltsitud veebilehed, mille ankeetidesse telefoninumbreid sisestatakse; kodulehed, millel telefoninumbrid on avalikud; vanad kasutamata või kasutusest väljas sotsiaalmeediakontod, millele veel andmed rippuma jäänud; Facebook Marketplace'is kergekäeline andmete jagamine.«Võõrastelt numbritelt tulevate kõnede vastuvõtmise otstarbekuse peab inimene ise läbi mõtlema,» nentis Raud. Kui välismaiselt numbrilt kõnet ei oota, on võimalik kõnet eirata ja see blokeerida. Kehvemal juhul võib kaaluda telefoninumbri vahetamist.Petukõnede tunnused• Number, millelt helistatakse, algab võõra riigikoodigaPäris tihti tehakse õngitsus- ja petukõnesid mõnest teisest riigist ning just välismaise suunakoodiga number on esimene indikaator, mis peaks ettevaatlikuks muutma.• Helistaja räägib võõras keelesKui olete eestlane ja saate kõne justkui mõnest «kohalikust pangast», mille esindaja miskipärast eesti keelt ei räägi.• Helistaja toob eri põhjusi, miks te peaksite saatma, sisestama või kontrollimiseks jagama oma pangaparoole, pangakaardi andmeid, PiN-koode või muud taolist. Ükski teenusepakkuja - olgu see siis pank, mobiilifirma või kullerfirma - ei palu oma kliendil mitte kunagi jagada krediitkaardi andmeid, pangaparoole, PIN-koode jne. Samuti ei soovita ükski teenusepakkuja alla laadida oma arvutisse uut tarkvara ega palu juurdepääsu arvutile.• Vastamata kõne tundmatult välismaiselt numbriltTaoliste vastamata kõnede eesmärk on meelitada kõne saanud isikuid tagasi helistama, et neile seejärel kõneteenuse arve esitada. Seejuures on pahatihti tegu eritasulise numbriga, millel on tavapärasest kõrgem tariif ning seetõttu ka tagasihelistajale esitatav arve kopsakam.• Kõne tuleb küll justkui kohalikult numbrilt, kuid helistaja jutt on võõrkeelne ja/või kahtlaneTänapäeva tehnoloogia võimaldab telefoninumbritega manipuleerida. See tähendab, et välismaiselt numbrilt helistaja saab oma telefoninumbri maskeerida selle riigi numbriks, kuhu ta helistab. Helistaja jutt reedab tavaliselt petturi tegelikud kavatsused. Sellised kõned tasub katkestada.Allikas: TeliaTelefonidele saadetakse mitmesuguseid petuskeeme. Pärnu PostimeesKati Saagim


Ecuadori president Lasso läbis USA-s eesnäärmeoperatsiooniQUITO, 26. mai, AFP-BNS – Ecuatori president Guillermo Lasso läbis USA-s Houstonis edukalt eesnäärmeoperatsiooni, teatas tema pressiteenistus neljapäeval.
67-aastane Lasso, kel seisavad augustis ees pingelised valimised, reisis USA-sse kolmapäeval.
Väidetavalt on Lasso praegu haiglas operatsioonist taastumas ning naaseb kodumaale pühapäeval.
Eelmisel nädalal saatis korruptsioonisüüdistuste osaliseks saanud Lasso riigi parlamendi laiali, kui seadusandjad olid alustanud tema vastu tagandamisprotseduuri.
Riigi valimiskogu kuulutas kolmapäeval uute valimiste päevaks 20. augusti ning vajadusel toimub 15. oktoobril valimiste teine voor.
Tagasivalimist taotleva Lasso populaarsus on rekordilises madalseisus, küündides vaid 10 protsendini.
AFP – Baltic News Service


Karol Kallas: ühispartei toetab kaosega USA hegemooniatEesti Vabariigi valitsus peab sõda ühekorraga nii looduse, loomuõiguse, õigusriigi kui kõige väärika, ilusa ja inimlikuga, kirjutab Karol Kallas.
Rand Corporation räägib sulatõtt
Mida päev edasi, seda enam on allakirjutanu veendunud, et 2022. aasta alguses ilmunud Ameerika Ühendriikide kurikuulsa mõttekoja Rand Corporationi koostatud tegevuskava ülevaade on sulatõsi. Viidatud raporti sisu on laiema pintsliga tõmmates lühidalt järgmine: Ameerika Ühendriikides on asjad väga halvasti. Selleks, et USAl veel mõnda aega nina vee peal hoida, tuleb Euroopa koos selle Liiduga põhja lasta.
Selleks on vaja sokutada Euroopa Liitu ja riike juhtima eriti ogarad inimesed, kes ei saa oma rumalusest aru enne kui on tehtud nii palju kurja, et seda parandada pole enam võimalik. Siis jooksevad kvalfitseeritud kaader ja paremad ettevõtted USAsse ning Euroopa peab üle elama järjekordse kaoseperioodi, mille pealt USA oligarhid ja nomenklatuur kasu lõikavad.
Iseäranis idiootlikult oskavad institutsioone ja riike juhtida rohepöörajad, keda raportis nimetatakse "eriti dogmaatilisteks" ning mis rahvakeeli tähendab "usuhullud".
Saksamaa roheliste saavutused – energiakriisi keskel viimaste tuumajaamade sulgemise näol – on kõigile näha. Sama hull elik isegi nürimeelsem on Euroopa Komisjoni ülemkomissar. Ei pea olema suurem tarkpea ennustamaks, millise häda, viletsuse ja kaose toovad kaasa Euroopa Liidu ning selle käsu peale tehtud Eesti rohekavad.
Kui Rand räägib, et Euroopat tuleb juhtima panna võimalikult ogarad inimesed, siis liigub mõte paratamatult Kaja Kallasele. Arukas inimene teab, et mida külvatakse, seda ka lõigatakse. "Abieluvõrdsus" on sõda loodusega, ühiskonna "jõgede" ümberpööramine ja iga inimene, kellel on pisutki aru peas, ei hakka lammutama ühiskonna alustalasid.
Inimloomus jääb samaks
"Teadlased" ja poliitikud võivad enda ning avalikkuse ajusid väänata nii palju kui iganes suudavad. Arukas on siiski eeldada ja ühiskonna korraldus ehitada üles arusaamisele, et vaatamata viimase kahesaja aasta tormilisele teaduse ning tehnika arengule on inimloomus jäänud inimliigi algusest peale üldjoontes samaks.
Selle tõestuseks pole vaja vaadata kaugemale kui Ukraina sõjale. Veel 2020. aasta jaanuaris ei kujutanud ükski inimene ette, milliseid sõnu hakatakse Venemaa ja venelaste kohta kasutama, kuidas hakatakse tühistama Dostojevskit ja Tšaikovskit. Seda eriti kontekstis, kus Eesti valitsused on kogu taasiseseisvumise aja kandnud pilpa peal venelastest Yana Toomi-suguseid mustsajalisi, kelle jaoks Eesti vabariik on ainult ajutine eksitus. Või see ei olnud sugugi nii ammu, kus venekeelse Delfi ja kõige jõhkramate Venemaa propagandakanalite sisul polnud suurt vahet. Ajalugu ja ilukirjandust tundvatele inimestele meenutab kogu Ukraina sõda ümbritsev vaimustus/hüsteeria Esimese Maailmasõja eelset ning alguse aega. Paraku ka seda, mis sellest välja tuli ja kuidas USAst sai maailma rikkaim riik ning hegemoonia…
Kõlab banaalselt ja see sõna on progressiusklike kadakasakslaste poolt ära rüvetatud, kuid ühiskond on üles ehitatud päris "väärtustele". Ühiskonna keskmes on tõekspidamised-väärtused, mida järgides saab üles ehitada toimiva ja eduka kogukonna. Ühiskond saab areneda ainult tänu mehe ja naise liidule ning sellest sündinud lastele. See on alati nii olnud, selline on loodusseadus, selline on loomuõigus ja loomulik perekond on ühiskonna vundament. Ühe USAd tabanud sotsiaalse katastroofi põhjusena tuuakse läbivalt välja üksikvanematega lapsed ja täpselt oma eesmärgi vastaste tulemustega sotsiaaltoetuste riik.
Loomuõigus on üks ürgsemaid õigussüsteemi põhimõtete süsteeme, mis uuemal ajal on paraku kaotanud oma tähenduse. Lühidalt tähendab see, et inimeste seadused peavad olema kooskõlas looduse seadustega. Kui seadusandlus hakkab loodusele vastu, siis on see sõda loodusega ja inimene pole sõda loodusega mitte kunagi võitnud.
Muude põhjuste hulgas tuleb lihtsalt osutada, et revolutsioon on alati igikestev ja kui täna räägitakse "kahe inimese õnnest", siis homme lõigatakse lastel ilma vanemate teadmata munad ja rinnad maha. See on enam-vähem alati ja kõikjal nii läinud.
Kunagi oli feminism revolutsiooniline liikumine. Siis tuli omasooiharate inimeste õiguste kehtestamine. Mõlemad on vektorid, mille toel asus kõike inimlikku ja ilusat ründama sooväänikute kamarilja.
Mitte ükski mõistlik inimene ei arva, et naistel peaks olema kuidagi vähem õiguseid ja ühiskonna areng on ilmselt sealmaal, et magamistoas toimuv on iga inimese enda asi.
Samas Signe Riisalo ei ole täie mõistuse juures olev inimene, kui ta väidab, et inimese soo määramine on rahvatervise küsimus ja seda peaks saama teha iga inimene oma suva järele. Sugu ei ole "vaba", vaid paratamatus. Mis tõestab taas, et revolutsioon on igikestev – kahe inimese "õnn" on alati jõudnud laste sooväärastamiseni.
Vihakõne kriminaliseerimine võtab ära võimaluse probleeme lahendada
Järgmine lollus on vaenukõne seadus. Demokraatiat ei ole ilma sõnavabaduseta ja ilma sõnavabaduseta pole ka ühtegi teist vabadust. Säherdused seadused – koos "abieluvõrdsusega" – hävitavad ühiskonna lõime ja arukas inimene selliseid seaduseid ei tee.
"Vaenukõne" kriminaliseerimise vastu võib ette lugeda poole maailma filosoofia ajaloost – kogu maailma mõttelugu on ood sõnavabadusele –, kuid väga lihtsalt seletades, nii lihtsalt, et isegi Kaja Kallas võiks sellest aru saada, on põhjendus järgmine: probleeme saab lahendada ainult neist rääkides ja "vaenu- või vihakõnest" kuriteo tegemisega võetakse inimestelt see probleemide lahendamise võimalus ära, mis omakorda toob kaasa kaose ühiskonnas. Näited: Kaja Kallas ei saa riigi juhtimisega hakkama, massisisseränne on saatanast ja inimestel on ainult kaks sugu, mida muuta ei saa…
Majandusteoreetik Adrian Woolridge kirjeldab Ühendkuningriigi nädalalehes Spectator, kuidas ärklejad ühiskonna üle võtavad ja kuidas see toob kaasa nomenklatuuri juhmistumise – arukas inimene ei ärkle – ning lõpuks kaose. "Abieluvõrdsus", sõda vaenukõne ja kliimamuutustega on kõik sada protsenti ärklevad teemad. Woolridge juhib ka tähelepanu, et kui nomenklatuuri eesotsas juhtub olema juhm ärkleja, siis selline inimene üldjuhul endast targemaid tööle ei võta.
Vaatame veelkord Riisalot – õnn pritsis sellest inimesest igas ilmakaares laiali, kui ta sai "abieluvõrdsuse" seaduse eelnõu riigikogule üle anda. See näitab, et kui eesotsas on poolearuline, siis allpool ei lähe asjad sugugi paremaks ja randlikult öeldes toob see kaasa kaose. Isegi prohvet ei pea olema. Kõik see on juba mujal maailmas juhtunud ja nii rumal ei tohiks keegi olla, et arvata, nagu meil midagi muud moodi läheks.
Tänase valitsusjuhi ja valitsuse "tarkusele" osutab ka pime jäärapäisus, millega oma eesmärkide eest sammugi taganemata võideldakse. Korrates ühte kulunud kõnekäändu, on demokraatia kompromisside kunst ehk Kallase valitsus ei ole demokraatlik.
Viimaks tuleb osutada tõigale, et progressiusk on raske ajuhaigus ja ärklemine on selle sümptom. Progressiusulised usuvad, et kuni nendeni/tänaseni on maailmas kõik valesti tehtud ja nemad nüüd teavad, kuidas "õiget" uut maailma ehitada.
Alati peab meeles pidama, et progressiusuliste revolutsioon tabab ühiskonda kassettpommina. Ei ole nii, et teeme ära "abieluvõrdsuse" ja rassistliku "rassiõigluse" jätame rahule. Progressiusulise ühispartei jaoks on vaja ära hävitada kõik vana maailm ja nii käivad alati koos abieluvõrdsus, rohepööre ja energiaüleminek, rassi- ja sotsiaalne "õiglus", kurjategijate – sealhulgas "õigete" poliitikute – karistamatus/taastav õigusemõistmine, normaalse asendamine ebanormaalsega, korruptsioon, massisisseränne, jõugukapitalism, hariduse allakäik, korporatiivse meedia allutamine nomenklatuuri maailmarevolutsiooni eesmärkidele, ühisparteisse mitte kuuluvate poliitiliste jõudude demoniseerimine, rahvatervisetööstusest totalitaarse riigi kehtestamise vahendi tegemine, ühiskonna päris moraalist ja väärtustest vabastamine ning lausvaletamine, … siinkohal võiks veel pikalt jätkata.
Progressiusu ajuhaiguse viljad on kõigile näha – kodusõja lävel Prantsusmaa, kaoses USA demokraatide juhitud suurlinnad ja kunagise Euroopa majandusmootori Saksamaa majanduse sihikindel hävitamine.
Ehk Kaja Kallas ja tema valitsus on täpselt selline, mida Rand Corporationi nõu kuulavad "universumi kuningad" ühe Euroopa riigi eesotsas näha tahavad.
Äraspidi Make America Great Again!
PS Artikli pildi tausta kohta saab lugeda siit.


Marketplace ja muud interneti müügikanalid peidavad endas ka pettureidPaljud meist kasutavad võimalust müüa ja osta asju interneti vahendusel. Selleks on loodud spetsiaalsed virtuaalsed keskkonnad nagu näiteks Marketplace, Osta.ee, okidoki jne. Müügiprotsess on lihtne: lae üles oma müügipakkumine ja oota ostjat. Kui palju mõtled aga müües või ostes tehingukeskkonna turvalisusele ja ohule langeda pettuse ohvriks? Julgen arvata, et seda teevad väga vähesed aga sellele tuleks mõelda palju rohkem.Kaks peamist pettust, mis ostu-müügi keskkondades levivad, on kauba ostjale saatmatajätmine ning andmepüük.Saamata jäänud kaupKui kauba saatmata jätmine on ehk arusaadav ja pettus tõenäoliselt ei vaja lisaselgitust, siis andmepüük nõuab kindlasti rohkem lahti rääkimist. Skeemid, kus ostetud kaup ostjani ei jõua, on kahjuks tavapärased ja juhtmeid on aina rohkem. Säärase käitumise puhul saame üheselt rääkida müüja pahatahtlikust käitumisest ja eesmärgist teist inimest petta. Minu soovitus on hoida ostu-müügi keskkondades parajal annusel skeptilisust ehk enne kellelegi raha kandmist tuleb veenduda müüja olemasolus ja taustas. Varu viis minutit, et lugeda müüja kohta tagasisidet ja guugelda teda, sest ka kuulutuse all võib olla võlts tagasiside. Samuti soovitan suuremate summade puhul makse osadeks jagada või saavutada kokkulepe, et tasutakse kauba kättesaamisel. Rakenda kõike võimaliku enda kaitseks, et vältida kelmi haardesse sattumist. Kui aga juhtub, et kaupa ei saanud, kuid raha on saadetud, tuleb viivitamatult pöörduda politsei poole ja teavitada pettuslikust tehingust ka panka.AndmepüükVeel ohtlikum skeem on aga andmepüük. Kõige tavalisemaks andmepüügi viisiks on e-maili, SMS-i teel saadetud link või telefonikõne väidetavalt pangast/ politseist. Eesmärk on hankida andmeid, millega siseneda ohvri internetipanka ja konto tühjaks teha. Kuid andmepüük on ajanud oma haarded ka mujale, nii on ka ostu-müügi keskkonnad kohad, kuhu kurjategijad on imbunud ja väga intensiivselt.Kuidas toimub andmepüük müügikeskkondades? Seda on kõige parem selgitada ühe näite põhjal.Martin müüs Marketplace'! keskkonnas oma kiiktooli. Ta lisas oma kuulutuse ja jäi ostja ootele. Martinile kirjutas Messengeri sõnumitesse Katariina, kes oli huvitatud kiiktooli ostmisest ja küsis lisainfot. Katariina uuris Martinilt, kas kiiktool on veel alles ja väljendas soovi see ära osta.Katariina andis teada, et saadab Martinile kullerfirma lingi. Viimasele pakutu sobis ja ta jäi edasiste juhiste ootele. Katariina saatiski lingi. Lingile klõpsates avanes Martinile kullerfirma visuaal ja vaja oli asuda täitma ankeeti. Martin ei olnud varem seifist teenust kasutanud ja küsis ostjalt, kas saaks kuidagi lihtsamalt. Katariina aga ütles, et kasutab seda kogu aeg ning julgustas ja juhendas Martinit vormi täitmisel väga innukalt. Martin ei süvenenud ekraanil olevasse teksti, vastasel juhul oleks ta juba aru saanud, et midagi on valesti, kuna tekst ei olnud korrektses eesti keeles. Esmalt pidi Martin sisestama oma nime, aadressi ja telefoninumbri. Just neid andmeid kogudes saavad kurjategijad edaspidi ohvriga mõne muu skeemi raames ühendust võtta.Järgmiseks tegevusteks oli makse teostamine eseme transpordi eest. Just sellest momendist läheb olukord eriti tõsiseks. See on moment, kus tuleks tegevus katki jätta, sest nüüd hakatakse teilt küsima andmeid, millega kurjategijad proovivad teid maksimaalselt rahast tühjaks teha. See on moment, kus lähete justkui maksma teile kuvatud summat, aga annate juurdepääsu hoopiski oma internetipangale või annate oma kaardi andmed kurjategijate kasutusse. Mille tulemuseks on see, et võite kaotada kogu oma kontol oleva raha.Martin sisestas kurjategija poolt küsitud kaardiandmed ning vajutas „sisesta“ nuppu. Seejärel jõudsid kaardi andmed kurjategijateni, kes asusid Martini pangakontot koheselt tühjendama. Martini kaardiga tehti erinevates riikides mitmeid internetioste ning Martin kaotas peaaegu kogu oma kontol oleva raha. Kokku varastasid kurjategijad kontolt 2459,78 eurot.Martinile jäi elamiseks kontole vaid 12 eurot.Kui te müüte ostukeskkonnas oma esemeid siis pidage meeles, et kui ostja hakkab teile rääkima hädavajalikust kullerteenuse maksmisest, siis see on ilmselge märk, et tegemist on pettusega. Oleme ka kuulnud, et lohutuseks väidab „ostja“, et saate selle raha hiljem tagasi, mis kulleri jaoks läks. Fakt on aga see, et tegelikult võite jääda ilma kogu oma rahast pangakontol. Kui keegi tahab teilt osta eset, mida müüte, teadke et selle transpordi maksab ostja, mitte müüja, kui me ei räägi erandlikust kokkuleppest. Eelpool kirjeldatud viisil ei küsi ükski kullerfirma kunagi andmeid ega kasuta seifist lahendust paki kohale toimetamiseks. Tegu on andmepüügiga ehk kurjategijad tahavad kätte saada teie andmeid, milleks on enamasti: pangakaardi andmed, ID-kaardi või SmartID koodid ja internetipanga kasutajatunnus. Saadud andmetega tahavad kurikaelad teie asemel esineda ja teha kas kaarditehinguid või ülekandeid internetipangas.Eespool kirjeldatud pettusi esineb kahjuks aina enam. Veebi teel eseme müüja petuskeemi tõmbamine on kurjategijate käekirjas saanud aina enam fookust. Uks klient võib kaotada tuhandeid eurosid või lausa kogu oma kontojäägi, nagu see juhtus Martiniga.Et selliseid juhtumeid ennetada, on ülioluline veenduda, mida oma autentimiskoodidega kinnitate.• Kui olukord tundub kahtlane, tuleb tegevus pooleli jätta ja otsekohe pangaga ühendust võtta, et saaks piirata konto edasist kuritarvitamist.• Süveneda tuleb kinnituskoodide sisestamisel teksti, mis selgitab, mida ja kus oled kinnitamas. Nende teadete lugemiseks tuleb võtta aega.• Pea meeles, et PIN1 on juurdepääsu andmine ja PIN2 on allkirjastamine.• Samuti on suureks abiks, kui hoiad oma internetipanga ja kaartide limiidid võimalikult madalad. Seda selleks, et kui peaks midagi juhtuma, takistavad limiidid suuremate summade kaotamist.• Vaadake üle oma pangakaardi funktsionaalsused. Kui te näiteks ei tee oste internetikeskkonnas, siis eemaldage oma kaardilt see funktsioon.KÄTLIN KUKK, SEB Turbekeskuse turbejuht