Kauksi Ülle: kas ma peaksin end avalikult põlema panemaMa ei tahtnud niisugust Eestit ! Sellise südantlõhestava karje heitis võro luuletaja Kauksi Ülle nädala eest sotsiaalmeediasse, valutades südant raamatukogude kinnipanemise ja Nursipalu militaartsooni laiendamise plaani pärast oma lapsepõlvemaal.Võromaa tulipunkt asub praegu Nursipalus, kus riik soovib laiendada kaitseväe harjutusvälja, millele jääb ette 21 kodu. 11 590 inimest on andnud allkirja harjutusvälja laiendamise vastu, nende hulgas Kauksi Ülle ja Epp Petrone.Istume hubases ateljees Setomaal Obinitsas keset täpilisi tasse ja ristpistes patju lõõmava kamina ees. Kauksi Ülle ja tema kaasa Riitsaare Evar on siia loonud oma maailma.Igal maailmal on oma hind ja Setomaale panustatud energia on ehk tulnud Võromaa arvelt?Niisugused mõtted tunduvad Üllel peas keerlevat. Aga ehk läheb ratas õigetpidi käima: Setomaa rahvuslikus ärkamisajas veedetud aastad aitavad tal nüüd Võromaad ärkama ja ühinema kutsuda?Ülle elu võib jagada tinglikult kolmeks: esimesed kaks aastakümmet Pärlijõe ääres Rõuge vallas, teised kaks aastakümmet Tartus võro-seto asju ajades ja nüüd kaks aastakümmet Setomaal.Kuidas jõudis sinuni uudis, et Nursipalu-tsooni soovitakse laiendada?See tuli kuulujutuna viie aasta eest, kui toimus Nursipalu laiendus, mille käigus võeti palju metsa maha jokk-skeemiga. Mu tütar oli sel ajal Rõuges õpetaja, tema õpilased teadsid rääkida, et plaanitakse juba uut laiendust.Kohtasin toona juhuslikult koolivenda, kes rääkis sügava murega, et ei saa enam Nursis turismitalu pidada, sest tassid tärisevad laua peal ja külalised kardavad.Olin sellest kõigest vapustatud. Kirjutasin mitmes kolumnis otse välja, et Nursipalu edasist laienemist ei tohi kindlasti ette võtta, selle maa-ala ümber on põline kultuur, mida tuleb hoida.Kui Eestisse hakkas pärast jääsulamist saabuma rahvaste ränne, tuli üks laine lõuna poolt Peipsit ja teine laine põhja poolt. Lõuna poolt tulnu jäi paika Rõuge kanti ja on siiani paigas. Keeleteadlased ütlevad, et võro keel on esimene läänemeresoome keeltest eraldunud keel ja üldse kõige vanem säilinud keelekuju Eesti territooriumil. Sellest koorusid hiljem mulgi, tartu ja seto keel.Mina sündisin selle ürgse algkeele sisse, mind kasvatas eelkõige vanaema, kes kõneles ainult võro keeles. Ka minul polnud enne kooli vajadust kellegagi «rääkida». Kui keegi võttis linnast naise, siis öeldi tolle kohta: «Taa ei mõistaq kõnõlda, taa ju rääk!» Halvasti suhtuti sellesse, kui keegi võro laps läks linna kooli, siis tuli tagasi ja enam ei kõnõlnud: «Tuu om liinan rääkma nakanu!» (Naerab, siis tõsineb.) Paar kuud tagasi, kui uue laienemise plaan avalikuks tuli, meenus mulle, kuidas üks udmurdi keeleteadlane pani end avalikul platsil põlema, sest mitte keegi ei rääkinud enam udmurdi keelt. See oli tema appikarje. Ja mul tekkis küsimus: kas ka mina, võro luuletaja, pean end kusagil avalikult põlema panema? Kas muud väljapääsu tõesti pole? Aga ma tahaksin veel kaua elada ja veel paarkümmend võrokeelset raamatut avaldada Olen mõelnud, et kas ma ise olen andnud oma parima, et üle Eesti Rõuge kandi ürgsust ja erilisust märgataks. Üksvahe kirjutasin palju ajalooainelisi näidendeid. Neid lavastati Mulgimaal, Setomaal... Ka Rõugest kirjutasin näidendi, mis hõlmas sadat aastat. Paraku seda Rõuge näidendit ei lavastatud. Keegi otsustaja oli öelnud, et seal ei saavat piisavalt nalja. Kui see oleks lavastatud, siis oleks ehk mitukümmend tuhat inimest rohkem Rõuges käinud. Aga seda saab veel teha!Tundub, et setod paistavad üle Eesti paremini välja kui võrokesed.Setos on kuningriigipäev, rahvas käib siin iga suvi, nad vaatavad meie elu, ööbivad meie juures, söövad meie toitu. Olen teinud Setomaal kolm suurt teatrietendust ja terve rea väikesi. Suurtel etendustel on käinud üle Eesti vähemalt 70 000 külalist. Samamoodi on Jalmar Vabarna Treski-festivalid rahvarohked. Tulemuseks ongi see, et setodest niiviisi üle sõita ei saaks, nagu praegu võrokestest üritatakse sõita.Aga võrokestel ei olnud varem ka sellist tõuget, mille pärast end kokku võtta.Kas on võimalik, et Nursipalu-teemast algab võrokeste ärkamisaeg?Loodan väga, et see valu paneb asjad liikuma!Minul endal tuli mõistmine tudengipõlves, seoses soome-ugri hõimupäevadega, kui näidati Lennart Meri filmi «Veelinnurahvas». Filmis on koht, kus üks kamassi rahvusest vana naine laulab lillede ja rohuga... sest ta mees suri ja tal polnud oma keelt enam mitte kellegagi rääkida. Ja ma mõtlesin: ma pean tegema kõik, et võrokestega, minu rahvaga, minu lastelastega ei juhtuks nõnda, et neil on vanas eas vaja rääkida lille ja rohuga, sest pole enam inimesi, kellega keelt jagada.Kolm päeva mõtlesin ja visandasin pika programmi, mis muu hulgas sisaldas Võro ülikooli. Pärast tuli küll ainult Kaika ülikool ja Võru instituut, aga midagi ikka. Kahjuks on paljud mu punktid siiani täitumata.Kuidas on Eesti riik võrokesi toetanud?Eesti riik on andnud projektiraha: vahel võrokeelsete häälikute uurimiseks, vahel mõne küsitluse tegemiseks. Aga Eesti riigi rahvaloendused on meile alandavad olnud. Rahvastikuregistris võid sa olla juut, mustlane... kokku kakssada vastusevarianti... saad olla isegi ladinakatoliku ja alamsaksa esindaja. Aga sa ei saa olla võroke, seto või mulk.See on... genotsiidi moodi. Nagu nõukogude ajal väikerahvaid välja suretati, nii on see jätkunud Eesti ajal. Mina pole saanud omakeelset haridust: nõukogude koolis oli keelatud võro keeles kõnelda. Kui õpetaja ütles kogemata «üts», siis vabandas. Aga ka minu lapsed ei saanud võrokeelset kooliharidust. Siiani ei saa ma aru, miks pole võro keel ametlikult koolide tunniplaanis. Võromaa asualadel peaks see olema kohustuslik! Praegu pole paljudes Võromaa koolides sellist ainet nagu võro keel.Võib öelda, et võrokesed ja setod on Eesti riigi vähemusrahvus, võrreldavad näiteks venelastega.Pigem põlisrahvas, aga jah, suure Eesti kontekstis ka vähemusrahvus.Ja kui vene koole on kogu iseseisvuse aja peetud üleval riigi rahast ja tehtud ridamisi venekeelseid õpikuid, siis võrokeelseid õpikuid teeme piskust projektirahast. Kui lähen internetipanka, saan valida töökeeleks vene või inglise, aga ei saa valida võro või seto keelt. Võrus pannakse küll «Tan vai kõnõlda võro kiilt» poeustele, aga see on nagu naljanumber, turistikas. Keele väljasuretamine on tasane ja pikk protsess.Igatahes fakt on, et meil ei lasta end rahvana määratleda, hoolimata meie tungivatest palvetest, juba kolm järjestikust rahvaloendust. Keegi pole seda meile välja öelnud, miks ei või. Ikka on vingerdatud, et olla logistikaprobleemid.Kas on oht, et kuulataksite järgmise sammuna välja Võro-Seto riigi? On ju olemas rahvaste enesemääramise õigus.Mäletan, et oli kord ajalehes artikkel, Kaplinski Lauris arutles, et tema ei ole leidnud sellist juriidilist klauslit, mille alusel Oandi muinasmaakonna asualad liideti Eestimaa külge. Juriidiliselt pole selleks alust, väitis ta, ja arvas, et saaks teha referendumi: uurida, mida inimesed soovivad. Sellest tuli väike separatismi-skandaal.Mind ka on vahel käsitletud kui separatistide esindajat. Tegelikult setod ja võrokesed ei ole separatistid. Me oleme nõus olema Eesti riigi kodanikud, kui meil lastakse olla setod ja võrokesed.Aga seda separatismitaotlust on ilmselt meie riik kartnud. See, mis meie rahvuslikku enesemääratlust takistab, on nii amorfne ja tegutseb nii salamisi ja defacto, sa ei saa kunagi aru, milles probleem üldse on. Seto kongress ja Võro instituut ühendasid jõud ja pingutasid tohutult, et saada meid sinna viimasele rahvaloendusele rahvusena sisse. Ainus, mida nad saavutasid, oli küsimus: kas räägite mõnda imelikku murrakut või keelekuju?Mida arvad üleilmastumisest? Eesti keel ja kultuur on samamoodi sulandumas suurde?(Ohkab.) Vaatame meie ajalooõpikuid. Kui Eesti Vabariik tuli, siis ilmusid õpikud, mis olid tõesti Eesti seisukohalt kirjutatud. Aga siis tuli Euroopa Liidu aeg.Õppisin oma poiskesega kaasa, vaatasin: nüüd on meil koolides õpikud, kus alavääristatakse maausku. Et oli kord eestlastel selline maailmavaade - arvati, et puudel on hing, ja kallistati puid. Kõik. Aga mida see-eest põhjalikult õpitakse? Oli see kirikulõhe, kirik tugevnes, siis oli too kirikulõhe... Terve õpik täis Euroopa kirikulõhesid! Ma olen ajaloo fänn ja ma ei saanud sealt mitte tuhkagi aru. Ütlesin pojale, et ärgu võtku seda tõsiselt. Täielik ajupesu.Või raadio: kõik on täis ingliskeelset muusikat. Haruharva satud omamaise rahvalaulu peale. Lapsed kasvavad nagu väikesed ameeriklased. Laulavad sünnipäevalaulu inglise keeles! Sest juba lasteaias õpetatakse nii.Ja kurb on see, et noori kasvatatakse selles vaimus, et lõpetagu kool ja mingu laia maailma. Soodustatakse minemakolimist just selles eas, kui inimesed hakkavad abielluma. Meil käivad Obinitsa galeriis kogu aeg paarid: üks pool eestlane, teine inglane, sakslane, itaallane...Tulevad korraks Eestimaale külla, näitama seda, kust nad pärit on, ja siis lähevad tagasi välismaale.Nursipalu militaartsooni laienemine teeks Eesti veel rohkem «rahvusvaheliseks».NATO-otsustajate jaoks on Euroopa nagu Ameerika Ühendriigid: üks territoorium, üks rahvas. Me oleme Euroopa ühendriikide serv, kuhu nad on ilmselt plaaninud oma põhilise lahingutegevuse. Nende jaoks ei tähenda see mitte midagi, et meil on siin mingi põlisrahvus. Kusagil nende peades on see ära otsustatud, et kui läheb sõjaks, siis nad ei hakka sõdima vanas Euroopas, vaid tõmbavad magneti Balti riikide peale. Valitsus sõidab minema, Tallinna rikkad sõidavad minema, neid ei huvita... Nii räägib külarahvas.Tallinnast vaadates on vist keeruline mõista, miks peaks Võromaa hoidmine riigile oluline olema.Prooviks siis selgitada: miks on Võromaa Tallinnale oluline?Ühelt poolt räägitakse Lõuna-Eesti turismist, juba tsaariajal käisid Peterburi rikkad siin suvitamas, kogu Rõuge oli neid täis. Aga palju olulisem: Võromaa on kogu selle riigi vundament, vanaaegse elulaadi häll. Ükski rahvas - ja nüüd räägin ma ka eesti rahvastei säili, kui tal ei ole fundamentaliste: inimesi, kes teavad oma vanavanavanemate lugusid, kes kõnelevad arhailises keeles, ei joo kokakoolat, suudavad kududa omale asju, kasvatada ise omale toitu. Võrokesed on Eestis just see klass, kelles on kõik see säilinud. Isal võib olla mootorsaag, aga ikka õpetab ta poja käsitööriistadega puid tegema ja näitab, kuidas hobust rakendada. On säilinud vanad lood, allikakohad, pühad puud.Ütlesid, et kui kirjutasid Võromaast näidendeid, siis vahepeal nutsid. Mis see oli, mis nutma ajas?Keerulisi lugusid on väga palju. Aga valin ühe, mille peale pisarad tulid.Rõuge kooli pioneerimalev oli Leegeni-nimeline. Vennad Leegenid olid Mulgimaalt Võrumaale asunud pere, kes keerasid kõik kommunistideks, viis venda ja nende naised ja õde. Kõik nad hakkasid 1950ndatel sundvõõrandamise ehk röövimisega tegelema, neid kutsuti Võromaa Napoleonideks. Läksid taludesse ja tõstsid asjad oma vankritele. Ja oli seal üks pere, kel oli tares imeilus suur nikerdustega kapp, esivanemate tehtud. Leegenid ei suutnud seda vankri peale tõsta, ja siis nad lõid selle lihtsalt kirvestega katki. Endale ei saa, aga teistele ka ei jäta!Tunnen oma kodukandiga tugevat sidet, kõige aluseks on lapsepõlv, kui vanaema õpetas, kus on silmapesulätted ja kus pühad kivid, ja tutvustas loodusvaimude maailma. Need koduloo-memuaarid ehitasid veel ühe kihi, mul tekkis ülitugev side selle kandiga, kuni kiviajani välja.Kas sealkandis oli ka metsavendi?Metsavendade lugusid tean perepärimusest. Meie küla vennad Pihlapuud olid kooliõpetajad, viis haritud venda, kes metsa läksid. Vanaema näitas mulle seda koobast, kuhu ta oma õpetajale süüa viis, kui õpetaja metsas oli. Ja minu vanaisa vennatütar oli metsavenna tütar.Kui nõukaajal sellistest asjadest muidu sosistati, siis meie metsatalus räägiti neist ajaloo-asjadest kõva häälega. Minu vanaonu oli olnud [teise ilmasõja lahingus Velikije] Lüki all, punaväes, temaga sama laua taga istus sugulane, kes oli punavõimu eest end metsas varjanud. Edasi istus sugulane, kes olnud Vabadussõjas, ja sugulane, kes oli Siberisse küüditatud. Kõik koos võtsid viina ja vestlesid poliitikast, kokkuvõte oli: «Kumba omma parembi, venelläse või sakslase? Sita on nad mõlembi!» (Naerab.) Ääsisid üksteist, suure suguvõsa liikmed, kõik olid tagasi sinna metsatallu tulnud. Mingit viha inimeste vahel tunda polnud, see toimus 1970ndatel, kõik oli üksteisele andeks antud. Kõneldi ka näiteks koerakoonlastest ja sissidest: need olid lood Põhjasõjajärgsest ajast.Kas su sünnitalus on ka praegu elu sees?Praegu on see suvitustalu, aga plaan on taas ka talvel seal elama hakata. See on seitse põlve meie suguvõsa käes olnud.Oled sa nutnud ka praegu, Nursipalu pärast?Ei ole nutnud. Olen küll olnud tohutult pettunud, vaadates, et selle asja ajamine läheb riigil ikka päris perversseks ära. Aga nutmise asemel tuleb tegutseda. Olen üritanud kõikvõimalikelt asutustelt infot saada ja arvamust küsida, vastused on tulnud seni väga ümarad.Riigi rahast palka saavad inimesed on hirmul?Aga seda enam peavad olema topelt julged need, kes saavad rääkida! Mina ei karda, teenin ise omale elatist ja mul pole midagi kaotada. Kui esimesed on julged, tulevad teised järgi.Tean näiteks ühte juristi, kes omakeskis suheldes ütles, et teab koduvõõrandamise teemat ja tahaks avalikult kommenteerida, aga ta ei saaks oma töökohal edasi töötada, kui praegu suu lahti teeks. Nii et ainult pisifirmade omanikud, luuletajad, kunstnikud ja muud vabakutselised, seega vabad vähenõudlikud inimesed saavad välja öelda, mis neil hingel on.Tegelikult on Kagu-Eesti inimesed praegu kõik šokis. Riik on kaua aega ajanud seda asja nii, et inimesed ei tea. Meie seas oli aimamisi, oli kuulujutte, aga kellelgi polnud fakte, millest kinni hakata, et ennetavalt tegutsema hakata.Väga alatu on ka see, kuidas pisendatakse teemat, justkui oleks NATO baasi siia tegemisel probleemiks 21 talu, kui tegelikult saaks kohutava löögi terve Võru linn ja suur osa Võru maakonnast. Sisuliselt on see genotsiid võro põlisrahva vastu.Setod juba elasid oma šoki ja valu üle, kui oli Tartu rahust taganemine.Tartu rahust pole ju taganetud?Hea küll, de jure Tartu rahust ei taganetud, aga defacto küll - maa anti ära. Töötasin 1990ndatel Võru raadio toimetajana, aitasin korraldada riigikogu liikmetele bussi, et tulgu palun oma silmaga kaema Petserimaad: kaks kolmandikku Setomaa asualast, mille kohta pidi parlamendis hääletus tulema. Riigikogust saabus ekskursioonile vaid üks liige, Enn Tarto. Niisugune oli suhtumine: nad isegi ei tulnud seda maad vaatama, mida nad ära olid valmis andma.Setod said selle valuga hakkama, leidsid oma väe, asudes korraldama seto kongresse ja võttes vastu otsuse, et setod on omaette rahvas, neil on oma keel ja oma kuningriigipäiv.Kas kahetsed, et võrokesed valisid rahulikuma ja vaiksema tee?Mina poleks vaikset teed valinud. Olin selle poolt, et samamoodi kongress kokku kutsuda ja end rahvaks kuulutada. Oma südames olen selle suuna valinud vähemalt 40 aastat tagasi. Aga tookord jäi peale alalhoidlik suund.Kui Võro instituut asutati, siis öeldi mulle, et mina ei saa sinna tööle. «Instituudi riigipoolse rahastamise tingimus oli, et Kauksi Ülle ei hakka seal kunagi töötama. Sest Kauksi Ülle on liiga radikaalne.» Nii öeldigi. Ju see pidi nii minema. Aga arvan, et nüüd tuleb kõigil ühineda, nii konservatiivsetel kui ka radikaalsetel võrokestel tuleb koos tegutseda.Võro kongress kokku kutsuda?Jah. See tähendab, et kõigist Võromaa küladest ja organisatsioonidest tuleb leida saadikud. Algatusrühm lepib varem kokku: mis teemal kõned peetakse, mis eelnõud ette valmistakse. Kokkutulnud delegaadid otsustavad hääletamise teel, kas eelnõud võetakse vastu, loodetavasti kuulutatakse end seeläbi keeleks ja rahvuseks.Ega see midagi väga keerulist ole, setod said hakkama.Palju vabatahtlikku tööd on see oma rahvuse ja kultuuri ajamine. Su abikaasa Evar Riitsaar on olnud setode ülemsootska, nii et oskad selle ameti köögipoolt kommenteerida?Mõnel korral on mingi taskuraha mõne sõidu jaoks eraldatud, aga üldjoontes on jah nii, et ülemsootska amet on päris kulukas, ja lisaks pead olema sellises ametis, et saab selle kõrvalt palju vabatahtlikku tööd teha.Aga ma olen kindel, et jagub tulevikuvisionääre, kes Võro kongressi korraldama hakkaks.Kas sa tunned, et me elame praegu keset ajaloolist aega?Muidugi! Me elame ikka väga hullul ajal. Juba koroonakevadel said paljud tõelise vapustuse. (Naerab.) Taipasin, et meil on käes heaoluühiskond: linnades elas uus põlvkond inimesi, kes polnud mitte kunagi raskuseid kogenud. Eesti rahva põhimureks kujunes, et ei saa restorani ja välismaale. Ma irvitasin selle üle, palun vabandust.Olen seitse aastat lastega kodus vaesuses istunud: kussutad üht, kussutad teist, raha ei ole, praed keedetud makarone kolm korda üle. Imelik oli kuulata seda vingumist, et inimesed ei saa hakkama sellise lihtsa asjaga nagu kodus olemine.Kuidas teil Obinitsa galeriis koroonakevad möödus?Oli loomekevad. Evar maalis terve lasteraamatutäie maale. Asutasime bändi, harjutasime siin kahekesti pildiraamide vahel. Mina tegin sõnu, Evar tegi viisid.Nägin, kuidas tol kevadel kolisid paljud maale, lõpuks oli inimestel aega: hakati ehitama, tehti suvekodudest päris kodud.Maa- ja linnaelu ongi muidugi väga erinevad. Maal ei ole sa kunagi puuris. Aga linnas on su elamine nagu puur. Just linnainimestele tegi koroonaaeg depressiooni. Nad olid harjunud välismaale sõitma, tulid koroonaajal Obinitsa ja vingusid: «Me tahtsime Hispaaniasse, nüüd oleme siin.»Ma ütlesin: «Mis teil siin viga on? Kunsti on, süüa on, ujuda saab Obinitsa järves!»Edasi lõppes koroonateema üsna ootamatult ära. Ja järgmiseks tuli üks ilus moment.Kui Ukraina sõda lahti läks, ärkas eestlases lõpuks ometi miski, mida ma olin kolm aastakümmet oodanud: et meie inimene ei tunneks, et ta on ohver, vaid tahaks ise kedagi aidata. Enne seda olime aina väliseestlaste ja välismaalaste poole vaadanud, aina abi oodanud. 30 aastat läks aega pärast nõukogude võimu lõppu, enne kui eestlases ärkas arusaam, et ta polegi enam ohver.Nii et igas halvas asjas on midagi head. Arvan, et ka praegu sellest Nursipalu-kriisist võib tulla midagi vägevat, nimelt Võromaa inimeste eri rühmade ja kihtide koostöö. Talurahvas, loomeinimesed, linna läinud sugulased, looduskaitsjad, muinsuskaitsjad... Nüüd tuleb kokku hoida!Ja arvan ja loodan, et see Nursipalu-baasiteema võib samamoodi ootamatult lõppeda, nagu lõppes sundsüstimine. Kes oleks arvanud, et see niimoodi kaob? Oli ju pidevalt päevakorras see tõhustusdooside jutt... Ehk käib varsti mingi klõps, niikaua tuleb vastu pidada.Mis sa arvad, kas sõda tuleb tõesti siia ka?Sõjaaimdus on mul olnud juba mitu aastat, olen sõpradele-sugulastele rääkinud, isegi kui nad sellest kuulda pole tahtnud. Kui ühiskonnas läheb elu nii heaks, et toitu hakatakse sortima ja kui arutatakse põhiküsimusena seksuaalvähemusi, siis läbi ajaloo on see näidanud, et ühiskond on sellises seisus, et peagi tuleb sõda. Neid ohumärke nägin pikalt. Inimestel on igav, neil on jõudeelu, Tallinna lemmikprostituudid on meesnaised... sellele järgneb verevalamine.1944. aastal lendasid Vene lennukid üle meie küla, meie kodutalu. Mu vanavanaema viis lapsed - mu ema ja ta õe - kartulikoopasse ja pani lastele panged pähe - igaks juhuks, et päid kaitsta. Ja ise kordas nagu mantrat: «Vaest lätt üle, vaest lätt üle...» Et ehk läheb üle. Oma 60. sünnipäevaks avaldasin luulekogu «Vaest lätt üle», kus on lood sellest, kuidas sõda tuli.Ja ma loodan, et... vaest lätt üle. Aga see tunne on mul ka, et praegune maailmakord kukub kokku ja maailm muutub jälle selliseks, nagu meie esivanemate aegadel oli.Epp Petrone on ajakirjanik, kirjanik ja kirjastaja, kes elab Võrumaal ja töötab alates mullu juulist Võrumaa Rõuge valla Sänna raamatukogu juhatajana.Kauksi Ülle• Kodanikunimega Ülle Kauksi on võro luuletaja, proosa- ja näitekirjanik ning kultuuritegelane.• Sündis 23. septembril 1962 Võrus. • Elukaaslane Evar Riitsaar, tütar Leelo, poeg Truvar.• 1986 lõpetas Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.• 1991-1993 Võru raadio peatoimetaja ja tegevdirektor.• Alates 1993 Fenno-Ugria Sihtasutuse Tartu keskuse sekretär.• Kirjutanud võru keeles tosin luulekogu, nende hulgas «Kesk umma mäke», «Hanõ vai luigõ», «Kuldnaanõ», «Jyriyy», «Palunõiaq», «Imäpuu».• Lühijutukogud «Säng», «Huuv'», romaanid «Paat» js «Uibu».• Näidendid «Pühak» (koos Sven Kivisildnikuga), «Ah tsusku külh», «Vihmatark», «Peko» (koos Olavi Ruitlasega), «Taarka» ning libreto «Kalmonäio».• Valgetähe IV klassi teenetemärk, Bernard Kangro kirjanduspreemia, Gustav Suitsu ja Juhan Liivi luulepreemia, teatriliidu sõnalavastuste žürii eriauhind, stipendium «Ela ja sära», 2008. aasta naine."Üks udmurdi keeleteadlane pani end avalikul platsil põlema, sest mitte keegi ei rääkinud enam udmurdi keelt.""Sellest Nursipalukriisist võib tulla midagi vägevat, nimelt Võromaa inimeste eri rühmade ja kihtide koostöö. Nüüd tuleb kokku hoida!""Olen seitse aastat lastega kodus vaesuses istunud. Imelik oli koroonaajal kuulata, et inimesed ei saa hakkama kodus olemisega.""Ükski rahvas ei säili, kui tal ei ole inimesi, kes teavad vanavanavanemate lugusid, kõnelevad arhailises keeles, suudavad kududa riideid ja kasvatada toitu."Kauksi Ülle oma Obinitsa galerii ees.EPP PETRONE, vabakutseline ajakirjanik


Levinud skeemid: kuidas petturid su pangakontolt raha noolivad?„Boltist öeldi algul, et väga kahju, aga nemad ei tea midagi.“Enamik rahalistest tehingutest on kolinud internetipanka. Seda kasutavad ära ka kelmid, kes püüavad erinevate petuskeemidega rahale ligi pääseda. Bolti mobiiliäpi kaudu jäi eestlanna ilma lausa 300 eurost, ent tänu tarmukale tegutsemisele õnnestus tal see tagasi saada.Summad, mida kelmid pangakontolt kätte saavad, on õige erinevad. Alles äsja kirjutas Õhtuleht, kuidas ettevõtte kontolt kadus pärast internetipanka sisselogimist 3000 eurot tundmatule pangaarvele välismaal. Samas võib raha teadmata suunas kaduda ka mobiilirakenduse kaudu. Merle (nimi muudetud) räägib, kuidas ta avastas, et Bolti äpi kaudu oli pangakontolt lühikese aja jooksul läinud maha väikeste summadena kokku 300 eurot.Merle võttis kohe ühendust pangaga, kus lasi pangakaardi blokeerida ning vaidlustas tehingud. Suheldes Bolti klienditeenindusega nende rakenduse kaudu ta suurt abi ei saanud. „Ütlesid, et väga kahju, aga nemad ei tea asjast midagi. Saatsin isegi pildid oma pangakontost, et need summad on maha läinud,“ räägib ta oma pettumusest, kui ükskõikselt temasse suhtuti. Samuti tegi Merle avalduse politseisse ja juba järgmisel päeval kandis pank kaduma läinud raha tagasi.Bolti pettuste tuvastamise meeskonna juht Jaanus Uudmäe (pildil) välistab kõnealusel juhul võimaluse, et tegu oli rakenduse tehnilise veaga. „Tegemist on maksetega, mis on tehtud läbi Bolt Foodi rakenduse, kus on võimalik teha mitu tellimust üksteise järel. Pole sugugi ebatavaline, et mõni kaart on seotud mitme kontoga ja sellelt tehakse lühikese aja jooksul mitu sõitu või tellimust. Tihtipeale teevad näiteks lapsed vanemate kaardiga tellimusi,“ pakub ta erinevaid võimalusi. Samas, kui ollakse kindel, et tegu ei ole kliendi enda või tema tuttavate ja pereliikmete tehingutega, siis võib kaart olla sattunud kurjategijate kätte.Merle ei nõustu Bolti esindaja antud selgitusega. Esiteks oli tegu sõidujagamisteenuse rakenduse ja mitte toidutellimisega. Samuti ei olnud rakenduses näha ühtegi tellimust, mille eest raha oleks pidanud kontolt maha minema. „Kuigi klienditeenindusest mulle vastati, et Boltile pole see raha laekunud ja nad ei oska aidata, siis paari nädala pärast kandsid nad mulle selle summa tagasi. Miks nad seda siis tegid?“ mõtiskleb Merle. Topeltsummat tema arvele siiski ei jäänud, sest pank võttis üleliigse kande tagasi.Uudmäe täiendab, et klient ei näegi sõidurakenduses tehtud tehinguid, sest tema pangakaardiga loodi uus konto Bolt Foodi rakendusse. Seega tehti kõik juhtumiga seotud kahtlased tehingud uue Bolt Foodi konto kaudu. „See on tavapärane käitumismuster kelmide puhul, kes on saanud kaardiandmed ja on otsustanud neid kuritarvitada,“ selgitab ta.Ohver annab ise ligipääsuKuigi erinevatest pettustest kuuleb viimasel ajal tihti, siis tõdeb Swedbanki kommunikatsiooni valdkonnajuhtMartin Kõrv (pildil), et juhtumite arv on püsinud viimastel kuudel suhteliselt stabiilsena. „Võrreldes mullusega on pettuste arv langenud. Inimeste teadlikkus on tõusnud ja nii lihtsalt „kõne pangast“, investeerimispettused ja teised finantspettused enam läbi ei lähe,“ lisab ta. Samas ei ole erinevad kelmused kuhugi kadunud ja ohvreid ikka leidub.Ligipääsu pangakontole võimaldab kurikaeltele reeglina ohver ise. Kõrv kirjeldab näitena olukorda, kus inimene oli kodus ja vaatas telerit, tema mobiilile tuli Smart-ID või mobiil-ID PIN-koodi päring, millesse inimene isegi ei süvenenud. Ta sisestas oma koodi ja jätkas teleri vaatamist, sest telefon ju küsis koodi. Tegelikkuses aga lubas inimene kurjategijad oma internetipanka.„Kindlasti ei tohi sisestada PIN-koode, kui tehingut ei ole ise algatatud ega saada aru, mida parajasti kinnitatakse või allkirjastatakse. Samuti ei vaja pangatöötaja „kahtlaste tehingute blokeerimiseks“, „pettustevastase programmi aktiveerimiseks“ või muu sarnase jaoks seda, et inimene kinnitab neid tehinguid oma PIN-koodiga,“ rõhutab Kõrv.Eriti tähelepanelik tuleks olla ka internetis kaardiandmete sisestamisega. Mõnedes petuskeemides palutakse kaardiandmed sisestada, et osaleda loteriis, pangale andmete valideerimise või andmebaasi korrastamise jaoks. Tasub mõelda, kas sellisele lehele tasub oma andmeid jagada.Samuti tuleks hoolikalt läbi mõelda kaardiandmete sisestamine erinevatesse mobiilirakendustesse. Oluline on aru saada, kas tehakse ühekordne ost või on tegu teenusega, mille eest hakkab teenusepakkuja regulaarselt raha maha võtma. Kõrv soovitab enne teenusega liitumist lugeda reeglite kohta, kuidas ja millal saab seda tühistada. „Ja loomulikult tuleb teha omale selgeks, kas rakendus on usaldusväärne.“Kas raha saab tagasi?Pangakaardiandmete kättesaamiseks ei ole tingimata vajalik, et ohver need kuhugi sisestaks. Kuna tänapäeval on praktiliselt igal mobiilil kaamera, siis piisab vaid hetkest, et kurjategija saaks oma valduses oleva pangakaardi mõlemast poolest pildi teha. Seejärel saab kurjategija need andmed edasi müüa või hiljem kuritarvitada. Ohver ei pruugi kaardiandmete lekkimisest sellisel juhul teadagi. Kurjategija võib kaardiomanikule helistada alles poole aasta pärast ja lugeda ette kõik kaardiandmed. Sellega jätab ta mulje, et on pangatöötaja ja keelitab ohvrit oma Smart-IDga või mobiil-IDga tehinguid kinnitama.Pangakaarti tuleb hoida nagu sularaha ja seda ei tohi jätta laokile. Kaardiga maksmisel tuleb jälgida, et see oleks kogu aeg vaateväljas ja teenindaja ei läheks sellega tehingut tegema tagaruumi.„Kaardiandmetesse ja internetipanka tuleb suhtuda samamoodi nagu sularahasse rahakotis. Me ei usalda ju võõrale inimesele oma rahakotti hoida või ei jäta seda avalikku kohta, kus sellele on kõrvalistel isikutel kerge ligi pääseda,“ ütleb Kõrv ja lisab, et sama lugu on digitaalse rahaga, millega tuleb ümber käia sama ettevaatlikult kui paberkupüüridega. Kelmidelt raha tagasisaamiseks on alati parem, kui tegutsetakse nii kiiresti kui võimalik.„Kui me anname oma rahakotist paberkupüüri kurjategijale, kuid seejärel mõistame, et tegu oli pettusega, siis me ei saa loota, et helistame panka ja pank paneb selle raha arvele tagasi. Sama on digitaalsete tehingutega,“ selgitab Kõrv. Juba pangakontolt kadunud raha tagasisaamiseks tuleb kurjategija tabada ja tema käest raha tagasi saada. Seda kõike eeldusel, et tal on see veel alles.Makseid saab peatada, kui need ei ole veel pangast välja saadetud. Samas liiguvad välkmaksed sekunditega ja ööpäev läbi. Kõrv selgitab: „Makset saab tagasi kutsuda samuti, kuid see eeldab, et makse saaja on nõus seda raha tagastama. Kui tegemist on kurjategijaga, siis ilmselt ei ole ta väga koostööaldis.“Jake Farra, erakogu, kuvatõmmisVida Press OLE HOOLAS: Digiraha tuleb sama hoolsalt kelmide eest kaitsta kui paberkupüüre.PETUSKEEM: Väikeste vahedega läks Bolti kaudu maha üle 300 euro.HELEN SERKA-SANCHEZ


Kui Kesklinna sild veel lahti käis ehk Videoportaal avab Pärnumaa paikade ajaluguRahvusarhiivi ja Eesti filmi instituudi veebis vastselt avatud videokeskkond Arkaader võimaldab näha videoid, mis meie kodukandis on kunagisel ammusel ajal filmitud. Neist vanimad Pärnumaalt on 81 aasta tagused, kuid põhiosa neist on tehtud nõukogude ajal 1950. ja 1960. aastatel.
Näiteks saab oma silmaga vaadata, kuidas Pärnu Kesklinna sild lahti käis. Aastal 1957 jäädvustati toonase ringvaate “Nõukogude Eesti” nr 1 lindile uhiuue Kesklinna silla avamine, seda nii sümboolselt kui tegelikultki, sest silla üleandmisel tehti see demonstratiivselt ka lahti. “Tänu sellele, et silla keskmine osa käib lahti, võivad kalalaevad edaspidi takistamatult konservikombinaatide laadimissildade vahet sõita,” teatab pealelugeja videos.
Teadlased uurivad ühest küljest ravimuda mõju, teiselt poolt mudast valmistatud bioloogiliste preparaatide toimet /.../ Töösiht on asendada mudaravi tülikas protseduur lihtsa süstiga.

Ajaloost teame, et ega see kaua kestnud, peatselt läks sillamehhanism lahtises asendis rikki ja sild saadi kinni vaid seda raskete sõidumasinatega surudes, misjärel see enam kunagi ei avanenud. Ehk siis kalalaevad paraku enam hõlpsasti konservikombinaadi juurde ei pääsenud.
Pärnu tehased, kuurordid ja telemast
Üks vanimatest videotest Pärnus on üles võetud 1941. aastal – Arkaaderi kaardi järgi kalalaevade mootorite valmistamise tehases nimega Eesti Mootor. Tummfilmist on näha, kuidas treitakse mootoriosi ja neid kokku monteeritakse. On näha nii väiksemat ühesilindrilist mootorit kui ka suuremat laevamootorit.

Ammusel ajal oli Pärnus Eesti Mootori nimeline tehas, kus valmistati paadimootoreid.
Rahvusarhiiv

14 aastat hiljem tehtud videost on näha hoopis suuremat Proletaari-nimelist tehast, kus pealelugeja uhkelt teatab, et paadimootorite aastaplaan täideti juba novembriks. Ja üks mees on nii kõva, et üksinda täidab vahetusega enam kui kahe mehe normi.
See tehas ei tootnud ainult paadimootoreid, sest kolm aastat hilisemas videos on üles võetud tehasetööliste enda välja mõeldud uudistoode, ekstsentrikpress, millega saab kiirelt väiksemaid detaile plekilindist välja pressida. Masinat ei tehtud vaid enda tarbeks, neid valmistati hulganisti, lausa 120 aastas.

Ammusel ajal oli Pärnus Eesti Mootori nimeline tehas, kus valmistati paadimootoreid.
Rahvusarhiiv

Mis oleks Pärnu ilma rannata? Samuti 1941. aastal on üles võetud talvised videokaadrid Pärnu kuurordis, mille spaades ja muudes rannaasutustes valmistutakse suure sõja ajal suveks. Silma jääb toonane Hedoni hoone, kus võõbatakse puuvanne ilusamaks. Praeguses Sunseti majas värvitakse vanas videos reelinguid. Rannahotellis rullitakse lahti suurt vaipa ja korrastatakse restorani saali.
Pärnu mudaravilas asus 1964. aastal lausa teaduslik uurimisasutus, eksperimentaalse kliinilise instituudi reumatoloogia ja kurortoloogia laboratoorium. “Teadlased uurivad ühest küljest ravimuda mõju, teiselt poolt mudast valmistatud bioloogiliste preparaatide toimet /.../ Töösiht on asendada mudaravi tülikas protseduur lihtsa süstiga,” jutustab pealelugeja.

Pärnu rand ja nüüd Sunseti nime kandev hoone 1953. aastal.
Rahvusarhiiv

Kas teadsite, et Pärnus valmistati kunagi isegi trikoosid? Tõsi, trikoovabriku põhitooteks olid hoopis spordidressid, nagu selgub 1961. aasta videost. Üks inimene lõikab kangast korraga välja 110 dressi detailid ja konveierliinil õmmeldakse need kokku. Nii valmis uus spordiülikond iga 80 sekundi järel ja päevaga toodeti neid umbkaudu 300.
Videolindile on 1963. aastal jäänud Pärnu televisioonimasti ehitus Tammistes. Videost on näha, kuidas mast maa peal sektsioonide kaupa valmis ehitatakse, seejärel üles tõstetakse, poltidega kinnitatakse ja veel omakorda kokku keevitatakse. “Vabariigi televisioonikaardilt kaovad valged laigud ja ekraanidelt udused pildid,” kuulutab pealelugeja.

Pärnu televisioonimasti sektsioonid ehitati maa peal valmis ja tõsteti seejärel torni otsa.
Rahvusarhiiv

Töö, töö ja veel kord töö
Pärnust väljaspool keskenduvad nõukogude ajal filmitud videod seal tehtavatele töödele. Tõstamaal on 1953. aastal üles võetud traktorite hooldusjaam, mis on videos nii uus, et seda alles ehitatakse, kuid juba käib sees vilgas töö masinate põhjalikuks hooldamiseks, klappide lihvimisest uute osade treimiseni välja.
Lihula 1949. aasta lõikusaja videos kuulutab pealelugeja uhkelt, et Kirbla kolhoos on kõik müüginormid juba septembriks täitnud. Videost nähtav traktorijuht on nii tubli, et tal on traktoritööde aastaplaan juba täidetud.

Lihula kandis 1949. aastal filmitud videos kihutas kolhoosi esimees mootorrattaga ringi, et tööd kontrollida.
Rahvusarhiiv

Aastaplaani mitu kuud varem täitmine on nõukogudeaegsetes videotes läbiv joon. Näiteks Pärnu kalurikolhoos Jahta täitis 1950. aastal oma aastaplaani 21. juuliks. Ehk siis kahe aasta jagu kalu tõmmati aastaga välja.
Matsalu rahvuspargis on aga üles filmitud tänapäevases mõistes keskkonnakuritegu: tosinad, kui mitte sajad kalamehed on tänasel kaitsealal vee ääres õngedega kala püüdmas. Kes seisab niisama kaldal, kes vööni vee sees, mõni uljam on lausa puu otsas. Pole kõik ka lihtsad mehed, üks kaabu, lipsu ja mantliga akadeemik on samuti jäänud kaadrisse õngeridvaga saaki otsima.

Kunstniku kujundatud mustri kangale trükkimiseks tuli meistril muster hoolikalt malettile ehk metallist trumlile valmis graveerida.
Rahvusarhiiv

Suure tähelepanu all on olnud Pärnumaa turbakaevandamine, üsna mitu videot näitab, kuidas turbaväljadel 70 aastat tagasi tööd tehti, milliste masinatega sõideti ja räägitakse, mida turbaga tehakse.
Sindi kangavabrikus on üles võetud päris mitu videot, põnevaimad on ehk need, kus näidatakse, kuidas vabrikus kangale trükitavaid mustreid disainiti ja kuidas need kangale jõudsid. Väidetavalt tootis Sindi vabrik ainult esmaklassilist kangast.
Autoliiklus Rüütli tänaval
Tori hobusekasvanduses on tehtud nii mõnigi video. Tähtsaim neist on võib-olla hobusekasvanduse 100. aastapäeva tähistamine 1956. aastal. Siis oli seal lahtiste uste päev, rahvas sai käia loomi vaatamas ja katsumas, korraldati hobustega võistlusigi.

Tori hobusekasvanduse 100. aastapäeva tähistati 1956. aastal suure peoga.
Rahvusarhiiv

Tori kandis on 1950. aastal videole jäänud palkide parvetamine, kus Pärnu jõgi on kaldast kaldani kilomeetrite viisi tihedalt palke täis. Parvetajate töö läks käima kohe jäämineku järel ja kohalikust kandist talve jooksul raiutud puud läksid otse jõkke, et neid Pärnu sadamatesse saata. Neid saatsid parvetajad, kes pidid uljalt palkide peal turnima ja neid jõekäänudest varraste kaasabil läbi aitama.
Nüüdse Häädemeeste ja Saarde kandist on videole talletatud palju metsatöid. Mõnevõrra üllatuslikult on näha, et 1950ndatel käisid metsatööd eksklusiivselt elektrisaagidega, kõigil pikad elektrijuhtmed taga. Puud veeti metsast välja väikeste rongidega, mille tarbeks oli raielangile ajutine raudtee ehitatud.

Juba 1950ndatel langetati puid elektrisaagidega.
Rahvusarhiiv

Mehi töötas raielangidel tosinaid: kes saagis puid maha, kes aitas need pika roika abil õigesse suunda langetada, kes raius tüvedelt oksi maha, kes laadis puid veokitele ja rongidele. Tööd jagus paljudele, kuid pealelugeja annab teada, et masinad on vajalike töökäte hulka vähendanud. “Laadimiskraana töötab kaheksa mehe eest!” kuulutab ta.
Tänasel päeval teeb üks–kaks meest harvesteri ja forvarderi ehk kokkuveotraktori abiga kogu selle töö ära.

Saardes veeti puid raielangilt välja rongiga, mille tarbeks oli sinna ehitatud ajutine raudtee.
Rahvusarhiiv

Pärnumaal filmitud vanad videod on sageli propagandamaigulised, sest igal pool täidetakse tööplaan tublisti kiiremini, kui ette nähtud, ja igal pool on mõni tööline, kes töötab rohkem kui ühe mehe eest. Ainsad videod, kus kommunistlikku propagandat läbi ei kuma, on need, mis filmitud enne nõukogude võimu kinnistumist.
Kuid igaühest on näha midagi, mis oli tollele ajale omane ja mida tänapäeval enam olemas ei ole. Teisest küljest saab näha ka juba tuttavaid kohti Pärnus, mis on 80 aastat olnud pea muutumatud. Kuid ühtaegu ka teistmoodi, nagu näiteks elav autoliiklus Rüütli tänaval, mis nüüd juba pikemat aega on jalakäijate päralt.


EKRE VALIMISPROGRAMM ⟩ Eestist peab saama õigusriik mitte ainult sõnades, vaid ka tegudesOleme viimase kahe aasta jooksul näinud, kuidas meie põhiõigusi tahetakse jalge alla trampida. Sõnavabadust püütakse lämmatada nn vaenukõne keelustamisega, rahumeelseid meeleavaldajaid aetakse laiali koerte ja eriüksuslastega. Julgeolekuasutused tahetakse muuta liberaalsete võimuerakondade käepikenduseks.
N-ö õigete vaadetega inimesed pääsevad seaduserikkumise puhul karistusest, olgu nad siis jäänud vahele kriminaalse joobega, teinud korruptiivseid testihankeid või pildistanud alaealise intiimpiirkonda. Samas tegeletakse poliitiliste oponentide tagakiusamisega, hävitades nende mainet, rahakotti ja tervist aastaid kestvate kohtuprotsessidega, mille lõpus selgub, et tegelikult polnudki midagi. Eesti õigusriik on kriisis ja peale EKRE ei leidu Eestis ühtegi teist erakonda, kes suudaks või tahaks neid probleeme lahendada.
EKRE on ainus erakond, mis seisab õiglase riigi eest mitte ainult sõnades nagu Reformierakond, vaid ka tegudes. EKRE viib sisse tõhusa parlamentaarse järelevalve õigus- ja julgeolekuasutuste tegevuse põhiseaduslikkuse üle.
EKRE taastab ametnike isikliku vastutuse põhimõtte – riigile kahju tekitanud ametnikel tuleb vastutada oma tegemiste ja tegematajätmiste eest. Erakond tagab õigusabi kättesaadavuse ka vähemkindlustatud elanikkonnale. Otsene ja kaudne sundvaktsineerimine keelatakse!
Loe EKRE valimisprogrammi täismahus:
https://ekre.ee/ekre_2023_aasta_riigikogu_valimiste_programm


Tšehhi presidendivalimised võitis erukindral Petr Pavel (Täiendatud!)PRAHA, 28. jaanuar, AP-AFP-BNS – Tšehhi presidendivalimised võitis NATO erukindral Petr Pavel, kes alistas teises voorus populistist miljardäri Andrej Babišit, selgus laupäeval esialgsetest tulemustest.
Kui loetud oli 99 protsenti häältest, oli endine dessantväelane Pavel saanud 58 protsenti häältest, võrreldes ekspeaminister Babiši 42 protsendiga, teatas riigi statistikaamet.
Hääletamas käis 70 protsenti valimisõiguslikest kodanikest, mis 10,5 miljoni elanikuga riigi kohta ebatavaliselt kõrge näitaja.
Pavel (61) vahetab presidendiametis välja vastuolulise ja rahvast lõhestanud Miloš Zemani, kes sobitas sõbralikke suhteid Venemaaga kuni Moskva Ukraina-invasiooni alguseni mullu 24. veebruaril.
Zeman oli riigi esimene rahvahääletusel valitud president ja tema teine ning viimane viieaastane ametiaeg saab läbi märtsis.
Pavel ja ekspeaminister Babiš jõudsid teise vooru pärast seda, kui kaks nädalat tagasi peetud esimeses voorus ei pälvinud häälteenamust ükski kaheksast kandidaadist.
Arvamusküsitlustes peeti Pavelit favoriidiks ja valimiste esimeses voorus oli tal Babiši ees napp edumaa. Teise vooru eel lubasid Pavelit toetada ka kolm varem välja langenud kandidaati.
Pavel (61) on endine NATO sõjalise komitee esimees ja poliitiline uustulnuk, kes on avaldanud tugevat toetust Ukraina abistamisele Vene invasiooni tõrjumisel ning rõhutanud Euroopa Liitu ja NATO-sse kuulumise olulisust.
Babiš (68), kelle populistlik liikumine ANO läks 2021. aasta üldvalimiste järel opositsiooni, jagab oma liitlase Zemani euroskeptilisi vaateid ja on innukas rändevastane.
Ehkki presidendil on Tšehhis suuresti tseremoniaalne roll, määrab ta ametisse valitsuse, keskpanga juhi ja põhiseaduskohtu kohtunikud ning on relvajõudude ülemjuhataja.
Valimiskampaaniat saatsid mitmed vastuolud. Babišile ja tema perele saadeti esimese vooru järel surmaähvardusi; samuti levitati valeväited Paveli surma kohta.
Pahameelt põhjustas ka Babiši sõnavõtt, kus ta ütles, et ei saadaks Poolasse ega Baltimaadesse sõdureid, kui neid liitlasriike rünnataks. Hiljem võttis ta sõnad tagasi.
Pavelist saab neljas Tšehhi president alates riigi iseseisvumisest 1993. aastal Tšehhoslovakkia lagunemise järel.
Lisaks Zemanile on tema eelkäijateks näitekirjanik ja kommunismivastane dissident Václav Havel, kes juhtis riiki aastatel 1993-2003, ja majandusteadlane Václav Klaus, kes oli president aastatel 2003-2013.
1. novembril 1961 sündinud Pavel lõpetas sõjaväekolledži, kui Tšehhoslovakkias oli veel võimul Moskva-toetatud kommunistlik režiim.
Kriitikud on heitnud talle ette sõjaväeluure agendiks õppimist, et teenida kommunistlikus armees.
"Sündisin perre, kus parteisse kuulumist peeti normiks," ütles Pavel oma veebilehel. "Mul ei olnud piisavalt informatsiooni ja kogemust, et selle režiimi kriminaalset olemust aduda. Nüüd tean, et see oli viga."
Kui kommunistlik režiim 1989. aastal varises, loobus Pavel parteipiletist, kuid jätkas karjääri sõjaväeluures.
Dessantväelasena teenis ta 1993. aastal kangelase tunnustuse, kui aitas päästa Serbia-Horvaatia sõja ajal sõjatsooni lõksu jäänud Prantsuse sõdurid.
Hiljem tegi ta King's College Londonis magistrikraadi rahvusvaheliste suhete erialal ja tõusis Tšehhi kindralstaabi ülemaks.
Aastal 2015 määrati ta NATO sõjalise komitee juhiks, milleks jäi kuni erruminekuni aastal 2018.
Pavel on paistnud muu hulgas silma hääleka EL-i ja NATO pooldajana.
"Meil ei ole paremat alternatiivi. Peaksime kasutama kõiki võimalusi, mida nende ühenduste liikmesus meile annab, ja proovima muuta seda, mis meile ei sobi," ütles ta valimiskampaanias.
"Tšehhi on suveräänne ja täieõiguslik liikmesriik, mistõttu ei saa me vaikides istuda, kaasa noogutada ja siis tulemusi sarjata. Me peame olema aktiivsemad ja samal ajal ka konstruktiivsemad."
Pavel on lubanud olla presidendina sõltumatu ja hoiduda parteipoliitikast, jätkates samal ajal abi pakkumist Ukrainale Vene invasiooni tõrjumisel ja Euroopa Liidu liikmeks pürgimisel.
"Loomulikult peab Ukraina enne liikmeks saamist täitma kõik tingimused, sealhulgas edusammud korruptsiooniga võitlemisel. Kuid usun, et neil on õigus saada sama võimalus, mis anti kunagi meile," ütles ta.
Lisaks on Pavel avaldanud toetust samasooliste abielule ja samasooliste paaride lapsendamisõigusele.
"Pean lugu põhimõttest, et kõik inimesed on seaduse ees vabad ja võrdsed," lausus ta. "Usun ka, et oleme salliv ühiskond."
AP – AFP – Baltic News Service


Korruptantide Käed Kindlalt lukku!Eesti on 50 aastat olnud Venemaa kindlates kätes. Kas meile hakkasidki meeldima sidumismängud ja kägistamine?
Kooliharidus on meil karvaste pihkudega kindlates kätes ja oravatädid laulavad lasteaias nokunäitamise laule.
Eesti meedia on kindlates kätes.
Lastepiltniku kaamera on kindlates kätes.
Facebook on kindlates kätes.
Meie raha on kindlates kätes, ja see on kümne miljoni vaade.
Elektrimolekulid on kindlates kätes.
Kontrollimatu hüperinflatsioon on kindlates kätes.
Kontrollimatu hüperimmigratsioon on kindlates kätes.
Eesti rahvuse kõri on kindlates kätes.
E-valimised on kindlates kätes.
Parim haiguste ravi on näriliste tõrje. Kontrollitud. Mine valimisjaoskonda, võta reaalne paberist sedel ja vali EKRE!
[embedded content]
Ivan Makarov


«Kümned tuhanded kasvõi laenatakse kokku.» Kristi Timmeri hoiatab naisi võltsprintside eest«Pea iga nädal kirjutab mulle mõni naine, et on tutvunud unistuste mehega», kirjutab  kaardimoor Kristi Timmer Facebookis, kuidas naised vaatamata hoiatustele siiski pettuste ohvriks langevad.
 Kristi Timmer kirjutas reedel Facebooki hoiatava sisuga postituse. Nimelt pöörduvat tihti tema poole naised, kes siiralt usuvad, et on tutvunud oma «unistuste printsiga».
«Loomulikult on see mees ise temaga suhtlema hakanud, muidugi on ta Ameerikast, heal järjel, tavaliselt sõjaväelane või arst. Unistuste mees räägib sulle seda, mida sa kuulda soovid. Lubab siia tulla, sinuga imelise tuleviku ehitada,» kirjeldab Timmer kõikide naiste lugudest läbivat sarnast mustrit.
Kaardimoori sõnul ei usuta alguses tema hoiatusi, et tegu on petturitega. Hiljem aga leidvat naised end olukorras, kus kontod ja pangakaardid on blokeeritud. «Kas saad raha kanda või aidata teha ülekannet, kohe saad ju tagasi!» on väited, mida naised esialgu siiralt uskuma jäävad. «Kümned tuhanded kasvõi laenatakse kokku. Tegu on ju unistuste mehega, kes mõistab, hoolib, armastab ja on nii imelise välimusega,» kirjutab Timmer.
Veel soovitab ta nende meeste pildid panna Google´isse, kust tema sõnul on selgelt näha, kelle kontolt need pildid tegelikult varastatud on.
«Suur petuskeem hävitab elusid ja viib Eesti naisi laostumiseni. Ja seda on palju. Ma olen sel teemal oma kodulehel mitu postitust teinud, meedia räägib… Aga on ikka naisi, kes usuvad. Statistika ütleb, et need summad on miljonites, mis sellistele kelmidele on meie riigist kantud,» tõdeb Timmer kurbusega.
«Kallid naised, kes sellise sõbrakutse saate, miks peaks üks rikas ja edukas ameeriklane endale netist naist otsima ja kusagilt Eestist? Esitage korraks see küsimus ja pange kohe blokk peale. Hiljem saate muidu ähvardusi ja teid hakatakse igas kanalis ähvardustega pommitama,» palub ta naistel kainelt mõelda. «Naise hinge on kerge lõksu püüda ja seda see rühmitus oskab».
Ehtsa näitena võib tuua Torilt pärit Teele, kes siiralt uskus, et Hollywoodi staar Tom Hiddleston tahab temaga abielluda. Ta müüs maha kogu oma vara ning kandis kogu oma raha tundmatule kontole.


Sõja ülevaade: 340. päev – Kreminna juures läheb pingelisemaksLõunaeestlane jätkab sõjanduse asjatundja Toomas Piirmanni ülevaatega sündmuste kohta Ukraina sõjas.
Ukraina 29. jaanuar 2023:
Kreminna juures läheb pingelisemaks, Soledari juures kipub vene pool mõnes kohas üle Bahmutke jõe ja Vuhledari juures vene poole kaotused ilma edenemata…
Rindelähedased linnad (kuni 30 km) ikka pomme saavad. Piiriäärseid Ukraina külasid tavalisest hõredamalt pommitati. Võimalik, et üleeilne Ukraina kaudtulelaks üle vene piiri mingile ladude kompleksile andis tunda. Nii brjanski kui belgorodi oblastis (venemaa) on asutud koolidest õpilasi välja tõstma ja soldateid asemele paigutama. Pisu on väiksemaks jäänud kaitseliinide rajamine suunaga Ukraina poole. Üheks põhjuseks olla raha puudus, ning sealtki korruptsioon suure tüki olla ampsanud ning paljudele seni palgad maksmata.
Kupiansk-Kreminna: põhjalõigus mingid luurekad jätkusid ja vene poole tugev kaudtuletöötlus piki rindejoone külasid. Vene pool vähemalt ise väidab, et Ukraina siia üksusi juurde toob. Svatove suunalt Kupianski poole väiksemad vene rünnakud kolmelt suunalt koos kaudtuletoetusega ning päris tihe maanteeäärsete külade pommitamine. Kreminna juures hakkaski vene pool rohkem suruma ja saadi uuesti kand maha hallis alas olnud Dibrova külas. Üks video küla lääneservast tulistavast BMDT-st (T-72 šasiil soomuk) annab aimu, et siia on toodud paremat tehnikat, mis ilma hea väljaõppelise isikkoosseisuta ei liigu. Tankide ja soomukite toel vist isegi Kreminnast lõuna poole (metsas) suudeti mõnisada meetrit edeneda. Loodan, et siin jagub Ukraina poolel kahurimoona. Eile vähemalt suutis Ukraina tihendada piki rindejoont Svatove-Kreminna oma kaudtuld ja ulatuti ka sügavusse. Eks siin vaekauss võib kalduda nii siia kui sinna…
Siversk: Bilohorivka küla rünnakud algasid uuesti peale mõne päevast pausi aga lõppesid need edutult. Kuna küla rünnakud pole seni edu toonud, siis asuti suruma külast lõuna pool jõudmaks küla lääneküljele (nagu see neile varasemalt edu lõpuks tõi), aga edeneda selgi suunal ei suudetud. Küla ikka päeval mitu korda pommitatakse.
Bahmut: pingeline olukord mitmes rindelõigus jätkus. Soledarist põhja poole Siverski suunas rünnakud jätkusid, aga muhvigi edasi ei saadud. Veel jagub wagneril vange lainetena frontaalrünnakutele saata. Pisu murelikum on suund Blahodatne lähistel, kus on võimalik, et vene pool on suutnud vaatamata suurtele kaotustele oma sillapead (üle Bahmutke jõe) hoida. Krasna Horasse pole vene õhudessantnikud seni sisse saanud, kuigi lahingud käivad küla serval ööni. Kipub olema sarnane olukord, et dessantvägi üritab massiga suruda. Küll kulutab see päris kiirelt elukutselist väge, mille asendamine on võimalik vaid aastatega. Külast edelas asuvas sillapeas edenemist siiski ei jätkunud. Siin on oht, et piiratakse edenedes Krasna Hora küla ümber. Bahmuti linnas suuremaid muutusi rindejoones polnud, pigem vene pool suudab kurnavate lahingutega päevas mõne maja kaupa siiski edeneda. Uuesti alustati suurema survega linnast lõunas läbi Opytne küla ja oht, et kahest suunast rünnakud teevad kaitse keerulisemaks kasvab. Olla siia toodud abiks elukutselisi, kes suudavad linnaruumis paremini edeneda kui wagneri vangid. Klišiivka juures wagneri omad jätkavad frontaalrünnakuid, olla siingi lisandunud vene dessantnike soomusega. Eile siiski edeneda ei suudetud, aga surve kasvu peaks veel jätkuma. vene kaitseministeerium jätkab wagneri üksuste aeglast tasalülitamist sõjategevusest ja on sellega ajanud prigozini nii marru, et eetris kipub tulema vaid valimatut sõimu. Eks rahastajate leeris peaks ka paanika kasvama (sellest varem kirjutanud). Lisaks rünne otse prigozini suunal, et osa vange olla ostnud endale vabaduse ja rindel lahingutegevuses ei osalenudki ning nüüd teda altkäemaksu võtmises süüdistatakse. Majorski suunalt ka mõni väiksem katse oli, aga seni need edutud. Kaudtuld palju mõlemapoolselt.
Donetsk: Vodyane juures ikka vene pool jätkab oma rünnakutega. Abiks nii soomukid kui tankid ja kaudtuletoetus, aga seni pole külast eriti põhja poole saadud, sest täpne Ukraina kaudtuli need lõpetab. Kuna seal head varjet kuskil pole, siis iga liikuv soomuk kohe drooniga tuvastatav ja laksu ära saab. Tundub, et siin vene pool vaatamata kaotustele rünnakuid jätkab. Ikka paneb imestama, et paneks siis juba kümne päeva portsu üksusi kokku ja saadaks lihtsalt teele soomuse massiga läbi suruma (kaotused ju nagunii suured), aga ei proovita veel selliselt. venemaalt soomust järjest juurde tuleb, küll on teadmata, kust need uued juhid tulevad. Vähemalt hea väljaõppega neid olla liialt palju ei tohiks. Marinkas lahingud jätkusid ja siingi vene pool kohe sugugi ei edene. Ukraina suudab maatasa külas enda possasid hoida, aga vene pool mitte, sestap kipub kohati isegi vene poole taandumist tulema. Põld kannab ja vene pool proovib vähemalt Marinkast lõunapool asuvat Pobjeda küla ära võtta, aga seni pole seegi õnnestunud. Vuhledari ründab pika päeva ja osa pimedat aega otsa vene merejalavägi nii soomukite kui tankidega. Sarnaselt Vodyane juures pole neil häid varjatud alasid. Kogu suvilarajoon on vaid puruks lastud ühekordsed hooned ja metsalõigud ülihõredad või madalad lehtedeta puud ning kõik vene poole liikumine lihtsalt tuvastatav. Sestap siis neid vene tanke, soomukeid ja soldateid seal seal juba hunnikutes laiali jagub, aga paistab, et see vene poole rünnakute indu ei vähenda. Eks vana häbi maha pesemiseks pole ükski kaotus liialt suur. Küll peaks selline professionaalsete üksuste kulumine vähendama oluliselt vene enda suurema rünnaku võimekust tulevikus. Pretšõstivka küla lähedal (u 8 km lääne pool Vuhledarist) alustas ka vene pool tugevamaid rünnakuid üle põldude. Seal enamasti 200 ja 500 m laiused põllud ning metsaribad nende servade suunaga lõuna-põhi ning lõpuks on seal ees Kaslagatsi jõgi kust 15 km lõigul vaid üks väiksem maanteesild üle läheb. Kaudtuld jagus mõlemapoolselt palju ja vene pool kurtmine, et ei jagu mürske ei tundu veel piisavalt tulerohkusele mõjuvat. Pigem on mure pikenenud tarneahelas suur ladu/väike ladu/üksus.
***
Lõunarinne/Herson: vaid kaudtuleduell. Küll olla Ukraina mõne hallis alas asuva possa hõivanud. Hersoni igapäevane pommitamine jätkus, aga no isegi kohalikke ei saada linnast eriti vähemaks. Ukraina laste küüditamine jätkub, vene passide kätte surumine, rubla käibele võtu survestamine, Ukraina õpikute ja raamatute hävitamise aktsioonid jooksvalt töös jne ehk tehakse kõik mis võimalik Ukraina kultuuri hävitamiseks. venemaalt tulijatele pakutakse sooduslaene, kõrgemat palka jne, aga seni suurt tungi venemaa avarustest siia pole. Tundub, et isegi Krimmi elanikkond jätkab vähenemist.
Raha jätkab venemaalt põgenemist ja enamus kipub jõudma venemaa lõunaküljel asuvatesse riikidesse. Küll läks venemaal keeruliseks uute passidega (kiibistatutega), sest tundub, et neid kiipe ei jagu ning hädaga peavad kasutusele võtma vanu formaate. Hiinaga kaubavahetus kasvab ja kipub päris suures osas katma mahult läänesuunalist impordi vähenemist. Küll ei suuda Hiina vastu võtta piisavalt ülejäävat vene naftat ja alates 5. veebruarist laienev sanktsioonide ring naftasaadustele peaks andma tuntava löögi kogu vene nafta ümbertöötluse sektorile.
Pisu murelikumaks teevad sündmuste arengud suunal Iisrael-Iraan-Iraak-Süüria ja Aafrikas toimuv. Arvamused, et sõda Hiinaga 2025 jätaks hetkel tähelepanuta, sest Hiina sõjasoove ei usu, neil ikka strateegia läbi majanduse maailm vallutada isegi kui see võtab 1000 aastat.
Kokkuvõte tugineb avalikele allikatele. Allikateks on sõdivate poolte ametlikud teated, kummagi poole blogijate sõnumid ning kolmandate osapoolte info. Loo autor üritab hoida eraldi fakti, kuuldust ja arvamust. Info kipub enamasti olema vastukäiv või seda varjatakse, sestap tugineb kokkuvõtte lisaks erinevate sõjalist olukorda kajastavate kaartide analüüsil. Vigu juhtub ja parandused teeb järgmise päeva kokkuvõttes. Vabandused ette, et vene riiki, sellega seotud isikute ja linnade nimed on väikse tähega… ja sõna Ukraina igas võtmes suure tähega.


Kas maksuamet küsis maksupettust? "Me ei saa seda aktsepteerida"Kas maksuamet küsis toitlustus- ja majutusasutuselt valearvet, et erisoodustusmaksu tasumist vältida? Äripäev küsis ametilt otse, kuid sai ümara vastuse.
Äripäev kirjutas sel nädalal, kuidas restorani- ja hotellipidajad ütlevad kui ühest suust: pea kõik riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja ministeeriumid, kes oma töötajaid kuhugi sööma viivad, lasevad arveid kirjutada millegi muu kui toidu peale, et vältida erisoodustusmaksu tasumist. Artiklis viidati, et sellist pettust on küsinud ka maksu- ja tolliamet.


66 protsenti tolli kontrollimahtudest moodustasid sanktsioonide kontrollid26. jaanuaril tähistas Maksu- ja Tolliamet rahvusvahelist tollipäeva, mille raames heidetakse pilk ka möödunud aasta tulemustele. Alates 2022. aasta veebruarist on Maksu- ja Tolliamet kohaldanud jõuliselt Euroopa Liidu kehtestatud sanktsioone Venemaa vastu.
„Olles üks neljast Euroopa Liidu riigist, kellel on maismaapiir Venemaaga, on Eesti tolli roll kahtlemata vastutusrikas ning saanud ka rahvusvahelist tähelepanu ja tunnustust,“ ütles Maksu- ja Tolliameti tolliosakonna juht Eerik Heldna. „Kõikidest eelmisel aastal tolli poolt tehtud kontrollidest moodustasid 66 protsenti sanktsioonide kontrollid.“
Kui varasemalt on Venemaa olnud Eestile üks kaubanduspartneritest, siis eelmine aasta ja sellises mahus sanktsioonide rakendamine oli Eesti tolliametnikele väljakutseterohke.
Eerik Heldna sõnul töötavad Euroopa Liidu tolliasutused kui üks meeskond. „Tolliametnikud teevad sanktsioonide jõustamisel tihedat koostööd, sest järjest enam puutume kokku olukordadega, kus otsitakse võimalusi sanktsioonidest kõrvale hiilimiseks,“ tõi Heldna välja. „Oleme tuvastanud erinevaid sanktsioonidest kõrvale hiilimise juhtumeid, näiteks topeltdokumente, kauba valet klassifitseerimist, kaubale vale päritolu märkimist või kaubale vale väärtuse deklareerimist. Tegeleme jätkuvalt nende pettuste tuvastamisega ja menetlemisega.“
„Sanktsioonid ei tähenda ainult kauba-, vaid ka finantssanktsioone,“ ütles Heldna. 2022. aastal külmutas Maksu- ja Tolliamet 19 sanktsioneeritud ettevõtte ettemaksukontod, summas üle 8 miljoni euro, tehes seejuures koostööd ka Rahapesu Andmebürooga.
Maksu- ja Tolliameti suunaks on automatiseeritud ja andmepõhised kontrollid, millele lisandub väljaõppinud tolliametniku kontroll. Kõik riskid hinnatakse elektrooniliselt ning kontrolle teostatakse mitmeetapiliselt.
Rahvusvahelisel tollipäeval, tähistab Maailma Tolliorganisatsioon WCO oma 70. aastapäeva. Maksu- ja Tolliamet viib sel puhul läbi konverentsi Sisekaitseakadeemias, kus õpetatakse tulevasi maksu- ja tolliametnikke. Rahvusvahelise tollipäeva raames tunnustab Maailma Tolliorganisatsioon (WCO) aukirjaga ka Maksu- ja Tolliameti kümmet töötajat.
Kui sulle see lugu meeldis, siis toeta sõltumatut rohelist meediat   Anneta


Rootsi asjatundja sõnul oli Erdoğani sõnum suunatud pigem türklastele (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
STOCKHOLM, 30. jaanuar, STT-BNS - Türgi presidendi  Recep Tayyip Erdoğani viimased väljaütlemised Soome vastuvõtmise kohta NATO liikmeks ilma Rootsita olid pigem suunatud türklastele ja selle tingis valimiste lähenemine, avaldas pühapäeval meediakanali SVT saates "Agenda" arvamust Rootsi kaitseülikooli õppejõud Magnus Christiansson.
Christianssoni arvates soovis Erdoğan oma kõnes türklastele rõhutada, et tema dikteerib NATO laienemisprotsessi.
Christianssoni sõnul on Türgi presidendi kõnest veel vara mingeid järeldusi teha.
Türgis toimuvad valimised 14. mail.
Stockholmi Ülikooli teaduri Paul Levini sõnul Erdoğani väljaütlemistes võrreldes eelmistega oluliste muutust ei toimunud.
"Ma ei tea küll, kas president Erdoğan on sellest varem nii selgelt rääkinud. Kuid tegelikult pole muutus suur," ütles Levin uudisteagentuurile TT.
"Erdoğan lihtsalt toonitas veelkord, et tal on Rootsiga probleem," lisas Levin.
USA ekspresidendi Donald Trumpi endine julgeolekunõunik John Bolton ütles "Agendale" antud intervjuus, et tuleks kaaluda Türgi NATO-st väljajätmist. Üks põhjus on see, kuidas Türgi on Soome ja Rootsi NATO liikmelisuse ratifitseerimisel käitunud.
"See on naeruväärne. Loodan, et nende mõlema riigi inimesed ei kaota kannatust. See on väljapressimise vorm. Erdoğan käitub samamoodi oma inimestega ja seega pole üllatav, et ta käitub samamoodi ka teistega," tõdes Bolton.
Erdoğan ütles pühapäeval, et Ankara võib Soome NATO liikmesuse heaks kiita ilma naabri Rootsita.
"Vajadusel saame anda Soome suhtes teistsuguse vastuse. Rootsi saab olema šokeeritud, kui anname Soomele teistsuguse vastuse," ütles Erdoğan telesaates.
Erdoğan kordas oma teleesinemises ühtlasi Rootsile väljaandmise nõuet.
 "Kui te kindlasti tahate NATO liikmeks saada, siis annate need terroristid meile välja," toonitas president.
STT - Baltic News Service


Endine Valge Maja julgeolekunõunik John Bolton soovitab Türgi NATO-st välja arvataEndine Valge Maja julgeolekunõunik John Bolton soovitab Türgi NATO-st välja arvata, kuna riik tõrjub Soome ja Rootsi liitumist sõjalise alliansiga.
„See on väljapressimise vorm,“ ütles Bolton Türgi keeldumise kohta Soome ja eriti Rootsi liikmelisusest NATO-s. Bolton rääkis oma nägemusest Rootsi Ringhäälingu saates.
USA-s kasvab kriitika Türgi vastupanu suhtes Rootsi ja Soome NATO taotluste heakskiitmisel ning mitmetel Ameerika poliitikutel – nii demokraatidel kui vabariiklastel – hakkab kannatus otsa saama. Üks neist poliitikuist ongi John Bolton, endine president Donald Trumpi nõunik ja kunagine USA suursaadik.
„Ma lihtsalt loodan, et inimesed mõlemas riigis ei kaota oma kannatust,“ viitas ta NATO-ga liitumist ootavale Soomele ja Rootsile.
Bolton põhjendas Türgi võimalikku NATO-st väljaarvamist muuhulgas sellega, et 2017. aastal ostis Türgi USA vastuseisust hoolimata Venemaalt õhutõrjesüsteeme S-400, mis ühilduvad küll Venemaa süsteemidega, kuid mitte kõigi NATO süsteemidega. „Õhutõrjesüsteemi S-400 ostmine on praktiliselt NATO-st väljumine,“ ütles ta Rootsi Ringhäälingu SVT saates Agenda.
Boltoni sõnul pakub rahvusvaheline õigus erinevaid lahendusi Türgi liikmestaatusest tingitud probleemidele. Tema arvates võiks panna Türgi otsustama NATO-s jätkamise üle liitlaste seatud tingimustel või tuleks NATO laiali saata ja taasluua ilma Türgita.
USA on juba mõnda aega ette valmistanud Ameerika hävituslennukite F-16 müüki Türgile. Seda tehingut on kirjeldatud kui porgandit Ankara jaoks, et Türgi kiidaks heaks Rootsi ja Soome taotlused liituda NATO-ga.
John Bolton pole kindel, kas see aga Türgi presidenti Recep Tayyip Erdoğani lepitab. „Mina isiklikult ei teeks midagi enne maikuus toimuvaid valimisi,“ viitas ta Türgi sisepoliitikale. Boltoni sõnul ei tohiks Erdoğan saada USA hävitajate ostu enda valimiskampaanias ära kasutada.
Norra kaitseakadeemia sõjateaduse lektor Magnus Christiansson lükkas Rootsi Ringhäälingus tagasi John Boltoni idee Türgi NATO-st välja jätta. „Kui türklased välja visata, tähendaks see, et nad satuvad Putini käte vahele,“ põhjendas ta.
Välis- ja julgeolekupoliitikas karmi liini eelistav John Bolton oli eelmise vabariiklasest presidendi George W. Bushi ametiajal USA suursaadik ÜRO juures.


Pealkiri pealkiri pealkiri pealkiri pealkiri pealkiriEestist pärit inimesi leiab nüüd juba igast suuremast maailma linnast ja paljudest väiksematestki. Eri hinnangutel on Eesti väliskogukonna suurus 150 000 – 200 000 inimest. See on see, mida Martin Ehala oma 2014. aasta artiklis nimetab Suur-Eestiks. Kuid kellest koosneb see Suur-Eesti?Eesti väliskogukonna moodustavad inimesed, kes on Eestist lahkunud – eri aegadel, eri põhjustel, mitmesuguste plaanidega. Mõned läksid juba täiskasvanuna Soome, et perel oleks lihtsam hakkama saada. Mõne eest tegid otsuse nende vanemad, kui kolisid töö pärast teise riiki. Need võivad olla ka 1940. aastatel Eestist põgenenud inimeste lapselapsed, kellel ei ole küll Eesti Vabariigi kodakondsust, kuid kellele siiski on oluline suhe Eestiga. Samuti võib see olla näiteks Eestis sündinud venekeelne Suurbritanniasse õppima läinud noor.

Lihtne on vastata küsimusele «Kui suur on Eesti väliskogukond?» – me ei tea seda. Eesti väliskogukonna suuruseks on pakutud nii 200 000 kui ka 150 000 inimest, ning pole välistatud, et tegelikult on see arv veelgi väiksem ja jääb pigem 125 000 ligi1.

Eesti väliskogukonnad: identiteet, hoiakud ja ootused

Lihtne on vastata küsimusele «Kui suur on Eesti väliskogukond?» – me ei tea seda. Eesti väliskogukonna suuruseks on pakutud nii 200 000 kui ka 150 000 inimest, ning pole välistatud, et tegelikult on see arv veelgi väiksem ja jääb pigem 125 000 ligi.

Eesti väliskogukonna moodustavad inimesed, kes on Eestist lahkunud – eri aegadel, eri põhjustel, mitmesuguste plaanidega. Mõned läksid juba täiskasvanuna Soome, et perel oleks lihtsam hakkama saada. Mõne eest tegid otsuse nende vanemad, kui kolisid töö pärast teise riiki. Need võivad olla ka 1940. aastatel Eestist põgenenud inimeste lapselapsed, kellel ei ole küll Eesti Vabariigi kodakondsust, kuid kellele siiski on oluline suhe Eestiga. Samuti võib see olla näiteks Eestis sündinud venekeelne Suurbritanniasse õppima läinud noor.

Eesti väliskogukonnad: identiteet, hoiakud ja ootused

Kelmuse ohver sai umbes 9000 euroga petta.
Elmo Riig

Lihtne on vastata küsimusele «Kui suur on Eesti väliskogukond?» – me ei tea seda. Eesti väliskogukonna suuruseks on pakutud nii 200 000 kui ka 150 000 inimest, ning pole välistatud, et tegelikult on see arv veelgi väiksem ja jääb pigem 125 000 ligi.
Me ei tea seda. Eesti väliskogukonna suuruseks on pakutud nii 200 000 kui ka 150 000 inimest, ning pole välistatud, et tegelikult on see arv veelgi väiksem ja jääb pigem 125 000 ligi.

Lihtne on vastata küsimusele «Kui suur on Eesti väliskogukond?» – me ei tea seda. Eesti väliskogukonna suuruseks on pakutud nii 200 000 kui ka 150 000 inimest, ning pole välistatud, et tegelikult on see arv veelgi väiksem ja jääb pigem 125 000 ligi.

Eesti väliskogukonnad: identiteet, hoiakud ja ootused

Lihtne on vastata küsimusele «Kui suur on Eesti väliskogukond?» – me ei tea seda. Eesti väliskogukonna suuruseks on pakutud nii 200 000 kui ka 150 000 inimest, ning pole välistatud, et tegelikult on see arv veelgi väiksem ja jääb pigem 125 000 ligi.

Shutterstock

Eesti väliskogukonna moodustavad inimesed, kes on Eestist lahkunud – eri aegadel, eri põhjustel, mitmesuguste plaanidega. Mõned läksid juba täiskasvanuna Soome, et perel oleks lihtsam hakkama saada. Mõne eest tegid otsuse nende vanemad, kui kolisid töö pärast teise riiki. Need võivad olla ka 1940. aastatel Eestist põgenenud inimeste lapselapsed, kellel ei ole küll Eesti Vabariigi kodakondsust, kuid kellele siiski on oluline suhe Eestiga. Samuti võib see olla näiteks Eestis sündinud venekeelne Suurbritanniasse õppima läinud noor.

21.10.2022, Uuel turul avati ja pühitseti mälestusmärk Eesti Vabariigi väljakuulutajale, esimesele valitsusjuhile ja esimesele presidendile Konstantin Pätsile.
Foto Tairo Lutter, Postimees FOTO: Tairo Lutter
Tairo Lutter

Nii uskus ka Konstantin Päts, kes ammutas palju eeskujusid Soomest – isegi Oru loss, idee presidendi residentsist, sai alguse Soome presidendi Kultarannast, kus on tänaseni alles president Pätsi poolt istutatud puu. Ta arvas, et kui riigil puuduvad riigi sümbolid, tabab Eestit Abessiinia saatus, kelle iseseisvus võeti ära ja keegi teda ei kaitsnud.

Sandra Uusberg etenduses "Osnap" kehastamas Helmi Tohvelmani.
Tallinna Linnateater

Olulisi fakte seoses Estonia ja Pätsi tegevusega on vaja teadvustada, et Pätsi monument Estonia ees ei süvendaks meil kiusamis- ja mõnitamiskultuuri, mis kandub üle ka lastele. Küsimus pole ju ainult matemaatikas, kas on neli või viis monumenti, sest see viib meid primitiivsesse eksistentsiaalsesse faasi, kus kõik on arvestatav, aga arvestav meel ei loo ega kaitse riiki, vaid arvestab omakasu.
Olulisi fakte seoses Estonia ja Pätsi tegevusega on vaja teadvustada, et Pätsi monument Estonia ees ei süvendaks meil kiusamis- ja mõnitamiskultuuri, mis kandub üle ka lastele. Küsimus pole ju ainult matemaatikas, kas on neli või viis monumenti, sest see viib meid primitiivsesse eksistentsiaalsesse faasi, kus kõik on arvestatav, aga arvestav meel ei loo ega kaitse riiki, vaid arvestab omakasu.
1900. aasta alguses, kui Estonia Seltsi etteotsa astusid Konstantin Päts, Jüri Vilms ja Konstantin Konik, hakati Eesti kultuuri ja poliitikat teadlikult kindlasse rahvuslikku suunda juhtima.
Olulisi fakte seoses Estonia ja Pätsi tegevusega on vaja teadvustada, et Pätsi monument Estonia ees ei süvendaks meil kiusamis- ja mõnitamiskultuuri, mis kandub üle ka lastele. Küsimus pole ju ainult matemaatikas, kas on neli või viis monumenti, sest see viib meid primitiivsesse eksistentsiaalsesse faasi, kus kõik on arvestatav, aga arvestav meel ei loo ega kaitse riiki, vaid arvestab omakasu.
1900. aasta alguses, kui Estonia Seltsi etteotsa astusid Konstantin Päts, Jüri Vilms ja Konstantin Konik, hakati Eesti kultuuri ja poliitikat teadlikult kindlasse rahvuslikku suunda juhtima.

Keegi Tark

Olulisi fakte seoses Estonia ja Pätsi tegevusega on vaja teadvustada, et Pätsi monument Estonia ees ei süvendaks meil kiusamis- ja mõnitamiskultuuri, mis kandub üle ka lastele. Küsimus pole ju ainult matemaatikas, kas on neli või viis monumenti, sest see viib meid primitiivsesse eksistentsiaalsesse faasi, kus kõik on arvestatav, aga arvestav meel ei loo ega kaitse riiki, vaid arvestab omakasu.

Olulisi fakte seoses Estonia ja Pätsi tegevusega on vaja teadvustada, et Pätsi monument Estonia ees ei süvendaks meil kiusamis- ja mõnitamiskultuuri, mis kandub üle ka lastele. Küsimus pole ju ainult matemaatikas, kas on neli või viis monumenti, sest see viib meid primitiivsesse eksistentsiaalsesse faasi, kus kõik on arvestatav, aga arvestav meel ei loo ega kaitse riiki, vaid arvestab omakasu.

Olulisi fakte seoses Estonia ja Pätsi tegevusega on vaja teadvustada, et Pätsi monument Estonia ees ei süvendaks meil kiusamis- ja mõnitamiskultuuri, mis kandub üle ka lastele. Küsimus pole ju ainult matemaatikas, kas on neli või viis monumenti, sest see viib meid primitiivsesse eksistentsiaalsesse faasi, kus kõik on arvestatav, aga arvestav meel ei loo ega kaitse riiki, vaid arvestab omakasu.

Y

Digitund 31-10-2022

Lihtne on vastata küsimusele «Kui suur on Eesti väliskogukond?» – me ei tea seda. Eesti väliskogukonna suuruseks on pakutud nii 200 000 kui ka 150 000 inimest, ning pole välistatud, et tegelikult on see arv veelgi väiksem ja jääb pigem 125 000 ligi.

Y

Ilmaparandaja: Tuleviku rohetehnoloogiad
Selle nädala "Ilmaparandajas" läheme kohale juba viiendat korda toimunud GreenEST Summit rohekonverentsile, et teha tutvust Eesti tuleviku rohetehnoloogiatega. Milliste lahendustega saab kodust energiatarbimist optimeerida, kuidas õhust süsinikku püüdes akusid ehitada ja miks Michelini tärniga restoranid kasvatavad saepuru peal omaenda seeni, saab kuulda juba sel laupäeval kell kaks. Saatejuht on Mart Valner.
Olulisi fakte seoses Estonia ja Pätsi tegevusega on vaja teadvustada, et Pätsi monument Estonia ees ei süvendaks meil kiusamis- ja mõnitamiskultuuri, mis kandub üle ka lastele. Küsimus pole ju ainult matemaatikas, kas on neli või viis monumenti, sest see viib meid primitiivsesse eksistentsiaalsesse faasi, kus kõik on arvestatav, aga arvestav meel ei loo ega kaitse riiki, vaid arvestab omakasu.


Elisa: eestlaste vastu suunatud küberrünnakute hulk tõusis veelgiPettused, pahavara levik ning teised küberohud ei näita Eestis vaibumise märke – juhtumite hulk tõusis möödunud aastal igal kuul.
„Detsembris kasvas rünnakute hulk eelmise kuuga võrreldes ligi 15%,“ teatas telekomiettevõte Elisa oma Netivalvuri teenuse statistikat kommenteerides.
Kõige sagedamini satuvad eestlased pahavararünnakute, õngitsuspettuste ning muude otsest majanduskahju tekitavate skeemide ohvriks. Detsembris pidi Netivalvur õngitsuspettustele reageerima enam kui 6000 korda, samas kui politseile teatati eelmise aasta jooksul investeerimis- ja panganduspettustest ligi 750 korral. Politsei- ja piirivalveametini jõudnud pettuste kogukahju ületas viie miljoni euro piiri.
Elisa uute teenuste juht Meelis Seer pakkus välja viis ohumärki, mis võivad viidata plaanitavale pettusele:
Vildakas keelekasutus
Petukirjad ning -kõned saabuvad harilikult kahtlastelt meiliaadressidelt või tundmatutelt telefoninumbritelt. Kuigi see peaks juba ohulambi põlema lööma, siis on Seeri sõnul kõige selgemaks ohumärgiks nigel keelekasutus. Näiteks kui kirja või sõnumi saatja väidab end olevat mõnest tuntud Eesti ettevõttest, kuid tekst on täis kirjavigu, veidraid sõnastusi ning ingliskeelseid väljendeid, võib olla üsnagi kindel, et tegu on pettusega.
Liiga head lubadused
Kui miski tundub liiga hea, et tõsi olla, siis ilmselt see ka nii on. Seer hoiatab Facebookis levivate libaloosimiste-õngitsuskampaaniate, liiga heade sooduspakkumiste, tasuta kauba lubamise või suurte boonusauhindade eest. „Kui justkui tuntud nime all esinev Facebooki leht või e-kiri lubab mõne lehe külastamise eest raha või osalemist näiteks luksusauto loosis, siis suure tõenäosusega on selle eesmärgiks panna sind külastama pahavarast üle ääre ajavat keskkonda,“ hoiatas ta.
Ebatavaline suhtluskanal
Ohumärgiks on ka see, kui ühendust võetakse suhtluskanali kaudu, mida ettevõte või asutus tegelikult sellisel viisil ei kasuta. Seer rõhutab, et pank ei kirjuta kliendile kunagi ise Facebook Messengeris, et mõnd olmeprobleemi lahendada, niisamuti ei saada jõuamet kunagi kellelegi lingiga kirja, et andmeid kinnitada või mõnd kuritegu lahendada. Kui suhtlusviis tundub ebaharilik, tasub olla valvas ja lõplikuks veendumiseks ametlike suhtluskanalite kaudu ise asutusega ühendust võtta – heaks valikuks on näiteks ametlik telefoninumber.
Udused ja valed logod
Pettusi üritatakse tihti läbi viia lihtsalt ja labaselt, mis tähendab, et pahalased ei pruugi silmailule liialt tähelepanu pöörata. Seega võivad ametliku tooniga petukirjad olla varustatud uduste või vanade logodega, sotsiaalmeediakontod võivad olla ehitud ebastandardsete visuaalidega ning võidakse kasutada nimesid ja tiitleid, mis on eesti keelde seatud tõlkeprogrammide abiga. Mõned petulehed suudavad küll originaali täpselt matkida, kuid siiski on visuaalne pool midagi, mida tähele panna.
Ebaharilikud internetiaadressid
Kõige eelneva kõrval soovitab Seer hoolega lugeda internetiaadresse, kuhu kahtlase sisuga sõnumist suunduda palutakse. „Kui tead, et ettevõtte veebiaadress on näiteks elisa.ee, siis ei tasu külastada lehte, mille aadressiks on tasutajalgrattad-elisatelekommunikatsioonilt.tv,“ rääkis Seer.


Megadeth annab sel suvel just Tallinnas Baltikumi ainsa kontserdi26. juulil esineb Tallinna lauluväljaku Mere alal thrash-metali bänd Megadeth. Tegemist on legendaarse Dave Mustaine’i bändi ainsa kontserdiga Baltikumis ning see saab kahtlemata olema hevimetali fännide pidupäev. Piletimüük algab Piletilevi uudiskirja “Piletipost” saajate jaoks juba kolmapäeval, 1. veebruaril kell 11.00 ning avalik müük saab alguse sel reedel, 3. veebruaril kell 11.00.
Megadethile panid 1983. aastal alguse kitarrist, helilooja ja vokalist Dave Mustaine ning bassist David Ellefson. Tegemist on ühe tähtsaima thrash-metali bändiga maailmas - Megadeth kuulub koos Metallica, Slayeri ja Anthraxiga selle skeene suurde nelikusse. Oma 40 aasta pikkuse karjääri jooksul on Megadeth välja andnud 16 stuudioalbumit, millest kuus on USAs plaatinastaatusesse tõusnud ning mida on kokku müüdud üle 40 miljoni koopia. Bändi tunnustatakse tehnilise osavuse ning originaalsuse eest, nad on võitnud mitmeid erinevaid muusikaauhindu, sealhulgas ka Grammy ja koos teiste suure neliku liikmetega peetakse neid olulisimateks thrash-metal žanri loojateks ja arendajateks.
Kuid kõige olulisemaks võib pidada Megadethi fännide armeed, mille suurus ulatub miljonitesse inimestesse ja ühendab erinevaid põlvkondi. Igal rokk-kontserdil võib leida kellegi, kellel on seljas Megadethi särk või pusa, mis näitab, et Megadethi tuntus on ammu ületanud ühe konkreetse žanri piirid.
Megadethi liider Dave Mustaine oli Metallica esimene soolokitarrist enne kui bänd oma debüütalbumi avalikustas. Rohke keelatud ainete tarbimine ning omavahelised tülid said siiski saatuslikuks ja Dave visati bändist välja. Seejärel otsustas ta kokku panna bändi, mis on Metallicast üle nii mänguoskuste kui kitarrimängu kiiruse poolest ning teeb üldse raskema suunitlusega muusikat. Tuleb tõdeda, et see tal ka õnnestus, sest just tehniline täpsus ja oskused ning mängukiirus on Megadethi trumpideks. Paljude žanri fännide jaoks teeb just Megadeth seda tõelist thrash metalit.
Bändi debüütalbum “Killing Is My Business… and Business Is Good” (1985) saavutas üsna keskpärase tulemuse, kuid bändiliikmed jätkasid visalt oma tegevust ning juba järgmine plaat “Peace Sells… but Who’s Buying?” (1986) tõi laiema publiku huvi. Järgmised albumid “So Far, So Good... So What! "(1988), "Rust in Peace" (1990), "Countdown to Extinction" (1992) koos ülemaailmse tuuritamisega tõid kaasa suured müüginumbrid ja plaatinastaatused. Järgnevatel aastatel andis Megadeth välja albumeid, mis kinnitasid bändi staatust raskemuusika gigantide seas. Oma laulusõnades räägib Mustaine tihti sellistest teemadest nagu poliitiline korruptsioon, ülemaailmsed vandenõuteooriad, sõjad, tavatöölise kaduvad võimalused püüda “Ameerika unistust”.
Megadeth esineb Tallinnas 26. juulil, Tallinna lauluväljaku Mere alal. Piletimüük algab Piletilevi uudiskirja “Piletipost” saajate jaoks juba kolmapäeval, 1. veebruaril kell 11.00 ning avalik müük saab alguse sel reedel, 3. veebruaril kell 11.00. Kiirematele ostjatele on piletihind €59.


Mees pettis Soomes taara automaati – politsei sõitis kohaleHäme politseijaoskond teatas, et mees pettis Forssas taara automaati.
Forssa kesklinnas asuvas kaupluses jäi alla 40-aastane mees vahele kavala taarakelmusega, vahendab MTV.
Mees oli kleepinud ilma pandita purkidele peale prinditud vöötkoodid.
Mees oli jõudnud masinasse sööta koguni 68 purki võltsitud vöötkoodidega. Mehe eesmärk oli saada rahalist kasu.
Häme politseijaoskonnast teatatakse, et meest kahtlustatakse võltsimises ja kelmuses.


Megadeth annab suvel Tallinnas kontserdiTALLINN, 30. jaanuar, BNS – 26. juulil esineb Tallinna lauluväljaku Mere alal thrash-metali bänd Megadeth, tegemist on legendaarse Dave Mustaine’i bändi ainsa kontserdiga Baltikumis ning see saab kahtlemata olema hevimetali fännide pidupäev, kirjutab Postimees.
Megadethile panid 1983. aastal alguse kitarrist, helilooja ja vokalist Dave Mustaine ning bassist David Ellefson. Tegemist on ühe tähtsaima thrash-metali bändiga maailmas - Megadeth kuulub koos Metallica, Slayeri ja Anthraxiga selle skeene suurde nelikusse.
Oma 40 aasta pikkuse karjääri jooksul on Megadeth välja andnud 16 stuudioalbumit, millest kuus on USAs plaatinastaatusesse tõusnud ning mida on kokku müüdud üle 40 miljoni koopia.
Bändi tunnustatakse tehnilise osavuse ning originaalsuse eest, nad on võitnud mitmeid erinevaid muusikaauhindu, sealhulgas ka Grammy ja koos teiste suure neliku liikmetega peetakse neid olulisimateks thrash-metal žanri loojateks ja arendajateks.
Kuid kõige olulisemaks võib pidada Megadethi fännide armeed, mille suurus ulatub miljonitesse inimestesse ja ühendab erinevaid põlvkondi. Igal rokk-kontserdil võib leida kellegi, kellel on seljas Megadethi särk või pusa, mis näitab, et Megadethi tuntus on ammu ületanud ühe konkreetse žanri piirid.
Megadethi liider Dave Mustaine oli Metallica esimene kitarrist enne kui bänd oma debüütalbumi avalikustas. Rohke keelatud ainete tarbimine ning omavahelised tülid said siiski saatuslikuks ja Dave visati bändist välja. Seejärel otsustas ta kokku panna bändi, mis on Metallicast üle nii mänguoskuste kui kitarrimängu kiiruse poolest ning teeb üldse raskema suunitlusega muusikat.
Bändi debüütalbum "Killing Is My Business… and Business Is Good" (1985) saavutas üsna keskpärase tulemuse, kuid bändiliikmed jätkasid visalt oma tegevust ning juba järgmine plaat "Peace Sells… but Who’s Buying?" (1986) tõi laiema publiku huvi. Järgmised albumid "So Far, So Good... So What!" (1988), "Rust in Peace" (1990), "Countdown to Extinction" (1992) koos ülemaailmse tuuritamisega tõid kaasa suured müüginumbrid ja plaatinastaatused.
Järgnevatel aastatel andis Megadeth välja albumeid, mis kinnitasid bändi staatust raskemuusika gigantide seas. Oma laulusõnades räägib Mustaine tihti sellistest teemadest nagu poliitiline korruptsioon, ülemaailmsed vandenõuteooriad, sõjad, tavatöölise kaduvad võimalused püüda "Ameerika unistust".
Piletimüük algab Piletilevi uudiskirja "Piletipost" saajate jaoks juba kolmapäeval, 1. veebruaril kell 11 ning avalik müük algab reedel, 3. veebruaril kell 11. Kiirematele ostjatele on piletihind 59 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politsei hoiatab: kelmid jäljendavad pankade veebilehtiFoto: Shutterstock
Viimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus jäljendatud pankade veebilehtede abil petetakse inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad kuni 120 000 euroni.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegemist uut liiki pettusega. „Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMS-i kui e-maili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,“ hoiatab Milenin.
Alates jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingu tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht. „Tegemist on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema. Üldiselt nendel järele tehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa. Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb. Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale mida tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot,“ selgitas politseinik.
Varasemalt oli Google otsingust leitav LHV panga nimel võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro.
Oluline info, mis tasub meelde jätta:
Sisene enda panka äppi kaudu või salvesta õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale.
Internetipanka sisselogimisel ei küsita mitte kunagi PIN 2 koodi – kui mõne „panga“ veebileht seda küsib, siis tegemist on petulehega.
Kontrolli alati veeblehe aadressi.
Esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.


Küberrünnakute hulk Eestis tõusis veelgi: kuidas pettusi ja teisi küberohte ära tunda?Pettused, pahavara levik ning teised küberohud ei näita Eestis vaibumise märke – juhtumite hulk tõusis möödunud aastal igal kuul ning detsembris kasvas rünnakute hulk eelmise kuuga võrreldes ligi 15%.Kõige sagedamini satuvad eestlased pahavararünnakute, õngitsuspettuste ning muude otsest majanduskahju tekitavate skeemide ohvriks. Politsei- ja piirivalveametini jõudnud pettuste kogukahju ületas viie miljoni euro piiri.«Kuigi osad pettused ja küberohud on keerukad, siis tegelikult on väga suur osa neist üsnagi lihtsakoelised. Petturid ja teised küberkurjategijad üritavad ära kasutada inimeste teadmatust, tekitavad neis asjatut hirmu, või lubavad neile mingit meelehead, mis viib valvsuse langemiseni,» lausus Elisa uute teenuste juht Meelis Seer. «Pole küll rõõmustav, et lihtlabased skeemid endiselt pahalaste taskuid täidavad, kuid samas tähendab see, et enda kaitsmiseks saab üsnagi palju ise ära teha.»Seeri sõnul on parim viis end pettuste, pahavara ja teiste ohtude eest kaitsta mõista, millal on tegu millegi reaalsega, millal aga on postkasti saabunud e-kirja, Facebooki laekunud sõnumi, ootamatu telefonikõne või veebis kohtava lingi taga mängus kellegi halvad kavatsused.Kuigi kurjategijad muudavad oma lähenemisi pidevalt, siis saab eksperdi sõnul alati meeles pidada viit ohumärki.1. Vildakas keelekasutus

Petukirjad ning -kõned saabuvad harilikult kahtlastelt meiliaadressidelt või tundmatutelt telefoninumbritelt. Kuigi see peaks juba ohulambi põlema lööma, siis on Seeri sõnul kõige selgemaks ohumärgiks nigel keelekasutus.Näiteks kui kirja või sõnumi saatja väidab end olema mõnest tuntud Eesti ettevõttest, kuid tekst on täis kirjavigu, veidraid sõnastusi ning ingliskeelseid väljendeid, võib olla üsnagi kindel, et tegu on pettusega.2. Liiga head lubadused

Kui midagi tundub liiga hea, et tõsi olla, siis ilmselt see ka nii on. Seer hoiatab Facebookis levivate libaloosimiste-õngitsuskaampaaniate, liiga heade sooduspakkumiste, tasuta kauba lubamise või suurte boonusauhindade eest.«Kui justkui tuntud nime all esinev Facebooki leht või e-kiri lubab mõne lehe külastamise eest raha või osalemist näiteks luksusauto loosis, siis suure tõenäosusega on selle eesmärgiks panna sind külastama pahavarast üle ääre ajavat keskkonda,» hoiatas ta.3. Ebatavaline suhtluskanal

Ohumärgiks on ka see, kui ühendust võetakse suhtluskanali kaudu, mida ettevõte või asutus tegelikult sellisel viisil ei kasuta. Seer rõhutab, et pank ei kirjuta kliendile kunagi ise Facebook Messengeris, et mõnd olmeprobleemi lahendada, niisamuti ei saada jõuamet kunagi kellelegi lingiga kirja, et andmeid kinnitada või mõnd kuritegu lahendada.Kui suhtlusviis tundub ebaharilik, tasub olla valvas ja lõplikuks veendumiseks ametlike suhtluskanalite kaudu ise asutusega ühendust võtta – heaks valikuks on näiteks ametlik telefoninumber.4. Udused ja valed logod

Pettusi üritatakse tihti läbi viia lihtsalt ja labaselt, mis tähendab, et pahalased ei pruugi silmailule liialt tähelepanu pöörata. Seega võivad ametliku tooniga petukirjad olla varustatud uduste või vanade logodega, sotsiaalmeediakontod võivad olla ehitud ebastandardsete visuaalidega ning võidakse kasutada nimesid ja tiitleid, mis on eesti keelde seatud tõlkeprogrammide abiga.Mõned petulehed suudavad küll originaali täpselt matkida, kuid siiski on visuaalne pool midagi, mida tähele panna.5. Ebaharilikud internetiaadressid

Kõige eelneva kõrval soovitab Seer hoolega lugeda internetiaadresse, kuhu kahtlase sisuga sõnumist suunduda palutakse. «Kui tead, et ettevõtte veebiaadress on näiteks elisa.ee, siis ei tasu külastada lehte, mille aadressiks on tasutajalgrattad-elisatelekommunikatsioonilt.tv,» rääkis Seer. «Võltsdomeene pole alati kõige lihtsam ära tunda – teinekord on erinevused nii väikesed, et neid on raske märgata – kuid enne klikkimist tasuks vähemalt üritada aadressi autentsuses veenduda.»«Oluline on püsida valvel, olla pigem veidi skeptiline, kasutada kaitsemeetmeid – näiteks viirusetõrjet või Elisa Netivalvurit –, püsida uudistega kursis ja tagada, et parimaid praktikaid teaks ka vanemad sugulased ning internetiga vähem sina-peal olevad sõbrad,» lisas Seer. «Pahalaste elu ei pea lihtsaks tegema – ohtude hulk aina kasvab, seega tasub olla ettevaatlik.»


Astanast minema saadetud Lopez võitis San Juani velotuuriMäletatavasti lõpetas Astana-Qazaqstan Lopeziga lepingu detsembri lõpus, kuna teda seostatakse rahapesu ja keelatud aineid omavate inimestega. Colombialane ise eitab oma seotust ning sõlmis uue lepingu Medellin-EPM meeskonnaga. San Juani velotuuril näitas Lopez esmalt võimu viiendal etapil, kerkides esikohaga liidripositsioonile, mida ta suutis viimasel kahel päeval hoida. Üldarvestuses sai teise koha Filippo Ganna (Ineos Grenadiers; +0.30) ja kolmanda koha Sergio Higuita (Bora-Hansgrohe; +0.44).
Viimasel, seitsmendal etapil võidutses teist päeva järjest Sam Welsford (Team DSM), edestades grupifinišis Fabio Jakobseni (Soudal – Quick Step) ja Giacomo Nizzolot (Israel – Premier Tech). Seejuures sai Jakobsen lõpuspurti tehes näkku löögi pealtvaataja käes olnud mobiiltelefonilt, suutes siiski tõsisemat õnnetust vältida ja püsti jääda.


Ukraina tahab saada kiirkorras kahe aastaga Euroopa Liidu liikmeks, aga on üks probleemUkrainal on ambitsioonikas plaan saada kiirkorras kahe aastaga Euroopa Liidu liikmeks, aga mitte keegi Euroopa Liidus ei pea seda võimalikuks.
Ukraina peaministril Denõs Šmõhalil on EL-i liikmestaatuse kindlustamiseks kaheaastane tihe ajakava, mis tuuakse välja sel nädalal toimuval ajaloolisel EL-Ukraina tippkohtumisel, mis on esimene Ukraina pinnal.
Probleem? Keegi ELis ei pea seda realistlikuks.
Kui EL-i volinikud sõidavad selle nädala lõpus Kiievisse enne reedest Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenski ning Euroopa Komisjoni ja nõukogu juhtidega toimuvat tippkohtumist, on nende peamiseks ülesandeks tõenäoliselt ootuste juhtimine.
Šmõhal ise on kehtestanud karmi tähtaja. „Meil on väga ambitsioonikas plaan järgmise kahe aasta jooksul Euroopa Liiduga liituda,” ütles ta väljaandele Politico. „Seega loodame, et käesoleval 2023. aastal saavutame läbirääkimistel juba selle sisenemise-eelse etapi,” ütles ta.
See heidab kinda EL-ile, mis püüab hoida Ukraina liikmelisuse palju kaugemana.
Prantsusmaa president Emmanuel Macron ütles eelmisel aastal, et Ukraina liitumiseni võib kuluda aastakümneid. Isegi ELi juhid, kes toetasid oma eelmise aasta juunis toimunud tippkohtumisel Ukrainale kandidaadistaatuse andmist, tunnistavad eraviisiliselt, et riigi tegelik ühinemise väljavaade on üsna paljude aastate kaugusel (ja see võib olla ka üks põhjus, miks nad seda ideed üldse toetasid). Kandidaatriigid nagu Serbia, Türgi ja Montenegro on oodanud palju aastaid, Ankara alates 1999. aastast.
Ukraina on ELi jaoks mõistatus. Paljud väidavad, et Brüsselil on Kiievi ees eriline vastutus. Lõppude lõpuks vallandas 2014. aasta Maidani ülestõusu ja pani aluse sõjale ukrainlaste raev president Viktor Janukovitši otsuse peale Venemaa käsul ELiga sõlmitud poliitilisest ja majanduslikust assotsiatsioonilepingust välja astuda. Nagu ütles Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen: Ukraina on „ainus riik, kus inimesi tulistati sellepärast, et nad mähkisid end Euroopa lipu sisse.”
Ukraina lähedased liitlased EL-is nagu Poola ja Balti riigid toetavad tugevalt Kiievi liitumissurvet, pidades seda demokraatiaks, mis seisab vastu agressorile. Paljud EL-i vanad kaardiväelased on aga palju ettevaatlikumad, kuna Ukraina – ülemaailmne põllumajanduse suurriik – võib vähendada nende enda võimu ja hüvesid. 80 miljoni elanikuga Ukraina ja Poola võiksid ühineda konkureeriva Saksamaaga Euroopa Ülemkogus poliitilise jõuna ning mõned väidavad, et Kiiev kurnab liigselt ELi eelarvet.
Reedene tippkohtumine Kiievis – esimene omataoline ELi kohtumine, mis toimub aktiivses sõjapiirkonnas – on suunatud õige tasakaalu leidmisele.
Kuigi ELi riikide juhid ise kohale ei lähe, on Euroopa Ülemkogu ametnikud viimase kommünikee asjus EL-i liikmesriikidega tihedalt suhtlema pidanud.
Mõned riigid nõuavad, et avaldus ei tohiks kaugele jääda juunikuisel Euroopa Ülemkogul kasutatud sõnastusest, rõhutades, et kuigi Ukraina tulevik on Euroopa Liidus, peavad kandidaatriigid vastama konkreetsetele kriteeriumidele. „Ootused on Kiievis üsna kõrged, kuid vajadus on täita kõik komisjoni poolt seatud tingimused. See on teenetepõhine protsess,” ütles üks kõrge ELi ametnik.
Siiski on oodata edusamme, kui Zelenski kohtub von der Leyeni ja Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheliga.
Šmõhal ütles väljaandele Politico, et loodab Ukraina jaoks saavutada reedel „olulise edasimineku”, eriti konkreetsetes valdkondades – kokkulepe tööstuskaupade viisavabaduse kohta; tollimaksude peatamine Ukraina ekspordile veel üheks aastaks; ja „aktiivsed edusammud” ühinemisel SEPA (ühtne euromaksete piirkond) maksete skeemiga ja Ukraina liitumine ELi mobiilside rändlusega.
„Ootame edusamme ja kiirendust nende lepingute allkirjastamisel,” ütles ta.
Kuumaks teemaks – ja üheks keskseks küsimärgiks Ukraina ELiga ühinemise juures – saab olema Ukraina võitlus korruptsiooniga. Taristuministri asetäitja vallandati ja asevälisminister astus sel kuul tagasi skandaalide tõttu, mis olid seotud riigihankelepingutega seotud sõjakasu teenimisega.
„Me vajame reformitud Ukrainat,” ütles üks tippkohtumise ettevalmistamisega keskselt seotud kõrge ELi ametnik. „Meil ei saa olla sama Ukrainat, mis enne sõda.”
Šmõhal rõhutas, et Zelenski valitsus võtab korruptsiooni tõsiselt. „Me suhtume korruptsiooni nulltolerantsiga,” ütles ta, osutades „välgukiirusele”, millega ametnikud sel kuul tagandati. „Kahjuks ei sündinud korruptsioon eile, kuid oleme kindlad, et juurime korruptsiooni välja,” ütles ta, öeldes avalikult, et see on riigi ELiga ühinemise tee võtmeks.
Ta ütles ka, et valitsus on valmis vaatama läbi oma hiljutised riigi konstitutsioonikohtu seadused, et vastata nii Euroopa Komisjoni kui ka Euroopa Nõukogu nõuandeorgani Veneetsia komisjoni nõudmistele. Šmõhal ütles, et muudatused võivad tulla juba sel nädalal, enne tippkohtumist.
Kuigi Ukraina on teatanud konstitutsioonikohtu reformist, eelkõige kohtunike ametisse nimetamise osas, on Veneetsia komisjonil endiselt mure ekspertide nõuanderühma volituste ja koosseisu pärast. See on organ, mis valib kohtukandidaate. Eesmärk on vältida poliitilist sekkumist.
Šmõhal ütles, et neid küsimusi käsitletakse. „Peame konsultatsioone Euroopa Komisjoniga, et näha, kas kõik avaldatud järeldused saaks teksti sisse lülitada,” ütles ta.
Sellele vaatamata saadab selle nädala tippkohtumise sümboolne jõud Moskvale tugeva sõnumi Ukraina Euroopa-püüdluste kohta.
Euroopa Ülemkogu president Michel kasutas sel kuul oma üllatusvisiiti Kiievisse, et kinnitada Ukrainale, et ELi liikmelisus on Ukraina jaoks reaalsus, öeldes Ukraina Radale (parlamendile), et unistab, et ühel päeval on ukrainlane Euroopa Ülemkogu presidendi ametikohal.
„Ukraina on EL ja EL on Ukraina,” ütles Michel. „Me ei tohi säästa jõupingutusi, et muuta see lubadus võimalikult kiiresti reaalsuseks.”
Pärast reedest kohtumist on ukrainlaste jaoks võtmeküsimuseks see, kui kiiresti saavad retoorika ja lubadused reaalsuseks.


Karl Olaf Rääk: kliimaneutraalsus ja Lendavate Lehmade MinisteeriumKõigi erakondade, peale EKRE, valimislubadused sisaldavad truudusvannet kliimaeesmärkidele [1]. Kõige agaramad karjeristid lubavad isegi kliimaministriks hakata või rohepöörde ametkondi rajada. Kui juba rohepöörde, miks mitte Lendavate Lehmade Ministeeriumi?
Teeme asja hästi aeglaselt ja lihtsalt selgeks. Inimtekkelise CO2 kliimamõju hüpotees ja selle peale ehitatud kliimaneutraalsuse teooria on sama tõepärased nagu väide, et lehmad lendavad. Tõendeid ja näiteid kliimapöörde absurdsusest on lõputult, aga nende mõistmist takistab tõik, et koolis vajaka jäänud teadmised on loosungitega asendatud. Inimestele on selgeks tehtud, et kui nad hästi viletsalt ja vähe elavad, siis suudavad nad maailma hukkumise paarikümne minuti võrra edasi lükata. Ja ongi krõks ära käinud, rahvas kliimausku pööratud.
Teeme väikese kooliteadmiste värskendamise. Gümnaasiumi bioloogia õpik: “Eluks on vaja energiat ja süsinikku”. “Elu põhineb süsinikul” [2]. Elu ei põhine Tik-Tokil ega Greta Thunbergi kogutud teostel [3], vaid süsinikul.
Millega me peame võitlema? Õige, me peame võitlema energia tarbimise ning süsinikuga. Me peame võitlema elu alustega. Ja massimeedia udust lummatud mass noogutab ja kiidab kaasa: loomulikult me peame võitlema kõigega, mis meie elu ülal hoiab. Rohkem surma, rohkem kannatusi, siis päästame maailma!
Kliimahullus on nagu hiiglaslik tunnikontroll. Inimesed, kes bioloogia tunnis tähele panid, peaksid CO2 maksu müügiagentidele ütlema, et nood ajavad täielikku jama, käigu nad kuu peale oma petuskeemiga. Aga inimesed ei mäleta, mis bioloogia või loodusõpetuse tunnis räägiti. Inimesed mäletavad seda, mida propagandaportaal pool tundi tagasi kuulutas.
Delfi, ERR ja endine Noorte Hääl võivad üksteise võidu kuulutada, et 2+2 ei võrdu mitte 4, vaid 6, 8 või koguni 22 ja inimesed võivad seda uskuda, sest ajakirjandus ju ei valeta.
Kui aga ideoloogiliselt tembitud arvutustega hakatakse projekteerima kõrghoonet, tuumareaktorit või kanalisatsioonitoru, siis võib koledaid asju juhtuda. Nagu ikka, kui mingi jabura ideega hakatakse reaalsust väänama.
Meie auhindadega pärjatud, maailma parim, PISA testide Parnassil hiilgav haridussüsteem on tootnud koormate viisi inimesi, kelle taskud saab mistahes kägu ajades tühjaks teha. Õnneks pole mitte kõik sellised. Ja see annab lootust. Isegi kui neid praegu käojaani-sekti jüngrite poolt pilgatakse ja ähvardatakse, annab mõistuse säilitanute vastupanu lootust, et me tuleme sellest kollektiivse hullumeelsuse episoodist elu ja tervisega välja.
Kui tulla tagasi valimislubaduste juurde, siis aruka valija jaoks on terade-sõkalde eristamine lihtsaks tehtud. Erakonnad, kelle lubadused sisaldavad truudusvandeid kliimaneutraalsusele, toetavad meie senise elu hävitamist. Kliimaneutraalsust toetavad mõtlemivõimetud hampelmannid, kes on valmis terve Eesti suureks Nursipaluks muutma, kui kõrgelt ja kaugelt käsu annab.
Ainus erakond, kes sõgeduse võimule allumast keeldub, on piisavalt tark ja tugev, et eesti rahvas sellest hullumeelsuse episoodist läbi juhtida. Valid Konservatiivse Rahvaerakonna esindaja- valid elu. Valid selle teise – saad vaesuse, kannatused ja Lendavate Lehmade Ministeeriumi. Lihtsamat valimisspikrit on vist keeruline koostada.
Karl Olaf Rääk
EKRE Riigikogu kandidaat nr. 556 Tallinna Kesklinna, Pirita ja Lasnamäe linnaosas
Viited
[1] Reformikad korduvalt võiduni viinud kampaaniameister: ma ei usu EKRE võitu, aga esikoht võib ka üsna piiri peal olla
https://ekspress.delfi.ee/artikkel/120131766/reformikad-korduvalt-voiduni-viinud-kampaaniameister-ma-ei-usu-ekre-voitu-aga-esikoht-voib-ka-usna-piiri-peal-olla
[2] Eluks on vaja energiat ja süsinikku Opiq; Peatükk 1.1 (Bioloogia gümn, II)
https://www.opiq.ee/kit/29/chapter/1361
[3] Amazon author: Greta Thunberg
https://www.amazon.com/stores/Greta-Thunberg/author/B07R11DD1X


Ukraina ametnikel on nüüd keelatud riigist lahkudaKIIEV, 30. jaanuar, AFP-BNS – Ukraina valitsus keelas kõrgematel riigiametnikel ja seadusandjatel, sealjuures naistel, välisriikidesse reisimise Venemaa sõja ajal.
Ukraina piirivalve pressiesindaja Andri Demtšenko ütles esmaspäeval AFP-le, et meede, mis eelmisel nädalal vastu võeti, on jõustunud.
"Nad võivad nüüd lahkuda vaid töömissiooni raames," ütles ta.
Pärast Vene presidendi Vladimir Putini otsust saata 24. veebruaril 2022 väed Ukrainasse on Ukraina sõjaväevanuses meestel kohustus riiki jääda, välja arvatud mõne erandi puhul.
Uue meetme järgi võivad kõrgemad ametnikud välismaale reisida vaid juhul, kui nad külastavad oma lapsi või raviprotseduuriks või lähedase surma puhul, ütles Demtšenko.
Keeld kehtib ka naissoost riigiametnikele ja kohalikele seadusandjatele, kirjutas AFP.
Ukraina seadusandja Irõna Geraštšenko mõistis "populistliku otsuse" hukka, rõhutades, et umbes 15 000 kohalikku seadusandjat on naised ning et mõned töötavad vabatahtlikena.
"Kõigepealt kutsusid võimud kõiki, kes saavad, talveks oma lastega lahkuma, nüüd pole neil lubatud lahkuda," ütles ta Facebookis.
"Võimud rakendavad jätkuvalt mõtlematuid samme, millel pole midagi tegemist kuritarvituste vastu võitlemisega."
Meede võeti vastu pärast seda, kui mitut ametnikku süüdistati välismaal puhkamises, sealjuures Ukraina peaprokuröri asetäitja Oleksi Sõmonenkot, kes käis väidetavalt Hispaania Marbella kuurordis.
Sõmonenko astus eelmisel nädalal tagasi pärast suuremat ametist lahkumiste lainet seoses korruptsioonisüüdistustega.
AFP – Baltic News Service


Kohtla-Järvel on probleeme eelarve kokkusaamisega   Kohtla-Järve on hädas linnaeelarve tasakaalu saamisega, sest praegu on see kuue miljoni euroga miinuses. Olukorra teeb keerulisemaks asjaolu, et Kohtla-Järvel pole kolme kuuga suudetud valida uut linnavalitsust.   Kohtla-Järvel pole senini vastu võetud linnaeelarvet ja selle üheks põhjuseks on võimuvaakum, kus võimu on ajutiselt teostanud linnavalitsus, keda korruptsiooniskandaali sattunud linnas oktoobri lõpus umbusaldati. Kohtla-Järve volikogu eelarvekomisjoni esimees Daniil Starodubtsev avaldas lootust, et olemasolevad linnajuhid siiski leiavad endas tahet esitada volikogule kärbetega eelarve ja märtsi lõpuks saab see vastu võetud. "Tehniliselt saab eelarve viia kokku ja edasi minna. Ja kui selle käigus on mingid vead isegi tehtud, siis lisaeelarvetega või teiste meetmetega saame seda hiljem korrigeerida," ütles Starodubtsev. Sarnaselt teiste omavalitsustega pitsitavad Kohtla-Järve üle 50 miljoni eurost eelarvet erinevate teenuste kasvavad hinnad ja alampalga tõusust tingitud kulude kasv. Kohtla-Järve linnavalitsuse finantsteenistuse juht Elina Visk ütles, et kärpimisel peaks lähtuma rahandusministeeriumi ettepanekutest linnale. "Meie lasteaia täituvusprotsendid on väga palju madalamad, kui on teistel omavalitsustel. Meil on elanike kohta ametnikke rohkem kui teistel omavalitsustel. Seega kokkuhoiukohti on ja ma näen neid ka ise eelarves," lausus Visk. Rahandusministeerium ei näe Kohtla-Järve finantsseisu mustades toonides. Riigihalduse ministri Riina Solmani arvates on kõige olulisem, et Kohtla-Järvel saaks lõpuks linnavõim paika. "Mina usun, et on võimalik see patiseis lõpetada ja anda linnavalitsusele võimalus otsuste volikogu ette viimiseks. Tegelikult Kohtla-Järve linnavalitsuse finantsseis ei ole nii hull, et seda ei saaks parandada, saab küll," ütles Solman. Võimukriis kaevuritelinnas jätkub. Esmaspäevasel linnavolikogu istungil linnapea Virve Linderi pakutud linnavalitsuse koosseis toetust ei leidnud. Selle poolt hääletas 25 volikogu liikmest vaid üheksa.    					Toimetaja:  Marko Tooming