Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 9. jaanuariksRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 9. jaanuariks

Kell 15 – täiskogu istung

Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=09.01.2023>.

Rahandusminister Annely Akkermanni ettekanne riigi pikaajalise
arengustrateegia „Eesti 2035“ elluviimisest 2022. aastal.

Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.

Kell 11 – komisjonide istungid

keskkonnakomisjonis – kell 11.10: ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni
seaduse eelnõu (523 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c24
f786b-1494-43fd-a602-3cca08b8a396/%C3%9Chisveev%C3%A4rgi+ja+-kanalisatsioon
i+seaduse+eeln%C3%B5u+%28523+SE%29+teise+lugemise+ettevalmistamine>),
kutsutud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi,
Keskkonnaministeeriumi, Eesti Vee-ettevõtete Liidu ning Konkurentsiameti
esindajad;

maaelukomisjonis – kell 11.10: Saesaare paisjärvest ja Suure Munamäe
kuusikus levivatest üraskitest, kutsutud Keskkonnaameti, Rõuge
vallavolikogu, SA Rõuge Valla Turism ja Võrumaa Metsaühistu esindajad;
maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse ning veterinaarseaduse
muutmise seaduse eelnõu (738
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c0364d71-1ccf-44aa-8815-
878d5436bd19/Vabariigi+Valitsuse+algatatud+maaelu+ja+p%C3%B5llumajandusturu
+korraldamise+seaduse+ning+veterinaarseaduse+muutmise+seaduse+eeln%C3%B5u+7
38+SE+arutelu+esimese+lugemise+ettevalmistamiseks+%28muudetud+teksti+kinnit
amine%29>);

majanduskomisjoni videoistungil – kell 11.10: e-identimise ja e-tehingute
usaldusteenuste seaduse muutmise seaduse eelnõu (736 SE<https://www.riigik
ogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/7953f8d9-e991-43f5-8029-2bb717d1f80b/Vabariig
i+Valitsuse+algatatud+e-identimise+ja+e-tehingute+usaldusteenuste+seaduse+m
uutmise+seaduse+eeln%C3%B5u+%28736+SE%29+esimese+lugemise+ettevalmistamine>
), kutsutud ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan;
kaubandusliku meresõidu seaduse muutmise seaduse eelnõu (741
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/21d5e30d-1bd7-4852-979a-
5473c03de1b0/Vabariigi+Valitsuse+algatatud+kaubandusliku+meres%C3%B5idu+sea
duse+muutmise+seaduse+eeln%C3%B5u+%28741+SE%29+esimese+lugemise+ettevalmist
amise+j%C3%A4tkamine%2C+arutelu+eeln%C3%B5u+muudetud+kujul+esimesele+lugemi
sele+esitamiseks>), kutsutud majandus- ja taristuminister Riina Sikkut;
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni asutamiskonventsiooni 2021. aasta
muudatuste heakskiitmise seaduse eelnõu (749 SE<https://www.riigikogu.ee/t
egevus/eelnoud/eelnou/11a9be13-cdc2-43b3-8b40-81aaf0fc6a66/Vabariigi+Valits
use+algatatud+Rahvusvahelise+Mereorganisatsiooni+asutamiskonventsiooni+2021
.+aasta+muudatuste+heakskiitmise+seaduse+eeln%C3%B5u+%28749+SE%29+esimeseks
+lugemiseks+ettevalmistamise+j%C3%A4tkamine>), kutsutud Välisministeeriumi
esindaja;

rahanduskomisjonis – kell 11.15: riigi pikaajalise arengustrateegia
„Eesti 2035“ elluviimisest 2022. aastal, kutsutud rahandusminister
Annely Akkermann; kogumispensionide seaduse ja sellega seonduvalt teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu; makse- ja arveldussüsteemide seaduse
eelnõu (743
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6dbae203-5b58-4fa8-b7fa-
a5f1ff89b93e/Makse-+ja+arvelduss%C3%BCsteemide+seaduse+eeln%C3%B5u+%28743+S
E+I%29>);

riigikaitsekomisjonis – Eesti seisukohad Euroopa Liidu küberkerksuse
määruse kohta – COM(2022) 454 (1-2/22-661/3), kutsutud Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja; kaitseväeteenistuse seaduse ja
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (623
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/0a6c0d66-5ffa-4b53-b56b-
9e3c8c063d4b/Kaitsev%C3%A4eteenistuse+seaduse+ja+teiste+seaduste+muutmise+s
eaduse+eeln%C3%B5u+%28623+SE+II%29+teise+lugemise+ettevalmistamine>);
jalaväemiinide kasutamist, varumist, tootmist ja üleandmist keelustava ja
nende hävitamist nõudva konventsiooni denonsseerimise seaduse eelnõu
(726 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/b8233b6c-287b-40a1
-918f-eef50ca1dd32/Jalav%C3%A4emiinide+kasutamist%2C+varumist%2C+tootmist+j
a+%C3%BCleandmist+keelustava+ja+nende+h%C3%A4vitamist+n%C3%B5udva+konventsi
ooni+denonsseerimise+seadus>);

sotsiaalkomisjoni ja kultuurikomisjoni ühisel istungil – kell 11.10:
soodustingimustel vanaduspensionide seaduse muutmise ja sellega seonduvalt
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (710 SE<https://www.riigikogu.ee/t
egevus/eelnoud/eelnou/eb1f2fd1-b668-4d62-8e27-5086770302e8/Soodustingimuste
l+vanaduspensionide+seaduse+muutmise+ja+sellega+seonduvalt+teiste+seaduste+
muutmise+seadus>), kutsutud sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo, tervise-
ja tööminister Peep Peterson, Sotsiaalministeeriumi,
Kultuuriministeeriumi, Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühingu,
Rahvusooper Estonia, Eesti Balletiliidu, Eesti Teatriliidu, Eesti
Töötukassa ning Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni esindajad
(Riigikogu konverentsisaal);

väliskomisjonis – kell 11.15: aktuaalsetest välispoliitilistest
küsimustest, kutsutud välisminister Urmas Reinsalu;
välissuhtlemisseaduse muutmise seaduse eelnõu (714 SE<https://www.riigiko
gu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/e9d23def-4505-4970-aa53-b3cd1a60aa0b/V%C3%A4li
ssuhtlemisseaduse+muutmise+seadus>); väliskomisjoni IX istungjärgu
töökavast; arvamuse andmine riigikaitsekomisjonile Riigikogu liikmete
algatatud jalaväemiinide kasutamist, varumist, tootmist ja üleandmist
keelustava ja nende hävitamist nõudva konventsiooni denonsseerimise
seaduse eelnõu (726 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/b8233b6c-287b-40a1-918f-eef50ca1dd32/Jalav%C3%A4emiinide+kasutamist%2C+var
umist%2C+tootmist+ja+%C3%BCleandmist+keelustava+ja+nende+h%C3%A4vitamist+n%
C3%B5udva+konventsiooni+denonsseerimise+seadus>) kohta, kutsutud
Välisministeeriumi ja Riigikogu Kantselei esindajad;

õiguskomisjonis – kell 11.15: tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja
halduskohtumenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (paberivabale
kohtumenetlusele üleminek) (723
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6709251a-0717-4517-a41a-
6ee475fb6a32/Tsiviilkohtumenetluse+seadustiku+ja+halduskohtumenetluse+seadu
stiku+muutmise+seadus+%28paberivabale+kohtumenetlusele+%C3%BCleminek%29+%28
723+SE+I%29>); tsiviilkohtumenetluse seadustiku, pärimisseaduse ja
rahvastikuregistri seaduse muutmise seaduse eelnõu (Euroopa Liidu
tõendite kogumise ja dokumentide kättetoimetamise muudetud määruste
rakendamine) (731 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/0cf8cbca-4cbf-410b-b16a-4a108f0c5f44/Tsiviilkohtumenetluse+seadustiku%2C+p
%C3%A4rimisseaduse+ja+rahvastikuregistri+seaduse+muutmise+seadus+%28Euroopa
+Liidu+t%C3%B5endite+kogumise+ja+dokumentide+k%C3%A4ttetoimetamise+muudetud
+m%C3%A4%C3%A4ruste+rakendamine%29+%28731+SE+I%29>); relvaseaduse ja
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (627
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/d86b63ac-e6b2-4dc6-94fe-
5b37090e1df1/Relvaseaduse+ja+sellega+seonduvalt+teiste+seaduste+muutmise+se
aduse+eeln%C3%B5u+%28627+SE+I%29>), kutsutud Siseministeeriumi,
Justiitsministeeriumi, Keskkonnaministeeriumi ja Kaitseministeeriumi;
seisukoha kujundamine Kaitsepolitseiameti, Politsei- ja Piirivalveameti
ning Päästeameti juhtide kandidaatide suhtes, kutsutud Siseministeeriumi
esindajad ja ametite juhtide kandidaadid;

julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonis – kell 14.15:
Kaitsepolitseiameti peadirektori kandidaadi Margo Pallosoni tutvustus,
kutsutud siseminister Lauri Läänemets;

korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: huvide
deklaratsioonidest (ruum L332);

riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: Riigikontrolli
aruandest „Omavalitsuste rahastamine toetusfondist“, kutsutud
riigihalduse minister Riina Solman, haridus- ja teadusminister Tõnis
Lukas, sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo, Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi, Eesti Linnade ja Valdade Liidu ning
Riigikontrolli esindajad; istung on avalik, toimub
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild);

eesti keele õppe arengu probleemkomisjonis – kell 13.30: eestikeelsele
õppele üleminekust alushariduses, kutsutud Narva linnapea Katri Raik ning
Haridus- ja Teadusministeeriumi, Narva Lasteaia Päikene, Eesti
Lasteaednike Liidu ja MTÜ Eesti Alushariduse Juhtide Ühendus esindajad.

Sündmus

Kell 12 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Seto Kuningriigi
delegatsiooniga.

Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
tel 631 6592, 510 6179
e-post merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Unustage natsid! Tšetšeenia juhi sõnul võitleb Venemaa Ukrainas satanistidegaTšetšeenia juht Ramzan Kadõrov maalis eilsel õigeusklike jõulupühal fantaasirikka pildi Venemaa sissetungist Ukrainasse.
Venemaa ülesanne on Kadõrovi sõnul Ukraina üle sarnaselt kohut mõista, nagu Jumalal omal ajal Soodoma ja Gomorra üle - teisisõnu hävitades. Satanistide juht on ei keegi muu kui Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi.
Kadõrovi järgi on Venemaa sissetungiga Ukrainas maailmale oma võimsust näidanud, samas kui Ukrainat toetav NATO saab armetult lüüa.
„Aasta tagasi alahindasid maailma suurriigid meie riiki, uskudes, et pseudoliberaalsed provokaatorid – lääne agendid – on Venemaa seestpoolt praktiliselt hävitanud. Nüüd tarnib kogu NATO blokk relvi ja sõdureid, kes on maskeeritud „välismaisteks palgasõduriteks“, kuid ikkagi ei suuda nad kaalukaussi enda kasuks kallutada. Kujutage vaid ette: kogu NATO blokk on oma raskuse peale heitnud, kuid suuda midagi ette võtta!“
Kadõrov kirjeldas, kuidas Venemaa on justkui pühal missioonil, võideldes Ukrainas „satanismi ja selle halvimate ilmingute vastu“.
„Soodoma ja Gomorrat tabas Kõigevägevama karistus. Ja täna on see püha karistuse mõõk Venemaa käes!“
Ühtlasi lohutas Kadõrov neid, keda paneb muretsema suur rahvusvaheline toetus Ukrainale. Kadõrovi sõnul ei jõua korruptsiooni tõttu Ukrainasse sellest peaaegu midagi.
„Näen, et mõned on mures Ukrainale antava välisabi pärast. Ärge muretsege! See on töötav rahapesuskeem. Lääne ja Ukraina ametnikud varastavad raha ja kaevikutesse ei jõua rohkemat, kui 15 protsenti kogutoetusest. Parem muretseda millegi muu pärast. Lahingud käivad praegu Venemaa territooriumil. Need on meie piirkonnad, mis soovivad saada meie riigi osaks, et kaitsta elanikkonda Ukraina ja NATO natsionalistide saatanlike tegude eest. Seetõttu ei tohiks läbirääkimisi pidada. Me peame lööma Kiievi kesklinnas satanistide pesa! Tuleb tabada selle alatu ideoloogia peamist kaitsjat ja agitaatorit – Zelenskõit“.


Netanyahut toetav mainekas USA advokaat hoiatab kohtureformide eestTEL AVIV, 8. jaanuar, AP-BNS — Mainekas USA advokaat ja endine juuraprofessor Alan Dershowitz, kes on pikka aega kaitsnud vankumatult Iisraeli poliitikat rahvusvahelisel areenil, hoiatas pühapäeval uue valitsuse kavandatavate kohtureformide eest.
Kavas on ümberkorraldused, mis kärbivad kohtu võimu, lubades muu hulgas parlamendil vastu võtta ülemkohtus tagasi lükatud seadusi.
Reformid annaksid poliitikutele suurema võimu kohtunike valimise üle ning piiraksid valitsuse õigusnõunike sõltumatust.
Õigusreformid on mõeldud peaminister Benjamin Netanyahu koalitsioonivalitsuse kindlustamiseks. Koalitsiooni kuuluvad konservatiivsed marurahvuslikud ja ultraortodokssed parteid, kes on huvitatud oma tegevuskava läbiviimisest väiksema kohtuliku kontrolliga.
Dershowitz leiab, et reformid kätkevad endas ohtu kodanikuvabadustele ja vähemuste õigustele.
"Kui ma oleksin Iisraelis, ühineksin protestidega," ütles Dershowitz Iisraeli armeeraadiole, viidates laupäeva õhtul Tel Avivis toimunud meeleavaldustele reformide vastu.
"Inimestel nagu mina, kes püüavad kaitsta Iisraeli rahvusvahelise avaliku arvamuse kohtu ees, läheb nende tõhus kaitsmine palju raskemaks," ütles ta. "Ülemkohtu nõrgendamine oleks tragöödia."
Dershowitz on kirjutanud menukaid raamatuid Iisraeli poliitika kaitseks ja ta on Netanyahuga lähedane, sestap on ebatavaline näha teda kavandatavaid reforme vastustamas.
Dershowitzi sõnul andis ta Netanyahule teada oma "väga tugevalt negatiivsetest vaadetest" reformidele, hoiatades, et need teevad Iisraeli kaitsetumaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja teiste ülemaailmsete institutsioonide õigusväljakutsete ees.
Reformid peaksid aitama ka korruptsiooni eest kohtu alla antud Netanyahul süüdimõistmistest hoiduda või korraldada nii, et kohtuasi lihtsalt haihtub. Dershowitz ei usu aga, et Netanyahu soostus reformidega omakasu pärast, pigem on need järeleandmine koalitsioonipartneritele.
Kriitikud süüdistavad valitsust riigi õigussüsteemile sõja kuulutamises ja ütlevad, et plaan õõnestab Iisraeli demokraatlikke institutsioone, andes kõigi aegade parempoolseimale valitsusele absoluutse võimu.
Valitsus aga väidab, et reformiplaan loob õige tasakaalu täitev- ja kohtuvõimu vahel ning muudab valitsemise ja seadusandluse ladusamaks.
AP – Baltic News Service


Pealinna kunni monumendid: mis on Edgar Savisaare pärandist säilinud? Mis prantsatass lähiajaloo prügikasti?Õhtuleht rääkis Edgar Savisaare endiste lähikondsete ja rivaalidega tipp-poliitiku elu viimasest perioodist. Milline oli ta linnapeana aastatel 2007-2015? Mis sai Tallinnas tehtud õigesti, mis valesti? Kuidas pealinna kuningas Savisaar kaheksa aastaga muutus? Kui palju on pealinnas alles kunagise kunni pärandit?Taavi Aasa sõnul sai Savisaar 2007. aastal aru, et nüüd enam riigiaparaadi juurde pääseda ei õnnestu, ning see avaldas tema hilisemale karjäärile tugevat mõju: „Edgar pühendas end ikkagi täielikult Tallinnale ja tegi kõik selleks, et Tallinnas Keskerakonna võim säiliks.“Pronksiöö järel kaotas Savisaar pea igasuguse lootuse Toompeal taas võimu maitsta. Toonased konkurendid nendivad, et säärane olukord kujunes sisuliselt orgaaniliselt ja kõik erakonnad jõudsid iseseisvalt järeldusele, et kuni parteibossina tegutseb Savisaar, tuleb Keskerakond Stenbocki majast eemal hoida. Omavahel Savisaare-boikotis kunagi kokku ei lepitud.Sellest sai Savisaare pika karjääri viimane murranguhetk. Et ta kujundas oma seisukohti selle järgi, kui palju need hääli võiks tuua, teati juba varem. Pronksiööga seonduv läks tal aga metsa. Arvestus, et venekeelse elanikkonna eest seismine toob hääli, oli õige. Mingil kombel jättis Savisaar aga kõrvale fakti, et konkurendid võtavad seda sisuliselt riigireetmisena. Sel perioodil toimunud kohtumist Vene poliitiku Leonid Slutskiga - kes oli kohal pea igal pool, kus Venemaa midagi korraldas - ei andestanud nad Savisaarele enam kunagi.Samas näiteks 2013. aastal linnapeaks kandideerinud Eerik-Niiles Kross (toona IRL, nüüd RE) arvab, et tegelikult ei matnud Savisaar kunagi maha lootust taas riigipiruka juurde ulatuda: „Tallinna linnavalitsust ja linnakassat kasutas ta kõigepealt just sellel eesmärgil, kuigi lõpuks edutult.“Ratas vs. SavisaarTegelikult ei olnud 2007. aastal alanud ametiaeg linnapeana Savisaarele esimene. Ta juhtis pealinna ka aastatel 2001-2004. Kui aastatesse 2004-2005 jäänud Tõnis Paltsi ametiaeg välja jätta, on Keskerakond all-linna valitsenud üle 20 aasta jutti. 2005. aasta kohalike valimiste järel sai aga Savisaare asemel linnapeaks Jüri Ratas. Nimelt oli Keskerakonna suurim juht toona parasjagu majandus- ja kommunikatsiooniminister.2007. aasta valimiste järel jäi Keskerakond Toompeal opositsiooni ning Savisaar naasis Tallinna. Kaheksaks aastaks. Sellega käis kaasas tulen-ei tule-trall, millesarnasega on hiljem hakkama saanud vaid Urmas Paet europarlamenti minnes. Aasa sõnul uus-vana linnapea toona mingit raputust kaasa ei toonud, kuid Kross arvab, et just see oli Tallinna arengu murdepunkt.„Ainus linnapea, kes tõepoolest proovis Tallinna linna olukorda parandada, oli Ratas, Ta sattus linnapeaks Savisaare Medvedevina, osutus aga küllalt heaks kommunaaljuhiks,“ arvab ta. Savisaare-perioodist Krossil häid mälestusi pole: „Savisaare juhtimisstiil ja arusaam poliitikast oli sama kogu tema poliitikukarjääri vältel juhikeskne, populistlik, avantüristlik ja kui vaja, siis korruptiivne. Jaburamaks muutusid selle juhtimisstiili ja poliitika väljendused sedamööda, mida enam ta tegelikust võimust kaugenes.“Krossi sõnul ehitas Savisaar välja pea kuritegeliku süsteemi, kus linna lepingud liikusid omadele ning kõiksugu prügivedajatest ja parkimiskorraldajatest said tõelised „kunnid“: „Igasugu head kaupa Keskerakonna ja Savisaare toetajatele.“Aastatel 2005-2015 linnavolikogu juhtinud Toomas Vitsut nendib, et Savisaar muutus oma võimuperioodi vältel järjest kinnisemaks: „Eks see, et Keskerakond oli ainuvõimul, andis ka rohkem otsustamisvabadust. Need asjad, mis ta Tallinnas oluliseks pidas, sai ilma kellegagi kokku leppimata ära otsustada.“„Tõenäoliselt selline olukord muutis Savisaart. Ta arvestas vähem teiste erakondade ja avaliku arvamusega ning tegi seda, mida ise oluliseks pidas,“ sõnab Vitsut. Endise volikogu esimehe sõnul oli selliseid otsuseid, millel laiemat kandepinda polnud, võrdlemisi palju: näiteks Tallinna TV ja Tallinna panga asutamine. Vitsut rõhutab sealjuures, et nüüd, mil Tallinna panga tegevust lõpetatakse, saab linn ometi tagasi rohkem raha kui sinna sisse pandi.Ka Tallinna TVs püüavad Aas ja Vitsut tagantjärele näha positiivseid noote. „Seal oli rohkem kultuuriprogrammi kui kuskil mujal,“ kiidab Aas. „Meediamaastik on nüüd kogemuse võrra rikkam,“ lisab Vitsut. Küll tunnistab Aas, et eetrisse jõudis ka palju saateid, mis tagantjärele tunduvad täiesti ebamõistlikud: „Minu ajal püüdsime seal päriselt tasakaalu leida, et tegu oleks hea televisiooniga.“Lõpuaeg läks kohati absurdseksVitsut arvab, et liialt negatiivselt Savisaare võimuperioodi vaadata ei tasu. Näiteks just sel perioodil suudeti linna tulusid oluliselt suurendada. „Kui ma Tallinna linna tööle tulin, sain linnapealt ülesande leida lisatuluallikaid. Langetasime otsuse, et linn pakub teenuseid tasuta või odavalt vaid oma elanikele. Kõik teised pidid nende eest maksma. Nii kasvas linnaelanike arv 273 000 pealt enam kui 450 000 inimeseni,“ räägib Vitsut.Aas toob suure saavutusena välja kogu linna ühistranspordi värskendamise. Poliitilised rivaalid arvavad tänini, et näiteks Tallinna uued trammid olid puhtalt riigi teene, sest need kauples hispaanlastelt välja toona keskkonnainvesteeringute keskuses saastekvootide müügiga tegelenud Anne Sulling. Ent Aas leiab, et see vastab tõele vaid osaliselt. „Trammidest üksi oli vähe, pidime ka ise trammiteid uuendama,“ lausub ta.Tänini meenutatakse, kuidas linnapea Savisaar ja tema nõunikud tegelesid sageli isiklikult mikromanageerimisega. Kui linnas midagi teha oli vaja, tuli helistada just neile. Ametnike kaudu - nii nagu peaks - asju ajades lahendust ei saabunudki. Miks? Väidetavalt olid paljud tolleaegsed ametnikud lihtsalt 80ndate-90ndate jäänukid. Töötamine nende esimese kolme prioriteedi sekka ei kuulunud.„Eks igas sellises loos ole terake tõtt,“ ütleb Aas. „Aga ma ei tahaks öelda, et linnaametnikud olid kuidagi halvad või süüdimatud. Pigem oli probleem, kuidas eri ametite spetsialistid koostööd tegema panna. Eks see vahel takistusi tekitas,“ jätkab ta.Savisaare-ajastu lõpp läks aga kohati juba halenaljakaks. Rahva mällu sööbisid Vabaduse väljakul filmitud muusikavideo ning Ülemiste liiklussõlme avamisel peetud dialoog hiiglasliku Ülemiste vanakesega. Rääkimata trallist linnapoe ümber, mida julgemad võrdlesid juba nõukaaja tagasitulekuga.Aas meenutab, et tegelikult polnud enamik sedavõrd kentsakalt välja kukkunud projektidest Savisaare enda mõtted. Ülemiste vanakese kohta ütleb Aas, et see oli Savisaare nõuniku Meelis Pai mõttelend: „Kas Edgaril oli selle üle hea meel? Ma täpselt ei tea, aga mulle endale tundus, et ega ta Paile selle eest väga tänulik ei olnud.“„Linnapood oli tollel ajal omal kohal. Loomulikult sai selle aeg mingil hetkel otsa, aga ma arvan tänini, et see oli kriisiolukorras vajalik,“ arvab Aas.Samal perioodil läks kummaliseks ka linnapea suhtlus opositsioonisaadikutega. Siiani võib YouTube'ist vaadata, kuidas Savisaar nende üle lihtsalt irvitab. Näiteks Juku-Kalle Raid (toona Isamaa fraktsiooni liige) küsis Savisaarelt midagi üsna triviaalset. Vastuseks rääkis Savisaar, kuidas Raid joovat tagapingis õlut. „See peegeldas suuresti linnajuhtimise kultuuri,“ tõdeb Kross.Proovis rivaali kohtusse kaevata„Erinevalt Savisaarest proovisid linnavolikogu esimehed - seda tegi muide ka Kõlvart - mingil määral hoida demokraatlikku debateerimiskultuuri. Volikogus rääkida sai, aga mingit mõju sellel muidugi ei olnud,“ meenutab endine linnapeakandidaat.Mitu Savisaare endist rivaali, kes ei taha oma nime all esineda - „enne matuseid pole viisakas surnust halvasti rääkida“ - ning Kross on aga ühel meelel: Savisaare-ajastu kõige halvem nüanss oli integratsiooni pidurdumine. „Eesti ja vene keeles erinev jutt hoidis venekeelseid tallinlasi oma inforuumis,“ sõnab Kross.Kuigi Savisaare-aegne linnavalitsus sai oponentidelt ja meedialt halastamatult peksa, ei suudetud seda kunagi valimistel kukutada. Keskerakonnal õnnestus valimistel ainuvõim kindlustada nii 2009. kui 2013. aastal. Midagi ei muutnud ka juba Savisaare languse järel toimunud 2017. aasta valimised, mil linnapeakandidaadiks oli juba Taavi Aas.Aasa sõnul oli Savisaar kahtlemata tark poliitik. Ta tegi otsuseid, mis läksid valijatele korda, ning inimesed nägid, et Tallinnas midagi toimub. „Opositsioonil ei olnud ühtegi säravat ideed, mis oleks Savisaare linnavalitsuse vastu saanud,“ nendib Aas.Ta meenutab 2013. aasta valimiskampaaniat, kui toonane IR-Li linnapeakandidaat Eerik-Niiles Kross lennutas Tallinna TV stuudio akna taga drooni, mille küljes rippunud silt viitas Savisaare-aegse linnavõimu korruptsioonile: „Sõuks oli see tore, aga võimule tulekuks siiski ääretult vähe.“Ehk lihtsamalt: toonased Savisaare lähikondsed leiavad, et opositsioon suutis küll edukalt linnavõimu vigadele tähelepanu juhtida, kuid puudus plaan, kuidas ise linna paremini juhtida.Kross säärase käsitlusega nõustuda ei taha ning leiab, et teravaks läinud kampaanias oli süüdi hoopis Savisaar ise. „Ta ei olnud harjunud, et tema nii-öelda autoriteeti rünnatakse või talle üldse kuidagi vastu vaieldakse ning lasi end provotseerida. Temasugune juht ei suuda adekvaatselt naeruvääristamisele reageerida.“Savisaar lasi munitsipaalpolitseil Krossi plakateid maha võtta ning proovis rivaali ka kohtusse kaevata. See kõik andis Krossile vaid indu juurde: „Niipea kui ta näitas, kus soomusrüüs on nõrgad kohad, läks kampaania mühinal käima ja üks aktsioon kutsus esile teise.“Vitsut tunnistab ausalt, et tema peamine ülesanne volikogu esimehena ei olnud mitte istungite juhtimine, vaid Keskerakonna võimu säilitamine Tallinnas. Kõrvalt vaadates tundub talle, justkui praegu oleks Keskerakonna võimu Tallinnas isegi lihtsam säilitada kui Savisaare-perioodil.„Opositsioon on muutunud üha lootusetumaks. Ega keegi Keskerakonna võimu kukutamisega enam eriti tegelegi. Minu ajal oli tavaline, et Keskerakonna saadikutega tehti pidevalt lobitööd. Pidin kogu aeg jälgima, et asi kontrolli all oleks. Praegu ei tegele sellega enam keegi,“ leiab Vitsut.Kross leiab, et Savisaare-aeg kestab endiselt ning suurt midagi muutunud pole - võimalik, et toona juhiti linna isegi veidi demokraatlikumalt: „Savisaar ei viitsinud linna juhtimisega tegeleda, vaid punus riigis intriige ja juhtis erakonda. [...] Et linna pole suudetud desaviseerida, on Eesti poliitika suur läbikukkumine.“VIIS MEELDEJÄÄVAMAT OTSUST JA RAJATIST1. Tasuta ühistransport (2013)Tõenäoliselt võib tasuta bussisõitu nimetada isegi Savisaare suurimaks õnnestumiseks linnapeana. Tagantjärele nendivad isegi konkurendid, et seeläbi suutis Tallinn oma tulubaasi kasvatada. Kümned tuhanded lähivaldade elanikud registreerisid end tallinlasteks ning hakkasid tulumaksu maksma pealinnale.Ometi meenutatakse, et alguses ei meeldinud mõte ka Savisaare enda ametnikele. Tasuta ühistranspordist hakati rääkima ajal, mil Priit Toobali kontorist leiti sots Hannes Rummi kirjavahetus. Sisuliselt oli tegemist poliitspinniga tolle skandaali tapmiseks. Tasuta bussisõitu rakendama pidanud ametnikud hoidsid eravestlustes ajakirjanikega peast kinni ja kurtsid, et pole raha. Ometi kukkus see lõpuks välja päris hästi ja kehtib tänini. Ükski opositsioonijõud ei julge busside-trammide tasuliseks tegemisest mõeldagi.2. Õigeusukirik Lasnamäel (2013)Projekt, millele pandi nurgakivi juba Savisaare esimesel ametiajal 2003. aastal. Tõsisemad ehitustööd algasid aga novembris 2006, mil linnapeana töötas Jüri Ratas. Ometi seondub pühakoda pea kõikidele pealinna elanikele just Savisaare teise ametiajaga.Kiriku jaoks raha leida polnud lihtne. 2010. aastal küsis Savisaar ligikaudu poolteist miljonit eurot toetust Venemaa raudteebossilt Vladimir Jakuninilt. Seda ta ka sai. Toona märkisid kaitsepolitsei juhid, et kuni Venemaa toetab kiriku rajamist, mitte Keskerakonda, on kõik seaduslik.Mõned kuud hiljem puhkes aga idarahaskandaal. Postimees kirjutas, et Savisaar püüdis Jakuninilt raha küsida ka 2011. aasta riigikogu valimisteks. Kaitsepolitsei jõudis sekkuda: Savisaar kutsuti vestlusele. Parima olemasoleva info kohaselt Keskerakond lõpuks Venemaalt raha ei saanudki.Omaette ajastu märgina on aga kiriku väravasse paigutatud jumalateenistuste kalender endiselt vaid vene keeles.3. Tallinna Televisioon (2011-2019)Oma telekanali sünnilugu on veidi kentsakas. Nimelt andis Tallinna TV loomise eelnõu linnavolikogus sisse hoopis Reformierakonna fraktsiooni liige Mati Eliste. Toonane oravate fraktsiooni juht Keit Pentus-Rosimannus sundis teda eelnõu tagasi võtma.Asjast haarasid aga kinni linna juhtinud keskerakondlased. Nad andsid eelnõu sisuliselt muutmata kujul uuesti sisse. Esialgu peeti seda heaks tüngaks, mida reformaritele mängida, aga kuidagi juhtus nii, et Savisaarele hakkas idee oma telekanalist meeldima ning see tehtigi ära.Lõpuks kukkus projekt aga läbi. Savisaar soovinuks, et Tallinna TVst kujuneb üleriigiline suur telekanal, kuid vaatajaid lihtsalt ei tulnud. Oma rolli mängis ka fakt, et oma ala tippude asemel pandi kanalit käivitama punt teletegijaid, kelle oskused olid jäänud varasematesse kümnenditesse ning osad olid sattunud alkoholi ja muude elupahede küüsi ega leidnud mujalt tööd.. Endine keskerakondlane Raimond Kaljulaid on tagantjärele hinnanud, et kanalit vaadati hoopis maapiirkondades ning just Tallinna TVst sai alguse EKRE tähelend. Linnapeaks saades pani Mihhail Kõlvart Tallinna TV kinni.4. Tondiraba jäähall (2014)Veel üks suurrajatis, mis valmis Savisaare viimastel aastatel. Linnapea kalkulatsioon oli lihtne: Lasnamäe venekeelsele valijale meeldib jääsport. Igas õiges vene peres vaatab naine iluuisutamist ning mees jäähokit. Jäähall sobib neile seega nagu rusikas silmaauku.Seda kinnitab ka pilt, mis vaatab Tondirabal vastu kaheksa aastat hiljem. Jäähalli parklas on isegi lõunasel ajal kümneid autosid ning sissekäigu juures käib pidev sagimine. On selge, et erinevalt näiteks inimtühjast kirikust, mille juures võis märgata vaid lumelükkajaid, on lasnamäelased jäähalli omaks võtnud.Samas pole Tondirabagi skandaalidest pääsenud. Erakondlike teenete eest jäähalli juhiks saanud endise iluuisutaja Jelena Glebova töös leiti 2017. aasta lõpus tõsiseid puudujääke: mõned lepingud olid allkirjastatud tagantjärele, ametijuhendid olid allkirjadeta, parandusi töölepingutes oli tehtud käsitsi, jättes need allkirjadega kinnitamata. Glebova on aga jätkuvalt ametis.Jäähalli juhtidega ei saanud läbi ka korvpalliklubi Kalev/ Cramo. Tondirabas peeti oma mänge vaid mõned kuud, seejärel läksid teed lahku. Kalev/Cramo bossid ütlesid toona, et nendega lihtsalt ei arvestatud.5. Linnapood (2014-2020)Omal ajal üksjagu kõmu ning meediatähelepanu tekitanud projekt kukkus lõpuks täielikult läbi. See lihtsalt ei huvitanud mitte kedagi. Müüjaid oli poes rohkem kui kliente. Üks linnapoodi uudistamas käinud kolleeg meenutab, et kui ta ainsa kliendina uksest sisse astus, hüppas kohe ligi viis müüjat.Linnapoe eesmärgiks oli pakkuda elanikele kõige odavamat toidukaupa. Linn oli selleks valmis ka peale maksma. Pood neelas eri aastatel 130 000-200 000 eurot maksumaksja raha.Nagu televisioonigi, lõpetas poe tegevuse linnapeaks saanud Mihhail Kõlvart ning nüüd tegutseb endise linnapoe ruumides toidupank.Andres Putting Delfi Meedia TÕI RAHA: Tagantjärele nendivad ka konkurendid, et tasuta ühistransport pani paljud lähivaldade elanikud end tallinlaseks registreerima ning suurendas linna tulubaasi.EBAÕNNESTUS: Tallinna TV endale vaatajaid hankida ei suutnudki. Lõpuks pani Mihhail Kõlvart selle lihtsalt kinni. Remo Tõnismäe Taavi Aas õnnitleb Edgar Savisaart tema sünnipäeval 2017. aastal.AKTIIVSES KASUTUSES: Lasnamäelased on Tondiraba jäähalli omaks võtnud.Remo Tõnismäe INIMTÜHI: Argipäeval lõuna paiku polnud niinimetatud Savisaare kiriku juures näha pea kedagi.PANDI KINNI: Linnapoe endistes ruumides tegutseb nüüd toidupank. Mattias TammetÜlemiste liiklussõlme avamisel pidas Edgar Savisaar dialoogi hiiglasliku Ülemiste vanakesega. Rauno Volmar Delfi MeediaMartin AhvenRemo TõnismäeEKVARD JOAKIT


Kremlimeelne meedia punub Savisaare ja tema surma ümber kahjulikku narratiivi09.01.2023
29. detsembril suri Edgar Savisaar, kelle ümber pikalt liikunud vastakaid arvamusi avaldati kõigis suurtes Eesti meediaväljaannetes. Tema surm sai aga palju kajastust ka Venemaa ja mõnedes Eesti venekeelsetes kanalites, kus üritati Savisaare ümber luua kindlat postuumselt narratiivi, et teda jäädaks ainult ühel kindlal viisil mälestama.
Teadagi oli endine suur riigimees seotud mitmete korruptsiooniskandaalide ja ebatavaliste väljaütlemistega, aga sellegipoolest oli tal väga suur osa Eesti iseseivsuse saavutamisel ja äsja iseseisvunud riigi käima tõmbamisel. Kui suurem osa meediast rääkis Savisaarest enamjaolt kui komplekssest inimesest nii heade kui halbade külgedega, siis osa venekeelsest meediast jäi teda vaid ülistama ja Savisaare varasemaid väljaütlemisi tänapäeva poliitilise olukorra vastu ära kasutama.
Väljaande Regnum artiklis kirjutatakse, kuidas Savisaar väärtustas konstruktiivset suhet Venemaaga ja oli vastu venelaste diskrimineerimisele, mille tõttu ahistati teda pidevalt nii eesti meedia kui poliitikute poolt. Savisaare tervise halvenemise põhjuseks tuuakse vihjamisi välja, et selle üheks põhjuseks oli Eesti meedia, kes teda pidevalt süüdistas ja laimas.
Artiklis on toodud välja tsitaate Savisaare kõhklustest NATO ja Euroopa Liidu suhtes, kutsudes tema sõnu tahtlikuks natsionalistide närvi ajamiseks. Korruptsiooniskandaalidest mainitakse vaid ära, kui ootamatult mingid süüdistused või tagajärjed ilmnesid ning kuidas teda ei mõistetud kunagi süüdi.
Palju paremini kajastas olukorda portaal Tribuna, kes suunas oma lugejad 2022. aasta 31. mai artiklile, mis oli kirjutatud Savisaare 72. sünnipäeva puhul. Artikkel annab hea ülevaate Savisaare elust ja tegemistest, kirjutades lühidalt ka tema korruptsioonikahtlustest ning sellega seotud olnud inimestest. Sellele on suurelt lisatud aga väljavõte Savisaare 2021. aasta Facebooki postitusest, kus ta süüdistab Eesti Kaitsepolitseid riigi tegelikus juhtimises ja selle kontrollimises.
Kõige tormikam on aga kajastus väljaandes Dokole, kus ilmus arvamusartikkel Dmitri Klenski poolt ja lühike mälestus Oudekki Loonelt. Klenski kirjutas väga tulise artikli, kuidas Eesti venekeelne meedia teeb oma kajastusega Savisaare mälestusele häbi, kutsudes neid “solvavaks”. “Šokeerivaks” ja “vulgaarseks”. Eraldi tuuakse välja artikkel venekeelselt Postimehe toimetuselt «Железный Эдгар: национальный герой и ловкий комбинатор незаметно покинул сцену» ja artikkel venekeelselt Delfi toimetuselt «Прощай, многоликий Эдгар!». Samas asjas süüdistab autor ka Eesti poliitikute järelhüüdeid (nt Alar Karise, Kaja Kallase jne), mis ei kajastanud Savisaare teeneid nende suuruse vääriliselt.
Klenski kirjutab pikalt, kuidas kõik tema sõbrad ja liitlased reetsid Savisaare, jättes ta lõpuks üksi. Tema poliitikast eemaldamine oli tänu rampantsele russofoobiale ja natsionalismile. Selle näiteks toob ta Savisaare eest võitlenud “kolme õe” (Jana Toom, Oudekki Loone ja Olga Ivanova) tekitatud tüli Keskerakonnas, mille lõpus mängis Jana Toom end Reformierakonna kätesse ja reetis sellega nii Savisaare kui erakonna.
Selle artikli kõrval ilmus lühike järelhüüe Oudekki Loonelt, kes lubas Savisaare mälestust ja ideid üleval hoida ja ellu viia.
Taolise provokatiivse stiiliga üritatakse kasutada ära Savisaare häid ja halbu tegusid selleks, et Eesti ühiskonda veel rohkem polariseerida. Artiklites räägitakse pikalt tema sümpaatiast ja austusest Eestis elavate venelaste ja venekeelsete eestlaste vastu, kiites tema püüdlusi ühiskonda kokku tuua. Miks paistab siis mitmete artiklite eesmärgiks olla ühiskonna veel suurem lõhestamine? Inimese pime ülistamine ei eemalda temaga seotud olnud probleeme. Samamoodi ei tähenda inimeses vigade nägemine probleemi ignoreerimist.
Kuvatõmmised on pärit loos mainitud allikatest.


KKK: pettuse teel saadud õppepuhkuse tasu  tagasinõudmineSisekaitseakadeemia finantskolledži lektor Maret Güldenkoh selgitab, millised on tööandja võimalused saada tagasi makstud õppepuhkuse tasu, kui töötaja ei ole tegelikul õppetöös osalenud.
Autor: Pixabay
Lugeja küsib: töötaja on kirjutanud avalduse õppepuhkuse kasutamiseks ning on seda kasutanud juba alates septembrist kuni detsembrini (kokku 20 kalendripäeva). Detsembri eest pole tööandja veel tasu arvestanud. Nüüd aga selgus, et töötaja ei olegi koolis käinud ega õppetöös osalenud (veoautojuhi kursus) – nii öeldi koolist.


Ohutusõppus ÄKK - vajalikud oskused tänapäeva õpetajaleLäänemaa turvalisuse nõukokku kuuluv Ege Tatarmäe käis esialgu haridustöötajatele mõeldud ohutusõppusel, sai sealt inspiratsiooni ja otsustas, et korraldab haridustöötajatele oma versiooni ohutusõppusest, nimega Läänemaa ÄKK, mis on kohandatud tänapäeva muutunud maailma ohtudele. Reaalne õppus on praktilisem kui paberil instruktsioonid, mida paljud võib-olla ei loegi, rääkimata buklettidele trükitud teabe rakendamisest kriisi puhkedes.Kui näiteks garderoobis peaks õpilane võtma välja noa ja proovima teist õpilast rünnata, siis on õpetaja võtmeisik, kelle käitumisest võib oleneda, kui suurel määral kahju sellest sünnib. Just selline oli üks osa õppusest, mida juhendas politsei, andes teadmisi, mida tekkinud olukorras teha ja mida mitte. Kuid olukordi on teisigi – näiteks bussiavarii ekskursioonil, kus õpetaja tegutsemisest sõltub kahjude suurus. Koolitulistamise tõenäosus on meil küll õnneks väike, kuid selle puhkedes võivad kahjud olla seda suuremad.Ohutusõppus ÄKK“Kui ma esimesel sellisel praktilisel koolituspäeval käisin ja õpetajarollis terve klassi pidin päästma, siis öösel und ei tulnud, sest mõtlesin üha uuesti läbi, kuidas oleks saanud olukorra teisiti ja paremini lahendada,” meenutab Tatarmäe ohutusõppust, “see jääb arvatavasti alatiseks minuga. Seda juba nende trükiste lugemisega poleks juhtunud.”Tatarmäe sai osaletud õppusel inspiratsiooni võtta ette oma käe ja nägemuse järgi korraldatud täiendatud õppus, mis oleks kohandatud mereäärse maakonna oludele. Ühe päeva peale sai kavandatud 12 töötuba, kuid enne selle toimumist oli vaja murda sihtgrupi, ehk haridustöötajate skeptitsism uue asja suhtes. Möödus terve aasta kuni õnnestus veenda kokku üksteist kooli ja ka üks lasteaed õppustel osalema, kus selgus, et pea keegi osalenutest ei teadnud, mida näiteks ette võtta alajahtunud inimesega või mida silmas pidada uppuja päästmisel. See näitas õppuse vajalikkust, mida kinnitas ka osalejate positiivne tagasiside.Erinevalt aastatuhandeid Läänemaa kallastel loksunud merest, on muutunud ajad toonud terve rea uusi ohte, mida õpetaja ja tegelikult terve koolipersonal kuni koka ja koristajani välja, saavad vastava väljaõppe korral märgata ja ära hoida. Päevakajalisemad neist on oskus ära tunda internetis levivat valeinfot, abistada õpilast, kellelt on välja petetud ja levitatud alastifotosid või osata märgata, kas inimene võib olla ohtlikult radikaliseerunud.Ohutusõppus ÄKKKokkuvõttes suutis Ege Tatarmäe koos eri valdkondade spetsialistidega viia Läänemaal läbi väga mitmekülgse ja realistliku õppuse, mis aitab läbi omandatud oskuste ennetada kahjusid, anda suuniseid, milliseid teadmisi on koolides veel vaja, ja on loodetavasti inspiratsiooniks teistele maakondadele üle Eesti.Loe lähemalt õppusest ja vaata galeriid Facebookis.Tutvu ka teiste ERGO aasta ennetusteo 2022 kandidaatidega aadressil www.ennetustegu.ee ja vali oma lemmik. Kõigi hääletanute vahel loositakse välja mitmeid auhindu!


Valgevenes algas kohus uudisteportaali töötajate üleMOSKVA, 9. jaanuar, AFP-BNS – Minskis algas esmaspäeval kohus Valgevene endise sõltumatu uudisteportaali töötajate üle, keda süüdistatakse muu hulgas maksudest kõrvalehoidmises ja vaenu õhutamises, teatas inimõigusorganisatsioon Vjasna.
Uudisteportaal Tut.by kajastas 2020. aasta massimeeleavaldusi vaidlustatud üldvalimiste järel, mis tõid president Aleksandr Lukašenkole kuuenda ametiaja.
Portaali peatoimetaja Marina Zolotova ja peadirektor Ljudmila Tšekina on alates 2021. aasta maist eeluurimisvangistuses, ülejäänud kolm kohtualust põgenesid Valgevenest.
Portaal tunnistati 2021. aastal Valgevenes "äärmuslikuks", osa selle töötajaid tegutseb välismaal uues väljaandes Zerkalo.
Vjasna andmetel on Valgevenes üle 1400 poliitvangi. Eelmisel nädalal algas Valgevenes kohus Vjasna rajaja Nobeli rahupreemia laureaadi Aless Bjaljatski üle.
AFP – Baltic News Service


Kriminaalkorras karistatud mees vilistas talle seatud alkokeeluleLäinud nädalal registreeriti Saaremaal viis kuriteojuhtumit, mille sisuks oli, et varem kriminaalkorras karistatud mees rikkus karistusjärgse käitumiskontrolli nõudeid.„See tähendab, et kohtuotsusega määrati mehele karistusjärgne käitumiskontroll, millega pandi talle alkoholi tarvitamise keeld, mida mees aga korduvalt ja süsteemselt rikkus,“ selgitas Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar.
Sellise teo eest võib kohus Antsaare sõnul teo toimepanijale määrata rahalise karistuse või üheaastase vangistuse.
Nädala jooksul alustas politsei ka sõidukiiruse ületamisega seoses 12 väärteomenetlust ning ühe väärteomenetluse liiklusõnnetuse põhjustaja välja selgitamiseks, mis juhtus 28. detsembril Auriga keskuse parklas.
„Ühe väärteomenetluse alustasime kelmuse toime pannud isiku tuvastamiseks,“ märkis politseijuht. „Kelmusjuhtumis küsis inimene nutikella müümise eest raha ette, kuid ostjale kaupa ei saatnud.“
Möödunud nädalal lahendas politsei Saaremaal kokku 20 väljakutset. Kainenema toimetati üks mees.


Tuntud kirjanikelt varastati üle tuhande käsikirjaKirjastusi on raputanud suur üllatus, sest Itaalia mees Filippo Bernardini tunnistas üles üle tuhande käsikirja varastamise, millest paljud olid kirjutatud ülemaailmselt tuntud autorite poolt. Mees kasutas pettuse läbiviimiseks mainekate kirjastuste töötajate nimesid, veendes seeläbi kirjanikke endale oma avaldamata töid saatma, vahendab BBC.
 Eelmisel aastal FBI poolt kinni võetud mees lahendab kadunud käsikirjade müsteeriumi, mis tekitas kirjanike hulgas segadust juba aastaid. Ohvrite hulka kuuluvad ka Eestis tuntud kirjanikud Margaret Atwood, Ian McEwan ja Sally Rooney.
Suure pettuse läbi viinud mees ei olnud selles valdkonnas võõras ja kasutas teadmisi, mida ta oli kogunud Londonis suures kirjastuses töötades. Siiski jääb ohvritele ja ka kuriteo uurijatele segaseks mehe motiiv, sest kogutud käsikirju ei lekitatud internetti ning ta ei soovinud autoritelt ka midagi välja pressida.
Nii kirjanike agendid, raamatute toimetajad kui ka kirjandusauhindade žüriid langesid osava kelmi ohvriteks ametliku välimusega e-maili aadressi tõttu, mille kirjade sisus paluti avaldamata teoseid edasi saata.
Üks ohvritest, Rootsi kirjastaja Albert Bonniers Förlag sõnab, et petturi segased motiivid vihjavad sellele, et mees tegi seda vaid põnevuse leidmiseks. Förlag arvab, et tegemist on inimesega, kes tahtis tunda ennast olulisena ning saada ligipääsu millelegi, millest kõik inimesed osa ei saa.
Kuigi Bernardini töötas varasemalt kirjastuses ning kasutas kelmuses töö ajal kogutud teadmisi, siis kirjastuse nimi jääb selles olukorras puhtaks.
Filippo Bernardini astub kohtu ette aprillis ning sooritatud kuriteo eest võib teda ees oodata kuni 20 aastat vanglas.


Koolitaja: kõige ebamõistlikum on põhjendada palgatõusu ootust kuludega. Aga kuidas siis töötasu juurde küsida?Lehekülg uus, aga tööl tunned ikka nagu déjà-vu’d? Mürgine kolleeg, ajale jalgu jäänud palganumber, oskamatus öelda ei, mis tähendab üha uutesse kohustustesse uppumist. Aeg on suu avada! Kuidas teha seda nii, et jutuajamine ka päriselt vilja kannaks?Nippe, kuidas tundlikest teemadest targalt rääkida, jagavad koolitaja ja tööõnne uurija Tiina Saar-Veelmaa ning psühholoog ja juhtide-organisatsioonide koolitaja Karin Hango. „Tahan rohkem palka!“


Põhja prefektuur sai mitu uut teadet veebikelmide tegevuse kohtaTALLINN, 9. jaanuar, BNS - Põhja prefektuur sai möödunud nädala lõpus taas mitu kuriteoteadet veebikelmide kohta, kes tüssasid mõnda kannatanut mõnesaja euroga, mõnelt said aga kätte tuhandeid.
Politseisse tehti 6. jaanuaril avaldus, et möödunud aasta detsembris sai 59-aastane naine sõnumi pangalt, milles väideti, et registreerimine LHV panganduse äppi kasutajaks aegub järgmisel päeval. Sõnumisse oli juurde lisatud link, millele avaldaja vajutas ja seejärel avanes võltsitud LHV panga lehekülg, kuhu avaldaja sisestas Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koodid. Kelmusega tekitatud kahju oli 2400 eurot, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Teisest avaldusest selgus, et veebikelmid kasutasid sama petuskeemi, seekord 25-aastase mehe tüssamiseks. Seekord said nad kannatanult kätte 771 eurot.
6. jaanuaril tegi politseile avalduse 18-aastane mees, kes oli eelmise aasta detsembris pöördunud ettevõtte Get Money Back poole, kus lubati abi varasemalt krüptovaluuta börsil välja petetud raha tagasi saamisel, mis oli väidetavalt hoiustatud pangas Kopes Bank. Avaldaja tasus nende pakutava teenuse eest kogusummas 605,31 eurot, kuid raha tagasi ei saa ning kelmid nõuavad temalt juurdemakseid erinevatel ettekäänetel.
Sama päeval laekus politseile teade, et eelmise aasta detsembris suhtles 33-aastane naine ühes tutvumisportaalis mehega, kes soovitas investeerida läbi Jogemini.top-i. Avaldaja avas investeerimiskonto sellel platvormil ja tegi mitmeid makseid krüptorahakotti, kuid iseseival ta raha välja võtta ei saa ja temalt nõutakse täiendavaid juurdemakseid. Kelmusega tekitatud kahju on vähemalt 7000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Venemaa avas Kremli kriitikute suhtes kriminaalasjadMOSKVA, 9. jaanuar, AP-BNS – Vene võimud algatasid esmaspäeval kriminaalasjad Ukraina sõja vastu sõna võtnud näitleja Artur Smoljaninovi ja opositsiooni toetava filantroobi Boriss Zimini suhtes.
Juurdluskomitee juht Aleksandr Bastrõhhin andis korralduse algatada kriminaalasi Smoljaninovi suhtes, kes lahkus Venemaalt pärast sissetungi Ukrainasse ja on korduvalt sõja vastu sõna võtnud.
Komitee avalduse kohaselt esines Smoljaninov "usutluses lääne meediaväljaandele Venemaa vastu suunatud avaldustega". Juurdluskomitee ei täpsustanud, milline Smoljaninovi tegevus kujutab endast kriminaalkuritegu ja mis süüdistus talle esitatakse.
Eelmisel nädalal ütles Smoljaninov usutluses ajalehele Novaja Gazeta Europe, et kui ta peaks sõtta minema, võitleks Ukraina poolel.
"Minu pool oleks mu vendade pool, keda mu teised vennad ründasid," ütles näitleja.
Vene siseministeerium pani esmaspäeval tuntud filantroobi Zimini rahvusvahelisse enim tagaotsitavate isikute nimekirja, põhjendades seda süüdistustega pettuses.
Zimin on rahastanud mitut Venemaa sõltumatut meediaväljaannet ning vangistatud opositsiooniliidri Aleksei Navalnõi projekte. Kinnitamata andmetel lahkus Zimin Venemaalt 2015. aastal.
AP – Baltic News Service


Gea Kangilaski astub Tartu abilinnapea kohalt tagasiTALLINN, 9. jaanuar, BNS – Tartu abilinnapea Gea Kangilaski teatas, et astub usalduse puudumise tõttu Tartu sotsiaaldemokraatidega ametist tagasi ning liitub erakonnaga Eesti 200.
"Vastastikuse usalduseta ei saa ma jätkata sotsiaaldemokraatide abilinnapeana ja esindada seda erakonda linnavalitsuses. See otsus on üks raskemaid, mida ma oma poliitilise karjääri jooksul olen pidanud tegema ja seetõttu on see otsus ka kaua küpsenud," kirjutas Kangilaski sotsiaalmeedias.
"Tunnen vastutust oma tartlastest valijate ees, kellele lubasin möödunud valimistel seista eeskätt keskkonnaküsimuste, hariduse kvaliteedi ja inimõigustest lähtuva poliitika eest. Minu veendumustes ei ole toimunud muutust ja ma seisan jätkuvalt kõige selle eest, mille nimel olen töötanud seni nii Tartu linnavalitsuses kui linnavolikogus. Kuid ma ei saa seda teha üksi," nentis Kangilaski.
Sotsiaaldemokraatidega 2015. aastal riigikogusse kandideerides tundis ta, et seisab koos nendega ühiselt eeskätt progressiivse, uuendusmeelse, avatud ja hooliva Eesti eest. "Ka mu keskkonnakaitsja ambitsioon haakus hästi selle erakonna programmiga. See on erakonnas, eeskätt just Tartu meeskonnas, aga aina raskemaks osutunud. Ma ei saanud hästi vaadata ka püüdele jagada  “regionaalseid toetusi” läbi siseministeeriumi eelarve üksnes neile omavalitsustele, kus sotsiaaldemokraadid on võimul," tõdes Kangilaski. Sellised plaanid ei ole tema arvates õiglased, sest kangutavad inimeste usku avatud ja läbipaistva poliitika võimalikkusesse.
Poliitikas jätkata lubav Kangilaski liitub erakond Eesti 200 meeskonnaga Tartu linnavolikogus ja kandideerib Eesti 200 nimekirjas Tartus riigikokku. "Tean, et saan Eesti 200 meeskonnas seista oma seisukohtade eest – keskkonnakaitse ja kiires korras taastuvenergiale üleminek, demokraatiast ja inimõigustest lähtumine ning haridusvaldkonna edendamise riigi arengu keskmesse seadmine," põhjendas Kangilaski.
Märtsis tegevusse asuv riigikogu ja uus moodustatav valitsus ei tohi tema sõnul saada niisugused, kus ühe erakonna Orbani-meelse rahastaja väljapressimine riiki täiendavalt inimeste ebavõrdse kohtlemise suunas lükkaks. "Ma ei soovi näha valitsust, kus ei maksa ükski ekspertarvamus ega analüüs, kui otsuseid tehakse pensionikogumise, lastetoetuste või taastuvenergia vallas. Ma tahan kaasa aidata sellele, et see nii enam ei oleks. Me ei tohi lasta röövida oma inimestelt praegu rumalaid otsuseid tehes nende endi ja nende laste tulevikku, meil on vaja riigikokku inimesi, kes ei ole valmis selliste ideedega mingil juhul kaasa minema," kirjutas Kangilaski.
Eesti vajab tema sõnul tulevikku vaatavaid ja läbikaalutuid otsuseid. "Peame kiiresti ja kõhklematult minema üle taastuvenergiale ja võtma kasutusele kaasaegsed salvestustehnoloogiad, sest see on ainus viis tagada meie energiajulgeolekut ja kaitsta meie kõigi ühist keskkonda. Eestil on potentsiaali olla energiaeksportija ja iga samm, mis me selles suunas astume on meile täiendav tulevikugarantii. Meie inimesed vajavad ka kindlust, et ähvardava naaberriigi alustatud agressioonisõjas seisame me kindlalt õigel poolel," märkis Kangilaski.
"Et sel ajal, kui Ukraina võitleb ka meie vabaduse eest, oleme meie nende võitlejate lähedastele kindlaks tagalaks. Et me ei kõhkle pagulusse sunnitud perekondi aidates ja toetades hetkekski. kui me seame eesmärgiks targad ja andmepõhised otsused, siis on meil vaja nende elluviimiseks ka aina targemaid ja haritumaid inimesi. Haridusse ja teadusesse ei ole võimalik panna liiga palju vahendeid ja tähelepanu – kõik see tagab meile igal juhul paremat tulevikku ja nii tegelikult ka õnnelikumaid inimesi," leidis Kangilaski.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Eesti valitsus kulutab Covid-19 süstidoosidele ligi sada miljonit eurot Eesti kulutab rohkem kui 6,7 miljoni väidetavalt Covid-19 vastu aitava vaktsiini hankimiseks tõenäoliselt üle kaheksakümne kuue miljoni euro.
Tänaseks ei soovi Covid-19 vastu süstida ning süste "võimendada" suurt enam keegi.
Eesti riik on otsustanud hankida 6,7 miljonit doosi Covid-19 vastu süstitavaid aineid. Nimetatud ainete hankimisega tegi algust kunagine keskerakondlasest tervise- ja tööminister Tanel Kiik ning seda kava on jätkanud nii järgnevad Kesk- ja Reformierakonna kui Isamaa, Sotsiaaldemokraatide ja Reformierakonna valitsused.
Kiige ministriperioodi ajal liitus Eesti Euroopa Liidu korruptsioonihõngulise Covid-19 süstiainete ühishankega, mille tulemusel peab 1,3 miljoni elanikuga Eesti Pfizer/BionTechi ja Moderna käest ostma 6,7 miljonit doosi erinevaid mRNA-aineid.
Vähiravifond "Kingitud elu" kogus eelmisel aastal inimeste aitamiseks, keda Haigekassa ei abista, annetusi ca 3,5 miljonit eurot.
Sotsiaaldemokraadist tervise- ja tööminister Peep Peterson rääkis 14. detsembri riigikogu infotunnis, et 6. detsembri seisuga oli Eesti ladudes 1,4 miljonit doosi vaktsiinide nime all manustatavaid Covid-19 vedelikke, millest rohkem kui kaks kolmandikku moodustab Pfizer/BioNTech mRNA aine.
Tänu Kiige sõlmitud EL ühishanke lepingutele peab Eesti 2023. aastal ostma juurde 1 305 000 doosi lõpuni välja selgitamata mõjudega vedelikke. Sellele lisaks tuleb uue aasta alguses veel saadetis Modernalt. Peterson nimetab seda kõike "sundtarneteks", mille eest tasumiseks on järgmises eelarves ette nähtud 28 miljonit eurot. See on ainult "planeeritud" raha ja summa võib osutuda suuremaks.
Esimeste vedelikuostude kohta on teada, et ühe doosi eest maksid riigid ligikaudu kolm eurot. See number võib olla siia-sinna, sest lepingud on salajased.
Eestis on kahe doosiga süstitud 847 925 inimest, mis tähendab pisut alla 1,7 miljoni süsti, mis omakorda tähendab kokku (vähemalt) 5,1 miljonit eurot raha.
Eeldades, et laos seisvad 1,4 miljonit süstidoosi on ostetud sama doosihinnaga, siis neile seerumitele on kulutatud 4,2 miljonit eurot.
Seni on Eesti ostnud 3,1 miljonit vedelikudoosi, mille eest maksti tõenäoliselt kokku 9,3 miljonit eurot.
Kui Eesti maksab 2023. aastal 1,3 miljoni süsti eest 28 miljonit eurot, siis teeb see ühe sutsu kohta 21,4 eurot.
Eestil jääb peale tulevase aasta 1,3 miljoni doosi osta veel 2,3 miljonit süstiannust, ehk raha kulub nende peale lisaks vähemalt 49 miljonit eurot.
Kokku läheb Jüri Ratase ja Kaja Kallase valitsuste tegevus Eesti rahvatervisetööstusele hinnanguliselt eurodes maksma rohkem kui 86 miljonit.
Toimetas Karol Kallas


Päev börsil: Swedbanki aktsia jätkab tõusuKui Põhjamaade börsil on täna võidukad olnud pankade aktsiad, siis kohalikul börsil on võtnud suuna üles ehitusfirma.
Tallinna börsi põhinimekirjas tõusis täna enim Nordecon (+3,43%), firma oli plussis kolmandat päeva järjest. Võrreldes aastataguse ajaga on aktsia jätkuvalt 42,5% vee all.
Eelmise nädala lõpus teatas ehitusfirma, et kontserni tütarettevõte Nordecon Betoon ja Verston sõlmisid ühispakkujatena peatöövõtu lepingu energiafirma Enefit Greeniga, et teostada projekteerimis- ja ehitustöid Sopi-Tootsi tuulepargis. Rajatav tuulepark koosneb 38 tuulegeneraatorist, mille püstitamiseks ehitatakse välja teede- ja elektrivõrgustik ning generaatorite vundamendid. Lepingu kogumaksumus on ligikaudu 67,3 miljonit eurot, millele lisandub käibemaks, ning tööd valmivad 2024. aasta lõpuks.
Lisaks Nordeconile liikusid täna põhjanimekirjas tugevamalt Coop Panga (+2,52%), Tallinna Vee (+1,26%) ja Harju Elektri (-1,18%) aktsiad. Tallinna börsiindeks oli täna kokkuvõttes 0,29% plussis.
Euroopas on täna börsid enamasti rohelised: brittide FTSE on tõusnud 0,2%, prantslaste CAC 40 0,7%, sakslaste DAX 1,2% ja Põhjamaade indeks OMX Nordic 40 1,3%.
Põhjamaade börsil on üheks suurimaks tõusjaks Swedbanki aktsia, mis on tõusnud täna 3,5% 189 Rootsi kroonini. Swedbanki aktsia tõusutrend sai alguse eelmise aasta suve keskel, viimase kuue kuu jooksul on aktsia kerkinud ligi 44%. Nii on panga aktsia hind lähenemas rahapesuskandaali eelsele tasemele, kui aktsia kauples umbes 210 Rootsi krooni juures.
Otsest põhjust tänasele tõusule on Rootsi meedia põhjal keeruline leida. Täna on plussis ka teised Põhjamaade suuremad pangad, kuid oluliselt vähem: Nordea on tõusnud Stockholmi börsil 2,1% (Helsingi börsil 1%), Handelsbanken 1,5%, Sampo 0,9%, SEB 0,8%, DNB 0,7% ja Danske Bank 0,2%. Peaaegu kõikide puhul võib täheldada sarnast mustrit, kus eelmise aasta 15. juuli oli aktsia põhjaks, misjärel on toimunud tugev taastumine.
Euroopas on täna hästi läinud ka toidukulleri ettevõtetel: Delivery Hero aktsia on tõusnud 5,7% ning Just Eat 10,5%.
Positiivselt on päeva alustanud ka USA börs. Dow Jones on esimese pooltunni järel 0,5% plussis, S&P 500 0,9% ning Nasdaq Composite 1,5%. S&P 500 indeksisse kuuluvatest ettevõtetest on enim kerkinud elektriautotootja Tesla (+6,9%) ning kiibitootjad AMD (+6,9%), Nvidia (+6,2%) ning ON Semiconductor Corporation (+3,4%).


Uus aasta tõi eridiisli kasutamiseks uue korraJaanuarist jõustunud seaduse kohaselt saavad eriotstarbelist diislikütust osta need, kes on ennast registreerinud vastavas registris. Selline ostuõigus on antud enam kui 7800 ettevõtjale.Rahvakeeli nn sinine kütus on maksustatud väiksema aktsiisiga ning mõeldud kasutamiseks põllu- ja kalameestele. Paraku esines siin kuritarvitusi. Seda osteti tanklates kasutamiseks ka muul otstarbel. Eriotstarbelise diisli ostjaid oli PRIA andmetel umbes 25 000.Seni kehtinud süsteemi järgi ostis isik kütuse ära ja hiljem kontrolliti kasutamist tagantjärele. Taoline kord ei olnud efektiivne ja vajas muutmist. Selleks lõi PRIA uuest aastast kehtima hakanud registri. Sooduskütuse kasutamiseks hakati avaldusi vastu võtma möödunud aasta novembris ja nüüd on asjal joon all.Maksustamise tase Euroopa madalaimRiigikogu rahanduskomisjoni esimees Aivar Kokk tõdes, et kuni 30. aprillini 2024 on Eestis erimärgistatud kütuse aktsiis Euroopa Liidu madalaim, mida seadus praegu lubab.„Euroopa Nõukogu direktiivi kohaselt põllumajanduses kasutatava mootorikütuste madalaim maksustamise tase on 21 eurot 1000 liitri kohta. Enne kehtinud erimärgistatud aktsiisimäär oli 100 eurot 1000 liitri kohta. Eestis kuulub erimärgistamisele see osa diislikütusest (nn sinine kütus), mis on ette nähtud kasutamiseks loetletud tegevusaladel ja mehhanismides.”Eriotstarbelist diislikütust on lubatud kasutada põllumajandusmasinates, samuti kuivatis vilja kuivatamiseks. Ka võivad eriotstarbelist kütust kasutada kutselised kalurid. Veel võivad märgitud kütust tarvitada kaevandused ja põlevkivist elektri tootjad.Uus kord vähendab kütuse väärkasutamistEdaspidi saavad eridiislit soetada juriidilised isikud ning füüsilisest isikust ettevõtjad, kellel on põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri andmeil selleks ostuõigus. Kasutada võivad needki, kes ostsid kütuse enne 31. detsembrit 2022 ja see on kodus mahutis või jätsid mulluse jäägi selle aasta alguseks kasutamata.Põllumajandus-kaubanduskoja juhatuse esimees Roomet Sõrmus nendib, et uue ostusüsteemi loomine oli hädavajalik, et vähendada taolise kütuse väärkasutamist. Selle all pidas ta silmas, et soodsama aktsiisiga kütust tangiti ka sõiduautodesse. “Eriotstarbelise kütuse soodusmäära kaudu sai põllumajandusja kalandussektor aastas ligi 30 miljonit soodustust ja see oli oluline sektorite konkurentsivõime säilitamiseks,” märkis Sõrmus.Arutelud ostusüsteemi loomise üle algasid 2019. aastal. Toona väideti, et nn sinise diisli väärkasutuse tõttu saab riik aastas 1,5 miljonit maksukahju. Hiljem seda numbrit korrigeeriti väiksemaks. Maksu- ja tolliameti andmetel oli kahju 2020. aastal 1,63 ja 2019. aastal 2,18 miljonit eurot. Seega ei saa rääkida märkimisväärsetest numbritest.Võib väiksematest tanklatest kadudaRoomet Sõrmus tõdeb, et uue süsteemi loomisel on korduvalt väljendatud kartust, et seadus viib olukorrani, kus väiketanklad võivad maapiirkonnas lõpetada erimärgistusega diislikütuse müügi.“Koja hinnangul ei ole kütuse kättesaadavuse halvenemine maapiirkondades aktsepteeritav. Milliseks olukord tegelikult kujuneb, saab hinnata uue süsteemi käivitumise järel. Koja ootus on, et kalandus- ja põllumajandussektor saaks jätkuvalt soodusmääraga kütust osta ja kasutada.”Sõrmus nentis veel, et eriotstarbelise diislikütuse väärkasutamise kaudu saavutatud kokkuhoid tuleks suunata põllumajanduses kasutatava kütuse aktsiisisoodustuse hoidmiseks praegusel tasemel. See aitaks põllumajandusel kasvavate tootmiskuludega paremini toime tulla.1. jaanuarist muutus erimärgistatud diislikütuse ostu ja müügi kord. Erimärgistatud diislikütust saavad edaspidi osta vaid juriidilised isikud ning füüsilisest isikust ettevõtjad (FIE), kellel on põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri andmetel ostuõigus.Füüsilised isikud enam erimärgistatud diislikütust osta ei saa, ent võivad kasutada erimärgistatud diislikütust, mis on ostetud enne 2023. aastat ning mis on aasta alguseks jäänud kasutamata.Automaatse eridiisli ostuõiguse saavad kõik ettevõtjad, kellel tehti 2022. aasta pindalatoetuse menetlemise käigus kindlaks vähemalt üks hektar põllumaad või kes peavad põllumajandusloomade registri andmetel vähemalt üht loomühikut loomi või kellel on vähemalt kümme mesilasperet. Samuti saavad automaatselt ostuõiguse need, kellel on 2023. aastaks kaluri kalapüügiluba.Ettevõtjad, kes automaatselt ostuõigust ei saa, ent tegelevad põllumajandustoodete tootmisega või põllumajandusliku teenustöö osutamisega, võivad esitada erimärgistatud diislikütuse ostuõiguse saamiseks taotluse. Taotluse alusel saadud ostuõigus kehtib üks aasta ostuõiguse saamisest ning taotlusi võetakse vastu aasta läbi.Oma metsateelt lume lükkamiseks ei pruugi iga traktoriomanik enam eridiislit saada.VAMBOLA PAAVO


„MasterChefi“ esikokk Jana Guzanova on ametilt finantskuritegude uurija: hoian ära selle, et inimesed ei satuks pettuste ohvriksVärskes Kroonikas räägib 2022. aasta lõpus „MasterChef Eesti“ saate võitnud Jana Guzanova, kuidas talle meeldis juba lapsena kokata, kuid ometi sai temast hoopis finantskuritegude uurija.
Guzanova sõnas intervjuus, et ta ei tahtnud kokaks õppida, kuna pidas seda 12 aastat tagasi vaid enda hobiks ning tollal huvitas teda õigusteadus ja välispoliitika rohkem. „Modellindusega tegeledes nägin tihtipeale, kuidas noorte tüdrukute teadmatust kasutatakse omakasu eesmärgil ära. Tundsin, et õigusteadust õppides suudan saavutada piisava teadmistebaasi, et nõrgemate huvide eest seista. Mind väga huvitas rahvusvaheline kriminaalõigus. Sain Eestis õigusteaduste bakalaureuse ja käisin ka diplomaatide koolis,“ rääkis Guzanova.
„Siis aga läksin Belgiasse sõpradele külla, kes olid just restorani ostnud. Otsustasin nende restoranis ennast kokana proovile panna, aga meil tekkisid eriarvamused ja nii jätkasin Antwerpeni ülikoolis õigusteaduste rada ning läksin magistriõppesse. Seal sain aru, kui raske on sel alal läbi lüüa, kui palju jääb bürokraatia taha,“ tunnistas „MasterChefi“ tiitliga pärjatud naine.
Seejärel asus ta õigusteadusega seotud tööd otsima. „Tuli võimalus minna finantskuritegude uurijaks. Sel alal on kohe tulemusi näha - hoian ära selle, et inimesed ei satuks pettuste ohvriks. Kui ma peaks hommikust õhtuni sama asja tegema, siis ilmselt tüdineks kiirelt ja hülgaks selle tegevuse. Mul on kaks nii erinevat tööd, aga samas tunnen mõlemat tehes end väga koduselt,“ sõnas ta.
Loe värskest Kroonikast „MasterChefi“ võitja Jana Guzanova kohta pikemalt edasi!


Kristel Menning: Planeerimisseadus peab toimima kõigileEelmise aasta 15. detsembril Viimsi vallas vahepeal kehtinud Tammelaane detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine Riigikohtu poolt näitas, et planeerimises eksisteerib turumoonutus. Võimuga seotud isik saab planeerida elamuid rohekoridori ilma selge avaliku huvita. See ebaõiglus toimub ajal, mil tavakodanik ei saa Viimsis menetletud oma üldplaneeringu kohast detailplaneeringut.
Viimsi on viimaste kuude jooksul võtnud Vallavalitsuse tasandil mitmeid otsuseid kas üldplaneeringu kohaste detailplaneeringute kehtetuks tunnistamiseks või ka nende menetluse venitamiseks jäetud süsteemselt otsuseid tegemata. Revisjonikomisjoni poole on pöördutud mitmete kaebustega. 6. jaanuaril ilmunud “Viimsi Teataja” aga asus selgitama Vallavalitsuse argumente, jättes tähelepanuta Riigikohtu otsuse kaks peamist põhjust, üldplaneeringute muutmiseks Tammelaane kinnistul puudus avalik huvi ja rohevõrgustiku koridor lakkas planeeringu läbi toimimast.
Selline subjektiivne ühtede eelistamine ei ole vaid Viimsi probleem. Turumoonutusi esineb selgelt ka näiteks Tallinnas või Pärnus, kus ühed saavad projekteerimistingimustega ehitada suurhooneid ja teised koostavad aastaid detailplaneeringuid, mille menetlusi sihilikult venitatakse. Kõige nutusem olukord on siin Rae vallas, kus nii algatamised kui menetlused venivaid mitte aastaid, vaid suisa kümneid aastaid. Ja seda olukorras kus võimuga seotud käputäis isikuid ostab maad odavalt üles ja siis saab sinna planeeringu tehtud kuudega. See on korruptsiooni musternäide Reformierakonna ainuvõimuga omavalitsuses.
Vajame läbipaistvuse taastamist
Eelmise planeerimisseaduse ajal kehtis lihtne põhimõte, ehitada ei tohtinud teisti kui määras kehtestatud planeering. Meil polnud siis projekteerimistingimuste väljastamist üldplaneeringu alusel. Kuni 1. juulini 2015 oli seaduse vundament igaühe sisulise kaasarääkimise õigus. Selleks sai esitada ettepanekuid ja vastuväiteid nüüdsete arvamuste asemel. Avalikkuse kaasamine ja selge planeeringute muudetamatus tagasid ehitusmahtude arusaadavuse ja andsid garantii nii arendajale kui kodanikele, et avalikkuse ees loodud kokkulepped on kehtivad. Projekteerimistingimuste väljastamise võimalus ja tänase seaduse järgne venitamine näitavad, et praegune seadus ei toimi. See on loonud karistamatuse fenomeni sahkerdamiseks. Tammelaane detailplaneering on siin vaid üks näide. Viimsis on üldplaneeringud muudetud sadu kordi ja enamus Viimsi tänaseid probleeme (sh veeressursi puudumise probleem) on teada olnud juba 2005 aastast saadik. Siis algatas vald kaks teemaplaneeringut üldplaneeringu muutmiste lõpetamiseks ja nende koostamise ajal kehtis edukalt ka paar aastat üldplaneeringu muutmise keeld ja seda kõigile.
Täna olele olukorras kus ühed saavad oma arendusi üldplaneeringu vastaselt, nagu 6. Jaanuari “Viimsi Teataja” vihjab, asutakse otsima võimsusi Tammelaane olukorra lahendamiseks. Siin saab olla üks lahendus, mets taastada ja rajatud teed üles võtta.
Riigikohus ju ei jäta siin võimalust võimu omaja soosimiseks. Viga algab ametnike ja otsustajate karistamatusest Tänast sahkerdamist ja venitamist ning ebaõiglust soosivad kehtivas planeerimisseaduses puudu olevad sanktsioonid menetluskorra venitamise ja rikkumise eest. Nii venitatakse planeerimiskohustust ja tähtaegu Viimsis, Raes, Tallinnas aga ka mujal. Tavakodanik on sellisel juhul alati kaotajaks.
Projekteerimistingimuste saaja on siin võitjaks. Projekteerimistingimused tulevad kiirelt ja neid ei saa hõlpsalt vaidlustada (sh üldplaneeringuga vastuolu korral). Selline turumoonutus kus ametnik otsustab kes ja mida planeerib, sõltumata üldplaneeringus olevast, tuleb lõpetada. Kuni selline segadus toimib pole Eestis vaba kinnisvaraturgu ega üldplaneeringu kaitset kodaniku jaoks. Selle asemel on planeerimisvaldkonna segadusest tulenev turutõrge, mis soosib võimuga seotud arendajaid ja uputab kodanikud asjaajamise lootusetusse. Just selles valguses on äsjane Riigikohtu lahend positiivne.
Planeerimisseaduse korda saamine on minu südameasjaks
Ma olen võtnud oma südameasjaks planeerimisseaduse korda tegemise ja just see on teemaks, mida soovin Riigikogusse kandideerimisega ja seal hiljem süsteemse tegutsemisega muuta.
EKRE valitsuse ajal töötati välja planeerimisseadus koos vajalike sanktsioonidega ja kodanike kaasamise taastamisega. Kahjuks ERKE osalusel valitsuse kukutamisega jäi eelnõu Riigikogusse jõudmata aga see eeltöö oli suur ja selle baasil saab edasi liikuda.
Me vajame üldplaneeringute toimivust, järgitavust ja üldplaneeringu kohaste detailplaneeringute kiiret, läbipaistvat ja lihtsat menetlust. Vajame ka seda, et üldplaneeringuid ei muudetaks poliitilise ilujutuga, eriti olukorras kus selleks puudub avalik huvi.
On aeg pöörduda tagasi lihtsa planeerimisseaduse juurde ja muuta pika-ajaline ning strateegilise vaatega ruumiplaneerimine taas aus sees olevaks distsipliiniks ning kaotada sahkerdamine ja turumoonutused.
Me vajame, et planeerimise sisuline kese oleks kodanike kaasamisel, koostööl ja strateegilisel vaatel. Muidu jääb kestma olukord, kus rohevõrgustikud kaotatakse, tuuleparke ei saa energiapuudusega riigis rajada ning võimul olijad menetlevad mida soovivad ning takistavad kõike mis neile või nende toetajatele ei meeldi. Selline omakasukeskne vaade ei ole jätkusuutlik, aus ega eetiline. See on meie vabadusi ja kodanikuühiskonda rikkuv.
Planeerimise mõte eksisteerib kui üldisemaid planeeringud järgitakse. Just üldplaneeringu järgmisega oleks võinud Viimsis vee probleemid ära hoida ja Tammelaane sarnased rohevõrgustiku rikkumised (mida meil on Viimsis olnud kümneid) eos ära jätta.
Kristel Menning, Viimsi vallavolikogu revisjonikomisjoni esimees (EKRE)


VIDEO | EKRE esimees Martin Helme erakonna talvepeol: „Meie ülesanne on päästa Eesti liberaalide hävitustöö eest.“„Meie erakond on kõige erilisem erakond Eestis!“ lausus Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Martin Helme üle kuuesajale kohaletulnud mõtte- ja võitluskaaslasele nädalavahetusel Tallinna Kruiisisadamas peetud talvepeol. „Me oleme kõige eestimeelsem erakond, me oleme kõige ausam ja otsekohesem erakond, me oleme kõige maailmavaatelisem erakond, me oleme kõige rohkem ühtehoidev erakond ja me oleme kõige võitluslikum Eesti erakond!“ lisas ta.
Helme rõhutas, et EKRE on ainus poliitiline jõud, kes on ustav meie põhiseadusele ja seal sätestatud ideaalidele.
„Me oleme ainus erakond, kes pakub inimestele lootust paremale homsele,“ märkis Helme, loetledes rida olulisi asju, mida EKRE valitsusse olles teisiti teeks, muuhulgas ka seda, et elekter ja kütus oleks odavamad.
Helme: „Vahe EKRE ja ülejäänud Eesti erakondade vahel on fundamentaalne: meie paneme Eesti huvid kõige kõrgemale, nemad panevad Eesti huvid kõige lõppu. Meie tahame üles ehitada Eesti, mis on jõukas ja turvaline rahvusriik, nende juhtimisel saame me Eesti, mis on multikultuurne, vaene, kuritegelik, lõhestunud, korrumpeerunud autokraatlike globalistide kindlates kätes föderaalse Euroliidu provints, kus rohkem kuuleb vene ja inglise keelt, kui meie ilusat eesti keelt.“


Mis teeb start-up’ide kontorid nii eriliseks, et töötajad seal ka pärast tööpäeva lõppu meeleldi aega veedavad? Kolme eduka tehnoloogiaettevõtte esindajad annavad aruHubane, inspireeriv keskkond ning palju loomulikku valgust – need on vaid mõned märksõnad, mis kirjeldavad kodumaiste edukate tehnoloogiaettevõtete kontoreid, mille loomisse on oma panuse andnud OCCO. Fotol Skeleton Technologiesi avalike suhete juht Arnaud Castaignet.Foto: OCCO
Avatud ja inspireeriv keskkond, mängulisus ning palju loomulikku valgust – need on vaid mõned märksõnad, mis kirjeldavad kodumaiste edukate tehnoloogiaettevõtete kontoreid, mille loomisse on oma panuse andnud OCCO. Kolme ettevõtte – Salv, Skeleton Technologies ja Lightyear – esindajad rääkisid, mis iseloomustab idufirmade kontorite erilist atmosfääri, milliseid eesmärke peaks kontorid aitama ettevõtetel täita ning kuidas hea sisustus seda kõike toetab.
Loominguline keskkond
Finantskuritegude vastu võitleva idufirma Salv kontor veel valmis ei ole, kuid
ettevõtte kontori loomisega tegelenud projektijuht Eeva Metssalu jagas enda visiooni – mis on tema jaoks kontori puhul kõige olulisem – ning kirjeldas trende, mis tänapäevaseid start-up’ide kontoreid iseloomustavad.
“Kui üldistada, siis kipub olema nõnda, et kuna start-up’id koondavad juba varasemalt sarnastes ettevõtetes töötanud inimesi, on rõhk veidikene vabamal õhkkonnal, loomingulisusel ja meeskonnatööd soodustaval keskkonnal,” märkis Metssalu.
“Tihtipeale otsitakse loovamaid lahendusi, inspireerivat interjööri ning soovitakse lisada kontorisse ka mängulisust ja ehk vaba aja veetmise võimalusi. Samuti puuduvad enamasti kabinetid ning kogu kontor on kõigile kasutatav,” kirjeldas ta.
Koht, kus toimub maagia
Investeerimisplatvormi arendava idufirma Lightyear personali- ja kontorijuhi Sandra Villmäe sõnul on start-up-kontorid erilised eelkõige seetõttu, et seal töötavad inimesed, kes loovad koos midagi, mis muudab nende arvates maailma paremaks kohaks. “Kontoris on selline energia ja kirg, mida korporatiivmaailmas lihtsalt ei kohta. Kontor aitab seda ellu tuua – see on koht, kus toimub maagia. Seetõttu proovisime luua enda töötajatele keskkonna, mis soodustaks suhtlemist, õppimist ja ideede vahetamist.”
Lightyeari kontori eesmärk on soodustada töötajate omavahelist suhtlemist, õppimist ja ideede vahetamist. Foto: Karolina Laas-Dobreva
Ka Euroopa suurima superkondensaatorite tootja Skeleton Technologiesi äsja valmis saanud Tallinna kontori eesmärk on pakkuda talentidele kohta, kus nende ideed ja loovus lendu läheksid. “Meile oli tähtis luua oma inimestele hubane atmosfäär, kus töötajad tunneks end kui kodus,” märkis Skeleton Tecnologiesi avalike suhete juht Arnaud Castaignet.
“Üks viimasel ajal esile kerkinud joon on see, et luuakse juba nimelt kontoreid, kus on vähem töökohti, kui firmas inimesi tööl on. Mitmed inimesed töötavad kodust ning kontor on pigem kokkusaamise koht,” ütles Metssalu. “Samas tuleb taolist kontorit luues alati silmas pidada, et kontoris oleks piisavalt erinevaid alasid, et oleks mugav nii nendel, kes seal igapäevaselt töötavad, kui ka nendel, kes tulevad kontorisse töökaaslastega ajurünnakuid tegema.”
Kontor: Skeleton Technologies; sisearhitekt: Tõnis Kalve, T43; sisustus ja erimööbel: OCCO. Foto: OCCO
“Kuna mitmed ettevõtted võimaldavad kaugtööd, siis on kontorist saanud pigem koht, kuhu inimesed kogunevad olulisemaid koosolekuid pidama, ajurünnakuid tegema ning sotsialiseeruma. Seetõttu on oluline luua alasid, mis on just sellele tegevusele suunatud,” kirjeldas Metssalu.
Just sama praktika tõttu on aeg-ajalt ka olukordi, kus ettevõte tegelikult sooviks, et inimene käiks rohkem kohapeal koos teistega töötamas, aga ei taha seda ka kohustuslikuks teha. “Kui selline olukord on tekkinud, tulebki mõelda, et kuidas luua selline kontor, kus inimestel on mugav ja et see oleks koht, kust nad ka ise soovivad tööd teha,” selgitas Metssalu.
Samasugusel seisukohal on ka Lightyeari kollektiiv. Ettevõte saab sel aastal kahe aastaseks ning praeguseks on kogu tiimis 40 inimest — neist veidi üle poole Tallinnas. “Kuigi kodust töötamine on ka meie puhul muutunud järjest populaarsemaks, siis näeme, et suur osa meie tiimist on siiski enamasti kontoris. Sellele mõeldes oleme kontorit ehitades vaadanud veel mõned aastad tulevikku, tehes kindlaks, et uutele töötajatele, kes soovivad kontorist töötada, oleks koht olemas,” rääkis Villmäe.
“Kiire kasvuga arvestamine kontoriruumi planeerimisel on idufirmade jaoks ülioline. Hetkel oleme disaininud rohkem puhke- ning koos töötamise alasid, mis annab meile tiimi kasvades paindlikkuse osad neist tööaladeks ümber ehitada,” lisas ta.
Vaikne huub Lightyeari kontoris Volta tänaval. Foto: Karolina Laas-Dobreva
Milliste elementide ja detailidega töötajaid inspireeriv õhkkond aga luua?
Lightyeari Tallinna kontoris on avatud põrandaplaan, kuhu jõuab palju loomulikku valgust, ergonoomiline mööbel ning mugavad istumis- ja puhkealad. “Samuti oli meile tähtis lisada mõned lõbusad detailid, nagu kott-toolid, seisulauad ja hubaste nurkadega mängutuba,” rääkis Villmäe. “Meie kontori põrandad on enamasti kaetud vaipadega, mistõttu välisjalanõudega kontoris käia ei tohi. Ukse juurest leiavad nii töötajad kui külalised endale sussid, mis jalga panna.”
Lisaks on Lightyeari kontor lemmikloomasõbralik, et muuta keskkond andekate töötajate silmis veelgi atraktiivsemaks. “Mõne kehvema päeva teeb kontorikoer alati paremaks,” sõnas Villmäe.
Ka Skeletoni uude kontorisse on töötajate lemmikloomad oodatud ning välisjalanõud tuleb seal jätta ukse taha. Samuti iseloomustavad kontorit ergonoomiline mööbel ning puhkealad, kus korraks aeg maha võtta ja arvutiekraanist puhata. Castaignet’ lemmikpaigaks kontoris on aga kööginurk, kus inimesed aeg-ajalt kogunevad ja üksteisega suhtlevad.
Skeletoni kontoris on erineva funktsiooniga alad: seal on kontorilauad ja -toolid, et saaks üksinda töösse süveneda ja keskenduda, ning avatuma pinnaga ruumid, mis on mõeldud meeskonnatööks ja ideede vahetamiseks.
Skeletoni kontori kööginurk on hea koht, kus teha paus ja töökaaslastega mõtteid vahetada. Foto: OCCO
Lisaväärtustena on kontoris raamatukogu, mänguruum, virgestav spordiala, massaažitooliga lõõgastumiskabiinid ja saun. “Kuna ma olen viimasel ajal ringi reisinud, siis ei ole saanud kuigi palju uues kontoris aega veeta. Ootan väga võimalust, et mõnel õhtul ka meie uus saun ära proovida,” ütles Castaignet.
Pidevalt arenev keskkond
Villmäe sõnul on tähtis ka teadvustada, et kontorikultuur kasvab ja areneb koos ettevõttega. “Kasvades jätkame meie meeskonna ja missiooni kehastavate asjade lisamist ja muutmist,” ütles ta.
OCCO aitab sisustuspartnerina ettevõtetele keskkondi luues kaasa nende väärtuste hoidmisel ja elluviimisel. Kogenud kontorite sisustajana on OCCOl kõik vajalikud teadmised, oskused ja tööriistad, et pakkuda nutikat, tõhusat ja jätkusuutlikku terviklahendust.
OCCO arendatud tehnoloogia abil on sobiva sisustuse leidmine kontoriprojektidesse kordades tõhusam ja kiirem ning jääb ära mitmete pakkujate ja partneritega suhtlemine. Tänu sellele ongi ettevõte heaks partneriks ka kiiresti kasvavatele idufirmadele, kes laienevad üle maailma ning vajavad uute kontorite loomiseks kiiret ja mugavat teenust.
Eeva Metssalu sõnul on oluline esmalt firmaga tutvuda ning süvitsi aru saada, millised inimesed seal töötavad, mismoodi töö tegemine käib ning mis on sealsete inimeste vajadused oma töökeskkonnale. “Alati on meeldiv, kui saab koostööd teha ideedele avatud ning rõõmsameelse meeskonnaga, kes on valmis oma töötajate huvisid isiklikest arvamustest kõrgemale tõstma,” lisas ta.


PUNKT KAITSJATELE: lapseootel Mailis Repsi kohtuprotsessi tuleb pausMailis Repsi kaitsjad ja riiklik süüdistaja murdsid kohtuistungil taas piike, kuid lõpuks väljus võitjana süüdistatava tiim – kohtupidamine viimaseid kuid raseda poliitiku üle lükati vähemalt märtsikuu lõpuni edasi.
Tänase istungi lõpuks jõudis kohtunik Märt Toming otsusele, et kohtupidamine omastamises ja kelmuses süüdistatava Mailis Repsi üle tuleb edasi lükata. Kohtuprotsess jätkub praeguse plaani kohaselt 23. märtsil, ilmselt eeldusel, et selleks ajaks on Reps sünnitanud. Kohtunik lisas istungil, et kohtumajas on olemas ka ema-lapse ruum, kus vastsündinuga on võimalik tegeleda.
Vaidlus selle üle, kas ja mida kohtupidamisega teha, on kestnud juba detsembri algusest saati. Repsi kaitsjad Paul Keres ja Andri Rohtla on kohtule selgitanud, et kohtuprotsessiga jätkamine oleks lapseootel süüdistatavale liiga stressirikas. Nad on korduvalt esitanud kohtule Repsi tervisliku seisundi kohta tõendeid, kuid seni pole kohtunik neid piisavaks pidanud. Seetõttu otsustas kohus detsembri algul, et protsess jätkub.
Kuid kaitsjad lõid letti üha uusi tõendeid. Pealegi jäi Reps haiguslehele ega saanud seepärast nii ehk naa istungitel osaleda.
Ehkki prokurör Denis Tšasovskih on korduvalt pakkunud välja võimaluse, et Reps osaleks istungitel videosilla teel, piiraks see kaitsjate hinnangul ta õigusi, sest nii ei saaks ta tunnistajate ülekuulamisel vahetult osaleda ega kaitsjatega jooksvalt suhelda. Ka oleks video teel osalemine kaitsjate sõnul sama stressirikas kui saalis viibimine.
Kohtuprotsess jätkub praeguse plaani kohaselt 23. märtsil, ilmselt eeldusel, et selleks ajaks on lapseootel Mailis Reps juba sünnitanud.
(Stanislav Moškov)Süüdistus: Reps vassis hüvede saamiseks
Repsile esitatud kriminaalsüüdistus koosneb seitsmest erinevast niinimetatud osateost, neist kolm on seotud omastamise ja ülejäänud kelmusega.
Omastamissüüdistus puudutab muu hulgas eksministri kommet anda lastega tegelemine üle ministeeriumi töötajatele. Mäletatavasti paljastas Õhtuleht, kuidas suur osa haridusministeeriumi autojuhi tööajast kulus just Repsi laste sõidutamiseks. Lisaks tegelesid ministri lastega ministeeriumi palgal olevad nõunikud.
Teine omastamise osategu kätkeb ministeeriumi ametiauto kütusekaardi kasutamist 2019. aastal. Kokku on prokuratuur tuvastanud kolm kriminaalset episoodi: neist üks toimus siis, kui diiselmootoriga bussile mõeldud kütusekaardiga osteti bensiini, ülejäänud kaks episoodi on seotud ministri reisidega Horvaatiasse ja Soome.
Kolmas osategu viib tagasi 2020. aasta jaanuari, kui Reps pidas 45. sünnipäeva. Omastamissüüdistus puudutab päeva esimest poolt ministeeriumis, kelmussüüdistus õhtust pidu nooblis Kadrioru restoranis. Mõlemal juhul tasus sünnipäevapidustuste eest ministeerium.
Menetluse käigus tuvastas prokuratuur neli kelmuse osategu, needki on kõik juba ajakirjandusest läbi käinud. Kriminaalsüüdistusse jõudis ka arvukatele meemidele ainest andnud lugu sellest, kuidas Reps viis koju ministeeriumile kuuluva Jura kohvimasina. Lisaks kätkeb kelmussüüdistus ministeeriumi rahadest Repsi lapse lennukulude ning Rally Estonial majutamisega seotud kulude tasumist ministeeriumi rahast.
Tagatipuks on haridusministeerium esitanud endise ministri vastu tsiviilhagi, milles nõuab ligi 120 000 eurot.


Haapsallane sai telefoni ostes petta6. jaanuaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 2. jaanuaril ostis 24-aastane Haapsalu naine Soov.ee müügikeskkonnas mehelt mobiiltelefoni ja kandis selleks mehe arveldusarvele 273 eurot. Ostetud telefoni naine ei saanud ega saanud ka makstud raha tagasi.
Pärnumaa
9. jaanuaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 2. jaanuaril ostis 24-aastane Pärnu mees Soov.ee müügikeskkonnas mehelt mobiiltelefoni ja kandis selleks müüja arveldusarvele 250 eurot. Telefoni pole ostja tänaseni saanud ega ole saanud ka makstud raha tagasi.
LOE KA:
Politsei kontrollis Läänemaal nädalavahetusel ligi 900 autojuhi kainust
Ettevõtte arvelt kadus ligi 500 eurot
Raplamaa
9. jaanuari hilisõhtul sai politsei teate, et Raplas lõi 36-aastane mees tüli käigus 34-aastast meest. Kiirabi vaatas kannatanu üle ja abi ta ei vajanud.


Prokuratuur vaidlustas Kajar Lemberi õigeksmõistmise   Lõuna ringkonnaprokuratuur otsustas vaidlustada endise Tartu abilinnapea Kajar Lemberi õigeksmõistmise Tartu maakohtu poolt.   "Lõuna ringkonnaprokuratuur vaidlustas 29. detsembril Tartu maakohtu otsuse täies ulatuses, see tähendab nii toimingupiirangu rikkumises kui ka altkäemaksuga nõustumises ja selle võtmises," ütles prokuratuuri avalike suhete nõunik Kauri Sinkevicius ERR-ile. Sinkeviciuse sõnul taotleb prokuratuur, et ringkonnakohus tühistaks maakohtu otsuse ja tunnistaks süüdistatavad neile ette heidetud tegudes süüdi. Tartu maakohus tegi õigeksmõistva otsuse 2022. aasta 14. detsembril. Tartu maakohus teatas siis, et analüüsis kriminaalasjas esitatud tõendeid ning ütlusi ja asus seejärel seisukohale, et Lember ei rikkunud Tartu linnavalitsuse istungitel Roosi 83 kinnistuga seotud otsuste tegemisel ühtki korruptsioonivastases seaduses välja toodud toimingupiirangut. Lisaks toimingupiirangu rikkumisele süüdistas prokuratuur Lemberit selles, et ta nõustus vastu võtma ja võttis vastu varalist soodustust vastutasuna ametiseisundi kasutamise eest. Samas episoodis süüdistati Tuuli Tiro altkäemaksu andmises. Kohtu hinnangul ei mõelnud ega oodanud Tiro samas tõsimeeli, et Lember paneks toime või peaks tulevikus toime panema juukselõikuse eest korteriühistu huvides Tartu abilinnapeana ametialaseid tegusid. "Kuigi Tuuli Tiro seisis kindlalt korteriühistu huvide eest ja tegi kõik endast oleneva, et mõjutada Lemberit, et ühistu saaks linnalt trepi renoveerimiseks raha, märkis kohus, et Tiro ja Lember ei leppinud kokku aastases tasuta juukselõikuse teenuses, vaid piirdusid 15.12.2015. tasuta juukselõikusega," märkis kohus. "Arvestades selle ühe juukselõikuse märkimisväärselt väikest varalist väärtust, ei mõelnud ka Tiro kohtu arvates tõsimeeli, et see juukselõikus mõjutab või võiks mõjutada Lemberit trepi küsimusega tegelemist jätkama." Kohus järeldas, et kuna Lember ei võtnud altkäemaksu ning Tiro ei pakkunud ega andnud altkäemaksu, siis tuleb nad vastavalt õigeks mõista.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Naine kaotas veebikelmidele üle 29 000 euroTALLINN, 10. jaanuar, BNS - Telefonitsi investeerimispakkumise saanud naine sattus kelmide ohvriks ja jäi ilma enam kui 29 000 eurost.
Esmaspäeval Tartus politsei poole pöördunud naine märkis, sai telefonitsi investeerimispakkumise. Naine kandis talle kätte näidatud veebiplatvormile enam kui 29 000 eurot, ent mõistis ühtäkki, kui raha väljavõtmine võimatuks osutus, et tegu on pettusega, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Naine kaotas veebikelmidele üle 29 000 euroFoto: Shutterstock
Telefonitsi investeerimispakkumise saanud naine sattus kelmide ohvriks ja jäi ilma enam kui 29 000 eurost.
Esmaspäeval Tartus politsei poole pöördunud naine märkis, et sai telefonitsi investeerimispakkumise. Naine kandis talle kätte näidatud veebiplatvormile enam kui 29 000 eurot, ent mõistis ühtäkki, kui raha väljavõtmine võimatuks osutus, et tegu on pettusega, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Prokuratuur vaidlustas Kajar Lemberi õigeksmõistmiseLõuna ringkonnaprokuratuur otsustas vaidlustada endise Tartu abilinnapea Kajar Lemberi õigeksmõistmise Tartu maakohtu poolt.
„Lõuna ringkonnaprokuratuur vaidlustas 29. detsembril Tartu maakohtu otsuse täies ulatuses, see tähendab nii toimingupiirangu rikkumises kui ka altkäemaksuga nõustumises ja selle võtmises,“ ütles prokuratuuri avalike suhete nõunik Kauri Sinkevicius ERR-ile.
Sinkeviciuse sõnul taotleb prokuratuur, et ringkonnakohus tühistaks maakohtu otsuse ja tunnistaks süüdistatavad neile ette heidetud tegudes süüdi.
Tartu ringkonnakohtu pressiesindaja Anett Kreitsman ütles ERR-ile, et kohus ei ole veel otsustanud, kas võtab prokuratuuri kaebuse menetlusse või mitte.
Kajar Lember ütles ERR-ile, et talle on see algusest peale olnud absurdiprotsess. „Ma ei ole võimeline täna uskuma, et sellises kaasuses on täna Eesti vabariigi kohtus võimalik süüdi jääda,“ lausus Lember.
„Eesti riik on selle peale kulutanud vähemalt poolteist miljonit eurot, et tõestada ära ma isegi ei oska öelda mida,“ lisas ta.
Tartu maakohus tegi õigeksmõistva otsuse 2022. aasta 14. detsembril.
Tartu maakohus teatas siis, et analüüsis kriminaalasjas esitatud tõendeid ning ütlusi ja asus seejärel seisukohale, et Lember ei rikkunud Tartu linnavalitsuse istungitel Roosi 83 kinnistuga seotud otsuste tegemisel ühtki korruptsioonivastases seaduses välja toodud toimingupiirangut.
Lisaks toimingupiirangu rikkumisele süüdistas prokuratuur Lemberit selles, et ta nõustus vastu võtma ja võttis vastu varalist soodustust vastutasuna ametiseisundi kasutamise eest. Samas episoodis süüdistati Tuuli Tiro altkäemaksu andmises.


Pärnakas sai telefoniostuga vastu pükseEile sai politsei teate internetipettusest, kus pärnakas jäi veebitehingus rahast ilma.
Pärnus elav mees soovis 2. jaanuaril soetada Soov.ee keskkonnas müügil olnud mobiiltelefoni ja tasus selle eest pangaülekandega. Tänini pole mees saanud telefoni ega ole ka talle tagastatud raha.
Teoga tekitati heausksele ostjale kahju 250 eurot.
Juhtumi suhtes algatati kriminaalmenetlus kelmuse paragrahvi alusel.


Saksa välisminister tegi etteteatamata visiidi Harkivisse (Täiendatud!)HARKIV, 10. jaanuar, AFP-BNS – Saksa välisminister lubas visiidil Harkivis teisipäeval toetada Ukrainat Venemaa sissetungi tõrjumisel.
"Kõikides Ukraina paikades, Harkivist Hersonini ja Kiievini, peaksid inimesed teadma, et nad võivad loota meie solidaarsusele ja toetusele," ütles välisminister Annalena Baerbock etteteatamata visiidil.
Baerbocki sõnul tahtis ta saada ülevaadet olukorrast kohapeal.
"Kõige enam, ma tahan kuulata elanikke, keda on see sõda külmal talvel nii rängalt tabanud, kui temperatuurid langevad praegu öösel -15 kraadini Celsiuse järgi," ütles minister, kelle visiiti hoiti saladuses ning millest informeeriti avalikkust alles siis, kui ta oli juba asunud teele tagasi Berliini.
Saksa abi hõlmab elektriseadmeid, tekke, kuid ka relvi, ütles välisminister.
Saksamaa lubas Ukrainale ka abi, mil see üritab ühineda Euroopa Liiduga, ütles Baerbock.
"Valitsusena tahame anda väga konkreetseid pakkumisi Ukrainale, et tugevdada õiguskorda, sõltumatuid institutsioone ja võitlust korruptsiooni vastu, samuti EL-i nõuetega joondumist," ütles ta.
Baerbockist sai kõrgeim Lääne ametnik, kes on külastanud Harkivi sõja ajal. Ukraina väed on Vene väed Harkivist eemale tõrjunud ning rinne on linnast hetkel umbes 130 kilomeetri kaugusel.
AFP – Baltic News Service


Isamaa vastuseis jätab erakondade raha järelevalve tuunimise järgmise riigikogu hooleksPorto Franco korruptsiooniskandaali tuules lootis Reformi- ja Keskerakonna valitsus anda erakondade rahastamise järelevalve komisjonile (ERJK) juurde hoobasid parteide rahaasjade kontrollimisel. Endise justiitsministri Maris Lauri (RE) algatatud eelnõu pani aga tema mantlipärija Lea Danilson-Järg (Isamaa) ootele.
Eelmisel kevadel valminud eelnõu järgi saaks ERJK õigusliku aluse küsida dokumente, teavet ja selgitusi erakondade rahaasjade kohta ka kolmandatelt isikutelt, samuti kutsuda isikuid ERJK ette selgitusi andma, keeldujaile aga määrata sunniraha ja kasutada sundtoomist. Lisaks sooviti kehtestada 30-kalendripäevane tähtaeg keelatud annetuse tagasimaksmisele, reguleerida erakondade sidusorganisatsioonide rahastamist ning laiendada avalike vahendite kasutamise keeldu.
Toores eelnõu
Uues koalitsioonis toetasid sotsiaaldemokraadid Reformierakonna eelnõu, Isamaa aga mitte. Erakonna esimees Helir-Valdor Seeder lükkas ümber väite, nagu hoiaksid nad erakondade rahastamise läbipaistvamaks muutmist meelega kinni. Eelnõu peetakse tooreks ning justiitsminister Danilson-Järg kinnitas Postimehele, et selle riigikogu koosseisu ajal seda valitsusse ei tooda.
Ta tõi esile kolm põhjust, miks Isamaa eelnõu selle praegusel kujul ei toetanud.
Esiteks, ERJK-le võimaldatavad meetmed ei tohi olla sellised, mis dubleeriksid uurimisorganite tegevusi.
Teiseks, erakondade sidusorganisatsioonid ei ole piisavalt selgelt sõnastatud, säte on laialivalguv ja raskesti defineeritav. Postimehele on märgitud, et just see punkt torgibki Isamaa hinge kõige valusamalt. Mäletatavasti köitis eelmise aasta lõpus avalikkuse tähelepanu taas see, kuidas Isamaa ministrid eraldasid riigieelarvest tegevustoetusi mitmetele enda erakonnaga seotud MTÜdele ja sihtasutustele.
Kolmandaks, nõue maksta keelatud annetus 30 päeva jooksul tagasi võib käia üle jõu.
Nii koalitsioonipartnerites kui ERJK esindajas Kaarel Tarandis tekitab Isamaa tõrksus kummastust. Eriti seetõttu, et eelnõu läbis põhjaliku väljatöötamis- ja kooskõlastusprotsessi.
«Need asjad, mis seal sees on, on laialdaselt läbi räägitud ja normitehniliselt juristide poolt korrektselt sõnastatud,» nentis Tarand.

Endine justiitsminister Maris Lauri (RE).
Mihkel Maripuu

Otsitud vastuseis?
Tarand rõhutas, et suurt poliitilist nihet eelnõuga ei toimu, kasutegur on aga sellest hoolimata selge. «Suur hulk tehnilist praaki oleks selle seaduseparandusega ära kaotatud, mis annaks järelevalvele paremad võimalused oma tööd hästi teha.»
Lauri hinnangul on Danilson-Järgi etteheited suures osas otsitud. Praegu ei saa ERJK teha midagi sisulist, et kuriteokahtlustuse asjus järeldusele jõuda, seega on hirm uurimisasutuste ülesannete dubleerimise pärast kummaline. Teiseks, erakondade sidusorganisatsioone ei olegi Lauri sõnul kahjuks võimalik lõpuni detailselt määratleda.
Keelatud annetuse tagasimaksmise tähtajana pakkus Lauri esimese hooga isegi lühemat ajavahemikku kui 30 päeva. Ta selgitas tagamaid: «Raamatupidaja kohustus on vähemalt kord nädalas vaadata, millised ülekanded laekuvad. Kui ta seda ei tee, siis ta on laisk raamatupidaja ja tuleks asendada usinamaga. Seega, nädalaga on võimalik tuvastada, et on laekunud annetus, ja nädalaga võib võtta kontakti annetajaga ja küsida talt midagi.»
Ka siseminister, sotsiaaldemokraatide juht Lauri Läänemets tõdes, et on väga kahju, kui justiitsminister üksinda otsustas, et ERJK uuenduskuur jääb pausile. Ta tõi välja, et valitsuspartnerid on korduvalt teinud ettepanekuid, et kui Isamaa arvates vajavad mingid, näiteks sidusorganisatsioonidega seotud sätted jätkuarutelu, siis võib need ajutiselt kõrvale jätta ning minna edasi ülejäänud eelnõuga.