Petturitele suure summa kaotanud naine leidis appi pättjuristiVIRTUAALMAAILMA PAHUPOOL: PETTUSED ON TULNUD SELLEKS, ET JÄÄDAPole tähtis, kas on tegemist investeerimisvõi armukelmuste või hoopis millegi kolmandaga, kindel on üks: inimestelt meelitatakse raha välja kõikvõimalikul moel. Petetakse lihtlabaste ja keerulisemate skeemidega suuri ja väga suuri summasid.Ükskõik, milline pettustelaine parasjagu hoogu kogub, võite olla rohkem kui kindlad, et Järvamaa inimesed ei jää sellest kõigest puutumata. Tagajärg on läinud säästud, masendus ja hullemal juhul ka pöördumatult lõhutud elud ja suhted.Tagajärg on ka uurijate ja prokuröride töölaudadel kõrguvad toimikukuhilad. Osa puhul saab hiljem lahendusest ette kanda, aga tihtilugu tuleb leppida pelgalt tõdemusega, et teha pole enam midagi.Pettuse ohvriks langesid õedPraegune Lääne ringkonnaprokuratuuri Paide abiprokurör ja endine kauaaegne politseiuurija Jan Aasma sõnas, et kuna Järvamaal on vene keele kõnelejaid vähem kui mõnes teises maakonnas, siis osa pettusi, näiteks välismaalt alguse saanud telefonipettused, pole siin nii laiaulatuslikud kui mujal. Muus osas pole vahet, millisest Eesti piirkonnast rääkida, sest pettused on epideemia olnud juba pikalt ning iga päev lisandub üha uutesse skeemidesse uusi ohvreid. «Eks samasuguseid skeeme proovitakse nii üle Euroopa kui ka üle maailma ning Eestigi saab selle kõigega paratamatult pihta,» ütles Aasma.Oma tööst tõi Aasma järgmise näite. Inimesele helistas väidetav investeerimisnõustaja. Rääkis naisterahva nõusse ja too lasi oma arvutisse paigaldada kaugligipääsu. Ikka selleks, et investeerimine ladusamalt läheks ja raha kiiremini suureneks. Et kurjategijatel oli naise arvuti üle kontroll, siis võtsid nad tema nimel ka laene.Sellega lugu veel ei lõpe. Naisterahvas, saanud aru raha kaotamisest, ei pöördunud esmalt politsei poole, vaid hakkas abi otsima internetist. Sealt leidis ta «juristi», kes lubas talle raha tagasi saada. «Jurist» väitis, et leidis kadunud raha üles, aga seda pole turvaline naise pangakontole tagasi kanda.Selleks sai «jurist» kontrolli naise õe pangakonto üle. Ka õe nimel võeti kiirlaene ja ikka tuhandeid eurosid.Järgmisel hetkel olid kadunud nii investeerijad kui ka juristid jäädavalt, samuti raha, sest helistajad olid ilmselt välismaalt ja jäljed kadusid kui vits vette. Kas samad kelmid kehastusid ka juristideks või oli need täiesti teised kelmid, jääb paraku selgusetuks.«Kelmid, kes inimestele helistavad, esindavad justkui omaette tööstusharu,» lausus Jan Aasma. «Ilmselgelt on nad andekad manipulaatorid, sest suudavad kannatanuid mõjutada ja luua usaldusliku suhte. Miks muidu kasutavad inimesed oma raha «investeerimiseks» võõrastelt telefonikõnedelt tulevaid pakkumisi, mitte finantsasutuste teenuseid.»Kõned tuleb katkestadaAasma soovitas mitte lasta sellistel kõnedel kaugele areneda, pigem lõpetada telefonivestlus kiiresti. Kindlasti ei tohi jagada isikuandmeid ega anda arvutile või pangakontodele ligipääsu. «Mitte ükski pank ega uurimisasutus ei küsi inimeselt telefonitsi kunagi PIN-koode,» lausus ta. «Elu näitab, et rahaasjad tuleb korras hoida ka perekonnas, sest oma vanemate teadmatust võivad kõige lähedasemad, pojad ja tütredki ära kasutada.»Aasma kordas üle, et kui inimene ise kinnitab kahtlase tehingu oma ID-kaardi PIN2-koodiga, siis on see sama nagu tundmatule paberile allkirja andmine. «Selleks pole päriselus paljud meist valmis, ometi virtuaalmaailmas seda tihti tehakse,» sõnas ta.Aasma lisas, et pettuste ohvriks võivad kahjuks langeda kõik, olenemata haridusest ja tööst, vanusest, elukohast maal või linnas.Kui telefonipettused on tulnud selleks, et jääda, siis tänavu tõstavad uue lainena pead kuller- ja postifirmapettused, kus inimestele saadetakse sõnum, et talle on tulnud mingi pakk. Saadetud lingile klõpsates võib olla enam kui kindel, et paki andmise asemel jahitakse hoopis teie raha.Ja raha petturid saavad, kümneid, sadu ja tuhandeid eurosid. Selliseid juhtumeid on menetluses üle Eesti, ka Järvamaa uurijatel. «Näiteks proovis inimene tasuda paki kättesaamiseks 1,50 eurot, aga kogukahju oli lõpuks 860 eurot,» sõnas Aasma.Oma töös on Aasmal olnud juhtumeid, kus inimesed võtavad sotsiaalmeediast laenu. Maksavad kuid, kui mitte aastaid intresse, kuid laenuraha pole kunagi oma silmaga näinud. «Ka on meil praegu menetluses lugu, kus inimene proovis välismaalt osta traktorit, kuid kahjuks pole praegu tal ei traktorit ega saadetud raha. Kahju on 3000 eurot,» lausus ta.Pettuste loetelu jätkub. Aasma sõnas, et aeg-ajalt on aktuaalsed ka armukelmused. Koroonaajal olid inimesed kurvad ja üksikud ning leidsid, et tore oleks kellegagi tutvuda. Tegelikult maskeeruvad sarmikateks USA sõduriteks või hurmurist maailmarändureiks hoopis kelmid, kes varem või hiljem kannatanu üksindusele või muule emotsioonile rõhudes temalt raha välja petavad.Siit saab pettuste keerukuselt minna ka mitu sammu edasi. Aasma teab juhtumit, kus rahvusvahelise äriga tegeleva ettevõtte postkasti murdsid häkkerid sisse ja koostööpartnerina esinedes saadeti välja võltsitud arveid. Kahju oli kümneid tuhandeid eurosid.Uurimise käigus pettureid kohtu ette tuua ei õnnestunud ja rahagi on siiani kadunud.Abiprokurör Jan Aasma ütles, et suures plaanis uuritakse selliseid kuritegusid mitte üksikjuhtumite, vaid kogumina. «Teisalt on üksikjuhtumid just need, mis aitavad meil näha suurt pilti. Kui oleme uute skeemide ja nende tegijate käekirjaga kursis, siis seda suurem on tõenäosus, et asjad leiavad positiivse lahenduse,» selgitas ta. «Seega hoolimata sellest, kui väike on petturile või kelmile kaotatud summa, tuleks sellest kindlasti politseile teada anda. Just see võib olla viimane tükk puslest, mis on meil mõne juhtumi lahendamisel veel puudu.»Uurimised võtavad suuri mõõtmeidSee on mõneti moodsa aja suundumus, et kelmusjuhtumid on liikunud pärismaailmast virtuaalmaailma. Ohver ja kurikael teineteist tavaliselt ei tunne ega saagi tõenäoliselt tundma. Samuti ei tule kunagi lubatud kaupa, olgu selleks mõni soodne tehnikavigur või pakikene, ega panda ka kellegi raha niisama kasvama.«Et pettused on suhteliselt kerge rahateenimisviis, siis sel põhjusel ei kao need ka kunagi ära,» arutles Aasma. «Võime ju naerda nii-öelda pärandikirjade üle, kus kellelegi lubatakse rikkalt tundmatult suurt varandust, aga kahjuks saadetakse neid välja ikkagi põhjusega, ju need kellegi puhul ikka töötavad. Jällegi on minu soovitus: olge ettevaatlikud ja teadke, et tasuta lõunaid ei ole olemas.»Jan Aasma meenutas, et on temagi saanud välismaalt telefonikõne, milles teatati, et kodust kaugel olles on ta liiklusreegleid rikkunud. Helistaja pakkus välja, et probleemi saab lahendada nüüd ja kohe ning kindlasti soodsamalt kui ametlikku asjaajamist mööda. Olgu öeldud, et Aasma oligi tulnud just välismaalt. Tõsi, liiklusreegleid ta seal ei rikkunud, seega tundmatu algatatud telefonivestlusest asja ei saanud.Poole aastaga on kelmidele kaotatud üle 3,1 miljoni euroSelle aasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimise ja petukõnede kaudu.Politsei andmetel on viimase poole aasta jooksul petturid kasutanud mitmesuguseid skeeme inimeste eksitamiseks ja nendelt raha väljapetmiseks.Kuue kuuga on kelmidele kaotanud raha 520 inimest, nendest 130 kaotas raha investeerimisel kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Petukõnede ohvriks on langenud 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles, et kelmide eest saab kaitsta end eelkõige tähelepanelikkusega. «Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest väljapetetud raha liigub kiirelt pankade ja kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja,» selgitas ta.Milenin soovitab inimestel hoida end levivate pettustega kursis ja olla valvas isiklike andmete jagamisel.Eelmise aasta esimeses pooles oli 89 investeerimispettuste ohvrit, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljoni euroni. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 000 eurot suurem.Peamiselt sattusid inimesed investeerima internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele nad vajutasid ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jätsid. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid.«Kui alustate investeerimist, siis peate olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad kohe rahalise vabaduse, kuid tegelikult on tegemist pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid, enne kui hakkate raha investeerima, ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimisnõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega,» selgitas Milenin.Levinum pangapettus on petukõne, kus inimesed on väidavad olevat usaldusväärsest ametiasutusest või ettevõttest. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja ka telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid.Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk saada inimestelt kätte PIN-koode, millega pääseda kõne vastuvõtja pangakontole. Märgatav pangapettuste tõus on olnud ka postipakikelmuste puhul, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele 81 000 eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid 79 kogukahjuga 53 000 eurot.«Juhtumeid on olnud erinevaid, kuid peamiselt saadeti inimestele mõne kullerfirma nimel sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on tekkinud probleeme. Sõnumisse oli lisatud link, millele vajutades avanes veebileht, kuhu sõnumi saajal tuli sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegelikult oli see võltsitud veebileht ja sõnumi saatja oli kelm,» tõi Milenin näite.Milenin lisas, et sagenenud on ka pettused ostu-müügiplatvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid.Oled pettuste eest oled kaitstud, kui* sa ei jaga teistega oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 kood, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel;* viid end kurssi investeerimisriskidega ja alustad seda usaldusväärses kohas, näiteks oma kodupangas;* oled tähelepanelik linkide suhtes, mida saad tundmatutelt saatjatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas, aga ka tekstsõnumiga."KUI OLEME UUTE SKEEMIDE JA NENDE TEGIJATE KÄEKIRJAGA KURSIS, SIIS SEDA SUUREM ON TÕENÄOSUS, ET ASJAD LEIAVAD POSITIIVSE LAHENDUSE."Netikelmide eest pole meist keegi kaitstud, sest nood sellid on oma töös vägagi osavad ja head manipulaatorid. SANDER ILVESTKUIDO SAARPUU


Kaja Kallase Vene-skandaal asetab Eesti nende liitlaste sekka, kelle Ukraina-poliitika “on muutunud jäiseks”Kui Eesti tahab jätkata Ukraina-sõbralikku poliitikat, tuleb esmalt võimult kõrvaldada Kaja Kallas, kelle Vene-suunalised “vereraha”-ärid on ära nullinud kogu selle mainepagasi, mis Eestil oli – variserlik peaminister ei saa enam kuidagi olla selle eestvedajaks.
Viimastel nädalatel on Ukraina suhted mõningate naabrite ja liitlastega halvenenud. Seda näitavad uudised Eesti ajakirjanduses “Väsimuse märgid? Osa Ukraina põhiliitlaste suhtumine Kiievisse on muutunud jäiseks” ja “Rahvusvaheliste suhete ekspert Kristi Raik ütles “Ukraina stuudios”, et Poola ja Ukraina vahel lahvatanud pinged tuletavad meelde, kuidas lääneriikide sisepoliitika võib mõjutada toetust Ukrainale.”
Paljud naabrid on Ukrainale liitlased, aga mitte sõbrad, sest Molotov-Ribbentropi paktiga muudeti seal oluliselt piire ning Ukraina ja Valgevene said Nõukogude Liidu liiduvabariigina kõvasti võõraid maid juurde. Pole alust arvata, et see on Vene agressiooni tõttu unustatud. Sõjaväsimuse tõttu tulevad need pinged uuesti meelde ja sageli selle õigustamiseks, et enam nii aktiivselt Ukrainat ei toetata.
Teine moment on Ukraina liitlaste sisepoliitika. Kristi Raik peab ilmselt silmas muud, kuid ka Eesti poliitika on Ukraina toetamise osas karmimaks muutnud, ennekõike seetõttu, et Kaja Kallase pikaajaline Ukraina eest seismine on osutunud sõelaks, mis vett ei pea.
Esimene hoop tuli mõistagi Eesti 200-lt ja Johanna Maria Lehtmelt siis, kui südamest tulnud annetuskampaania muutus põhjalikuks korruptsiooniskandaaliks. Kõige suurem kaotaja oli Ukraina vabadusvõitlus, sest inimesed ei usalda enam ei Eesti-poolseid annetuste kogujaid ega Ukraina-poolseid vastuvõtjaid.
Kõige suurema hoobi Eesti Ukraina-sõprusele aga andis selle eestvedaja peaminister Kaja Kallas ise, kui selgus, et tema abikaasa on osaline Kremli toitvates Vene-ärides. Seda hoopi on raske alahnnata, sest “reeturiks” osutus suurim Ukraina toetaja, seda nii riigi, peaministri institutsiooni kui Kaja Kallase enda isiku tasemel. On ilmselge, et Läänes Kaja Kallast enam Ukraina eestkõnelejana ei võeta ja agressiooni ohver ise on samuti pettunud.
Eestil on nüüd väga raske ennast kompromissitu Ukraina toetajana serveerida. Pigem liigitub Eesti nüüd nende sekka, kelle kohta kirjutab EPL: “Osa Ukraina põhiliitlaste suhtumine Kiievisse on muutunud jäiseks”, sest Eesti peaminister lihtsalt ei saa enam Kiievit toetada – see näiks skandaali taustal ülimalt variserlikuna. Ukrainas ongi juba märgatud, et Kaja Kallas enam nende heaks sõna ei võta. Ja kuidas ta saakski, kui on teeninud vereraha.
Uued Uudised


Moldovlane pakkus piirivalvuritele altkäemaksuTALLINN, 25. september, BNS – Viru maakohus mõistis tingimisi vangi ja saatis Eestist välja Moldova kodaniku, kes pakkus möödunud reedel Narva piiripunktis piirivalvuritele altkäemaksu.
22. septembril saabus Narva piiripunkti Moldova kodanik, kes pakkus piirivalvuritele altkäemaksu, et need lubaksid ta hoolimata tervisekindlustuse puudumisest üle piiri, teatas BNS-ile Ida prefektuuri pressiesindaja.
Mees oli kaks 20-eurost kupüüri peitnud oma dokumentide vahele ning esitles neid kui alternatiivset tervisekindlustust. Mees peeti altkäemaksu andmise tõttu kuriteos kahtlustatavana kinni ning viidi arestimajja.
Kohus määras pühapäeval mehele karistuseks ühe aasta vangistust viieaastase katseajaga. Lisaks konfiskeeriti pakutud altkäemaks ning mehel tuleb kohtu- ja menetluskuludeks maksta 1047 eurot. Lisakaristusena kehtesta kohus talle viieaastane sissesõidukeelu Eestisse. Peale kohtuistungit sõidutati mees piirile, kuhu oli jäänud tema auto ning ta saadeti ühes masinaga riigist välja.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Moldova kodanik üritas Narvas 40 euroga piirivalvureid ära ostaPiirivalvurid pidasid eelmisel nädalal Narvas kinni Venemaalt Eestisse tulla soovinud Moldova kodaniku, kes üritas pakkuda ametnikele puuduva tervisekindlustuse eest 40 eurot altkäemaksu. Kohus mõistis talle teo eest aastase tingimisi vangistuse ning pühapäeval saadeti mees Venemaale välja.Reedel Venemaalt Eestisse saabunud mees peitis kaks 20-eurost kupüüri oma dokumentide vahele ning esitles neid kui alternatiivset tervisekindlustust, teatas Ida prefektuur.
Ametnikud pidasid mehe altkäemaksu andmise tõttu kuriteos kahtlustatavana kinni ning viisid arestimajja.
Kohus määras pühapäeval toimunud istungil mehele karistuseks ühe aasta vangistust, mida tuleb reaalselt kanda, kui süüdlane paneb viie aasta jooksul toime uue tahtliku kuriteo Lisaks konfiskeeriti pakutud altkäemaks ning mehel tuleb kohtu- ja menetluskuludena katta 1047 eurot.
Lisakaristusena kehtestati talle viieaastane sissesõidukeeld Eesti Vabariiki. Ametnikud sõidutasid mehe pärast kohtuistungit piirile, kuhu oli jäänud tema auto ning ta saadeti ühes masinaga riigist välja.


Politsei eriüksus tegi koos Ukraina kolleegidega trenniTALLINN, 25. september, BNS - Eestisse saadus visiidile Ukraina politsei eriüksus, kes tegi möödunud nädalal koos Eesti kolleegidega trenni.
Keskkriminaalpolitsei kinnitusel on eriüksuse töö lahutamatu osa trenn ja isegi kui töötada iga päev kriisis, ei tohi harjutamise tähtsust alahinnata.
Eelmisel nädalal oli Eestis Ukraina Riikliku Uurimisbüroo (SBI) politsei eriüksus. SBI uurib Ukrainas sõjakuritegusid, riigireeturite tegevust ja korruptsiooni ehk väga keerulisi ja raskeid kuritegusid.
Koos K-Komandoga tegi SBI eriüksus  trenni – harjutati taktikat, “ruumide puhastamist” ja autosõitu. "See on meie väike toetus Ukrainale," märkis keskkriminaalpolitsei sotsiaalmeedias.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Allikas: Myanmari huntajuhi kaks lähiliitlast langes ebasoosingusseBANGKOK, 25. september, AFP-BNS – Myanmari sõjaväelise hunta kõrgeima juhi kaks lähedast liitlast eemaldati valitsevast nõukogust ja nende suhtes algatati korruptsioonijuurdlus, ütles sõjaväeallikas esmaspäeval uudisteagentuurile AFP.
Rahvusringhäälingu Myawaddy kohaselt naaseb sõjaväeteenistusse endine siseminister Soe Htut.
Myawaddy teatas valitsusremondist riigi haldusnõukogus, millisena hunta iseend kutsub.
Sõjaväeline allikas kinnitas samuti kohaliku meedia teateid, et hunta investeerimiskomisjoni endine esimees Moe Myint Tun seisab samuti silmitsi korruptsioonijuurdlusega.
Uuendatud nõukogu nimekirjas, mille Myawaddy avaldas, polnud Moe Myint Tuni, kes samuti istus kahe sõjaväe juhitud tulusa konglomeraadi nõukogus, mille huvid on sisuliselt kõiges alustades nefriidist kuni tubaka ja turismisektorini.
"Kindralleitnant Soe Htuti ja kindralleitnant Moe Myint Tuni... uuritakse seoses korruptsioonijuhtumitega," ütles sõjaväeallikas AFP-le.
"Me ei tea, mis saab osaks Moe Myint Tunile," ütles allikas, keeldudes oma nime avaldamast seoses erakordselt tundliku teemaga.
Myawaddy teatel vahetati huntaliikmetest koosnevas valimiskomisjonis välja veel üks ametnik ning lisaks veel asekaubandusminister.
Majandus on Myanmaris olnud langusteel alates sõjaväelisest riigipöördest 2021. aastal. Kohalik valuuta kyat kukub kolinal võrdluses dollariga ning ettevõtluskeskkonda ning välisvaluutareserve kõigutavad tugevalt sanktsioonid ja kestev konflikt.
AFP – Baltic News Service


Soome kaupmees leidis augu pandipakendite süsteemis – teenis sellega 200 000 eurotSipoo kaupmees pettis pandipakendite abil välja 194 000 eurot lisatulu. Lugu sai alguse 2015. aastal, kui Sipoo kaupmees avastas taara tagastussüsteemi nõrkused ja hakkas süsteemi enda huvides ära kasutama.
Pudelite pandisüsteemi haldab Suomen palautuspakkaus Oy (Palpa), mis on mittetulundusühing. Ettevõtte missiooniks on joogipakendite taaskasutussüsteemide haldamine ja arendamine Soomes, vahendab MTV.
Kliendi jaoks tundub pudeli- ja purgipantide saamine lihtne. Klient ostab joogipakendi, mille hind sisaldab tagatisraha, joob pakendi tühjaks, tagastab tühja pakendi automaati ning kaupmees tagastab kliendile tagatisraha hinna.
Süsteem veab tühjad joogipakendid taaskasutusse. Samad joogitootjad, kes jooke poodi toovad, võtavad kaasa ka tagastatud tühjad joogipakendid ja toimetavad need taaskasutusse Palpa töötlemiskohtadesse.
Palpa aga saab infot tagastatud pakendite koguste kohta otse tagastusautomaatidest ja arveldab nende alusel kaks korda kuus kaupmeestega. Lisaks maksab Palpa kaupmeestele tänutäheks pingutuse eest menetlustasu.
Sipoo kaupmees märkas kiiresti, et Palpa tasutud arved ei olnud seotud töötlemisettevõtetesse saadetud tühjade pakendite arvuga. Nii otsustas ta süsteemi enda huvides ära kasutada.
Klientide tagastatud joogitaarat kaupmees enam isegi Palpale ei tagastanud, vaid viis teiste kaupluste tagastusautomaatidesse ja kogus pandiraha endale. Nii maksis Palpa sama pakendi eest kaks korda, algul kliendile ja siis kaupmehele.
Tasuta raha maitse suhu saanud Sipoo kaupmees söötis samu joogipakendeid mitu korda ka oma poe automaati, et ühelt pandipakendilt saadud kasumit mitmekordistada.
Tasuta maksete rõõm kestis 3,5 aastat, kuid siis märkas Palpa, et joogitehased pole aastaid Sipoo kauplusest võtnud ühtegi pandikotti.
Ida-Uusimaa kohtus kaitses Palpa aeglast reaktsiooni sellega, et tema võrgul on Soomes 3000 taara tagastuspunkti, kus on kokku 4000 tagastusautomaati. Pandipakendite käive on nii tohutu, et kõike ei suudeta kohe märgata.
Sipoo kaupmees tuli oma tegu selgitama kohtu ette, kui prokurör nõudis tema karistamist ulatusliku kelmuse eest. Prokuröri hinnangul oli Palpa aastatel 2015–2018 kaupmehele joogipakendite pandi eest alusetult tasunud mitte vähem kui 193 000 eurot.
Sipoo kaupmees eitas kuritegu ja süüdistas Palpat vigades. Kaupmehe sõnul oli Palpa oma raamatupidamises vigu teinud ka varem ning ta oli ette kujutanud, et 3,5 aasta raamatupidamises on tegemist varasemate vigade parandamisega.
Samuti eitas kaupmees, et oleks kuritegelikul teel saadud tulu maksimeerimiseks ikka ja jälle samu pandipakendeid masinasse söötnud.
Tõendusmaterjalina esitas Palpa tagastusautomaatide aruanded ja nendest koostatud statistika. Statistika järgi ei olnud Soomes üheski sarnase suurusega kaupluses tagastatud nii palju joogitaarat kui Sipoo jaemüügiettevõttes.
Näiteks 2018. aastal tagastati automaatide andmete põhjal Sipoo poodi 360 000 joogipakendit, statistikas teisele kohale jäänud Pertteli Salele aga 180 000 ning kolmandana Helsingi Liisankatu Alepasse 170 000.
Lisaks toetasid järsult kasvanud kallimate pandipakendite kogused ja hilisõhtused tagastused prokuröri seisukohta, et kaupmees pettis samade joogipakendite eest mitmekordselt tagatisraha tagasi.
Ida-Uusimaa kohus pidas Sipoo kaupmehe käitumist üsna hoolimatuks. Kohus leidis, et 37-aastane kaupmees on süüdi jämedas kelmuses.
Kohtu hinnangul tasus Palpa kaupmehele 3,5 aasta jooksul alusetult pandi eest 194 000 eurot. Sipoo kaupmehe tegevus tekitas Palpale kokkuvõttes ligikaudu 160 000 euro suuruse kahju.
Kohus karistas meest ühe aasta ja 10 kuu pikkuse tingimisi vangistusega. Karistuse karmistamiseks määras kohus veel 90 tundi üldkasulikku tööd.
Lisaks määras kohus mehele kolmeaastase ettevõtluskeelu, kuigi ta enam ettevõtjana ei tööta. Kohus mõistis endiselt kaupmehelt riigi kasuks välja kuritegelikul teel saadud tulu ligikaudu 35 000 eurot ning Palpale väljapetetud ligikaudu 160 000 eurot koos intressidega.
Süüdimõistetu kaebas otsuse edasi Helsingi ringkonnakohtusse, kuid võttis hiljem kaebuse tagasi, mistõttu varasem otsus jäi jõusse.


Piirivalvuritele altkäemaksu pakkuja mõisteti tingimisi vangiViru maakohus mõistis tingimisi vangi ja saatis Eestist välja Moldova kodaniku, kes pakkus Narva piiripunktis piirivalvuritele altkäemaksu, et need lubaksid ta hoolimata tervisekindlustuse puudumisest üle piiri.
Mees oli kaks 20-eurost kupüüri peitnud oma dokumentide vahele ning esitles neid kui alternatiivset tervisekindlustust. Ta peeti altkäemaksu andmise tõttu kuriteos kahtlustatavana kinni ning viidi arestimajja.
Kohus määras mehele karistuseks ühe aasta vangistust viieaastase katseajaga. Lisaks konfiskeeriti pakutud altkäemaks ning mehel tuleb kohtu- ja menetluskuludeks maksta 1047 eurot. Lisakaristusena kehtestas kohus talle viieaastase sissesõidukeelu Eestisse. Mees sõidutati piirile, kuhu oli jäänud tema auto, ning saadeti riigist välja.


Piirivalvuritele altkäemaksu pakkuja mõisteti tingimisi vangiViru maakohus mõistis tingimisi vangi ja saatis Eestist välja Moldova kodaniku, kes pakkus Narva piiripunktis piirivalvuritele altkäemaksu, et need lubaksid ta hoolimata tervisekindlustuse puudumisest üle piiri.Mees oli kaks 20-eurost kupüüri peitnud oma dokumentide vahele ning esitles neid kui alternatiivset tervisekindlustust. Ta peeti altkäemaksu andmise tõttu kuriteos kahtlustatavana kinni ning viidi arestimajja.Kohus määras mehele karistuseks ühe aasta vangistust viieaastase katseajaga. Lisaks konfiskeeriti pakutud altkäemaks ning mehel tuleb kohtu- ja menetluskuludeks maksta 1047 eurot. Lisakaristusena kehtestas kohus talle viieaastase sissesõidukeelu Eestisse. Mees sõidutati piirile, kuhu oli jäänud tema auto, ning saadeti riigist välja.(BNS)


Menendez eitas süüd ja lubas jääda USA senatisse   Korruptsioonisüüdistuse saanud demokraadist senaator Bob Menendez ütles, et ei lahku USA ülemkojast. Menendez andis ka omapoolse selgituse, miks võimud leidsid tema kodust 480 000 dollarit sularaha.   "Ma mõistan, kui sügavalt murettekitav see võib olla, kuid minu vastu esitatud süüdistused on süüdistused. Usun kindlalt, et kui kõik faktid on esitatud, siis mitte ainult ei vabastata mind süü alt, vaid ma olen ka endiselt New Jersey senaator," ütles Menendez.  USA Manhattani prokuratuur esitas Menendezele süüdistuse sularaha, kullakangide ja muude hüvede vastuvõtmises. Prokuratuuri teatel oli tegemist altkäemaksuga. Vastutasuks kasutas Menendez oma mõjuvõimu välisküsimustes ja abistas nii Egiptuse valitsust. Menendez andis esmaspäeval ka selgitusi, miks võimud leidsid tema kodust nii palju raha. Tema sõnul on tegemist aastakümnete jooksul kogutud säästudega, mida ta hoidis hädaolukordadeks.. Menendez tõi välja, et tema perekond seisis Kuubal silmitsi varade konfiskeerimisega.  "See võib tunduda vanamoodne, kuid see oli minu isiklikult kontolt võetud raha, mis põhines 30 aasta jooksul seaduslikult teenitud sissetulekul," ütles Menendez.  Menendez sündis 1954. aastal USA-s, tema vanemad on pärit Kuubalt. Menendez leiab nüüd, et on laimukampaania ohver ja oletab, et see kampaania on seotud tema Kuuba päritoluga. Menendeze tagasiastumist nõuab samas vasakpoolne poliitik Alexandria Ocasio-Cortez. Tema esivanemad saabusid USA-sse samuti Lõuna-Ameerikast.  Üha rohkem esindajatekoja demokraate nõuab, et Menendez lahkuks senatist. Samas ainult kolm demokraadist senaatorit nõuab, et Menendez lahkuks ülemkojast. Need on John Fetterman, Peter Welch ja Sherrod Brown, vahendas The Wall Street Journal. Senati demokraadist liider Chuck Schumer ütles, et Menendezel on õigus nõuete kohasele menetlusele ja õiglasele kohtupidamisele. Illinoisi osariigi senaator Dick Durbin (demokraat) leidis hiljuti, et Menendez ei pea senatist lahkuma.     					Toimetaja:  Karl Kivil


Valitsus tahab kõigile ettevõtjatele panna e-arvekohustuse   Valitsus plaanib muuta ettevõtetele e-arvete esitamise kohustuslikuks. Ühelt poolt loodab riik niiviisi saada aastas kuus kuni kaheksa miljonit eurot saamata jäänud maksutulu. Paljudele väikeettevõtjatele läheks aga raamatupidamine kallimaks.   Erinevalt paberil esitatud arvest või e-kirja manusena lisatud arvest kujutab e-arve endast lihtsustatult öeldes elektroonilist ja automatiseeritud suhtlust masinate vahel. See sisestatakse spetsiaalsesse raamatupidamissüsteemi ning on arvutite vahel masinloetav. Neli aastat tagasi jõustus seadus, mille järgi saab avalikule sektorile saata vaid e-arveid. Nüüd plaanib valitsus astuda sammu edasi ning kohustada ettevõtjaid saatma ka omavahel vaid e-arveid. Üks argument e-arvete kasutuselevõtuks on see, et niiviisi on palju tülikam maksudest kõrvale hiilida. "Suur osa nendest, kes mustalt toimetavad, ei ole üldse huvitatud e-arvete kasutuselevõtust, sest see eeldab, et nad kasutavad raamatupidamisprogrammi. Seal on teave talletatud, hiljem lihtsalt kontrollitav, oluliselt keerulisemalt manipuleeritav kui see, et ma Excelis lihtsalt numbreid muudan vastavalt sellele, kuidas ma hiljem soovin," ütles rahandusministeeriumi finants- ja maksupoliitika asekantsler Evelyn Liivamägi. Maksu- ja tolliameti peadirektori asetäitja Raili Roosimaa selgitas, et praegu teevad ametile muret ettevõtjate esitatud vigased käibedeklaratsioonid. "Tihti ostjad ja müüjad oma deklaratsioonidel esitavad andmeid erinevalt. Näiteks ostja deklareerib soetust, küsib sisendkäibemaksu tagasi, müüja sellist müüki üldse ei deklareeri. Me peame täna päris palju pöörduma ettevõtjate poole, et tuvastada, kelle andmetes vead on," lausus ta. Ameti hinnangul oli eelmisel aastal ainuüksi sellistest erinevustest ostjate ja müüjate vahel deklareeritud tehingutest kahju riigile deklareerimata käibelt arvatavalt 1300 isiku puhul ligi 16 miljonit eurot. Selle aasta esimese kaheksa kuuga on arvatav kahju aga 5,7 miljonit eurot. E-arvega sellist olukorda Roosimaa sõnul tekkida ei saa, sest ostja ja müüja arve liigub aruandlusesse automaatselt ja see on mõlemale poolele ühesugune, seal selliseid tahtlikke või tahtmatuid erisusi ei saa tekkida.  Väikeettevõtjate arvates peaks e-arvetele üleminek toimuma vabatahtlikult  Ettevõtjad siiski valitsusega selles küsimuses ühes paadis ei ole. Väike- ja keskmiste ettevõtjate assotsiatsiooni (EVEA) president Ille Nakurt-Murumaa ütles, et kui e-arvete esitamine muutub kohustuslikuks, peavad ettevõtjad oluliselt enam ostma ka tasulist raamatupidamisteenust. "Paljud pisikesed ettevõtted peavad raamatupidamist täna ikkagi üsna lihtsal moel. Päris pastaka ja paberiga tõenäoliselt enam mitte, aga ikkagi sellisel lihtsal moel, mis tähendab, et nad raamatupidaja abi ostavad minimaalses mahus, sest see on neile lisakulu. Nad ostavad ehk vaid käibemaksudeklaratsiooni esitamist või majandusaasta aruande kokkupanekut," selgitas ta. Evelyn Liivamägi ütles, et uus meede siiski ettevõtlust ei kahjusta, sest paljud raamatupidamistarkvarad pakuvad väikeettevõtetele juba niikuinii teenust väga odavalt. "Näiteks ka registrite ja infosüsteemide keskuse e-arveldaja. Seal, kui sa teed kuus alla kümne tehingu, saad teenust tasuta kasutada ja e-arvete saatmine ja vastuvõtmine ei maksa üldse mitte midagi. Tegelikult nendele pisikestele ettevõtetele on juba mõeldud ja see kulu nende jaoks ei ole üldse suur," ütles ta. Nakurt-Murumaa ütles, et ettevõtjad peaksid e-arveteni jõudma loomulikul teel, vabatahtlikult. "Elu on näidanud, et see ikkagi paratamatult juhtub. Sellist sundi rakendades tähendab see aga, et paljud vanemad ettevõtjad, kes täna tegutsevad, ei tuleks enam lihtsalt toime. See ei ole mõistlik, õiglane ega ka riigi vaates kasulik, et need inimesed lihtsalt turult kõrvale tõrjuda," ütles ta. Liivamägi ütles, et vanematel raamatupidajatel vajaks uus süsteem tõepoolest harjumist. "Aga ega me sellest e-arvetele üleminekust ei pääse, sest Euroopa Liit liigub ka sinna suunas ja ühel hetkel ei ole lihtsalt enam muud moodi võimalik toimetada," lausus ta.  Riik plaanib muuta ka väikeste arvete deklareerimise kohustuslikuks  Rahandusministeeriumi esialgsete arvutuste kohaselt saaks riik e-arveid juurutades aastas kuus kuni kaheksa miljonit eurot praegu saamata jäänud käibemaksutulu. Liivamägi ütles, et nende arvutuste hulka on arvestatud ka plaan kohustada ettevõtteid deklareerima ka väikeseid, alla 1000-euroseid arveid. Praeguse korra järgi peab käibedeklaratsiooni lisas ehk nn INF-vormil deklareerima ostu- ja müügiarved, kui nende käibemaksuta kogusumma on tehingupartneri kohta vähemalt 1000 eurot. Liivamägi ütles, et selle nõude mõte on praegu olnud see, et väikemates summades on maksukahju väike ning ettevõtetele, kes väljastavad arveid mitte raamatupidamistarkvaras, vaid näiteks Excelis, tekiks kõiki arveid deklareerides suur halduskoormus. "Nüüd, kus me liigume e-arvetele, siis e-arveid ei ole võimalik ju enam Excelis väljastada. See tähendab, et ettevõtetel peab nii ehk naa olema mingi raamatupidamistarkvara. Sellisel juhul ei ole enam vahet, et kui arvutid suhtlevad omavahel, kas nad väljastavad infot esimesest eurost või tuhandest eurost. Halduskoormus ettevõtte vaates on üks ja sama," selgitas Liivamägi. See, kas tekitada e-arvete esitamise kohustus ka nendele ettevõtetele, kes ei ole käibemaksukohuslased, on Liivamägi sõnul praegu alles lahtine. Ernst & Youngi 2021. aasta uuringu kohaselt on ligikaudu 50 protsenti Eesti majanduslikult aktiivsetest ettevõtetest saatnud või vastu võtnud e-arveid, kuid e-arvete vastuvõtjana on end e-äriregistris registreerinud ja e-arve operaatori valinud vaid 10 800 juriidilist isikut. See moodustab ligi kaheksa protsenti majanduslikult aktiivsetest ettevõtetest. Uuringus märgiti, et kuigi e-arvete maht on Eestis viimastel aastatel kasvanud, on e-arvet kasutavate ettevõtete arv jäänud sisuliselt pidama ning uusi kasutajaid lisandub vähe.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Digiohutuse mängud lasteaiale ja  koolileDigiohutuse mängude mängimine lasteaias. Fotod: Anna Vjaznikova
Lapsed tahavad pigem üksteise lugudest õppida kui õpetaja monoloogi kuulata.
Kolme lapse ema ja meediatudengina soovisin toetada lasteaia- ja klassiõpetajaid meediaõpetuse andmisel. Mängupõhise õppe entusiastina otsustasin Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni eriala magistritööna luua teaduspõhisele internetiriskide 4K klassifikatsioonile vastava komplekti digi- ja meediapädevusi arendavaid mänge. Katsetasin mänge kaheksas maakonnas rohkem kui 3000 lasteaia- ja esimese kooliastme lapsega ja kokkuvõtteks sain magistritöö hindeks A.
Mängude loomisel oli mulle suureks abiks varasem mängujuhi töökogemus. Olin rohkem kui tuhande sünnipäevapeo käigus näinud, milline tegevus lapsi vaimustab, tekitab vaidlusi või tüdimust. Hoopis keerulisem küsimus oli, mida esimese kooliastme õpilased internetist teadma peaksid. Sukeldusin varasemalt loodud materjalidesse ja valisin sealt välja kõige rohkem esile kerkinud teemad: paroolid ja turvalisus, võõraste ja sõpradega suhtlemine internetis, isikliku info jagamine ning pettuse ohvriks langemine.
Kaaslaste näidetel on kaalu
Tuhandete lastega internetist rääkinuna olen jõudnud veendumusele, et lapsed tahavad pigem üksteise lugudest õppida kui õpetaja monoloogi kuulata. Mäletan ka oma kooliajast, kuidas meid õpetati arvutitunnis kasutama programme, millega oli mul lapsena võimatu suhestuda. Kõik õpetussõnad internetiturvalisuse kohta ununesid kohe pärast klassiukse sulgemist, sest näited polnud meie igapäevase internetikasutusega kuidagi seotud. Seepärast otsustasin digiturvalisuse mänge õpetades jääda pigem vestluse juhiks, paludes lastel endal konkreetses klassis või rühmas sotsiaalmeediaplatvormide ja online-mängude najal teemakohaseid näiteid tuua. Nii sain teada, kui oluline on esitada õigeid küsimusi – tuleb küsida nii, et igaüks saaks midagi vastata. Teiseks nägin, et ühevanuste laste, isegi paralleelklasside õpilaste silmis võivad olla ägedad absoluutselt erinevad mängud ja suhtlusplatvormid.
Kuna laste internetikasutus on väga erinäoline, seda eriti lasteaiaeas, siis mõtlesin riskide maandamiseks välja uusi ja kohandasin lastele juba tuntud mänge nii, et need annaksid võimaluse osaleda ka sellistel lastel, kellel pole internetiga mingit kokkupuudet. Näiteks muutsin KiVa koolitusprogrammist tuntud ühiste grupitunnuste leidmise mängu „Paroolide mänguks“. Mina küsisin internetiturvalisuse teemal küsimusi ja lapsed vahetasid suuliselt vastamise asemel omavahel kohti. Mäng oli lihtne, ei eeldanud otsest internetikogemust ja kui ühed lapsed omavahel vilkalt kohti vahetasid, siis tahtsid teised ka aktiivselt kaasa lüüa.
Mõne teema selgitamisel võib kasutada nukuteatriga sarnaseid võtteid.
Lapsed otsivad laualt emotikone, mis vastavad nende meeleolule.
Mängud toovad lüngad ja mured välja
Tihtilugu näis lastegruppe tervikuna vaadates, et internetiriske teatakse väga hästi, aga mängu edenedes ilmnes, kui ebaühtlaselt olid teadmised jagunenud. Diskussioonipõhised mängud aitasid seda viga väga hästi parandada. Näiteks tuli korduvalt teemaks oma telefoninumbri ja teiste isiklike andmete jagamine TikTokis. Üks 7-aastane poiss rääkis loo, kuidas tema isa pidi sellepärast, et poiss andis oma telefoninumbri TikTokis võõrale kasutajale, lootes saada vastu tasuta Minecrafti virtuaalset mõõka, 200-eurose telefoniarve kinni maksma. Klassikaaslaste nägudest võis välja lugeda, et nad tõepoolest kuulavad, mõtlevad kaasa ja õpivad sõbra loost. Nägin, kui oluline on lubada lastel ise olukorrast järeldus teha ja see ka sõnastada. Usutavasti jääb lastele klassikaaslase juhtum paremini meelde kui minu hüpoteetiline lugu ning noomimine.
Mängud tõestasid end väga hea vahendina laste internetikogemustega seotud murede ja ohtude märkamiseks viisil, mis on laste jaoks turvaline ja lõbus. Näiteks selgus valeinfo tunnuseid õpetava mängu käigus hirmutav tõsiasi, et lapsed kasutavad ühel sotsiaalmeediaplatvormil kahtlasena näiva info kontrollimiseks teist samalaadset platvormi, näiteks vaatavad YouTube’ist, kas TikTokis esitatud info vastab tõele. Lisaks rääkisid kooliealised lapsed pärast „Internetis viisakalt suhtlemise mängu“, et üksteise pildistamine ja filmimine salaja või vastu teiste tahtmist on tavaline, seda teevad laste silmis nii vanemad kui õpetajad, aga ka sõbrad ja vanavanemad. Diskussioonipõhistes mängudes selgus paljutki, mida saaks koolidevaheliste reeglite ja teiste ennetavate meetmete väljatöötamiseks kasutada.
Kohtade vahetamise mäng koolis.
Saabastega seoseid looma
Ent kõiki teemasid pole võimalik teiste inimeste kogemuste najal õpetada, seepärast otsustasin digitaalsest jalajäljest rääkides kasutada kahes eri suuruses saabast ja kahte pilti, millest ühel oli väikelaps ja teisel täiskasvanud mees. Selgitasin lastele, kuidas väikelapsele suured digijäljed tekivad, ja kontrollküsimuseks uurisin lastelt, kuidas on võimalik, et täiskasvanud mehel pisikesed digitaalsed jalajäljed on. Märkasin naljakat piiri 5- ja 6-aastaste laste vahel. Kui 6-aastased said aru, et pildil oleval mehel on internetis saabas tibatilluke sellepärast, et tema kohta on internetis vähe infot, siis 5-aastased jäid seisukohale, et ju mees on oma jala internetis väiksemaks võlunud.
Samu mänge on võimalik mängida nii lasteaias koolieelikute rühma kui ka koolis 1.–2. klassiga. Järgmise vanuserühma tunduvad moodustavat 3.–4. klassi lapsed, sest nende internetikasutuses on märksa rohkem sotsiaalmeediaga seotud tegevusi, mis väiksemaid lapsi veel niivõrd tugevalt ei puuduta. Segagruppides, kus on väga erinevas vanuses lapsed, sedasorti mängud väga hästi töötada ei taha. Kokkuvõttes selgus, et meediakogemustest rääkimine ei vaja tehnoloogiat ning mängude kaudu ennetustöö tegemiseks peab õpetajal olema hinnanguvaba suhtumine laste internetikogemustesse.
Ootan huvilisi meediaõpetuse mängustamise töötuppa ja meediapädevusega seotud teemasid kuulama 25. ja 26. oktoobril Tartusse AHHAA keskusesse, kus toimub õpetajatele, noorsootöötajatele ja raamatukoguhoidjatele suunatud meediapädevuse aastakonverents „Meediaharidus 2.0: ära usu hundijuttu!“. Konverentsi kava ning piletiinfoga saab tutvuda konverentsi Facebooki sündmuse lehel.
5–8-aastastele sobivaid mänge
Kuidas internet meie tuju mõjutab
Vajalikud vahendid: prinditud emotikonid.
Kestus: 5–10 min.
Moodustage lastega põrandal ring.
Uurige, milliseid nutiseadmeid ja rakendusi nad kasutavad.
Paluge lastel meenutada viimast internetikogemust ja sellega seotud emotsioone.
Seejärel osutage maha laotatud emotikonidele ning paluge igal lapsel valida üks, mis seostub viimase internetikogemusega.
Lubage lastel oma valikut põhjendada.
Miks on vaja paroole
Vajalikud vahendid: prinditud emotikonid.
Kestus: 10 min.
Lapsed istuvad eelmises tegevuses valitud emotikonidel.
Esitage paroolidega seotud küsimusi, näiteks „Mis on parool?“, „Milleks meile parooli vaja on?“, „Kelle arvates on parool O-O-O-O väga hea?“, „Kelle arvates tohib sõbrale oma parooli öelda?“ jne.
Kui laps teab vastust, siis peab ta kellegagi koha ära vahetama. Kui ei tea, jääb ta oma kohale istuma. Keegi välja ei lange.
Iga kord pärast kohtade vahetamist lubage lastel küsimusele vastata ja arvamust avaldada.
Mis on digitaalne jalajälg?
Vajalikud vahendid: suur ja väike saabas, väikelapse ja täiskasvanu pilt.
Kestus: 3 min seletus + 4 min arutelu.
Näidake lastele väikelapse ja täiskasvanu pilti ning uurige, kumb oskab endast pilte teha ja internetti panna.
Küsige, kummale kumbki saabas jalga sobib.
Selgitage, et internetis võib lapse jalajälg olla suur ja täiskasvanu oma väike. Uurige, kas lapsed tahavad teada, kuidas see võimalik on.
Näitlikustage lapse pildi ja saapa abil, kuidas lapsest internetti piltide postitamine jätab maha jäljed, mida nimetatakse digitaalseteks jalajälgedeks.
Küsige lastelt, kuidas on võimalik, et mehel on internetis väike jalajälg.
Selgitage kõigile lastele, kuidas digitaalne jalajälg tekib ja suureneb.
Internetiriskide „Kuum kartul“
eesmärk on arutleda internetiriskide üle.
Vajalikud vahendid: kiletaskutega täring, mille igas taskus on üks internetiohtu kujutav pilt. Lisaks piltide A3 suuruses koopiad.
Kestus: 20 min.
Lapsed istuvad ringis ja annavad täringut edasi nagu „Kuumas kartulis“.
Õpetaja ütleb: „Stopp!“
Täringu saanud laps vaatab täringu peal olevat pilti.
Õpetaja küsib, kas laps oskab pildilt lugeda või arvata, mis teemast järgnevalt räägitakse.
Õpetaja näitab grupile sama pildi A3 versiooni, et kõik näeksid.
Lapsed jagavad iga internetiriski teemal mõtteid ja kogemusi.
Õpetaja suunab diskussiooni ohutuma internetikäitumise poole.
9–10-aastastele sobivaid mänge
Valeinfo ümberpööramine
Vajalikud vahendid: valmistage ette viis valeinfo tunnuseid meelde tuletavat paberit ja printige neid nii palju, et igale lapsele jaguks üks. Paberi teine pool jätke tühjaks.
Kestus: 5 min.
Jagage õpilased kahte võistkonda nii, et ühed peavad valeinfot levitama ja teised seda ümber pöörama.
Laotage paberid ruumi põrandale laiali, korrates samal ajal valeinfo peamised tunnused üle.
Lapsed jooksevad ringi ja keeravad viie minuti jooksul pabereid endale kasuliku poole peale. Taustaks võib käia ka muusika.
Mäng lõpeb, kui õpetaja loeb: „5, 4, 3, 2, 1, stopp, kõik tõstavad käed
üles!“
Viisakas suhtlemine internetis
Vahendid: kõrte/pulkade külge teibitud paberid.
Kestus: 15 min mäng + 5 min arutelu.
Jagage lapsed kahte võistkonda nii, et nad seisaksid vastakuti.
Vasakul pool saab iga laps ühe sildi, millel on kirjas abipalve või kogemata grupivestlusesse saadetud foto.
Paremal pool saab iga laps kaks silti, millest ühel on toetav ja sõbralik, teisel ebaviisakas vastus.
Õpetaja loeb kolmeni, misjärel lapsed valivad, millist silti nad paarilisele näitavad.
Seejärel liigutakse ühes reas samm paremale nii, et iga lapse ette tuleb uus paariline.
Tegevus kordub. Kui paarilised hakkavad korduma, siis vahetavad meeskonnad rollid.
Mäng lõpeb, kui kõik on paarilisega mänginud.
Seejärel arutlege lastega, milliseid tundeid mäng tekitas. Rõhutage, et igal lapsel on oma tugevused ja nõrkused, ning uurige, kuidas see meid tundma paneb, kui küsime internetis abi, aga meile vastatakse „Noob!“, „Loll oled!“. Oluline on lubada lastel jõuda ise järelduseni, kuidas internetis suheldes käituma peab.


Ujumistunnid (ellujäämiskunstniku järgi)Brigit Arop analüüsib Angela Maasalu isiknäitust “Klaasist südamega narr”.Ukrainas sündinud Brasiilia kirjaniku Clarice Lispectori (1920-1977) biograaf Benjamin Moser on ajalukku kirjutanud sõbraliku hoiatuse: “Ole Clarice'iga ettevaatlik. See ei ole kirjandus. See on nõiakunst.” Sarnast hoiatavat ettekuulutust võiks välja lugeda ka nüüdisaegsest maalikunstist, mille loojad löövad kokku sümbolismi ja sürrealismi karikaid, kord ühest, siis jälle teisest joobudes. See on pildimaailm, mis toimub küll vaid lõuendil või paberil, kuid mille tegelased, maastikud, süžeed, värvid ja meeleolud on kantud ihadest, paranoiadest ja vaatepunktidest, mille pärast oleks veel mõni sajand tagasi võinud tuleriidal lõpetada. Angela Maasalu tunnistab isiknäitusel “Klaasist südamega narr” Tartu Kunstimaja suures saalis oma kaasaegse maailma allakäiku, vaadeldes inimeste halenaljakaid püüdlusi tulla toime enesekesksusest sündiva ärevusega.“See on ümbritsevat energiat puudutav seisund, ning ma vabisen”1“Klaasist südamega narr” koondab Maasalu viimase kolme aasta maale ja joonistusi, millel figureerivad näotud inimkehad, maskidega looritatud olendid, keskaja kunsti visuaalset kohmakust meenutavad loomad, kurjakuulutavad maastikud ning sõnumitega laetud lilled ja tätoveeringud. Näituse keskmes on teosed, mille ühisosaks on narri kujund või maski kandvad olendid.Kunstniku sõnul tulevad erinevad tsirkuseelemendid tema loomingusse samastumisest pantomiimi-Pierrot' tegelaskujuga, kelle ühepoolne armastus Colombina vastu on teinud temast kultuurideülese kurbuse kehastuse.2 Seekord on narrid ja maski taha peituvad tegelased pandud kõnelema tänapäeva maailmas elamise absurdsusest, kommenteerides inimeste individualismi, ülbust, rumalust ja jaburat järjekindlust uskuda, et vaid isiklike saavutuste ja ihaldatava kuvandi abil saabub oodatud rõõm ja rahulolu.Ehkki Maasalu maalidel ja joonistustel valavad pisaraid mitmed tegelased, kõneleb õela optimismi3 julmusest veetlevalt just õlimaal “Võistleja” (2023), millel on kujutatud paljast ja abitut keha türkiissinise tenniseväljaku äärel kokkuvarisenuna. Kas see on portree inimesest, kes on veel pimestatud armastuslugude, erinevate objektide, vajalike uute harjumuste, karjääri ja hea elu fantaasiatest või on see ülesvõte inimesest, kes on just teadlikuks saanud oma ihaldusobjektide võimust enese üle? Mis iganes mõlkus kunstniku mõtteis, jäädvustab “Võistleja” tabavalt inimeste argipäevase kadalipu vahestaadiumi - pettumuse, kokkuvarisemise ja üksi looteasendis nuuksumise hetke.Sümpaatne on, kuidas kunstniku õlimaalide kõrval on välja pandud ka joonistusi ja akvarelle, mis pakuvad vajalikku hingetõmbehetke tihedalt kaetud lõuendite kõrval. Näiteks akvarell “Plekkpurk usse” (2022) kujutab neljakäpukil olevat palja tagumikuga purki, millest kukuvad välja siplevad ussikesed. Oma lihtsas teostuses meenutab see une-eelses seisundis kogetud kujundit, mille kunstnik ehk palavikuliselt poolpimedas kiirelt üles joonistas.Samal ajal ei tundu Maasalu joonistused ja akvarellid visandlikud, nagu tõestavad kummituslikud teosed “Vaenlane ei maga” (2022), “Ema” (2022) ja “Tule külla” (2022). Need on paigutatud suure saali keskmisesse ruumi, õrnalt läbikumava kardinalabürindi erinevatesse soppidesse. See toimib korraga Maasalu loomingu teatraalsust toetava elemendina, aga lisab tõlgendustesse ka alateadvuse kambrites siplemise nüansse.“Mu salajane igatsus on, et oleksin sündinud loomana”4Maasalu olendite kehad on sageli täis avausi, kust miski üritab välja pressida, lekkida, pursata, voolata või ainult piiluda. Piiskadest, mis ei mahu enam konkreetse teose peategelase kehasse, on saanud pisarad maskil või ornamendid taral. Eluveest tühjaks jooksvad või vastupidi, selles suplevad olendid on tabatud transformatsiooni hetkel, kuid veel viivuks on ebaselge, kas kuju muutumise tulemuseks on totaalne häving või paljulubav uuestisünd.Näiteks õlimaal “Ujumistunnid (inspireeritud Mary Oliverist)” (2022) kujutab madalasse veekogusse violetsete taldade välkumisel sisenevat näotut inimkogu. Teose pealkiri viitab Ameerika poetessi Mary Oliveri (1935-2019) samanimelisele luuletusele, milles autor ujumistunni allegooria abil räägib eluraskustega toime tulemisest. Ehkki Oliveri luuletus annab lootust, et uppumise asemel jõutakse enamasti siiski kaldale, ei ole ta traumaatilise kogemuse osas naiivneühest eluraskusest teise liikudes ei õpi me mitte elamiseja elu helgete hetkede, vaid ellujäämiskunsti kohta. Maasalu teosel võtab luuletuse viimased read kokku figuuri seljale maalitud tuhmlilla pealuu, mis reedab ühe võimaliku stsenaariumina madalas vees uppumise.Vahel talletab Maasalu hetki, mil transformatsioon on silmnähtavalt füüsiline, näiteks kui mõni loom (tavaliselt roomaja) võtab inimese keha üle. Kui “Nõiduja” (2021) on maal maost, kes vägivaldselt üht olendit läbistab, näitab akvarell “Reptiiliks muutumine” (2021), kuidas kehaline muundumine ühest olendist teiseks võib vägivaldse ja valusa kõrval olla ka enese taasleidmise alguseks. Loomade ja nende loomuse imetlemine on üheks läbivaks teemaks ka Lispectori poeetilis-filosoofilises mõttereisis “Ägua Viva”: “Tean üht “teda”, kes loomadega kõneldes nad inimlikuks muutis, neile iseenda omadused andis. Mina ei inimlikusta loomi, sest see on kuritegu - nende loomust tuleb austada -, ma loomastan ennast. See pole keeruline, see tuleb lihtsalt. Küsimus on vaid selle vastu mitte võitlemises, sellele alistumises/”5 Äkki on ka Maasalu loomingu üheks algimpulsiks ületada oma kaasasündinud ja õpitud “inimlikkust”, alistudes aina enam momentidele, mil võimust võtab seletamatu, loomuliku keele tagune tung oma inimesekehast välja kasvada? Mis iganes kuju Angela Maasalu järgmisena võtab, peaks ka temaga ettevaatlik olema.Brigit Arop on vabakutseline kunstitöötaja, kes kureerib ja kirjutab, tegeledes peamiselt nais- või kväärkogemustega. Ta on lõpetanud magistrikraadiga Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse ja visuaalkultuuri instituudi kureerimise eriala (2023).1 Clarice Lispector, Agua Viva. London: Penguin Books, 2014 [1973], lk 7.2 Maria Arusoo, Jesters’ Masks and Crocodile Tears: The Painterly World of Angela Maasalu [intervjuu]. - Echo Gone Wrong, 23.VI 2023. 3 4 53 Vt lähemalt: Lauren Berlant, Cruel Optimism. London: Duke University Press, 2011.4 Clarice Lispector, Agua Viva, lk 45.5 Ibid., lk 42-43.Brigit Arop


Politseinikuna esinenud kelm näppas naise kontodelt 50 000 eurotTALLINN, 26. september, BNS – Politsei alustas esmaspäeval kriminaaluurimist, et välja selgitada politseinikuna esinenud kelm ja tema kaasosaline, kes petsid naiselt välja 50 000 eurot.
Põhja-Tallinnas elavale naisele helistas väidetav politseitöötaja, kes teavitas naist, et keegi soovib volikirja alusel tema pangakontolt raha välja võtta, teatas BNS-ile Põhja prefektuuri pressiesindaja.
Seejärel ühendati kõne järgmise inimesega, kes palus ebaseaduslike tegevuste lõpetamise ettekäändel naisel jälgida juhiseid. Selle tulemusena said kelmid juurdepääsu naise pangakontodele, kust tehti makseid tundmatutele Suurbritannia pangakontodele. Kelmuse läbi kaotas naine 50 000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Miks on nii, et REFI-ikke ministrid on “kümne ametiga Hunt Kriimsilmad”, peaminister Kaja Kallas aga “Mõmmi ja aabits”?Reformierakonna ministrite üle on naerdud, et nemad on kui nimitegelane populaasest lastesaatest ehk siis oskavad nad üheaegselt olla nii keevitaja, günekoloog kui tuumateadlane, seda muidugi ministritöö võtmes – aga Kaja Kallas meenutab peaministrina ükshaaval tähti õppivat karumõmmikut.
Muidugi ei ole Reformierakonna poliitikud mingid imelapsed, vaid ministriameteid pidevalt vahetades saavutavad nad selle, et on keskpärased kõigil neil aladel, kuid sügavuti ei jõua nad üheski valdkonnas asju selgeks saada. Ehk siis hall keskpärasus, mida on näha ka praegusest valitsusest.
Praegu Riigikogus räuskav Jürgen Ligi on näiteks olnud kaitse-, välis-, rahandus- ning haridus- ja teadusminister ja sellega on kaasnenud sõjaväelise luure kaotamine, mahamagatud rahapesu läbi Eesti ning ummikus haridussüsteem. Hanno Pevkur on olnud kaitse-, sotsiaal-, sise- ja justiitsminister ning igas neist valdkondadest on endiselt suured probleemid. Kristen Michal on olnud justiits-, majandus- ja taristuminister ning on nüüd kliimaminister ning Eesti riik vajub.
Kaja Kallas aga on peaminister, kuid pole kompetentne ühelgil alal – ta ei tea väidetavalt isegi seda, mis äri tema abikaasa ajab. Kõigist Riigikogu infotundidest kumab läbi see, et valitsusjuht ei tea millestki midagi, talle on vastamiseks vaja paberit numbritega ning etteantud taustast väljapoole ei oska ta üldse väidelda (kui, siis kümne lihtlause ulatuses) – Kaja Kallas tunnistab lausa ise, et kõik probleemid olevat ametnike rida. Kui võtta võrdluseks endine rahandusminister Martin Helme, kes oskab kaasa rääkida praktiliselt igal teemal, on Kaja Kallas vilets hall vari.
Siit tekibki küsimus, et kuidas on Reformierakonna ministrid väidetavalt nii võimekad, et võivad mistahes ministrikoha vastu võtta, Kaja Kallas aga ei tea peaministrina üheltki elualalt eriti mitte midagi. Kas oravapartei suuremad räuskajad Jürgen “Hunt Kriimsilm” Ligi ja Valdo “Eesti targem mees” Randpere ei peaks hakkama Kaja Kallasele tunde andma? Sest kui peaminister Kaja “Elektrimolekul” Kallas ütleb Riigikogus, et “Võib-olla tuulikute paigutamiseks ei pea metsa maha võtma, tuulikud on kõrgemad, kui mets on. Selles mõttes need saavad täiesti koos eksisteerida”, siis eriti terav pliiats ta küll pole.
Üks kommentaator kirjutab: “Inimene ei pea olema tark, ta võib olla ka põhiharidusega, aga kui ta näeb korralikku riigimetsa ja kujutab ette, et sinnasamasse tuleb ka tuulepark, siis saab ta aru, et metsa tuleb teha tee, võtta maha puud sealt, kuhu hakatakse kogu seda kõrget tuulikut (ja veel paljusid teisi) püstitama, ja mõistab, et metsa langetamiseta seal ei pääse. Tundub, et Kaja Kallasel puudub kujutlusvõime täiesti.”
Ja sellised inimesed valitsevad Eestit. Pole siis ime, et riik alla käib.
Uued Uudised


Vaimset tervist toetavad teenused vallaelanikeleTEENUS Viimsi valla esitatud taotlus meetmele “Vaimse tervise teenusetoetus kohalikule omavalitsusele 2023. aastal” sai sotsiaalministeeriumist rahastuse.Viimsi vald koostöös sotsiaalministeeriumiga pakub tasuta vaimse tervise teenuseid, eesmärgiga parandada elanike psühhosotsiaalset heaolu ja vaimset tervist. Teenuseid osutatakse käesoleva aasta 31. detsembrini.Psühholoogiline nõustaminePsühholoogilise nõustamise eesmärk on pakkuda täisealistele inimestele vaimset tuge ja juhendamist, et leida lahendusi probleemidele, suurendada eneseteadlikkust ning parandada heaolu ja toimetulekut erinevates eluvaldkondades. Psühholoogiline nõustamine võib hõlmata mitmesuguseid teemasid, sealhulgas stress, ärevus, depressioon, lein, traumaatilised kogemused ja palju muud. Nõustamise käigus aitab psühholoog inimestel paremini mõista oma emotsioone, mõtteid ja käitumist.Teenust pakub psühholoog Jane Alop, kes on lõpetanud Tartu ülikooli ning omandanud magistrikraadid esmalt psühholoogina ja hiljem rahvatervise spetsialistina ning töötanud avalikus sektoris (haiglad, haigekassa, õppejõud ülikoolis, WHO konsultant) ja eraettevõtluses (pangandus, IT). Tema töö sisu on olnud parandada inimeste toimetulekut, lähtudes inimese enda ressurssidest ja ümbritsevatest tingimustest.Jane Alop on ennast täiendanud erinevate psühhoteraapia koolkondade koolitustel, samuti poliitikate ja süsteemide toimimist käsitlevates valdkondades. Viimastel aastatel on ta keskendunud sõltuvushäireid puudutavatele teemadele, töötades välja eriarstiabis pakutavate teenuste paketi alkoholitarvitamise häire raviks “Kainem ja tervem Eesti” raames. Alates aastast 2018 töötab Alop Põhja-Eesti regionaalhaiglas alkoholitarvitamise häire raviks pakutavate teenuste juhina ja psühholoog-nõustajana patsientidele ja nende lähedastele. Oma töö kvaliteedi tagamiseks jätkab ta enese täiendamist skeemiteraapia õpingutega ja regulaarsete individuaalsete supervisioonidega. Jane Alop töötab patsientidega eesti, vene, inglise ja soome keeles.Asukoht: Nelgi tee 1 (Viimsi vallavalitsuse ruumides). Registreerimine: broneerimine.viimsi.ee.LoovteraapiadLoovteraapia on põhjendatud, eesmärgipärane ja planeeritud tegevus psühhoterapeutilises ravis ja rehabilitatsioonis, kus selgelt määratletud kliendi-terapeudi suhtes rakendatakse loovus- ja kunstipõhiseid meetodeid ja tehnikaid kliendi tervislikust seisundist lähtuvate eesmärkide saavutamiseks. Loovteraapias on tegu eesmärgistatud ning järjepidava teraapiatööga ning muutused ei sünni üleöö. Loovteraapiad toimuvad individuaal- ja grupiteraapiatena ning on suunatud nii lastele kui ka täisealistele.VisuaalkunstiteraapiaVisuaalkunstiteraapia on teraapialiik, kus kliendiga töös kasutab terapeut erinevaid visuaalkunsti vahendeid ja tehnikaid. Vahenditeks kasutatakse värve, savi, fotosid või installatsioone ning tehnikatest graafikat, maalimist, skulptuuride tegemist jne. Teraapia eesmärgiks on aidata kliendil parandada oma eluga toimetulekut, kuid konkreetsed eesmärgid sõltuvad iga kliendi individuaalsetest vajadustest.MuusikateraapiaMuusikateraapia sekkumismeetodina põhineb erinevatele teooriatele, alustades sellest, et muusikal on võimas mõju nii meie ajule kui ka kehale. Teame, et see võib aidata inimesel väljendada end viisil, mida ta ei pruugi olla suuteline ainuüksi verbaalse suhtluse kaudu tegema. Samuti stimuleerib see ajutegevust, soodustab lõõgastumist ning pakub emotsionaalset vabanemist, motivatsiooni ja turvatunnet.Muusikateraapia on muusika ja/ või selle elementide (heli, rütmi, meloodia, harmoonia) kasutamine kvalifitseeritud muusikaterapeudi poolt kliendi või grupiga protsessis, mis on kavandatud suhtlemise, õppimise, väljendamise, jõuvarude mobiliseerimise ja teiste terapeutiliste eesmärkide lihtsustamiseks, et rahuldada füüsilisi, emotsionaalseid, vaimseid, sotsiaalseid ja kognitiivseid vajadusi. Muusikateraapia eesmärk on arendada potentsiaale ja/ või taastada indiviidi funktsioone nii, et ta saavutaks parema intraja interpersonaalse integratsiooni, seega saavutada parem elukvaliteet ennetamise, taastamise või ravi kaudu. Teraapiasse tulek ei eelda, et inimene on muusika või visuaalkunstiga kunagi kokku puutunud.Terapeudid: Käll Kruusmägi, Mari Liisa Taaler ja Kai Liis Gramakovski. Asukoht: Karulaugu 13 (Viimsi Teraapiakeskus). Registreerimine: viimsivald.ee/vaimne-tervis. Täpsustavate küsimuste korral saab ühendust e-posti teel info@viimsiteraapiakeskus.ee või helistades tel 5682 9229. Rohkem infot loovteraapiate ja loovterapeutide kohta: www.viimsiteraapiakeskus.ee.Psühholoog Jane Alop.Silva Sildmaa, rahvatervise peaspetsialist


Kelm kohtu all! Facebookis ilusaid riideid müünud kelm jättis huvilised tühjade pihkudegaKui oled Facebook Marketplace´is riideid šopates tasunud tellimuse eest Meelis Timofejevi või Anneli Martinsoni arveldusarvele, siis oled suure tõenäosusega just Martinsoni käest petta saanud.
41-aastane Anneli Martinsoni on petmiste eest korduvalt väärteokorras karistatud. Käekiri on olnud lihtne - Martinson paneb sotsiaalmeedias müüki riideesemeid või voodipesu, huviline kannab selle eest raha ja sinnapaika tehing jääbki.
Kui seni on Martinson kavalalt väärteo alla kvalifitseerivate summadega opereerinud, siis tänaseks kohtu alla saadetud kuue uue episoodi puhul leidis kohus, et seda tuleb käsitleda kui ühest tahtlusest kantud tegu ja seda tuleks menetleda kriminaalmenetluses.
Prokurör Triin Hallas selgitas Eesti Päevalehele, et Martinsonile esitatud süüdistus seisneb selles, et naine oli Facebook Marketplace´i kaudu avaldanud erinevaid riiete müügikuulutusi, ent reklaamitud tooteid ta tegelikult ei omanud või ta lihtsalt ei soovinud neid tegelikult müüa. Nõnda tekitas ta varalise kasu saamise eesmärgil inimestele ebaõige ettekujutuse.
„Inimesed, kes nägid neid kuulutusi, nägid ilusaid seelikuid, kleite. Nad soovisid neid osta, kandsid raha üle, tegid kokkulepped. Kaupa neile inimestele ei saadetud, raha ka ei tagastatud,“ kirjeldas Hallas.
„Ta tegutseb selles mõttes osavalt, et igas üksikus episoodis on summad suhteliselt väiksed,“ tõi Hallas esile eelpool mainitud kavaluse väärteomenetluse piires opereerida. Käesolevas asjas on suurimaks juhtumiks 121-eurone ülekanne. „Aga kuivõrd episoode on palju ja ta paneb kuulutusi üles, siis on tema soov petta mitut inimest ja saada suurem summa,“ selgitas Hallas.
Pole teada, et peale nende kuue juhtumi puhul süüdistuse saamist oleks Martinson jätkanud uute pettuste toimepanemist. Samas on sotsiaalmeedias võimalik tihti kasutajanimesid vahetada või uusi luua. Teada on, et varasemate juhtumite puhul on aga ülekanded tehtud just nimelt Anneli Martinsoni või tema elukaaslase Meelis Timofejevi arveldusarvele.
Saaremaal vanaemal külas
Hallas oli Martinsoniga saavutanud kriminaalasjas juba kokkuleppe, mille osapooled pidid täna kohtule üle andma. Nii nagu varasemategi kohtuasjade puhul, Martinson end taaskord kohtus näole ei andnud. Ta olevat Saaremaal, külas vanaemal.
Kui varem on kohus lubanud tal osaleda video vahendusel, siis seekord mitte. Nõnda kuulutaski kohtunik Lea Pähkel istungi pärast puuduja tuvastamist lõppenuks. „Kohus käsitleb seda kui kokkuleppest loobumist,“ selgitas kohtunik veel.
Kohus saadab seega kokkuleppe tagasi prokuratuuri, kust võetakse süüdistatavaga ühendust ning tõenäoliselt pakutakse talle asja arutamist lühimenetluses. Süüdimõistmise korral ähvardab teda karistusseadustiku järgi ühe- kuni viieaastane vangistus. Mis karistus Martinsoni kokkuleppe järgi oleks oodanud, seda ei soovinud prokurör Hallas avaldada.


EKRE saadikud pärisid peaministrilt aru, et kas Eesti kavatseb sarnaselt muule Euroopale kliimahüsteeriat pisut piirataEsmaspäeval vastas peaminister Kaja Kallas Riigikogus EKRE saadikute arupärimisele rohepöörde kohta, kuid arukaid vastuseid kliimahüsteeriliselt valitsusjuhilt saadikute asjalikele küsimustele ei tulnudki.
Alustas Rain Epler: “Sellel ideoloogilise utoopia elluviimisel, mida vähemasti Euroopas rohepöördeks nimetatakse, on kolm fundamentaalset põhimõttelist probleemi. Ja eriti paistavad need silma Euroopas ja Eestis.
Esiteks, energeetikas on kunstlikult loodud olukord, kus need lahendused, mis on energeetilises mõttes tasuvamad, nagu näiteks tuumaenergeetika, aga ka fossiilsete kütuste kasutamine, on administratiivsete vahenditega muudetud rahaliselt vähem tasuvaks kui konkureerivad lahendused, mille energeetiline mõistlikkus on väga küsitav – tuule‑ ja päikeseenergeetika kasutuselevõtt on jällegi muudetud rahaliselt tasuvamaks. Ma pean siin silmas suuri riiklikke subsiidiume ja regulatsioonide muutusi, mis ühtesid soosivad ja teisi mitte.
Sellest esimesest punktist otseselt tuleneb see, et vaatamata loosungitele teaduspõhisusest tegelikult teadust kuigivõrd ei kuulata. Just reaalteadused on siin kuidagi varju jäänud.
Ja kolmandaks see, et meil on terve hulk loosungeid, eesmärke, mis põhinevad soovmõtlemisel. Meil on väga puudulikud analüüsid ja mõjuhinnangud selles osas, kuhu me võime välja jõuda, kui me seda ideoloogiat ellu viime. Ja just nende mõjuhinnangute ja analüüside kohta, mis puudutavad Eesti tulevikku, olemegi me kolleegidega proua peaministrile mõned küsimused esitanud.”
Helle-Moonika Helme: “Lääneriikide juhid muretsevad üha rohkem, et praegused kliimapoliitilised algatused ohustavad majanduslikku stabiilsust. Kulukas rohepoliitika jääb tihti tarbijate katta ning valitsused kaaluvad nüüd hoopis kliimapoliitika nõrgendamist. Ja on ka põhjust, sest ambitsioonikas kliimapoliitika teeb inimeste elu kallimaks ja inimesed peavad lendamise asendama rongisõiduga, mis on aeglane, soojuspumbad on kallimad, uute elektriautode hinnad on ka kõrgemad ja inimeste kulud toidule ja eluasemele suurenevad samuti järsult. Mitmed liikmesriigid on juba väljendanud oma vastuseisu kõikvõimalikele piirangutele, mis tulenevad sellest arutust rohepöördest. Te olete öelnud, et me peame oleme esimesed, et mitte maha jääda. Aga äkki nüüd selle valguses peaks hoopis mõtlema, et äkki tõepoolest peakski hoopis mõtlema, kuidas esimesena maha jääda sellelt rongilt, et riigi ja rahvana ellu jääda?”
Varro Vooglaid: “Need eesmärgid, mida on deklareeritud, et 2050. aastaks saavutada süsinikuneutraalsus ja kõik sellega kaasnev – spetsialistid ütlevad, et see ei ole lihtsalt reaalselt mitte kuidagipidi saavutatav. Ma mõtlesin teie käest küsida, kas te olete kunagi mõelnud selle peale, et äkki 30, 40 või 50 aasta pärast vaadatakse meie ajale tagasi ja küsitakse, et kuidas nad olid nõus utoopilisi projektiga või lausa pettusega kaasa minema, millega nad hävitasid oma majanduse, hävitasid oma konkurentsivõime ja tegid seda justkui heast tahtest. Minule üha rohkem kangastuvad paralleelid sellise kommunismiajaga, kus inimesed läksid kaasa, kuna neile öeldi, et meil on õilis projekt, et ületada klassivõitlus ja saavutada võrdne ühiskond ja nii edasi. Tagantjärgi need inimesed ilmselt küsisid ka: kuidas me sellega kaasa läksime?”
Siim Pohlak: “Kui vaadata siin britte ja sakslasi, siis nad ikkagi juba teevad samme tagasi kliimaeesmärkide ja rohepöörde osas,  sellele pannakse pidurit. Eesti on tavaliselt alati suurtel sabas sörkimas. Kas on meil ka nüüd aeg, et hakatakse ikkagi ümber vaatama neid utoopilisi kliimaeesmärke ja tähtaegu?”
Evelin Poolamets: “Te kindlasti olete kursis Arenguseire Keskuse viimase uuringuga, kus on öeldud, et Eesti ühe elaniku keskkonnajalajälg ületab kolmandiku võrra Euroopa keskmist. Aga te rääkisite ka siin kliimapagulastest. Kas te ei leia, et kuna meie jalajälg on nii palju suurem Euroopa keskmisest, siis me peaksime piirama mis tahes immigratsiooni Euroopast kliima huvides nii kaua, kui meie keskkonnajalajälg on võrdne Euroopa omaga?”
Allikas: Riigikogu sternogrammid


Tallinna naisele helistas väidetav politseitöötaja, kahju 50 000 eurotEsmaspäeval, 25. septembril alustati menetlust juhtumis, kus Põhja-Tallinnas elavale naisele helistas väidetav politseitöötaja, kes teavitas naist sellest, et keegi soovib volikirja alusel tema pangakontolt raha välja võtta.
Seejärel ühendati kõne järgmise isikuga, kes ebaseaduslike tegevuste lõpetamise ettekäändel palus jälgida juhiseid, mille tulemusena said kelmid juurdepääsu naise pangakontodele ning kontodelt tehti makseid tundmatutele Suurbritannia pangakontodele.
Kelmusega tekitatud varaline kahju 50 000 eurot.


Narva linnapead valitakse raudse eesriide taga. Peamine kahtlusalune Jaan Toots: ise ma küll soovi ei avaldaNarva linn seisab teelahkmel ja ootab uue linnapea juhikurssi, ent meeril pole endiselt nime ega nägu.
Narva keskerakondlaste juht Aleksei Jevgrafov ütles möödunud nädalal, et septembri lõpuks peaks Narva uus linnapea teada olema.
Narva linnavolikogu ei ole kantseleile aga ühtegi nime esitanud. „Mingit selleteemalist istungit meil tulemas ei ole,“ ütles kantselei juhataja Julia Lashina, lükates nii ümber Jevgrafovi plaani linnapea lähipäevade jooksul ära valida.
Narva linnavolikogu ajakirjanikele ei vastanud, ka linna valitseva Keskerakonna juht Mihhail Kõlvart jäi Delfile kättesaamatuks.
Kantseleile pole saadetud ka ühtegi dokumenti, kus uue meeri teemat puudutatakse. Esile on kerkinud vaid üks potentsiaalne juhinimi, ent selle kandja Jaan Toots eitab kandideerimist.
Jaan Toots: mina ise soovi ei avalda
Keskerakonna aseesimees Jaan Toots sõnas, et tema ei ole Narva linnapea kohale kandideerinud.
„Kui volikogust pakutakse, siis ma saan mõelda, aga ise ma küll soovi ei avalda,“ ütles Toots meeriks saamise võimaluse kohta.
Toots kinnitas, et ametlikku tööpakkumist talle tehtud ei ole.
Katri Raik: nõuded uuele linnapeale on ootamatud
Narva endine linnapea Katri Raik nentis, et kandidaatide kohta liigub igasuguseid legende ning peale Jaan Tootsi ta ühtegi kindlat nime välja tuua ei oska.
Raigi sõnul on uue meeri valimine võimuliidule esimene proovikivi ja paraku hea võimalus välja pressida.
„Ootan huviga, millised read lisaeelarvele tulevad, et kes käsi hakkab väänama,“ nentis Raik.
Endine linnapea sõnas, et uue meeri kriteeriumid on ootamatud.
„Nõutakse, et juht peab olema eestlane ja tulema väljastpoolt Narvat, mis tundub mulle kummaline, sest Narva on väga konservatiivne linn ega võta uusi inimesi eriti omaks,“ rääkis ta.
Raigi sõnul liiguvad ka jutud, et mitu inimest on kandideerimisest loobunud, kuna eestikeelsele õppele üleminekut peetakse liiga keeruliseks ülesandeks.
„Olen hämmeldunud, et uus võimuliit end kokku ei võta,“ ütles Raik ja lisas, et tal oleks väga kahju, kui Narvast taas hämarate otsuste linn saab.


Krüptovaluutasse investeerida tahtnud mees kaotas ligi 9000 eurotTALLINN, 26. september, BNS – Krüptovaluutasse investeerida soovinud Raplamaa mees kaotas seda võimalust pakkunud kurjategijatele viie kuuga ligi 9000 eurot.
Politsei alustas esmaspäeval kriminaalmenetlust selles, et märtsi keskpaigast kuni juuli lõpuni helistasid vene keelt rääkivad inimesed Raplamaal elavale mehele ja pakkusid võimalust raha teenimiseks investeerimisega Investing-Capitals platvormi ja krüptovaluutasse, teatas Lääne prefektuuri pressiesindaja teisipäeval.
Mehele tehti investeerimiskeskkondadesse kontod, kuhu ta hakkas kandma raha. Raha lubati mitmekordistada, kuid seda pole seni tehtud ja mehel ei ole võimalik ka oma juba üle kantud raha tagasi saada. Kelmusega tekitatud kahju on ligi 9000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politsei- ja päästeteatedKelmus
18. septembril sai politsei teate, et Raplamaal elav mees soovis Facebook Marketplace´i kaudu osta nutitelefoni ja leppis tehingus müüjaga kokku. Mees kandis müüjale üle 300 eurot, kuid kaupa ei saanud.
Politsei- ja piirivalveamet
Päästeteated
Ahi ajas suitsu sisse
19. septembril kell 16.16 helistas häirekeskusesse inimene, kes oli teinud kodusesse ahju tule ning tuba oli suitsu täis valgunud. Päästjate saabumise ajaks ajas siibri vahelt sisse paksu suitsu, mis oli täitnud juba kogu maja. Päästjad võtsid põlevad tukid ahjust välja, kontrollisid üle pööningu ja korstna ümbruse ning otsustasid majaperenaisel ära keelata edasise kütmise niikauaks, kuni ekspert on olukorra üle vaadanud ja ohutuses veendutud.
Viljakuivatis  põles kaer
19. septembril kell 13.57 süttis Märjamaa vallas Varbola külas põlema viljakuivati. Umbes 20 meetri kõrguses hoones kuivatati kaera, mis põlema süttis. Päästjad suutsid ca 40 ruutmeetri suuruse põlengu kontrolli alla saada kell 16.44 ning lõplikult kustutati tulekahju kell 17.19.
Prügilõkked
19. septembril kell 15.45 teavitati päästjaid, et Aespa alevikus tehakse metsas lõket ning see ohustab ümbritsevat. Päästjad tuvastasid metsa alla tehtud lõkke, milles põletati prügi, ning kustutasid selle.
21. septembril kell 17.13 said päästjad teate, et Rapla vallas Raka külas põletatakse lõkkes prügi. Päästjad kustutasid lõkke ning otsisid üles lõkkeomaniku. Kuna põletati keskkonnaohtlikke jäätmeid, teavitasid päästjad sellest ka Keskkonnaametit.
24. septembril kell 14.44 said päästjad väljakutse Kehtna valda Nadalama külla, kus kodanik tegi vales kohas, lisaks veel ka keskkonnaohtlikku lõket. Süttivate asjade vahetus läheduses tehtud prügilõke kustutati päästjate poolt ning kodanikule tehti selgitustööd.
Liiklusõnnetus Loone külas
23. septembril kell 11.26 kiirustasid päästjad Kohila vallas Loone külas juhtunud liiklusõnnetusele. Kahe sõiduauto kokkupõrke tõttu oli üks sõiduautodest hakanud suitsema ning tee oli õnnetuse tõttu autoosi täis. Päästjad eemaldasid autodel süttimisohu ning puhastasid sõidutee liiklusõnnetuse tagajärgedest.
Vanas viinaköögis  tehti lõket
24. septembril kell 16.01 teavitati häirekeskust, et Märjamaa vallas Vana-Vigala külas asuva vana viinaköögi katusekivide vahelt tuleb valget suitsu. Päästjad tuvastasid, et ruumi vahelagi põles ning teiselt korruselt avastati lõke. Päästjad kustutasid ca kümne ruutmeetri suuruse põlengu kell 16.41.
Lääne päästekeskus


Raplamaa mehele pakuti investeerimise võimalust – kahju 9000 eurotEsmaspäeval, 25. septembril alustati kriminaalmenetlust selles, et selle aasta märtsi keskpaigast kuni juuli lõpuni helistasid vene keelt rääkivad inimesed Raplamaal elavale mehele ja pakkusid võimalust raha teenimiseks investeerimisega Investing-Capitals platvormi ja krüptovaluutasse.
Mehele tehti investeerimiskeskkondadesse kontod, kuhu ta hakkas kandma raha. Raha lubati mitmekordistada, kuid seda pole seni tehtud ja mehel ei ole võimalik ka oma juba üle kantud raha tagasi saada.
Kelmusega tekitatud kahju on ligi 9000 eurot.


Kelmid kasutavad Kaja Kallast ja tema abikaasat võltsreklaamidesSotsiaalmeedias levivad viited Postimehe logoga võltsitud artiklitele, mida illustreerivad töödeldud fotod kinni peetud peaminister Kaja Kallasest (RE) ja tema abikaasast. Nimetatud «artiklid» püüavad inimesi lõksu, lootuses neilt raha saada, kirjutab Rus.Postimees.Ka kelmid on avastanud hiljutise skandaali seoses peaministri abikaasa äritegevusega ning kasutavad seda sotsiaalmeedias agaralt ära.
Postimehe ja Delfi logode või stiiliga võltsitud artiklitele on lisatud näiteks «Kas see on tema naise karjääri lõpp?» või «Minu süü seisneb selles, et mul on raha».

скриншот Facebook

Artiklit reklaamis justkui Poola kodutarvete firma, kuid see osutus samuti võltsinguks. Artiklile klikkides asendub Postimehe logo juba Delfi väljaande stiiliga. Tekstis väidetakse, et Kallas ja tema abikaasa on rikkaks saanud müstilise platvormi abil ja tänu sellele on rahakuhja saanud ka keegi Marina Tallinnast ja Vladimir Ukrainast.

скриншот одного из сайтов мошенников

Politsei- ja piirivalveamet on inimesi korduvalt üles kutsunud ettevaatlikkusele: kelmide eesmärk on inimestelt vaid raha kätte saada.


PolitseiteatedKelmus18. septembril sai politsei teate, et Raplamaal elav mees soovis Facebook Marketplace'i kaudu osta nutitelefoni ja leppis tehingus müüjaga kokku. Mees kandis müüjale üle 300 eurot, kuid kaupa ei saanud.Politsei-ja piirivalveamet


Olavi Lepp hoiatas oma Swedbanki bosse: Eestis „meil on valida katku ja koolera vahel“Pankurid taipasid poolteist nädalat tagasi, et panku võib tabada ränk maks.Nad suutsid valitsuse üle kavaldada jutuga, et palju parem on lasta lõviosal rahast minna hoopis pankade omanikele.Ühtlasi unustati kohe õudusjutt, et pankadest kapitali välja võtmine kägistab Eesti majandust.Välisministrist ja Eesti 200 ühest juhist Margus Tsahknast hakkasid poolteist nädalat tagasi hargnema sündmused, mis tipnesid pankurite ennekuulmatu lubadusega tasuda järgmise kahe aasta jooksul täiendavalt tulumaksu 120 miljonit eurot.See juhtus ajal, kui valitsus istus uhkes Vihula mõisas ja arutas eelarve koostamist. Rahandusminister Mart Võrklaev kurtis, et riik ei suuda metsikult paisunud kulude tõttu endisel moel ära elada.Virumaalt hakkaski liikuma jutt, et Eesti 200 võib asuda pangamaksu pooldama.See oli tõsine ohu märk. Pankurid jäid rahulikuks, kui sotside esimees, siseminister Lauri Läänemets tuli välja ideega kehtestada pankadele „solidaarsusmaks“ ja pigistada neist järgmisel kahel aastal välja 567 miljonit eurot täiendavat maksutulu.Kergemeelsed eestlased on teinud lõviosa oma laenulepingutest ujuva intressimääraga ja euribori tõustes maksavad nagu segased. Pankurid püherdavad seetõttu kullas. Pankade kasumid olid kopsakad juba madalate intresside ajastul, nüüd aga on need eriti rasvased. Juulis raporteerisid krediidiasutused esimese poolaasta 275 miljoni euro suurusest kogukasumist. Aasta varem oli see 106 miljonit eurot. Kasv üle kahe ja poole korra! Isegi pööraseks peetav inflatsioon punastaks häbelikult selle kõrval.Ja need rekordkasumid ei tulnud mitte eriliselt raske tööga, vaid kukkusid pankadele sülle tänu euribori tõusule. Sotside loogika ütles, et riik võiks sellistelt ekstrakasumitelt manti võtta.Kui sama skeemi laiendada tänavusele aastale, kasvaks maksutulu isegi 951 miljoni euroni.Eesti 200 muudab meelt? Pankurid teadsid, et Reformierakond ja Eesti 200 ei ole uue maksu poolt.Eesti 200 ridadest tegid selle avalikult maha majandusministerTiit Riisalo, kes nimetas uut maksu lahmivaks, ja Riigikogu liige Igor Taro, kes hoiatas, et see lööks bumerangina maksumaksjat.Seega oli selge, et sotsid kukuvad oma ettepanekuga haledalt läbi.Aga las Läänemets võimleb valijate ees, kui seda on reitingu hoidmiseks või tõstmiseks vaja. Eesti rahva seas leidub ju päris palju neid, kes ägavad räigelt kasvanud intressimaksete all ja saadavad krõbedaid sajatusi pankade poole.Kõik muutus siis, kui Tsahkna liigitati pangamaksu pooldajate sekka. See tähendas, et Eesti 200 võib lõhki minna ja meelt muuta.„Ma ei tea, kas see ka oli nii või seda lasti niimoodi välja paista,“ ütleb Olavi Lepp, kes juhib siit kandi suurimat kommertspanka, rootslaste Swedbanki Eesti tütart.Häirekellad lõid igatahes helisema.Sotside pakutud 567 miljoni euro suunamine riigikassasse tundus pankuritele õudusunenäona.Nädalavahetusel arutasid juhtivate kommertspankade juhid omavahel, kuidas olukorda päästa.Väiksemad, Eesti kapitalile kuuluvad LHV Pank ja Coop Pank pelgasid, et nad tehakse uue maksuga kapitalist lagedaks ja siis ei suuda nad enam senises tempos kasvada.Suurematel Rootsi päritolu Swedbankil ja SEB-l on kapitali isegi liiga palju, kuid nende meretagused omanikud ei ole ju ometi nõus selliseid summasid niisama Eesti riigile loovutama!Samas oli selge, et seekordne torm ei jäta panku rappimata.Nii sündis pankadel idee pakkuda ise riigile, et nad kulutavad väga kopsaka lisasumma dividendide maksmiseks ja riik kasseerib selle pealt täiendava tulumaksu.Äkki sellest piisab, et valitsus pangamaksust loobuks?Iga pankur sai kodutööks rääkida läbi panga omanikke esindava nõukogu ja/või suuraktsionäridega.„Ma ütlesin, et meil on valida katku ja koolera vahel,“ lausub Olavi Lepp. See tähendab, et omanikud said võtta dividende ja maksta sellelt kümneid miljoneid eurosid maksu (seda pakkus Lepp, rootslastel endil ei olnud seda plaani) või riskida pangamaksu kehtestamisega. Rootslased olid Lepa plaaniga nõus, sest muidu oleks Eestis „tehtud Leedut“.Läänemetsa pangamaksu idee ei olnud nimelt originaalne. „Ettepaneku aluseks on Leedus rakendatav skeem, kus võetakse varasema nelja aasta keskmine intressitulu, lahutatakse praegusest ning saadud summast pool maksustatakse 60 protsenti,“ selgitas ta koalitsioonipartneritele saadetud kirjas.Pankurite meelest rikkus pangamaks Leedu majanduskeskkonna.Kohtumine ToompealRahandusministriga suhtlesid LHV Panga juhatuse esimees Madis Toomsalu ja Coop Panga nõukogu esimees Rainer Rohtla. Nad kompasid, kas riik oleks valmis nende ettepanekut kuulama ja kaaluma.Pankurid said kutse ilmuda Stenbocki majja.Esmaspäeval lõi Pangaliidu tegevjuht Katrin Talihärm kokku eri pankade pakkumised - konkurentidena ei tahtnud pangajuhid oma plaane üksteise ette laiali laotada.Teisipäeva hommikul saatis valitsuse pressibüroo laiali teate, etKaja Kallas kohtub pankade esindajatega.Lisaks peaministrile osalesid koosolekul tema majandusnõunik, endine Eesti Panga president Ardo Hansson, kabinetiülem Gerrit Mäesalu ja muidugi Mart Võrklaev.Pangandussektorit esindasid Olavi Lepp (Swedbank), Mari Mõis (Luminor), Allan Parik (SEB), Margus Rink (Coop Pank), Madis Toomsalu (LHV Pank) ja Katrin Talihärm (Pangaliit).Pankurid esitlesid oma pakkumist ja märkisid muuhulgas, et rahandusministeerium on pankadest laekuvate tulude prognoosimisel liiga tagasihoidlik. Nad näitasid ka, et riik peaks arvestama hoiuseintresside pealt võetava tulumaksuga, millelt võib laekuda 20 miljonit eurot.Toompealt lahkudes olid pangajuhid napisõnalised. Nad ei teadnud, mis saab edasi. Neid võtsid vastu kaks ministrit Reformierakonnast, kuid kas neil oli voli rääkida ka teiste valitsusparteide nimel? See pidi alles selguma.Nad ise ei teinud pakkumist kõigi Eestis tegutsevate pankade nimel, vaid sellega on seotud ainult need viis panka, kelle esindajad Toompeal käisid.Ühtegi lepingut seal ei sõlmitud. See oli vaid „ettepanek, millega tasub rahandusministeeriumil arvestada tulude prognoosimisel“.Olavi Lepp ütleb, et ta toonitas, kuidas pakkumise juures tasub arvestada, et esiteks vajab see finantsjärelevalve heakskiitu (too kontrollib, et pankadel oleks piisavalt kapitalipuhvreid, ja võib panna tavalisest suuremate dividendide maksmisele veto), teiseks pankade aktsionäride otsuseid (Coop Pank ja LHV Pank on seejuures börsifirmad) ning kolmandaks vaadatakse need lubadused üle siis, kui majanduses toimub kataklüsm.Teisipäeva õhtul ilmus Kaja Kallas ajakirjanike ette ja kuulutas võidukalt, et tuleval aastal ei tule Eestis automaksu, pangamaksu, ega ühtegi teist uut maksu. Oh mis kena jutt. Rahvas on rõõmus, elu lust ja lillepidu.Stenbocki maja Raudne Leedi jättis mulje, et ta suutis isegi ahne panganduslohe taltsutada. „Pangad on nõus ühiskonda solidaarselt panustama,“ teatas valitsusjuht. Ta selgitas, et pangad võtavad tulevatel aastatel välja rohkem dividende, millest nad maksavad riigieelarvesse tulumaksu. „Kahe aasta peale see panus on 120 miljonit, see on lisaks sellele, mis oli prognoositud.“See oli ootamatu jutt. Pankureid peeti seni ikka kasumiküttideks, mitte solidaarsusega tegelejateks. Sama loomulik olnuks hundilt uudis hakata veganiks.Mis kevadel õudus, see nüüd... Kallase mainitud 120 miljonist eurost 80 miljonit kavatsevad pangad maksta tuleval aastal.See on väga priske summa. Ja mis eriti huvitav: vaid neli kuud tagasi hoiatas Pangaliit, et „hinnanguliselt võib 80 miljoni võrra suurem maksukulu aastas vähendada pankade kapitaliseeritust nii, et laenupakkumine väheneks kuni 1 miljardi võrra“. See omakorda võib kaasa tuua SKT vähenemise 0,7 protsendi võrra ja riigile 90 miljoni euro võrra väiksema maksulaekumise.Lühidalt: täielik õudus. Tookord oli kõne all rahandusministeeriumi kava tõsta pankade kvartali kasumimakset.Pankuritele see plaan ei meeldinud. Kohe üldse mitte. Coop Panga juhtkonda kuuluv Paavo Truu võrdles ERRis avaldatud arvamusloos seda ideed Eesti majandusel hapniku kinni keeramisega. Ta hoiatas, et avansilise makse tõstmisel ei suuda pangad enam piisavalt laenu anda.23. mail toimus riigikogu rahanduskomisjoni istung, kus esinesid ka pangabossid. Neil olid kaasas slaidid, mis kirjeldasid ees ootavaid jubedusi. „Pankade vähenev kapitaliseeritus kahandab laenu andmise võimet,“ ütles esimese lehekülje pealkiri. „SKT kahaneb ja ettevõtete finantseerimisvõimalus halveneb,“ hoiatas teine. „Panganduse konkurentsivõime ja kasvuvõimekus vähenevad,“ kurtis kolmas.Ja veel: kõige selle tagajärjel satub ohtu rohepööre, mis on Brüsseli käsulaudade järgi A ja O! Rohepöörde tarbeks lõi ju Kallase valitsus isegi kliimaministeeriumi.Margus Rink ütles rahvasaadikutele, et pangandussektori kasumiks kujuneb tänavu tõenäoliselt miljard eurot. Olavi Lepp toonitas, et säärane kasum on erandlik - edaspidi võib oodata kaks korda väiksemat summat ehk 500 miljonit eurot.„Kui riik ei võtaks pangandusest lisa, siis majanduskasv on sellevõrra kiirem ning läbi teiste maksude esimesel aastal teenib peaaegu sama summa ja järgmisel aastal juba oluliselt rohkem,“ avaldas arvamust LHV finantsjuht Meelis Paakspuu.Sõnum oli selge - pankadelt suuremat makset võttes lastakse majandusest verd ja kokkuvõttes saab riik pihta.Rahvasaadikud jäid pankureid kuulama.Suurema tähelepanuta jäi seejuures Olavi Lepa märkus, et Swedbank maksab kogu kasumi dividendideks. Viimase viie aastaga on rootslased saanud siit 970 miljonit eurot. Miskipärast ei küsinud ükski rahvasaadik, kas säärane kapitali väljavool ei haavagi siis Eesti majandust.Selle asemel jäi hoopis kõlama Lepa rahustus, et dividendimaksete jätkudes säilib riigil maksutulu laekumine.Kes vana asja meelde tuletab, sel…Praegu on pangad valmis kapitali vähendama koguni 720 miljoni euro võrra - 600 miljonit eurot dividendideks ja 120 miljonit eurot tulumaksuks.Seda on rohkem, kui jahtis Lauri Läänemets (567 miljonit eurot).Erinevalt kevadest ei alanud nüüd mingisugust hala, et panku ei tohi pedaalida, muidu tõmmatakse majandusel hing kinni.Nüüd ühtäkki saab sadu miljoneid kapitali pankadest välja võtta ja probleemi pole.Aga asi on väga lihtne - praeguse pakkumise puhul ei lähe kogu raha maksudena riigile, vaid igast kuuest eurost viis saavad pankade omanikud.Suur osa sellest rahast liigub välismaale, kuid see ei tohiks olla probleem. Euroopa Liidu üks alustalasid on kapitali vaba liikumine.Samas ei tea keegi, mis saab pankade pakkumisest näiteks valitsuse vahetudes.Järgmine valitsus võib pangamaksu uuesti ette võtta. Olavi Lepp ütleb, et ju siis valitakse taas katku ja koolera vahel.Pankade kasumid paisuvad nagu pärmi pealEesti krediidiasutuste koondkasum kvartalis, mln €Allikas: Eesti Pank"Nädalavahetusel arutasid juhtivate kommertspankade juhid omavahel, kuidas olukorda päästa."Ühtegi lepingut ei sõlmitud. See oli vaid „ettepanek, millega tasub rahandusministeeriumil arvestada tulude prognoosimisel"."Sõnum oli selge - pankadelt suuremat makset võttes lastakse majandusest verd ja kokkuvõttes saab riik pihta."PANGAHÄRRAD TEEL STENBOCKI MAJJA: Ees LHV Panga juht Madis Toomsalu, vasakul Swedbank Eesti juht Olavi Lepp, keskel salliga Coop Panga juht Margus Rink, paremal SEB Panga juht Allan Parik. Foto Tiit BlaatSulev Vedler


Väike osa soomlasi kasutab maksekaarti, kust raha on pea võimatu varastada – millega on tegu?Kas oled kokku puutunud virtuaalsete maksekaardiga? Nagu nimigi ütleb, töötab virtuaalkaart telefonirakendusega. Tavalise virtuaalkaardiga saad sooritada oste viipemaksega ja veebipoodides. Ühekordselt kasutatavat saab kasutada ainult veebis ostmiseks.
IT-sektoris töötav Virpi on juba aastaid kasutanud virtuaalseid maksekaarte ja ühekordseid virtuaalkaarte. Need on toonud meelerahu nii enda veebiostude ja tema kooliealiste laste rakenduste poodides, vahendab Yle.
Mõnes välismaises veebipoes on tundunud tore, et saan kasutada hävitatavat kaarti, räägib naine.
Virtuaalsel ühekordsel kaardil olev teave hävitatakse automaatselt pärast iga ostu. Seega, kui sisestate oma kaardi andmed saidile, mis osutub pettuseks, ei tohiks väärkasutuse ohtu tekkida. Rakendusega pidevalt ühenduses oleva virtuaalkaardi saad ise sulgeda, kui märkad selle kontol kahtlasi tehinguid.
Vähemalt korra on ühekordne maksekaart Virpi puhul varguse ära hoidnud. Kaardi andmed kopeeriti spordivõistluse voogu edastava saidi kaudu.
Teenus pidi olema tasuline, kuid nägime, et kaardilt üritati lisaks sellele võtta 50 eurot. Veebisait oli pisut kahtlane ja ühekordne kaart oli turvaline alternatiiv, ütleb naine.
Ühekordselt kasutatavaid kaarte pakkuv Briti mobiilipank Revolut ütleb, et vananenud ühekordselt kasutatava kaardi andmetega tehtud raha väljavõtmise või ülekande katsed lükatakse automaatselt tagasi.
Virpi peres kasutavad lapsed samuti virtuaalkaarte.
Ema seisukohalt on virtuaalkaart mugav. Raha niisama raisata ei saa ja kogu säästu äpiostudesse uputada ei ole võimalik, sest lapsevanem saab oste reaalajas jälgida ja raha saab lapsele kanda vaid vajadusel.
Virpi lastel on ka oma panga deebetkaardid. Neid ei saa aga siduda Apple Pay ega Google Payga.
Virtuaalkaart on lastele tõeliselt mugav, kui nad ostavad rakenduste poest mängude lisandmooduleid, ütleb naine.
Virpi usub, et virtuaalkaardile laetud raha on tema lastega kaitstud mitte ainult kelmuste, vaid ka potentsiaalsete kiusajate eest.
Kiusamise olukorras ei ole lihtne last virtuaalkaardiga midagi ostma sundida, kui telefoni teel tuleb end tuvastada. Lävi on kõrgem kui tavalise deebetkaardiga, jätkab naine.
Usaldusväärseks peab virtuaalkaarte ka Finanssiturva juhtiv ekspert Petri Aalto.
Tavaliselt on neil biomeetriline tuvastamine, näiteks näotuvastus või sõrmejälg, ütleb ta.
Ühekordseks kasutamiseks mõeldud kaarte Soome pankade valikus veel ei ole, küll aga saab tavalise virtuaalkaardi, ütleb juhtiv riskiekspert Petri Aalto Soome finantsinspektsioonist.
Soome Panga statistika järgi oli 2021. aastal Soomes kokku 10,5 miljonit maksekaarti. Umbes 38 000 neist olid erinevad virtuaalsed maksekaardid. Eraldi statistika Soomes kasutatavate ühekordsete kaartide arvu kohta puudub.
Revoluti info kohaselt on alates selle turuletoomisest 2018. aastal üle maailma kasutatud enam kui 47 miljonit ettevõtte ühekordselt kasutatavat maksekaarti.
Soomlastele tuttavatest teenusepakkujatest pakub lisaks Revolutile ühekordset kaarti vähemalt Rootsi maksefirma Klarna.
Aalto arvab, et virtuaalkaartide hulk tulevikus suureneb. Ma näen, et see on kasvav turg, kuigi hulk on endiselt väga mõõdukas. Kuid kasutus kasvab pidevalt.


SÕJAPÄEVIK (580. päev) | Ukraina sööb oma sõnu – Musta mere laevastiku pealik polegi surnud?Surnuks peetud Sokolov ilmus väidetavalt välja. Sakslastel on Ukraina NATO-liikmesusega aega küll. Sama on Ungaril Rootsi liikmesusega.
Sõjapäevik on Ukraina NATO-püüdlustel ikka silma peal hoidnud, sest nagu Eesti riigijuhid ikka ja jälle kordavad: „Ainus toimiv julgeolekugarantii on NATO.“ Need sõnad kõlasid ka tänasel Eesti ja Saksa kaitseministri pressikonverentsil kaitseministeeriumis. Sõjapäevik käis seal kohal ning kasutas võimalust, et uurida Hanno Pevkuri ametivennalt Boris Pistoriuselt, kuidas tema näeb Ukraina teekonda alliansi liikmeks. Tahtsime teada, mismoodi mõtestavad sakslased suvise Vilniuse tippkohtumise kommünikee võtmelauset: „Oleme valmis kutse andmiseks siis, kui liikmed on selleks valmis ning kui tingimused on täidetud.“
Millised on need tingimused? Eesti otsustajad on rääkinud neist justkui millestki, mis meenutab Euroopa Komisjoni poolt Ukrainale ette antud tingimusi euroliiduga liitumise läbirääkimiste alustamiseks. Need puudutavad peamiselt Ukraina õigusriigi olukorda, sealhulgas kohtusüsteemi, ning korruptsiooniteemat. Boris Pistorius oli vähem agar arutama, mida tingimuste all silmas peetakse. „Siin ja praegu ei ole õige koht neid tingimusi täpsustada, sest see on ülesanne Washingtoni tippkohtumiseks. Kasutame vahepealset aega, et täpsustada, mida on vaja teha,“ sõnas Pistorius. Nii sai vastuse ka küsimus sellest, kas Ukraina võiks loota juba 2024. aasta Washingtoni tippkohtumiselt kohe kutset NATOsse – see on hetkel väga ebatõenäoline. Pevkur ja hiljem ka Pistorius rõhutasid üle teada tõdemuse: enne sõja võidukat lõppu ei ole NATO liikmesusest niikuinii mõtet juttu teha.
1200 tulipunkti
Economisti admeajakirjanik Sondre Ulvund Solstad juhtis tähelepanu, et viimase 24 tunni jooksul on toimunud rindel ligi 1200 kõrgetemperatuurilist sündmust ehk eeldatavat relvastatud kokkupõrget sõja osapoolte vahel. Neid on leidnud aset nii Donbassis, Žaporižžjas kui ka Hersoni oblastis. Ukraina kindralstaabi sõnul antakse tuld nii Bahmuti kui ka Melitopoli suunas.
Washingtonis tegutseva mõttekoja Institute for the Study of War hinnangul on seis Žaporižžja oblastis ebaselge. Seda piirkonda jälgitakse teraselt, sest just sealtkaudu saab teoreetiliselt murda Vene väed kahte lehte ning lõhkuda maismaakoridori Venemaalt Krimmini üle muude okupeeritud alade.
Oled sa tont või inimene?
Ukraina erioperatsioonide jõud teatasid eile, et venelaste Musta mere laevastiku ülem admiral Viktor Sokolov sai Kiievi poolt Sevastopolile korraldatud rünnakus surma. Täna ilmus aga video, kus Sokolov osales samas kõnes teiste seas koos kaitseminister Sergei Šoiguga. BBC märkis, et ei ole selge, millal see video on salvestatud.
Ukraina võimud ei nimetanud oma algses teates Sokolovi nimepidi. Kirjutati: „Praeguse teadmise kohaselt hukkus rünnakus Vene Föderatsiooni Musta mere laevastiku peastaabile 34 ohvitseri. Teadaolevate allikate sõnul on hukkunute seas ka Musta mere laevastiku ülem.“ Kirjutati ka, et paljusid surnukehi pole tuvastatud nende seisundi tõttu.
Ukraina rahvusringhäälingu sõnul tegeletakse nüüd varem teatatusse selguse toomisega ning räägitakse Sokolovi „võimalikust“ surmast. Vene kaitseministeeriumi väitel on Sokolovi näitav video pärit tänasest. Admiral selles suud lahti ei tee.
Türgi basaar
Recep Tayyip Erdoğan ütles, et Türgi täidab oma lubaduse ja ratifitseerib Rootsi liitumise NATOga juhul, kui USA president Joe Biden annab rohelise tule F-16 hävitajate müügiks Türgile. Riigipea sõnul tulnud selline vahetuskaup jutuks tema välisministri Hakan Fidani ja viimase Ameerika ametivenna Antony Blinkeni möödunud kuul New Yorgis toimunud kohtumisel.
Erdoğan jättis mulje, et just USA seadis Rootsi liitumise ratifitseerimise Türgile lennukite müümise eeltingimuseks. Eelnevalt on räägitud sellest, et Türgi on hoidunud Rootsi liikmesuse ratifitseerimisest, soovides enne lubadust lennukite saamisest. Sellest on kõnelenud taustavestlustes ka Eesti diplomaadid ja otsustajad.
Orbáni raske pidurijalg
NATO autokraadid käituvad omamoodi tandemina. Niipea kui Erdoğan on valmis saba lahti rebima, lööb Ungari peaminister Viktor Orbán noka kinni. Eile ütles ungarlaste liider, et tema riigil pole rootslaste NATOsse lubamisega kuhugi kiiret. Seda vaatamata sellele, et sisuline kokkulepe Rootsi liikmesusega seoses olevat saavutatud juba juulikuus Vilniuses.
Orbáni võimupartei Fideszi fraktsioonijuhi Mate Kocsisi sõnul ei pruugi Rootsi küsimus sel aastal üldse arutlusele tulla. Üks teemaga hästi kursis olev Eesti julgeolekupoliitika tipp tunnistas suvel, et erinevalt lennukeid soovivast Türgist on Ungari motiivid olnud üks suur mõistatus. Orbánil on omad etteheited erinevatele liitlastele, näiteks ei meeldi talle Rootsi kriitika Ungari demokraatia seisundi pärast ning ammu on teada tema vastumeelsus Ukraina poliitikale Ungari vähemuse suhtes.
Orbáni režiimile on siiski iseloomulik, et väärtus- või ideoloogiaküsimusena esitletav konflikt on tegelikult midagi pragmaatilisemat. Saab näha, kas küsimus on soovis Ungari kriitikuid vaigistada või tahab sealne peaminister taas midagi rahas mõõdetavat või muul moel transaktsioonilist, nagu on varemgi juhtunud.


Memo | Kalju seilab Saaremaalt tagasi tõusulainel, Kuressaare jääb penaltit taga nutma (galerii!) (0)Nõmme Kalju on hooaja lõpusirge eel leidmas stabiilsust, mis võimaldab korjata tabelisse veenvaid võite. Kuressaare vastu ei tegutsetud ülemäära vaatemänguliselt, aga 2:0 võit tuli lõpuks ikkagi kindlalt.
Vaata Allan Mehiku galeriid mängust siit või artikli alt!
Avapoolajast ei oleks olnud ülevaatesse suurt midagi märkida, kui Kalju poleks veidi enne pausile minekut juhtima asunud. Paar meest proovis pealelööke, mõni võttis keskväljaduellides kollase kaardi, aga suures plaanis oli tegu äärmiselt sündmustevaese kohtumisega. Ent siis jõudis kätte 42. minut ning Kuressaare jäi hätta Kalju järjekordse nurgalöögiga. Promise Davidi pealöök põrkles karistusalas meeste vahel ühele ja teisele poole, pall löödi kastist välja, aga 16 meetril ootas Kalju kaitsja Giannis Tsivelekidis, kes kavala löögi segamatult posti kõrvale sättis – 0:1.
Teisel poolajal tuli mängu elu ja kohe esimestel minutitel oli Kalju karistusalas väga penaltihõnguline olukord, millest põhjalikumalt allpool. Pika VAR-kontrolli järel läks mäng siiski edasi. Kuressaare harvad üritused olid hambutud, aga Kaljugi ei suutnud teise väravani jõuda, sest kord jättis Promise lubava rünnaku korralikult lõpetamata, siis jälle virutas Artjom Dmitrijev kaugelt napilt ristnurgast mööda.
Soovituni jõudsid külalised lõpuks 77. minutil. Vasakult äärelt karistusalasse murdnud Pavel Marin andis söödu penaltipunkti kandis oodanud vahetusmehele Nikita Ivanovile, kes lõi peale. Pall lendas latti, põrkas sealt üle joone ja tagasi platsile.
Värav? Abikohtunik Veiko Mõtsnik tõstis selle märgiks lipu ja ka peakohtunik Juri Frischer näitas keskringile. VAR alustas taas kontrolli, mis võttis aega peamiselt seetõttu, et kaamerate aeglase liikumise süül oli kriitiline hetk näha üpris kehvasti. Ent olemasoleva materjali põhjal paistis, et pall oli tõesti napilt, aga siiski kindlalt tervenisti üle terve joone. Vähemasti ei paistnud ainsatki tõendit, mis oleks näidanud vastupidist, ja otsus jäi jõusse – 0:2.
Allesjäänud kümnekonna minuti jooksul tehti ohtralt vahetusi ja Kalju näitas, kuidas eduseisus aega tappa. Pigem oli lähedal nende kolmas kui Kuressaare esimene värav ning lõpuvile kuulutas Kalju tänavust kolmandat võitu Kalju üle, aga alles esimest Saaremaa pinnal pärast ülemöödunud aastat.
Soccernet.ee tegi mängust järgmised tähelepanekud:
Murekoht | Kuressaare rünnak kiratses hullult. Et nädalavahetusel Levadialt saadud 0:4 sauna järel püüti konservatiivsemalt mängida, ei üllatanud. Et oma ründemäng seeläbi veel hullemini soiku vajus, aga küll. Algkoosseisu edutatud Otto-Robert Lipu kiirust ei suudetud ära kasutada, ka tema asemele tulnud Sten Reinkorti pealelöögid ebaõnnestusid.
Peatreener Roman Kožuhhovski rõhutas ETV-le antud mängujärgses intervjuus, et tema meeskond võitleb alati lõpuni ja tegi seda ka nüüd. Õige, kuid enesekindlust näib meeskonnal küll kõvasti nappivat. See väljendub nii meeskondlikus kui ka individuaalses tegutsemises, Kalju sugune heale soonele sattunud meeskond kasutab niisuguse haavatavuse aga kohe ära. Mängu on võimalik enda kontrolli alla saada tavaliselt keskvälja valitsemise abiga, seal jäi Kuressaare aga jälle vastasele alla. Olgu selleks objektiivseid põhjuseid või mitte, lahendused on Kožuhhovskil vaja leida kiiresti.
Rõõmukoht | Kalju  uus hingamine. Nõmmekad võinuks septembri algul pronksilahingus ohjad kindlalt enda kätte haarata, ent kaotas tollal võõrsil Paidele. Pärast seda pole aga pead norgu lastud ja koondisepausi on tõhusalt kasutatud. Florast oldi ajuti parem ja minimaalselt mängiti nagu võrdne võrdsega, mistõttu oli ka võit väga lähedal. Tammeka ja nüüd Kuressaare alistamine märgib Kalju tänavuse hooaja kontekstis juba stabiilsust.
Kerge suvise verevahetuse järel näib meeskond olevat leidnud uutmoodi hingamise. Kui palju on selles treenerite tööd ja kui palju lihtsalt pusletükkide paremini kokkusobitumist, teavad asjaosalised ise, aga on fakt, et võrreldes hooaja algusega on praeguses Kaljus kõvasti rohkem meeskonnavaimu.
Üllatus | Oli penalti või polnud? Teise poolaja algul näis, et Kuressaarel on suurepärane võimalus seis viigistada. Promise David lõi karistusalas võõrustajate kaitsjale Märten Pajunurmele vastu jalgu ja ehkki peakohtunik Juri Frischer lasi esialgu mängul jätkuda, peatati see õige pea. VAR Karl Koppel uuris kordusi mitu minutit, aga lõpuks Frischerit monitori juurde ei kutsutudki.
Miks otsus sedapidi langes, oli keeruline mõista. Promise ei mänginud palli, tabas vastast, ka näisid Pajunurmel olevat kõik võimalused kontakti puudumise korral pallini küündida. Minimaalselt võinuks anda kohtunikule võimaluse juhtunu veelkord ekraanilt üle vaadata, kuid küllap peab selles asjas taas tõe jalule seadma “Videokohtuniku” järgmine episood.
Staar kustutas end ise | Promise David meenutab endiselt lihvimata teemanti. Ründaja oli hooaja alguses kindel duublimees ja ehkki ta kõmmutas seal omajagu väravaid, ei kippunud esindusmeeskonnas edu kuidagi tulema. Aga suvest saadik on asi läinud ülesmäge ja eelmises omavahelises mängus kostitas ta Kuressaaret kahe tabamusega. Võimalusi oli ka nüüd omajagu, paraku lonkab endiselt Promise’i oskus langetada otsustaval hetkel õigeid otsuseid. Nii kippus ta mitmel puhul palli väravasse prõmmima, unustades täpsuse.
Muuhulgas lasi noor kanadalane raisku vahva momendi, mida oleks värava sündimise korral saanud kedrata veel kaua-kaua. Vahetusest sekkunud Zyen Jonesile astuti keskväljal kannale, nii et tal tuli putsa jalast, kuid ameeriklane jooksis edasi ja andis vasaku ehk sokkis jalaga Promise’ile läbisöödu. Kahjuks läks Promise ka seda võimalust jõuga lõpetama ja virutas uuesti palli küljevõrku.
Haruldane hetk | Kaks kollast sukeldumise eest! Avapoolajal läks Kalju karistusalas kergelt lendu Otto-Robert Lipp, teise poolaja keskel üritas Kuressaare trahvikastis sama Olivier Rommens. Frischer “premeeris” mõlemat väga kiiresti hoiatusega. Tänuväärne, kui pettusekatsed eos läbi kriipsutatakse.
Protokoll:
26. septembril kell 17.15 Kuressaare linnastaadionil
FC Kuressaare - Nõmme Kalju FC  0:2 (0:1)
42. Giannis Tsivelekidis, 77. Nikita Ivanov
Väravasöödud: 42. x, 77. Pavel Marin
Hoiatused: 33. Mattias Männilaan, 37. Otto-Robert Lipp - 35. Promise David, 48. Artjom Dmitrijev, 61. Olivier Rommens, 70. Nikita Komissarov, 90+5. Argo Arbeiter (spordidirektor)
Mänguolud: +17, päikesepaisteline ilm, muruväljak väga heas seisukorras
Pealtvaatajaid: 112
Peakohtunik: Juri Frischer
Abikohtunikud: Veiko Mõtsnik, Sander Saga
Neljas kohtunik: Roman Daniljuk
VAR: Karl Koppel
AVAR: Egerd Pajustik
Kuressaare: Magnus Karofeld, Oliver Rass (84. Mathias Palts), Märten Pajunurm, Moorits Veering (90. Ralf-Sander Suvinõmm), Sander Alex Liit, Joonas Soomre (84. Mairo Miil), Pavel Dõmov, Artjom Jermatšenko (60. Aleksander Iljin), Sander Laht, Otto-Robert Lipp (60. Sten Reinkort), Mattias Männilaan.
Varus: Rihard Meesit, Mathias Palts, Markus Allast, Aleksander Iljin, Sten Reinkort, Andrei Smirnov, Mairo Miil, Ralf-Sander Suvinõmm, Andero Kivi.
Kalju: Henri Perk, Pavel Marin, Giannis Tsivelekidis, Yohan Mannone, Maksim Podholjuzin, Artjom Dmitrijev (81. German Šlein), Olivier Rommens (88. Stanislav Agaptšev), Nikita Komissarov (81. Zyen Jones), Maksim Gussev (62. Kaspar Paur), Alex Matthias Tamm (62. Nikita Ivanov), Promise David.
Varus: Maksim Pavlov, German Šlein, Zyen Jones, Kaspar Paur, Nikita Ivanov, Rommi Siht, Casper Nicolas Lugtmeijer, Stanislav Agaptšev.
Tabeliseis pärast mängu:
Koht
Võistkond
M
V
V
K
VV
P
1.
Tallinna FCI Levadia
28
17
9
2
52:15
60
2.
Tallinna FC Flora
28
17
9
2
59:17
60
3.
Nõmme Kalju FC
29
11
9
9
40:31
42
4.
Pärnu JK Vaprus
28
10
9
9
34:37
39
5.
Paide Linnameeskond
28
9
12
7
33:23
39
6.
JK Tallinna Kalev
28
9
9
10
29:34
36
7.
FC Kuressaare
29
9
5
15
31:54
32
8.
JK Narva Trans
28
10
2
16
24:45
32
9.
Tartu JK Tammeka
28
4
12
12
26:46
24
10.
Harju JK Laagri
28
4
6
18
22:48
18