Mis on Ida-Virumaa omavalitsuste probleem?Riik peab oma kohalolekut Ida-Virumaal tugevdama ja esmapilgul võiks sisulise Ida-Viru eriesindaja/ministri töökoha loomine mõistlik olla, aga peab vaatama, mis volitused ja vahendid kavatseb uus valitsus esindusele anda, kirjutab riigihalduse minister ja Isamaa aseesimees Riina Solman.Eriesindaja töökoha loomine ei tohiks olla pelk poliitilise töökoha loomine kellelegi, kes äsjaste riigikogu valimiste tõttu «töökohata» jäi, vaid Ida-Viru valdkondi ja olukorda tundev apoliitiline autoriteet.
Nagu näitab peaaegu üksmeelne toetus Putinile 2018. aasta Vene presidendivalimistel Eestis elavate Vene kodanike seas (mis oli oluliselt kõrgem Eestis elavatel Vene kodanikel kui emamaal Venemaal elavatel) kui ka Venemaa-meelsete jõudude edu meie just toimunud riigikogu valimistel, on tegemist maakonnaga, millest võib kergelt saada kogu riiki ähvardav julgeolekuoht.
Riik peab looma Ida-Virumaa jaoks palju laiema arenguprogrammi, mis mitte üksnes ei püüaks kohalikke omavalitsusi toetada, vaid aitaks piirkonda surnud punktist edasi neilt olulisi ülesandeid üle võttes.
Riik peab looma Ida-Virumaa jaoks palju laiema arenguprogrammi, mis mitte üksnes ei püüaks kohalikke omavalitsusi toetada, vaid aitaks piirkonda surnud punktist edasi neilt olulisi ülesandeid üle võttes. Hariduse riigistamine on Ida-Virumaal vastu võetud erilise vastuseisuta. Eestikeelse hariduse tagamiseks on õige riigistada maakonna kõigi suurte linnade koolid.
Riik suudaks tõhusamalt toimima panna ka kohaliku sotsiaalsfääri ning piirkonna heakorramajanduse, millega seotud korruptsiooniskandaalid kohaliku võimu paiguti täiesti halvanud on. Vähemalt ajutiselt aitaks riik nende valdkondade ülevõtmisega maakonna suuremad keskused surnud punktist üle. Loodav eriesindus peaks seda eest vedama. Sellega looks riik kõigile piirkonna elanikele parema elukeskkonna ja kogu Eestile kindlama julgeolekuolukorra.

Milles seisneb Ida-Virumaa erilisus võrreldes teiste Eestimaa piirkondadega?

Kuigi Eesti demokraatia traditsioon ei tundu võrreldes mitme Lääne-Euroopa riigiga väga pikk, on meil siiski, millele toetuda. Eestlaste kirjaoskus andis meile varakult elementaarsed teadmised maailma asjadest. 19. sajandi talurahvareformid andsid enesejuhtimiskogemuse omavalitsuse tasandil, mis kulus hiljem ära oma demokraatliku riigi loomisel.
1930. aastate riigivalitsemisele saab õigustatult paljugi ette heita, ent siiski ei püüdnud Konstantin Päts  juurutada riigivalitsemist ilma valimiste ja parlamendita. Pigem püüdis temagi demokraatia ahendamist vabandada mingite ajutiste raskustega, millest kunagi tulevikus üle saadakse.
Venemaa ajaloos peetakse demokraatiaperioodideks tavaliselt mõnda kuud 1917. aastal ning Jeltsini aja algust. Seetõttu võime näha, et Putinil on lihtne serveerida kogu demokraatiat õõnsa loosungina, mida kollektiivne lääs püha Venemaa ründamiseks silmakirjalikult ära kasutab.
Enamik Eesti venekeelseid elanikke on paratamatult elanud eelkõige Nõukogude ja Venemaa infoväljas. Nende ootused avalikule võimule mõjutavad otseselt kogu Eesti avaliku sektori toimimist. Kui riiklikel valimistel saavad osaleda vaid Eesti kodanikud, siis kohalikke omavalitsusi valivad ka Venemaa kodanikud ning nn halli passiga elanikud. Näiteks Narva linnas kokku üle poole elanikest.
Enamik Eesti venekeelseid elanikke on paratamatult elanud eelkõige Nõukogude ja Venemaa infoväljas.
On mõistetav, et Venemaa võimukultuuris kasvanud inimeste roll on praegugi Ida-Viru suuremates omavalitsustes määrav. Linnapea võib isiklikult olla igati tore ja demokraatlikult meelestatud inimene, kuid tema valikud seisnevad laias laastus juurdunud võimumentaliteediga sobitumises või tabab teda kiire umbusaldushääletus.
Võimukoalitsiooni liikmete privileege peetakse selliste arusaamade järgi iseenesestmõistetavaks, mitte häbenemisväärseks. Võimulolija mentaliteeti – hoolitseda võimu kasutades lähedaste ja tuttavate hea käekäigu eest – nähakse pigem moraalse kohustuse, mitte korruptsioonina, hea valitseja peabki nõnda käituma.
Olen optimist ning usun, et nii Venemaa kui ka Eestis elavad vene inimesed jõuavad äratundmisele, et demokraatlik võimukorraldus on parim, mille tingimustes inimkond elada saab. Aga peame endale tunnistama, et see ei juhtu kiiresti, vaid pigem aastakümnetega. Ida-Virumaa vajab kiiremat arengut.
Täna on Venemaa hõivatud Ukraina sõjaga, kuid homme võib ta kasutada Ida-Virumaad selleks, et korraldada Eestis Krimmi või Donbassi sündmustega sarnane ettevõtmine.
Praegune Ida-Virumaa, kus ühes linnas leinatakse äraviidud tanki, teise volikogu liikmed soovisid hiljuti teisaldatud punamonumendi koopia» püstitama hakata ning kolmanda kultuuripalee seinu ehivad siiani Lenin ja Marx, ei ole lihtsalt regionaalpoliitiline probleem, vaid ongi julgeolekurisk.
Täna on Venemaa hõivatud Ukraina sõjaga, kuid homme võib ta kasutada Ida-Virumaad selleks, et korraldada Eestis Krimmi või Donbassi sündmustega sarnane ettevõtmine. Kõige kindlamalt aitaks seda ära hoida Ida-Viru sidumine muu Eestiga, sh eesti meele ja keele juurdumine, mis veaks ka piirkonna majandusarengut ja heaolu.
Selle eestvedamist me aga tänastelt suurematelt maakonna omavalitsuselt oodata ei saa. Kuna meil ei pruugi ka olukorra parandamiseks palju aega olla, peab riik looma Ida-Virumaa jaoks ülalkirjeldatud arenguprogrammi, andes olulised ülesanded ajutiseks riigile, kes suudaks tõhusamalt toimida.


VIDEO ja FOTOD | Slava Ukraini tõi Lehtmele appi Marika Priske. 12. märtsini oli MTÜ-l vaid 3 liigetMTÜ Slava Ukraini pani täna toimunud üldkoosolekul paika kuueliikmelise nõukogu ning tõi Johanna-Maria Lehtmele lisaks juhatusse varem mitme ministeeriumi kantslerina töötanud Marika Priske.
Hiljuti tuli avalikkuse ette info, et MTÜ Slava Ukraini nõuandev kogu tellis finantsauditi ning revisjoni, et muu hulgas jõuda selgusele kahe omavahel seotud Ukraina koostööpartneri usaldusväärsuses. „Nõuandva kogu ja juhatuseni [on] paraku jõudnud muret tekitavad signaalid kahe omavahel seotud Ukraina partneri usaldusväärsuse osas,“ märkis organisatsioon toona.
See info on mõjutanud ühinguni jõudvate annetuste mahtu. „Jah, on küll,“ vastas Lehtme sellekohasele küsimusele pärast lühikest pausi. Mil määral? Lehtme: „See on... Me oleme kaotanud annetusi, meie finantsjuht andis sellest ka täna ülevaate, et see maht on kukkunud märgatavalt.“ Kohtumisel ajakirjanikega ütles MTÜ nõukogu liige Kristo Tohver, et seda teati ette ning sellest tulenes ka ühingu esindajate esialgne napisõnalisus meediaga suhtlemisel: „Meil läks omavaheliste arutelude peale see aeg, et saaksime kindlad olla selles, et mäng väärib küünlaid.“
Täna teatas MTÜ pressiteate vahendusel, et Slava Ukraini sai uue juhatuse liikme – Marika Priske. Ta töötas 2021. aasta augustini üle 20 aasta majandusministeeriumi ja sotsiaalministeeriumi kantslerina. Priske tuleb ühingu igapäevases juhtimises appi Johanna-Maria Lehtmele, kes on seni Slava Ukrainit juhtinud sisuliselt üksinda.
Marika Priske
Priske sai 2000. aastal majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi kantsleriks ning 2014. aastal sotsiaalministeeriumi kantsleriks. 2021. aastal astus ta sellest ametist tagasi. Peaminister Kaja Kallase hinnangul vajas keskerakondlase Tanel Kiige juhitud ministeeriumi juhtimine muutust, kuna koroonavaktsineerimine ei edenenud valitsusjuhi hinnangul soovitud tempos. „Minu hinnangul ei suuda juhtivad ametnikud sotsiaalministeeriumis juba mõnda aega pakkuda uusi lahendusi ja seda tempot kiirendada,“ ütles Kallas.
Priske sattus 2021. aasta alguses avalikkuse halvakspanu alla, kui talle omistati eliitvaktsineeritu tiitel. Mäletatavasti pakuti aasta alguses vaktsineerimise võimalust peaasjalikult meditsiinitöötajatele. Et kantsler on Põhja-Eesti regionaalhaigla nõukogu liige, haaras ta kinni pakutud võimalusest endale kaitsesüst manustada.
Tema kui majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) kantsleri karjäär oleks 2010. aastal korruptsiooniskandaali tõttu peaaegu lõppenud. Sellest ja teistest Priske sekeldustest kirjutas Delfi 2021. aastal kokkuvõtva loo.
Slava Ukraini sai endale tegeliku kontrollorgani alles nüüd
Kristo Tohver ütles, et täna toimunud üldkoosolekul osalesid kõik 15 MTÜ liiget. Vastuseks Delfi küsimusele ütles Tohver, et MTÜ on 15-liikmeline alates tänavu 12. märtsist ehk päevast, mil teatati avalikkusele, et kaasatakse teine juhatuse liige. Alates Slava Ukraini asutamisest kuni 12. märtsini olid liikmeteks Lehtme ise ning kaasasutajad Elo Laura Aaspõllu ja Janeli Puusaag. Viimased olid alguses ka juhatuse liikmed, ent ühingu sõnul taandusid sisuliselt juba mullu suvel.
Tänasel üldkoosolekul loodi juhatuse toetamiseks ka Slava Ukraini nõukogu, mille ülesanne on juhatust toetada ja juhatuse otsuste üle järelevalvet pidada. MTÜ nõukogusse kuuluvad Kristo Tohver, Ilmar Raag, Margus Hanson, Terje Trochynskyi, Merike Külm ja Mait Mäesalu. Suurem osa nõukogu liikmetest on läbi erinevate projektide olnud juba varem seotud Slava Ukrainiga. Seni oli MTÜ-l nõuandev koda, ent sel puudusid igasugused kontrollorganile vajalikud volitused.
Tegeliku võimuga kontrollorganiks ja kogu MTÜ lõppotsustajaks oli kuni 12. märtsini endiselt kolmeliikmeline asutajate kolmik Lehtme-Aaspõllu-Puusaag. Kui pidada silmas, et Aaspõllu ja Puusaag pole pärast suve enam aktiivsed olnud, saab järeldada, et kuni 12. märtsini oli Slava Ukraini sisuliselt Johanna-Maria Lehtme ainuisikulise kontrolli all.
Delfi küsis Lehtmelt ka seda, kas ta on valmis oma parlamendikohast loobuma, kui selgub, et ta pole oma hoolsuskohustust piisaval määral täitnud. „Ma arvan, et see ei ole poliitikaga seotud. Slava Ukraini eesmärk on Ukrainat aidata,“ sõnas Lehtme.
Revisjoni tegijat alles valitakse
Üksikute ja juhuslike abiprojektidega alustanud Slava Ukrainist on esimese tegevusaastaga välja kasvanud organisatsioon, mis haldab korraga mitmeid erinevaid abiprojekte ja suhtleb nii Eestis kui Ukrainas paralleelselt paljude partneritega. Slava Ukrainit on erinevatel aegadel mõlemas riigis toetanud lugematu arv vabatahtlikke. Kristo Tohvri sõnul oli seetõttu vajalik samm muuta pärast Venemaa agressiooni algust õhinapõhiselt alustanud algatus klassikalisemaks abiorganisatsiooniks, millel on juhatus, nõukogu, tegevuspõhimõtted ja kontrollsüsteem.
Lisaks tuli juhatusele ja nõukogule appi rahandusministeeriumi endine riigieelarve osakonna juhataja, praegu Digital Nationis töötav Raili Truup, kes nõustab MTÜd avaliku raha kaasamise ja jagamise protseduuride osas, sest ühing soovib käsitleda Slava Ukrainile laekuvaid annetusi täpselt sama hoolsalt kui avalikku raha.
Ühingu tegevuse läbipaistvuse tagamiseks kaaluti tänasel koosolekul ka seda, milline audiitorfirma hakkab läbi viima esimese tegevusaasta revisjoni. Kolmest küsitud pakkumisest jõudis laekuda kaks ja üldkoosolek volitas uue juhatuse liikme Marika Priske pidama pakkujatega läbirääkimisi ning revisjoni tegija valitakse järgmisel nõukogu koosolekul. „Meil ei ole täna ühtegi kinnitust, et midagi oleks valesti,“ ütles Marika Priske.
Tänavu 7. märtsil täitus MTÜ Slava Ukraini tegevusest täpselt aasta. Selle aasta jooksul on Ukraina rahvani vahendatud üle nelja ja poole miljoni euro väärtuses abi. Sõjaväelise esmaabi koolituse on Ukrainas läbinud 4797 inimest. Ukrainasse on viidud üle 100 erineva sõiduki, millest enamik on meditsiinilise evakuatsiooni funktsiooniga.
Projekti „1000 kangelast lumes“ raames varustati Ukraina kaitseväelasi enam kui 2000 talveriiete komplektiga, lisaks on projekti „Lootuse jõulud“ raames Ida-Ukraina tsiviilelanikkonnale jaotatud üle 18 000 abipaki. Ukrainasse on saadetud ka üle 160 drooni. Käimas on veel mitmed väiksemad ja suuremad projektid. Eestis on tehtud koostööd väga paljude erinevate organisatsioonidega ja Ukrainas on MTÜ-le tekkinud kümneid koostööpartnereid.


Rektor peab seisma muutuva õppe, riikliku rahastuse ja ühiskonna teenimise eestOma visioonist Tartu Ülikooli juhtimisel kirjutab professor ja rektorikandidaat Raul Eamets.Olles koroonakriisist toibunud, tabas meid kohe Venemaa kallaletung Ukrainale. Kui vaadata tagasi kriisieelsele ajale, siis märgid, et maailma poliitiline olukord ja majandus on muutumas ebastabiilsemaks ja dünaamilisemaks, olid juba ammu õhus.
Elu sellises maailmas tähendab, et muutub ka meie majandus ja inimeste töömaailm, ettevõtete eluiga lüheneb, tekivad uued töövormid, inimesed vahetavad kiiremini ameteid, haridustee pikeneb üle inimese terve elukaare. Õppima tullakse tagasi, sõltumata vanusest ja eesmärgist, kas õppida midagi praktilist (aiandus, programmeerimine), saada uusi oskusi või lihtsalt silmaringi avardamiseks.
Kõik see tähendab, et ülikooli vaates muutub õppija nõudlikumaks, sest ta teab, mida ta konkreetselt vajab, ja kui seda ei pakuta, siis hääletatakse jalgadega. Neid õppekavasid, mis toimivad n-ö nooruse ja kooliaja pikendajatena, andes üldist haritust, jääb ilmselt palju vähemaks. Õppija tahab ise otsustada, mida, millal ja kui kaua õpib. Vajadusel ollakse selle eest ka nõus maksma.

75 protsenti palgatõusu
Tartu Ülikool on rahvusülikool, mis tähendab, et lisaks rahvusvaheliseks olemisele tuleb tagada ka eesti keele ja kultuuri kestlikkus. Tagada tuleb kõrgharidus eesti keeles. Kindlasti bakalaureuseõppes, aga riigi jaoks olulistel erialadel ka magistrantuuris. Praegu on selle rolli täitmine sattunud tõsisesse ohtu.
Põhjus on väga lihtne: praeguse palgatasemega ei kindlusta õppejõudude järelkasvu, ülikooli ei tule noori, kes räägivad eesti keelt ja oskavad selles keeles õpetada. Meie doktorandid valivad akadeemilise karjääri asemel järjest sagedamini tasuvama töö väljaspool ülikooli.
Juba praegu on eestikeelse järelkasvu puudus tõsine teema IT-erialadel, sest meil ei ole varsti enam kedagi, kes oskaks eesti keeles õpetada. Mis rahvusülikoolist saame siis rääkida?

Praeguse palgatasemega ei kindlusta õppejõudude järelkasvu, ülikooli ei tule noori, kes räägivad eesti keelt ja oskavad selles keeles õpetada.

Aga sama moodi on raske leida järelkasvu tulevaste õpetajate või arstide õpetamiseks. Nendel erialadel on probleem isegi sügavam. Kui ingliskeelne programmeerija võib IT- tööturul hästi hakkama saada, siis ingliskeelset õpetajat ei saa me saata laste ette kooli  eesti keelt õpetama. Sama kehtib ka arstide ja teiste erialade kohta.
Üks lahendus on kindlasti palgatõus ja piisava pingutuse ning poliitilise tahte puhul on võimalik viie aasta jooksul saavutada 75-protsendiline palgatõus. Kuidas see on võimalik?

Rahast ja rahastamisest
Ülikoolide alarahastuse vähendamiseks on võetud vastu hulk väga olulisi otsuseid. Teaduse rahastamine peab moodustama ühe protsendi SKTst. Õppetegevuse toetamiseks mõeldud kõrghariduse tegevustoetus peab kasvama 15 protsenti aastas järgmise nelja aasta jooksul. See kõik on väga oluline ja vajalik.
Rektori ülesanne on tagada, et see kõik ka realiseeruks. Juba loeme ajalehtedest, et tulevane valitsus võtab eesmärgi liikuda eelarve tasakaalu suunas. Maksude tõstmisest pole Reformierakond praeguseni rääkinud. Järelikult tuleb kulusid vähendada.
Ühiskonnas peab tekkima arusaam, et haridusse ja kõrgharidusse investeerimine on samasugune tulevikuteema nagu investeerimine riigi kaitsevõimesse. Kui tahame, et meil elaks tark ja jõukas rahvas, tuleb selle rahva haridusse ka investeerida. Vajadusel peab riik võtma laenu. Tartu Ülikooli rektor peab kindlasti olema siin eeskõneleja ja -tegutseja.

Teadusraha jagamine vajab muutust
Kui aga protsentide sisse vaadata, siis tegelikkuses oleks vaja veel üks samm edasi astuda. Praegu jõuab teaduse baasfinantseerimise raha Tartu Ülikooli suurusjärgus 22 miljonit eurot. See moodustab ülikooli teadustulust 18 protsenti. Ülejäänud raha tuleb teadusprojektidest ja lepingutest ehk konkurentsipõhisest rahastusest. Selline projektipõhine majandamine muudab teadlase elu väga ebastabiilseks, puudub igasugune kindlustunne tuleviku ees.
Miks teadlased ei saa elada õppele eraldatud rahast? Põhjus on lihtne. Me ei saa kunagi keemiat või matemaatikat õppima sama suurt arvu tudengeid, kui näiteks soovib õppima asuda õigus- või majandusteaduskonda. Loodusteadused on keskendunud rohkem teadusele, sotsiaalteadused rohkem õpetamisele, nii on see meil ja ka mujal maailmas.
Teisalt käivad teadus ja õpetamine alati koos, sest kui õpetamine ei ole teaduspõhine, siis ei saa rääkida ka ülikooliharidusest.
Teadlaste kindlustunnet aitaks oluliselt parandada ühe protsendi teadusraha jagamise skeemi muutmine. Praeguste proportsioonide asemel võiks olla rakendatud jaotus 1/3 teaduse püsirahastuseks, 1/3 konkurentsipõhistele teadusprojektidele ning 1/3 ministeeriumite rakendusuuringuteks. Selline skeem tooks ülikoolile täiendavalt juurde umbes 30 miljonit eurot aastas.
See võimaldaks lisaks palgale maksta näiteks minigrante alustavale teadlasele, kes äsja doktorikraadi kaitsnud või järeldoktorantuuri lõpetanud, aitaks leevendada aparatuuriga seotud kulutusi ning võimaldaks tenuuriprofessoritele maksta täiendavat teadusraha, nii nagu see on enamikus Euroopa ülikoolides. Samuti parandaks see oluliselt teaduse püsirahastuse ja konkurentsipõhise rahastamise proportsioone.

Tartu Ülikooli peahoonet kujutav fresko.
Margus Ansu

Õpe paindlikult muutuvaks
Artikli alguses kirjeldatud arengute taustal on selge, et ka ülikool peab muutuma õppijasõbralikumaks, pakkudes erinevaid õppevorme ja -perioode. Olgu selleks siis 3+1 (kolm aastat bakalaureuseõpet ja üks aasta magistriõpet koos erialase töökogemusega), 4+1, mikrokraadid, täiesti veebipõhine õpe või muud vormid, mida me isegi veel nimetada ei oska.
Loomulikult jäävad alati erialad, kus on vaja, et inimene õpib viis aastat (kas siis järjest või 3+2 formaadis), näiteks arstid, insenerid, eripedagoogid jt.

Pole vahet, kas inimene õpib tasuta päevases õppes või osakoormusega sessioonõppes, nõuded peavad olema ühesugused.

Tavaliselt on nendel erialadel kehtestatud ka kutsestandardid, kutseeksamid ja praktikanõuded. Aga nende erialade lõpetajad moodustavad siiski ligikaudu viiendiku kõigist Tartu Ülikooli lõpetajatest ehk nad on selges vähemuses.
Kogu õppekavade loomise, arendamise ja kinnitamise süsteemi saab ja tuleb muuta paindlikumaks ning kiiremaks. Samas tuleb endale selgelt aru anda, et mistahes paindlike, tasuliste, sessioonõppeliste, osakoormusega ja teiste õppevormide ellu kutsumine ei tohi tuua kaasa langust õpetamise kvaliteedis. Pole vahet, kas inimene õpib tasuta päevases õppes või osakoormusega sessioonõppes, nõuded peavad olema ühesugused. Me oleme ju siiski Tartu Ülikool.

Vaatame üle üliõpilaste toetused
Rektor peab riigi tasandil jõuliselt seisma üliõpilaste huvide eest. Näiteks praegune õppelaenusüsteem on ajast ja arust ega taga üliõpilastele normaalset toimetulekut. Riiklik õppelaenusüsteem koos mõistliku laenuintressiga oleks kindlasti lahendus. Riigil on ka piisavalt võimalusi, et laenu abil selline süsteem luua.
Samuti aitaks loodava laenusüsteemi sidumine tulevasel erialal töötamisega motiveerida üliõpilasi õppima just neid erialasid, mida on riigile praegu kõige rohkem vaja. Omandatud erialal töötamine teatud arv aastat võimaldaks värskel lõpetajal laenu kustutada. Kõik see on meil juba olnud, kui avalikus sektoris töötamine kustutas õppelaenu. Kaaluda võiks ka tagasimaksete sidumist sissetuleku tasemega, nagu see on näiteks Ühendkuningriigi ülikoolides.
Üliõpilaste toimetulekutoetuse ning tulemusstipendiumi maksmise tingimused ning nende suurus tuleb samuti üle vaadata. Arvestades viimase pooleteise aasta elukalliduse tõusu, on ilmselge, et 220-eurone toimetulekutoetus ning 100-eurone tulemusstipendium on ajale jalgu jäänud ning vajavad suurendamist.

Eestikeelne kõrgharidus jääb
Vaadates riigikokku valitud parteide lubadusi ja seisukohti, siis üldist tasulist kõrgharidust ei poolda keegi. Oleme tasahilju liikumas sellise süsteemi poole, nagu see oli enne 2013. aastat, mil kehtestati tasuta kõrgharidus. Lihtsustatult öeldes tähendab see, et nendel erialadel, kus on suur turunõudlus, on võimalik paralleelselt tasuta õppimisega haridust omandada ka tasulises õppes.
Eriti puudutab see magistriõpet, kus me näeme töötavate inimeste soovi ennast ülikoolis täiendada.
Tasuta eestikeelne kõrgharidus igal juhul jääb ja loodetavasti on meil viie aasta pärast ka piisavalt inimesi, kes eesti keeles õpetada suudavad, kuid selle nimel peavad nii tulevane rektor oma meeskonnaga kui ka kogu Tartu Ülikool Eesti kõrgharidusmaastikul kõvasti pingutama.


VideoeksperimentKuidas minust pidi saama kuulus kaubamärgi esindaja, kuni lubatu osutus suureks pettuseksKas sina oled Instagrami teel saanud pakkumise tundmatult firmalt, kes tahab sinust teha oma brändisaadiku ehk isiku, kes ettevõtet esindab ja reklaamib? Delfi TV reporteri postkasti selline kiri igatahes hiljuti potsatas.Paraku on aga tegemist pettusega. Kuidas vältida petuskeemi ohvriks langemist? Vaata videot tv.delfi.ee


Praegune Ida-Virumaa ongi juba julgeolekuriskRiik peab oma kohalolekut Ida-Virumaal tugevdama ja esmapilgul võiks sisulise Ida-Viru eriesindaja/ministri töökoha loomine mõistlik olla, aga peab vaatama, mis volitused ja vahendid kavatseb uus valitsus esindusele anda. Eriesindaja ametikoha loomine ei tohiks olla pelk poliitilise töökoha loomine kellelegi, kes äsjaste riigikogu valimiste tõttu «töökohata» jäi, vaid Ida-Viru valdkondi ja olukorda tundev apoliitiline autoriteet.Riik peab looma Ida-Virumaale palju laiema arenguprogrammi, mis mitte üksnes ei püüaks kohalikke omavalitsusi toetada, vaid aitaks piirkonda surnud punktist edasi neilt olulisi ülesandeid üle võttes. Hariduse riigistamine on Ida-Virumaal vastu võetud erilise vastuseisuta. Eestikeelse hariduse tagamiseks on õige riigistada maakonna kõigi suurte linnade koolid.Riik suudaks tõhusamalt toimima panna ka kohaliku sotsiaalsfääri ning piirkonna heakorramajanduse, millega seotud korruptsiooniskandaalid kohaliku võimu paiguti täiesti halvanud on. Vähemalt ajutiselt aitaks riik nende valdkondade ülevõtmisega maakonna suuremad keskused surnud punktist üle. Loodav eriesindus peaks seda eest vedama. Sellega looks riik kõigile piirkonna elanikele parema elukeskkonna ja kogu Eestile kindlama julgeolekuolukorra.Kuigi Eesti demokraatia traditsioon ei tundu võrreldes mitme Lääne-Euroopa riigiga väga pikk, on meil, millele toetuda. Eestlaste kirjaoskus andis meile varakult elementaarsed teadmised maailma asjadest. 19. sajandi talurahvareformid andsid enesejuhtimiskogemuse omavalitsuse tasandil, mis kulus hiljem ära demokraatliku riigi loomisel.1930. aastate riigivalitsemisele saab õigustatult paljugi ette heita, ent siiski ei püüdnud Konstantin Päts juurutada riigivalitsemist ilma valimiste ja parlamendita. Pigem püüdis temagi demokraatia ahendamist vabandada ajutiste raskustega, millest tulevikus üle saadakse.Venemaa ajaloos peetakse demokraatiaperioodideks mõnda kuud 1917. aastal ning Jeltsini aja algust. Seetõttu on Putinil lihtne serveerida kogu demokraatiat õõnsa loosungina, mida kollektiivne lääs püha Venemaa ründamiseks silmakirjalikult ära kasutab.Enamik Eesti venekeelseid elanikke on paratamatult elanud eelkõige Nõukogude ja Venemaa infoväljas. Nende ootused avalikule võimule mõjutavad otseselt kogu Eesti avaliku sektori toimimist. Kui riiklikel valimistel saavad osaleda vaid Eesti kodanikud, siis kohalikke omavalitsusi valivad ka Venemaa kodanikud ning nn halli passiga elanikud. Neid on näiteks Narva linnas üle poole elanikest.Venemaa võimukultuuris kasvanud inimeste roll on praegugi Ida-Viru suuremates omavalitsustes määrav.Linnapea võib olla igati tore ja demokraatlikult meelestatud inimene, kuid tema valikud seisnevad laias laastus juurdunud võimumentaliteediga sobitumises või tabab teda kiire umbusaldushääletus.Võimukoalitsiooni liikmete privileege peetakse selliste arusaamade järgi iseenesestmõistetavaks, mitte häbenemisväärseks. Võimulolija mentaliteeti - hoolitseda võimu kasutades lähedaste ja tuttavate hea käekäigu eest - nähakse pigem moraalse kohustuse, mitte korruptsioonina.Usun, et nii Venemaa kui ka Eesti vene inimesed jõuavad äratundmisele, et demokraatlik võimukorraldus on parim, mille tingimustes inimkond elada saab. Aga see ei juhtu kiiresti, vaid pigem aastakümnetega. Ida-Virumaa vajab kiiremat arengut.Praegune Ida-Virumaa, kus ühes linnas leinatakse äraviidud tanki, teise volikogu liikmed soovisid hiljuti teisaldatud punamonumendi koopiat püstitama hakata ning kolmanda kultuuripalee seinu ehivad siiani Lenin ja Marx, ei ole lihtsalt regionaalpoliitiline probleem, vaid ongi julgeolekurisk.Täna Ukraina sõjaga hõivatud Venemaa võib homme kasutada Ida-Virumaad, et korraldada Eestis Krimmi või Donbassi sündmustega sarnane ettevõtmine. Kõige kindlamalt aitaks seda ära hoida Ida-Viru sidumine muu Eestiga, sh eesti meele ja keele juurdumine, mis veaks ka piirkonna majandusarengut ja heaolu.Selle eestvedamist me aga praegustelt selle piirkonna suurematelt kohalikelt omavalitsustelt oodata ei saa. Et meil ei pruugi olukorra parandamiseks palju aega olla, peab riik looma Ida-Virumaa arenguprogrammi, andes olulised ülesanded ajutiseks riigile, kes suudaks tõhusamalt toimida."Enamik Eesti venekeelseid elanikke on paratamatult elanud eelkõige Nõukogude ja Venemaa infoväljas."RIINA SOLMAN, riigihalduse minister;Isamaa aseesimees


Milline on tuleviku ülikool?Rektor peab seisma muutuva õppe, riikliku rahastuse ja ühiskonna teenimise eest, kirjutab professor ja Tartu Ülikooli rektori kandidaat Raul Eamets.Alles koroonakriisist toibunud, tabas meid kohe Venemaa kallaletung Ukrainale. Kui vaadata tagasi kriisieelsele ajale, siis märgid, et maailma poliitiline olukord ja majandus on muutumas ebastabiilsemaks ja dünaamilisemaks, olid juba ammu õhus.Elu sellises maailmas tähendab, et muutub ka meie majandus ja inimeste töömaailm, ettevõtete eluiga lüheneb, tekivad uued töövormid, inimesed vahetavad kiiremini ameteid, haridustee pikeneb üle inimese terve elukaare. Õppima tullakse tagasi, sõltumata vanusest ja eesmärgist, kas õppida midagi praktilist (aiandus, programmeerimine), saada uusi oskusi või lihtsalt silmaringi avardamiseks.Kõik see tähendab, et ülikooli vaates muutub õppija nõudlikumaks, sest ta teab, mida konkreetselt vajab, ja kui seda ei pakuta, siis hääletatakse jalgadega. Neid õppekavasid, mis toimivad n-ö nooruse ja kooliaja pikendajatena, andes üldist haritust, jääb ilmselt palju vähemaks. Õppija tahab ise otsustada, mida, millal ja kui kaua õpib. Vajadusel ollakse nõus selle eest ka maksma.Tartu Ülikool on rahvusülikool, mis tähendab, et lisaks rahvusvahelisusele tuleb tagada ka eesti keele ja kultuuri kestlikkus. Tagada tuleb kõrgharidus eesti keeles. Kindlasti bakalaureuseõppes, aga riigi jaoks olulistel erialadel ka magistrantuuris. Praegu on selle rolli täitmine sattunud tõsisesse ohtu.Põhjus on väga lihtne: praeguse palgatasemega ei kindlusta õppejõudude järelkasvu, ülikooli ei tule noori, kes räägivad eesti keelt ja oskavad selles keeles õpetada. Meie doktorandid valivad akadeemilise karjääri asemel järjest sagedamini tasuvama töö väljaspool ülikooli.Juba praegu on eestikeelse järelkasvu puudus tõsine teema IT-erialadel, sest meil ei ole varsti enam kedagi, kes oskaks eesti keeles õpetada. Mis rahvusülikoolist saame siis rääkida?Aga samamoodi on raske leida järelkasvu tulevaste õpetajate või arstide õpetamiseks. Nendel erialadel on probleem isegi sügavam. Kui ingliskeelne programmeerija võib IT-tööturul hästi hakkama saada, siis ingliskeelset õpetajat ei saa me saata laste ette kooli eesti keelt õpetama. Sama kehtib ka arstide ja teiste erialade kohta.Üks lahendus on kindlasti palgatõus ja piisava pingutuse ning poliitilise tahte puhul on võimalik viie aasta jooksul saavutada 75-protsendiline palgatõus. Kuidas see on võimalik?Ülikoolide alarahastuse vähendamiseks on võetud vastu hulk väga olulisi otsuseid. Teaduse rahastamine peab moodustama ühe protsendi SKTst. Õppetegevuse toetamiseks mõeldud kõrghariduse tegevustoetus peab kasvama 15 protsenti aastas järgmise nelja aasta jooksul. See kõik on väga oluline ja vajalik.Rektori ülesanne on tagada, et see kõik ka realiseeruks. Juba loeme ajalehtedest, et tulevane valitsus võtab eesmärgi liikuda eelarve tasakaalu poole. Maksude tõstmisest pole Re formierakond praeguseni rääkinud. Järelikult tuleb kulusid vähendada.Ühiskonnas peab tekkima arusaam, et haridusse ja kõrgharidusse investeerimine on samasugune tulevikuteema nagu investeerimine riigi kaitsevõimesse. Kui tahame, et meil elaks tark ja jõukas rahvas, tuleb selle rahva haridusse ka investeerida. Vajadusel peab riik võtma laenu. Tartu Ülikooli rektor peab kindlasti olema siin eeskõneleja ja -tegutseja.Kui aga protsentide sisse vaadata, siis tegelikkuses oleks vaja astuda veel üks samm edasi. Praegu jõuab teaduse baasfinantseerimise raha Tartu Ülikooli suurusjärgus 22 miljonit eurot. See moodustab ülikooli teadustulust 18 protsenti. Ülejäänud raha tuleb teadusprojektidest ja lepingutest ehk konkurentsipõhisest rahastusest.Selline projektipõhine majandamine muudab teadlase elu väga ebastabiilseks, puudub igasugune kindlustunne tuleviku ees.Miks teadlased ei saa elada õppele eraldatud rahast? Põhjus on lihtne. Me ei saa kunagi keemiat või matemaatikat õppima sama suurt arvu tudengeid, kui näiteks soovib õppima asuda õigus- või majandusteaduskonda. Loodusteadused on keskendunud rohkem teadusele, sotsiaalteadused rohkem õpetamisele, nii on see meil ja ka mujal maailmas.Teisalt käivad teadus ja õpetamine alati koos, sest kui õpetamine ei ole teaduspõhine, siis ei saa rääkida ka ülikooliharidusest.Teadlaste kindlustunnet aitaks oluliselt parandada ühe protsendi teadusraha jagamise skeemi muutmine. Praeguste proportsioonide asemel võiks olla rakendatud jaotus 1/3 teaduse püsirahastuseks, 1/3 konkurentsipõhistele teadusprojektidele ning 1/3 ministeeriumite rakendusuuringuteks. Selline skeem tooks ülikoolile juurde umbes 30 miljonit eurot aastas.See võimaldaks lisaks palgale maksta näiteks minigrante alustavale teadlasele, kes äsja doktorikraadi kaitsnud või järeldoktorantuuri lõpetanud, aitaks leevendada aparatuuriga seotud kulutusi ning võimaldaks tenuuriprofessoritele maksta täiendavat teadusraha, nii nagu see on enamikus Euroopa ülikoolides. Samuti parandaks see oluliselt teaduse püsirahastuse ja konkurentsipõhise rahastamise proportsioone.Artikli alguses kirjeldatud arengute taustal on selge, et ka ülikool peab muutuma õppijasõbralikumaks, pakkudes erinevaid õppevorme ja -perioode. Olgu selleks siis 3 + 1 (kolm aastat bakalaureuseõpet ja üks aasta magistriõpet koos erialase töökogemusega), 4 + 1, mikrokraadid, täiesti veebipõhine õpe või muud vormid, mida me isegi veel nimetada ei oska.Loomulikult jäävad alati erialad, kus on vaja, et inimene õpiks viis aastat (kas siis järjest või 3+2-formaadis), näiteks arstid, insenerid, eripedagoogid jt.Tavaliselt on nendel erialadel kehtestatud ka kutsestandardid, kutseeksamid ja praktikanõuded. Aga nende erialade lõpetajad moodustavad siiski ligikaudu viiendiku kõigist Tartu Ülikooli lõpetajatest ehk nad on selges vähemuses.Kogu õppekavade loomise, arendamise ja kinnitamise süsteemi saab ja tuleb muuta paindlikumaks ning kiiremaks. Samas tuleb endale selgelt aru anda, et mistahes paindlike, tasuliste, sessioonõppeliste, osakoormusega ja teiste õppevormide ellukutsumine ei tohi tuua kaasa langust õpetamise kvaliteedis. Pole vahet, kas inimene õpib tasuta päevases õppes või osakoormusega sessioonõppes, nõuded peavad olema ühesugused. Me oleme ju siiski Tartu Ülikool.Rektor peab riigi tasandil jõuliselt seisma üliõpilaste huvide eest.Näiteks praegune õppelaenusüsteem on ajast ja arust ega taga üliõpilastele normaalset toimetulekut. Riiklik õppelaenusüsteem koos mõistliku laenuintressiga oleks kindlasti lahendus. Riigil on ka piisavalt võimalusi, et laenu abil selline süsteem luua.Samuti aitaks loodava laenusüsteemi sidumine tulevasel erialal töötamisega motiveerida üliõpilasi õppima just neid erialasid, mida on riigile praegu kõige rohkem vaja. Omandatud erialal töötamine teatud arv aastaid võimaldaks värskel lõpetajal laenu kustutada. Kõik see on meil juba olnud, kui avalikus sektoris töötamine kustutas õppelaenu. Kaaluda võiks ka tagasimaksete sidumist sissetuleku tasemega, nagu see on näiteks Ühendkuningriigi ülikoolides.Üliõpilaste toimetulekutoetuse ning tulemusstipendiumi maksmise tingimused ning nende suurus tuleb samuti üle vaadata. Arvestades viimase pooleteise aasta elukalliduse tõusu, on ilmselge, et 220-eurone toimetulekutoetus ning 100-eurone tulemusstipendium on ajale jalgu jäänud ning vajavad suurendamist.Vaadates riigikokku valitud parteide lubadusi ja seisukohti, on näha, et üldist tasulist kõrgharidust ei poolda keegi. Liigume tasahilju sellise süsteemi poole, nagu see oli enne 2013. aastat, mil kehtestati tasuta kõrgharidus. Lihtsustatult öeldes tähendab see, et nendel erialadel, kus on suur turunõudlus, on võimalik paralleelselt tasuta õppimisega haridust omandada ka tasulises õppes.Eriti puudutab see magistriõpet, kus me näeme töötavate inimeste soovi ennast ülikoolis täiendada.Tasuta eestikeelne kõrgharidus igal juhul jääb ja loodetavasti on meil viie aasta pärast ka piisavalt inimesi, kes eesti keeles õpetada suudavad, kuid selle nimel peavad nii tulevane rektor oma meeskonnaga kui ka kogu Tartu Ülikool Eesti kõrgharidusmaastikul kõvasti pingutama.2 MÕTET• Ühiskonnas peab tekkima arusaam, et haridusse ja kõrgharidusse investeerimine on samasugune tulevikuteema nagu investeerimine riigi kaitsevõimesse.• Praeguse palgatasemega ei kindlusta õppejõudude järelkasvu, ülikooli ei tule noori, kes räägivad eesti keelt ja oskavad selles keeles õpetada.Raul Eamets


Politseinik räägib kelmusestMAAKONNASTäna kell 13 algab Uue-Kariste rahvamajas klubi 60+ koosviibimine. Külla tuleb veebipolitseinik Elerin Tetsmann ja räägib, kuidas ära tunda kelmust.


Odessas võeti kinni Venemaa julgeolekuteenistuse FSB agentKIIEV, 21. märts, BNS - Ukraina sadamalinnas Odessas võeti kinni Venemaa julgeolekuteenistuse FSB agent, kes kogus muu hulgas luureandmeid vastloodud vabatahtlike pataljoni kohta, teatas teisipäeval ukrainlaste uudistekanal Unian.
Sellest teatas Ukraina julgeolekuteenistuse SBU Odessa oblastibüroo pressiteenistus.
"Erioperatsiooni käigus peeti kinni kohtualune endine korrakaitsja, kelle pärast täiemahulise sissetungi algust värbas FSB personaliohvitser. Agressori käsilane kogus informatsiooni Ukraina relvajõudude ja riigipiiriteenistuse üksuste asukohtade kohta Odessa ja Mõkolajivi oblastites. Vaenlase eritähelepanu keskmes oli vastloodud Ukraina relvajõudude vabatahtlike pataljon," öeldi raportis.
"Luureandmete kogumiseks registreerus Vene agent vabatahtlike pataljoni juhtkonnaga vestlusele, et näiliselt üksuse ridadesse astuda. Selle legendi katte all tegi ta üksuse asukoha varjatud fotograafilisi salvestusi," lisati teadaandes.
SBU töötajad dokumenteerisid järk-järgult FSB agendi kuritegeliku tegevuse ja pidasid ta luuremissiooni täitmise ajal kinni. Uurimise andmetel läks reetur omal algatusel Venemaa eriteenistusse ja pakkus oma abi Ukraina vastu peetavas sõjas.
Selleks andis mees Venemaa julgeolekuteenistusele kirjaliku kohustuse teha koostööd. Samal ajal kirjutas ta Venemaa siseministeeriumi juhile adresseeritud avalduse, milles palus kaaluda oma kandidatuuri juhtivale ametikohale "Odessa oblasti majandusjulgeoleku ja korruptsioonivastase võitluse osakonnas" piirkonna hõivamise korral.
Baltic News Service


LHV: kelmid on tulumaksu tagastamise ajal aktiviseerunudKuna praegu on enammakstud tulumaksu tagastamise aeg, on LHV kinnitusel märgata telefonipetturite aktiveerumist, kes püüavad inimestelt välja petta Smart-ID-d, et sellega ohvrite pangakontosid rüüstata.
Kui kurjategijad saavad enda seadmesse ohvri Smart-ID on sellega võimalik teha erinevaid kalliks maksma minevaid toiminguid.
LHV on viimastel päevadel märganud juhtumeid, et kurjategijad, kes on saanud enda valdusesse inimese Smart-ID, püüavad seda kasutades ning inimese enda teadmata avada talle pangakontot, teha makseid või kasutada pangateenuseid. Pank ärgitab tähelepanelikkusele, kuna osavad petukõnede tegijad võivad esineda usutavalt nii politseinike kui ka pangatöötajatena. Kui kurjategijad saavad enda seadmesse ohvri Smart-ID on sellega võimalik teha erinevaid kalliks maksma minevaid toiminguid.
LHV jaepanganduse juht Annika Goroško sõnas, et kuigi õnneks on seni LHV Pangas nimetatud juhtumeid vaid mõni üksik, siis märgata on uue skeemi jooni. „Aktiviseerunud on eelkõige vene keelt kõnelevad petturid, kes esinedes politseiniku või pangatöötajana, otsivad telefoni teel inimesi, kellel pole Smart-ID-d, kuid keda õnnestub oma Mobiil-ID-d või ID-kaarti kasutama ning PIN koode sisestama meelitada. Nii teevad pätid enda seadmesse inimese teadmata Smart-ID, mida kasutavad raha väljapetmiseks,“ rääkis Goroško.
„Tuletame meelde, et saades kõne pangast või tundmatult ametnikult, tuleks võtta mõtlemisaeg, et veenduda, kas see on ikka õige jutt, mida räägitakse. Vajadusel tuleks ise otse teenusepakkuja poole pöörduda. Enamasti rõhuvad kurjategijad kiiret lahendamist vajavale probleemile, näiteks autoriseerimata pangatehingule, et inimesi tagant kiirustada ja mõtlematusi tegema panna. Isikutuvastusvahendiga PIN2 sisestamine võrdub inimese allkirjaga – selleks et seda sisestada peab inimene olema 100 protsenti kindel, mis toimingut ta parajasti teeb,“ ütles Goroško.
Juhul kui inimene märkab midagi kahtlast, tuleb sellele kohe reageerida ning võtta teenusepakkujaga ja politseiga ühendust.


IMF: Sri Lanka päästepaketit nõuab võitlust korruptsioonigaCOLOMBO, 21. märts, AFP-BNS – Sri Lanka ei tohi lubada varem juurdunud korruptsioonil õõnestada päästeprogrammi, mida Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) riigile võimaldab, rõhutas IMF teisipäeval pärast 2,9 miljardi USA dollari suuruse päästepaketi heakskiitmist.
IMF-i sõnul sõltub Sri Lanka majanduse päästmine võitlusest sügavalt juurdunud korruptsiooni ja halva valitsemiskultuuri vastu, mis olid ka riigi tohutu majanduskriisi põhjuseks.
IMF-i Sri Lanka misiiooni juht Peter Breuer rääkis, et valitsus nõustus mitu kuud kestnud läbirääkimistel rakendama rangemaid korruptsioonivastaseid seadusi.
Breueri sõnul saab Sri Lankast esimene Aasia majandus, mis allub IMF-i ulatuslikule "juhtimisdiagnostikale".
Sri Lanka valitsus on juba kahekordistanud makse, suurendanud energiatariife kolmekordselt ja kärpinud riigitoetusi, et vastata IMF-i päästepaketi tingimustele.
Kasinusmeetmed on toonud saareriigis kaasa ulatuslikud meeleavaldused ja streigid, mis on halvanud tervishoiu- ja logistikasektori.
President Ranil Wickremesinghe sõnul polnud IMF-i programmile alternatiivi.
AFP – Baltic News Service


Alastifotod relvaks. „Mina usaldasin teda, aga tema ähvardas minu alastipilte teistele saata.“„Meil oli kaugsuhe ja ma tahtsin seda vürtsikana hoida. Ma ei osanud arvata, et intiimfotode saatmine maksab mulle sel viisil kätte ja muutub minu kontrollimise vahendiks,“ ütleb kurblikult Tiina.
„Mina usaldasin teda, aga tema ähvardas minu alastipilte ja -videoid teistele saata,“ kahetseb naine, kelle intiimfotodest sai mehe käes ohtlik relv.
Tiina ja Kaspar tutvusid sotsiaalmeedias. Et nad elasid teineteisest 100 kilomeetri kaugusel, toimus suhtlus pool aastat internetis. „Vahetasime lakoonilisi sõnumeid, aga saime kiiresti aru, et jutt klapib, ja mõne nädala möödudes rääkisime igal õhtul pikalt Messengeris,“ meenutab naine. Üksteist silmast silma nägemata oli nende vahel tekkinud säde.
Tahtsin meest erutada
Umbes kuu hiljem muutusid Tiina ja Kaspari jutustamised vürtsikamaks ja mängu tuli sexting ehk intiimne sõnumivahetus. Kord kirjeldas Kaspar naisele, kuidas tahaks tal pesu seljast võtta. „See, mida ta kirjeldas, mõjus erutavalt, aga et tema kirjeldas üht värvi rinnahoidjat ja mul oli seljas teist tooni pesu, mõtlesin ulakalt, et saadan talle pildi sellest, mis mul seljas on,“ põhjendab Tiina esimese pildi saatmist. Mehe reaktsioon oli jumaldav: ta valas naise kiitustega üle ning tegi ettepaneku kohtuda. Mõne päeva pärast sõitiski Kaspar Tiina kodulinna. Algas suhe, mida Tiina oli oma südames terve elu oodanud.
Kaspar oli enda sõnutsi planeerinud kolimist juba enne Tiinaga kohtumist, aga töökohavahetus võttis aega. Seetõttu jätkus kaugsuhe, nad kohtusid vaid nädalavahetustel, kuid õhtuti jutustati pikalt ning hoolega vahetati ka pilte. Kaspari saadetud pildid olid enamasti palja ülakehaga.
„Esimesel korral saatsin pildi omal initsiatiivil, edaspidi julgustas ta mind ise. Ta rääkis, et mul on jumalik keha, kuidas ainuüksi mulle mõtlemine paneb ta üle keha värisema. Ta ütles, et on minust sõltuvuses, ja palus aeg-ajalt uut doosi, et hakkama saada. Doosiks oli pilt minust.“
Tagantjärele targana näeb Tiina neis sõnades ohumärke. Tollal oli naine meelitatud, et meesterahvas temast nii vaimustuses on. „Esimesed pildid olid siivsad pesupildid, edaspidi saatsin alastipilte ning ka videoid.“ Naisele ei tulnud pähegi, et peaks nägu varjama.
Pool aastat hiljem leidis Kaspar uue töö ja kolis Tiina juurde. Sealt edasi hakkas kõik allamäge minema.
„Esimesed paar kuud olid ilusad. Ta abistas mind kodutöödes, tegi hea meelega süüa ka siis, kui mulle sõbrannad külla tulid. Mul oli tunne, et olen leidnud inimese, kellega jään igaveseks kokku.“
Ühel õhtul, kui Tiina soovis sõbranna sünnipäevale minna, kõlas Kaspari suust etteheide. Tema sõnutsi oli naine alles mõni päev tagasi sõbrannatanud ja kas tegu pole mitte sõbrannaga, kelle enamik tuttavaist on mehed?
Märkusi sadas üha rohkem. Miks on Tiinal vaja tööpeole minna? Kas ta mitte alles ei käinud vanematega õhtustamas? Miks peab keegi jälle külla tulema? Mida ta hilisõhtul arvutis teeb?
„Ta üritas mind kontrollida. Mõtlesin, et mul on vedanud – mul on hooliv mees, kes minu pärast muretseb.“ Pöördepunkt saabus paar kuud hiljem.
„Mu sugulane hakkas Austraaliasse kolima ja talle korraldati ärasaatmispidu. Sättisin end selle jaoks valmis, kui Kaspar tuli ning küsis, kas ma kavatsen tõesti sellisena välja minna. Mul oli seljas dekolteega pluus. Siis näitas ta mulle telefonist videot, mille olin suhte alguses saatnud. Olin seal palja ülakehaga ja katsusin rindu. Ta ütles, et kui ma nii paljalt kodust välja lähen, võib ju selle video ka aukülalisele saata, suurt vahet pole.“
Alguses arvas Tiina, et mees teeb nalja, aga tolle pilgus põlev raev reetis, et tal on tõsi taga. „Kõige hirmsam oli see, millise stoilise rahuga ta rääkis. Nagu arutaks poenimekirja.“
Mees andis Tiinale teada, et tegelikult oleks ju „ringi litutamise“ asemel toredam koos filmi vaadata. Aga kui naine tunneb, et on vaja end „tuulutada“, siis olgu valmis koos peolistega videot vaatama. Tiina jäi koju ja vabandas sugulase ees valetades, et on haigestunud.
Kaspar taipas, et leidis võimaluse naist allutada, ja hakkas sama mustrit kordama. Iga kord, kui naine soovis kuskile minna, lehvitas mees tema ees telefoni.
Tiina mõistis, et olukord ei ole normaalne, aga kellelegi kurta ta ei julgenud. Kuidas tunnistada, et mees ahistab teda, kasutades pilte-videoid, mis ta ise on talle saatnud? „Teadsin, et kõik hurjutaksid mind, et ise olin loll. Olingi, aga armunud ei mõtle ratsionaalselt, roosad prillid on ees. Tahtsin meest erutada, talle heameelt teha.“
Pool aastat hiljem andis Tiina Kasparile teada, et oleks parem, kui mees välja koliks. Kaspar leidis seepeale, et kui Tiina tahab aja maha võtta, võtku ka töölt lahti.
„Ta avas läpaka, hakkas mu töökoha üldmeilile kirja kirjutama ning lisas videoid minust sinna juurde. Ma ei ole varem sellist paanikat tundnud, mu keha kattus külma higiga. Ma ei osanud muud teha, kui varisesin ta ette ja palusin nuuksudes, et ta seda ei teeks.“
Mees soovitas Tiinal magama minna, öeldes, et hommik on õhtust targem. Oligi, naine sai öösel voodis väherdes aru, et ta ei saa sellest suhtest rahumeelselt lahkuda.
„Mõtlesin, et saaks ta telefoni kätte ja kustutaks failid ära, aga ta oli need igale poole salvestanud. Fotod andsid võimaluse mind enda lähedal hoida ja kontrollida.“
Tiina tahtis meest maha jätta, kuid paraku ei jagunud tal selleks julgust. Hoopis mees lõpetas ise suhte ja seda päevapealt ettekäändega, et Tiina on end käest lasknud ega ole enam see naine, kellesse ta armus.
Paar kuud hiljem saatis Kaspar Messengeri Tiinale temast paljastava pildi sõnumiga „Vaata, et sa meie häid aegu ära ei unusta!“ See mõjus kui välk selgest taevast, näis, et mees üritab end meelde tuletada.
„Blokeerisin ta ära ja seni pole ta rohkem ühendust võtnud, aga ütlen ausalt, et hirm on nagu kirves mu pea kohal...“
Pärast lahkuminekut hakkas Tiina käima psühholoogi juures, et saada aru oma keerulistest tunnetest ning õppida hirmuga elama. „Psühholoog uuris, kas ma ei sooviks politseisse minna, aga ma ei julgenud. See tähendaks, et keegi näeks veel fotosid, see on viimane asi, mida ma tahan...“
Sõjariist väljapressimiseks
Kui Tiina tunneb, et sattus täbarasse olukorda suuresti enda ettevaatamatuse tõttu, siis Dagmari olukord on veelgi nukram: ka tema endine kaaslane käitus Kaspariga sarnaselt, ent tema kasutas väljapressimiseks materjali, mis oli salvestatud naise nõusolekuta ning ka tema teadmata.
„Me ei elanud koos, aga veetsime tihti öid teineteise juures. Suvel oli palav ja magasin kas alasti või osaliselt ilma pesuta. See ei tundunud mulle erakordsena, pigem tavalisena,“ meenutab Dagmar.
Naise ja endise kaaslase Tiidu suhtes oli hõõrdumisi palju. Seda nimetab naine ka põhjuseks, miks kokku ei kolitud. Pigem oli tegu suhtega, kus ta endalt tihti küsis, miks üldse koos ollakse. „Ilmselt oli asi selles, et erinevate traumade tõttu ma kartsin üksindust. Tahtsin kellegagi koos olla ja olin valmis selle nimel paljude asjade puhul silma kinni pigistama.“
Ühel õhtul puhkes Dagmari ja Tiidu vahel järjekordne tüli. Tiit tahtis seksida, Dagmar mitte. Naine üritas seletada, et ta on pikast tööpäevast väsinud. „Mäletan hästi, kuidas ütlesin, et pooluimane seks pole nauditav ja hommikul on ka aega,“ sõnab naine. Tiit vastusega ei rahuldunud ja tegi midagi, mis Dagmarit sel määral šokeeris, et tal on praegugi raske emotsioone varjata.
„Ta võttis oma telefoni ja näitas minust ühte pilti. Ma magasin, tekk pealt ära, ja olin ihualasti. Et ma olen ise ka naljatanud, et olen nagu magav akrobaat ehk siis võtan magades kummalisi poose, siis oli asend selline, et kõik oli nähtav. Nii nägu kui... muud kehaosad,“ pöörab ta pilgu ära. „Ta näitas mulle seda fotot ja seejärel paari teist. Eeldatavasti tehtud eri kordadel. Ise irvitas. Ma sain väga hästi aru, kuhu ta jõuda tahab.“
Naise silmad täituvad pisaratega. „Seda tunnet ei saa edasi anda. Õige sõna oleks võib-olla rüvetamine. Kujuta nüüd ette, et sa magad rahulikult, oled kaitsetu ja abitu ning keegi kasutab sind ära. See pole üheski mõttes vastuvõetav.“
Tiit uuris Dagmarilt, kas mehe sõpradele võiks selline vaatepilt meeldida. Naine tundis, kuidas vastikustunne iga sekundiga kasvas. „Sain aru, et suhe on läbi. Nii lihtsalt kahjuks ei läinud.“
Tiit kasutas fotosid relvana lahkumineku vastu. Niipea kui Dagmar teema üles võttis, uuris Tiit, kellega ta kaunist kunsti jagada võiks. „Üritasin talle rääkida, et igaüks saab aru, et pildid on vastu tahtmist tehtud ja jätavad temast perverdi mulje. Mida ta enda meelest saavutab? Paaril korral ütlesingi, et saatku siis, aga ta sai aru, et ma blufin. Ta ähvardas neid sõpradele saata. Järeldan, et nood on samasugused nagu tema.“
Dagmar kannatas väljapressimist paar nädalat, kuni julges lõpuks mehele vastu hakata. „Võib-olla kole öelda, aga temal oli ka oma nõrkus ja selleks oli raha. Tal oli palju rahalisi probleeme. Ma sirvisin karistusseadustikku ja saatsin talle copy-paste’i kohast, mis annab teada, et tema käitumine on karistatav. Ei tahaks uskuda, et ta ise seda ei teadnud. Pigem ei teadnud ta, et mina võiksin teada. Ütlesin, et meil on kaks varianti: ta kas kustutab minu silme ees pildid ära ja see suhe on läbi või lähen politseisse.“ Mehe hirm politsei ees oli suurem, kui naine oleks osanud arvata. „Ilmselt on asi ka selles, et tal ei olnud minu vastu suuri tundeid, meie suhe pakkus talle mugavust, millest ta polnud valmis loobuma.“
Väljapressimine on lähisuhtevägivald
Esimese juhtumi korral on tegemist lähisuhtevägivallaga ja naisel on võimalus pöörduda kohtusse, kui mees need pildid avalikustab. Küll aga on sellise suhte puhul naisel oluline mõelda enda turvalisusele. Mees, kes ähvardab naist häbistamisega ja piirab tema liikumist, on ühe sammu kaugusel vägivallatsejaks muutumisest.
Teisel juhul on selgelt rikutud naise õigusi ja ka siin ei ole andeks anda midagi. Kui võimalik, tuleks sellest suhtest esimesel võimalusel lahkuda iseenda heaolu kaitseks.
Väljapressimine on karistatav, tegemist on kuriteoga.
§ 214. Väljapressimine
(1) Varalise kasu üleandmise nõudmise eest, kui on ähvardatud piirata isiku vabadust, avaldada häbistavaid andmeid või hävitada või rikkuda vara, samuti kui on kasutatud vägivalda, karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.
Kui aga manipuleeritakse ja nõutakse piltide mitteavalikustamise eest kodus olemist, siis siin kuriteokoosseisu ei ole. Küll aga on tegemist vaimse vägivalla juhtumiga. Politsei saaks alustada menetluse siis, kui vägivalla ähvardusel hoitakse naist kodus ja piiratakse tema vaba liikumist. Naised, kes end selles loos ära tunnevad, palun pöörduge Naiste Tugikeskuse poole nõu saamiseks.
Kui naine lahkub sellest suhtest ja mees jätkab kontaktivõtmise ja ähvardamisega, siis sel juhul tasub juba kindlasti teha avaldus politseisse, sest see käitumine võib täita ahistava jälitamise süüteokoosseisu. Selliste juhtumite arv on Eestis hetkel tõusuteel ja üha enam kannatanuid otsib abi politseist. Enamasti on kannatanud eelnevalt blokeerinud ahistaja telefoninumbreid, sotsiaalmeediakontosid ja öelnud selgelt ei igasugusele suhtlusele, kuid inimene jätkab. Viimase sammuna ahistaja hakkabki manipuleerima infoga, mida kannatanu kohta teab või siis piltidega, mis tal temast on kuni füüsilise vägivallaga hirmutamiseni välja. Ahistav jälitamine on kuritegu.
§1573 Ahistav jälitamine
(1) Teise isikuga korduva või järjepideva kontakti otsimise, tema jälgimise või muul viisil teise isiku tahte vastaselt tema eraellu sekkumise eest, kui selle eesmärk või tagajärg on teise isiku hirmutamine, alandamine või muul viisil oluliselt häirimine, karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega.
Taolistes olukordades tuleb kannatanutel kindlasti kõik sotsiaalmeediavestlused alles hoida, kui neid vähegi on. Teha ekraanipilte, kus on näha nii kirjutaja konto nimi kui kellaaeg, millal kontakt oli. Vestlusi saab alati teine pool kustutada ja seega tasub selleks olla valmis.
Privaatsete vestluste korral tasub teha endale märkmed, mis kell vestlused toimusid ja milliseid väljendeid kasutati. Sellised vestlused kipuvad ununema, seega on hea, kui sellest on enda jaoks jäänud maha jälg.
Ka siis, kui ei alustata ahistava jälitamise menetlust, ei tähenda see automaatselt seda, et politsei ei saa olla naisele abiks. Meil on alati võimalik alasti pilte omava inimesega vestelda ja selgitada talle võimalikke tagajärgi, mis saabuvad juhul, kui ta päriselt need pildid avalikustab. Saame teha soovituse nende piltide kustutamiseks, et need kogemata tema tahte vastaselt siiski levima ei hakkaks.
Pildistamise osas on kaks erisust. Eraviisiline jälitustegevus on karistatav. Kui pilte teeb inimene, keda oled usaldanud ja kellega koos oled ühes voodis, siis ta saab alati väita, et need on tema enda tarbeks ja kui ta neid mitte kusagil ei avalikusta ja teistele ei jaga, siis otseselt nende omamine ei ole keelatud. Kui ta aga ilma naise nõusolekut küsimata need avalikustab, siis on tegemist seaduse rikkumisega.
Ohvriabi aitab alati
Ohvriabi roll taoliste juhtumite puhul on pakkuda kannatanule emotsionaalset tuge ja tasuta nõustamist. Iga ohvriabi töötaja mõistab, kui raske on juhtunust rääkimine, kuid rasketes olukordades ei tohi jääda oma mõtete ja tunnetega üksi.
Kõige olulisem on võtta julgus kokku ja astuda esimene samm ning võtta vägivaldsest suhtest väljapääsu leidmiseks ühendust kas politsei, ohvriabi kriisitelefoni või piirkondliku ohvriabitöötajaga. Ohvriabisse saab inimene pöörduda sõltumata sellest, kui palju aega on sündmusest möödas – meie pakume tuge alati. Psühholoogile saame inimese hetkel suunata siis, kui politseis on alustatud menetlust, aga seoses uue ohvriabi seaduse jõustumisega on edaspidi psühholoogilisele abile juurdepääs laiem. Näiteks pere- ja seksuaalvägivalla ohvri saab suunata teenusele sõltumata menetluse olemasolust.
Abivõimalused:
116 006 ‒ sotsiaalkindlustusameti ohvriabi kriisitelefon, mis pakub kriisinõustamist ööpäevaringselt. Välismaalt helistades +372 614 7393.
116 123 ‒ sotsiaalkindlustusameti emotsionaalse toe ja hingehoiu telefon (Nõustajad pakuvad emotsionaalset tuge iga päev ajavahemikul kell 10–24 ning hingehoidjad on samal liinil kättesaadavad kell 16–24. Helistamine on tasuta ning tuge saab mõlema teenuse puhul nii eesti, vene kui ka inglise keeles).
palunabi.ee‒ sotsiaalkindlustusameti ohvriabi veebileht, kust saab nõu muu hulgas tekstivestluses.
Kui ohus on elu ja tervis, helista 112.


Maksuameti osakonnajuhatajat kahtlustatakse kelmuses, Elmar Vaherit kaasaaitamisesKaitsepolitsei ametnikud esitasid täna hommikul kelmuse kahtlustuse Maksu- ja Tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
 Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse Politsei- ja Piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse Sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.
«Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,» sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
«Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,» lisas riigiprokurör.
Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.


Kapo kahtlustab Heldnat kelmuses ja Elmar Vaherit kelmusele kaasa aitamises   Kaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.   Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega.  Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse Sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.  Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda.  "Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab," sõnas riigiprokurör Maria Entsik.  "Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona," lisas riigiprokurör.  Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Kapo kahtlustab PPA juhti Elmar Vaherit kelmusele kaasaaitamisesTALLINN, 21. märts, BNS – Kaitsepolitsei esitas teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega, teatas prokuratuuri pressiesindaja BNS-ile.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda. „Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,“ sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
„Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,“ lisas riigiprokurör.
Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


TÖÖSUHE PEATATAKSE: politsei peadirektorit Elmar Vaherit kahtlustatakse kelmusele kaasaaitamisesKaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile. Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda.
Eerik Heldna.
(Jörgen Norkroos)
„Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,“ sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
„Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühtemoodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,“ lisas riigiprokurör.
Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.
PPA peadirektori Elmar Vaheri ametiaeg lõpeb tänavu 1. mail ning politsei uueks juhiks saab senine peadirektor piirivalve alal Egert Belitšev.
Siseminister Lauri Läänemetsa sõnul teeb ta ettepaneku Elmar Vaheri töösuhe peatada. Politseiameti juhtimise võtab üle praegune peadirektori asetäitja Egert Belitšev, kes saab ametisse paar kuud varem – esialgu peadirektori kohusetäitjana.
„Belitšev on oma meeskonda komplekteerinud ja juba paar kuud juhtimiseks valmistunud. See lahendus tagab kõige paremini politseiameti rahuliku juhtimise. Töörahu säilib,“ tõdeb siseminister.
Kahtlustusi Läänemets täpsemalt kommenteerida ei oska. Ta viitab, et prokuratuur teeb oma tööd ning ühel hetkel näeme, kas kahtlustustest saab ka süüdistus.


KOLUMN ⟩ Malle Pärn: aitab vihakõnest, hakkame uuesti kultuuri üles ehitamaInimestel, vaba riigi kodanikel on õigus ja lausa kohustus avalikult välja öelda, kui neile ei meeldi see, mida valitsejad meie riigiga teevad! Põhiseadus lubab rahval koguni vastu hakata, kui valitsejate tegutsemine muutub rahvavaenulikuks, kirjutab Malle Pärn.
Kõigepealt ma ütlen, et see, mida ma kirjutan, ei ole vihakõne!!
Ma ei vihka ega pea teistest halvemaks mitte ühtki rahvust ega rassi. Igal rahvusel ja rassil on omad arukad ja vähemarukad, omad ausad ja tublid inimesed, ja omad lollid ja isekad võimuihalejad, kuni pühakute ja kurjategijateni välja. Neid ei saa kunagi mõõta sama mõõduga. Inimest tuleb mõõta tema tegevusega, mitte tema rahvuse või rassiga.
Rassist on see, kes inimeses ainult tema rassi näeb ja rõhutab. Ja kes iga kriitilise märkuse mingi ideoloogilise eliidi hulka arvatud gruppi kuuluva inimese käitumise kohta ümber tõlgib rassismiks või mingiks foobiaks. Tal oleks nagu rassisti silmaklapid peas. Ta lööb ausale mõistusega inimesele peale templi, mis asetab ta paariate hulka.
Vihakõne oleks see, kui ma halvustaksin inimest tema nahavärvi või rahvuse või suguelu eelistuste pärast. Või mõne muu grupilise kuuluvuse pärast. Ma jätan need omadused kõrvale ja räägin konkreetsete inimeste käitumisest. Tegevusest.
Inimesed, kes on pürginud nii-öelda avalikku ellu, kes juhivad ja suunavad meie elukorraldust ning haldavad maksudega kokku korjatud raha, peavad arvestama sellega, kuidas rahvas nende tegevusse suhtub. Nad peavad taluma kriitikat, nad ei tohi kriitikale vastata vihkamisega ja kriitikute laimamise või halvustamisega.
Inimestel, vaba riigi kodanikel on õigus ja lausa kohustus avalikult välja öelda, kui neile ei meeldi see, mida valitsejad meie riigiga teevad! Põhiseadus lubab rahval koguni vastu hakata, kui valitsejate tegutsemine muutub rahvavaenulikuks.
Kriitika ümbernimetamine vihakõneks tähendab seda, et võim on rahva avalikult oma vaenlaseks kuulutanud. Ta ei suuda enam oma rahvavaenulikku tegevust sõnades õigustada ning hakkab kriitikuid taga kiusama ja vangi panema.
Avaliku elu tegelased peavad hakkama vastutama oma tegude eest.
Avaliku elu tegelased peavad olema rahvale eeskujuks, mitte häbiplekiks.
Rahvus ega nahavärv ei tee ühtki inimest halvaks. Nii neegrite, ukrainlaste kui venelaste hulgas on arukaid ja ausaid ja toredaid inimesi. Ja on ka ebaausaid, rumalaid, alatuid, isekaid, kuni kurjategijateni välja. Neid on nii nende omal kodumaal kui ka nende hulgas, kes on kodumaa maha jätnud ja võõrsile elama läinud. Arukas inimene oskab vahet teha, võtab vastu aruka ja hea ning tõrjub alatut petturit.
Miks ei taha inimene elada oma rahva hulgas? Seal, kus tal on juured ja esivanemad? Seal, kus tal on vereõigus osaleda oma rahva elu üle otsustamises? Oma emakeeles oma isamaal?
Ma ei mõista neid venelasi, kes on Eestis pürginud kõrgetele kohtadele ja käituvad seal nagu elevandid portselanikaupluses. Arvestamata eesti keelt ja meelt, püüavad nad meie elukorraldust oma suva (või neile päheõpetatud ideoloogia) järgi ümber teha.
Miks tahab inimene sellel võõral maal, kus tal ei ole juuri ega esivanemaid, kus ta ei ole vere kaudu seotud seal elava rahvaga, kelle kultuuri ta ei suuda ega tahagi mõista – miks ta tahab selle temale võõra kohaliku rahva elukorraldust hakata ümber tegema? Kas see ei ole rumal? Kas see ei ole isekas ja ülbe ja hoolimatu? Kas see ei ole alatu?
See on kolonisti käitumine, kes on tulnud võõrast maad vallutama. Ükskõik mis rahvusest või rassist ta on, ta on kolonist, ja igal kohalikul inimesel peab olema õigus tema rumalat ja ülbet käitumist kritiseerida!
Me peame ennekõike hukka mõistma Eesti liberaalpoliitikute „vihakõne" oma rahva ja konservatiivide vastu, samuti nende estofoobse käitumise.
Kui võõrale maale elama jäänud isik austab kohalikku rahvust ja tema kultuuri ja tunneb, et ta suudaks selle rahva heaks midagi teha näiteks poliitikas, siis peab ta alati hoolega jälgima, et ta arvestaks kohaliku rahva tahte ja olemusega, mitte oma isekate soovidega. Kui ta seda ei tee, siis ärgu tal olgu poliitikasse asja.
Kurb, kui rahvas enam ei oska vahet teha hea ja kurja vahel. Kurb, kui ennast eliidiks pidav klass ei oska vahet teha hea ja kurja vahel, ja veel kurvem, kui ta lausa tahtlikult teenibki kurjust. Ise vabatahtlikult hakkab vähktõvena oma rahvust ja riiki hävitama? Koguni pettuse ja alatuse abiga?
Toon näiteks Kristina Kallase ja Ivan Makarovi. Esimene käitub ju nagu kolonist, ta räägib küll veatult eesti keelt, aga eesti meelest ei ole tal mingit aimu. Tema tahab Eesti ümber teha. Tema ei tea, mida eestlasele tähendab abielu. Ja see ei huvitagi teda. Tema ei lähe eesti rahva käest küsima, kuidas teie tahate siin, oma iidsel isade maal elada, tema dikteerib: te peate elama nii, nagu minule meeldib. Sest te olete matsid, teil polegi muud kui pastlad ja kannel – ja see juba sobib selle vihakõne termini alla. Halvakspanu rahvuse aalusel. Kummal pool siin tegelikult matslus on?
Makarov on üks väheseid venelasi, kes julgeb ja tahab eestlasi kaitsta.
Rumalust ei tohi võimule lubada, rumalusel ei ole mingeid tõkkeid, mingeid piire. Rumalad inimesed ei tea, mida nad teevad. Rumalus ei esita mitte kunagi argumente, alati kasutab ta alatuid võtteid. Ja rumalust on väga raske võimust loobuma sundida, kui ta on sellest maitse suhu saanud. Nagu ütleb laul Nukitsamehest: Otsi lolli, kes ei kardaks kolli, kui on kollil rahamaitse suus!
Rumaluse ja kurjuse võim vallandab tohutu hulga alamkihi madalaid instinkte. Me näeme, kuidas sotsiaalmeedias levib lausropp konservatiivide sõimamine. Inimene, kes iseennast jälestab (sest ta on teinud elus saatuslikult vale valiku), läheb marru, kui kohtab tervet mõistust ja arukaid argumente, – ta hakkab räuskama ja ropendama. Sest muud ta kahjuks ei oskagi.
Niisiis: meil tuleb keelata ropp vihkav sõim ja alatu kuritahtlik laimamine.
Mingit vihakõnet ei ole meil vaja. Meie kultuuris on vihakõneks sõim ja laim, ja see tuleb Euroopa tegelinskitele selgeks teha.
Aga ma tean, et see ei meeldi liberaalidele, sest sõim ja laim on nende jaoks peamised väärtused. Nemad tahavad keelata tervemõistusliku kriitika. Ja selleks on neil uut võltsterminit vaja. Kõik peab neil olema võlts, plakatlik, demokraatiast mandunud kultuurini ja koguni liberalismi endani.
Kordan, see ei ole vihakõne, ma ei puuduta teie rahvust ega nahavärvi ega suguelulisi eelistusi ega soovariante. Ma puudutan teie isiklikke HALBU iseloomujooni, teie valelikkust, teie alatust, teie rumalust ja ülbust, – ja need omadused on universaalsed, need ei sõltu nahavärvist ega soost ega rahvusest ega seksuaalelust.
Ja halvad iseloomujooned ei ole inimõigused!
Küll aga sobib imetäpselt vihakõne alla see, kui konservatiivi tema poliitiliste vaadete pärast sõimatakse natsiks või putinistiks või fašistiks. See on laimamine ja laimamine ei ole inimõigus!


Kapo esitas Elmar Vaherile ja MTA tolliosakonna juhile kahtlustuseEesti maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhti Eerik Heldnat kahtlustatakse politseiametniku eripensioni saamise eesmärgil toimepandud kelmuses ning politsei- ja piirivalveameti peadirektorit Elmar Vaherit sellele kaasaaitamises.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid täna hommikul neile kahele ka kahtlustuse. „Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,“ ütles riigiprokurör Maria Entsik.


Siseministeerium pressiteade: Siseminister algatab PPA-s teenistusliku järelvalveSiseminister algatab PPA-s teenistusliku järelvalve

Siseminister Lauri Läänemets allkirjastas käskkirja teenistusliku
järelvalve algatamiseks, eesmärgiga hinnata viimase viie aasta jooksul
Politsei- ja Piirivalveametis tehtud personalitoimingute õiguspärasust.
Siseminister kõrvaldab PPA peadirektori Elmar Vaheri teenistusest ning
nimetab PPA peadirektori kohustesse Egert Belitševi.

21.märtsi hommikul esitasid Kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse
Maksu- ja Tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele
kaasaaitamise kahtlustuse Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile Elmar
Vaherile.

Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna
tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt
teenistusse Politsei- ja Piirivalveametis, et luua võimalused politsei
eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži
näilikuks täitumiseks.

Tegemist on esialgse kahtlusega, mis võib menetluse kestel muutuda.
Menetlust juhib riigiprokuratuur ning viib läbi Kaitsepolitseiamet.

Kaja Sepp
kommunikatsioonijuht
Siseministeerium

kaja.sepp@siseministeerium.ee<mailto:kaja.sepp@siseministeerium.ee>
+372 5656 3501
[cid:image001.png@01D95BF9.1B12C6E0]<https://www.siseministeerium.ee/>[cid:
image002.png@01D95BF9.1B12C6E0]<http://www.facebook.com/siseministeerium>[c
id:image003.png@01D95BF9.1B12C6E0]<https://open.spotify.com/show/1LO39xEFNz
Mh1Hd5ExumMi?si=9c67417b19184c53>


Läänemets peatas politseijuht Vaheriga teenistussuhteVastavalt kelmuse ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse saanud maksu- ja tolliameti tolliosakonna juht Eerik Heldna ning politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher olid mõlemad teenistusest lahkumas. Tänane uudis tähendab lihtsalt planeeritust varasemat töölt lahkumist.«Mina tean sellest täpselt sama palju kui prokuratuur öelnud on: uurimine on algatud ja kapo peab omad tegevused lõpule viima ja siis saab näha, kas esitatakse süüdistus või mis edasi saab. Seni pole kellelgi võimalik öelda, mis see lõplik seis on,» kommenteeris siseminister Lauri Läänemets Elmar Vaherile esitatud kahtlustust.
«Nii nagu ikka sellistel puhkudel, ma peatan tänasel politseijuhil ajutiselt teenistussuhte,» kinnitas Läänemets.
Kuu aja pärast alanuks uue peadirektori Egert Belitševi volitused, tänane uudis tähendab aga seda, et senise PPA peadirektori asetäitja võtab ohjad üle juba varem.
Läänemets rõhutas, et Belitšev on on kogu oma tegevust planeerinud nii, et ta seda juhtima hakkab ja valinud selle järgi personali ja tööplaane. Ta on saanud lõviosa vajalikest ettevalmistustest juba ära teha. Seetõttu asutuse toimimises mingeid probleeme ei tule. «Ma arvan, et töörahu ja -kindlus on seal tagatud,» lisas Läänemets.
Rahandusminister Annely Akkermanni (RE) sõnul oli maksu- ja tolliameti tolliosakonna juht Eerik Haldna niikuinii teenistusest lahkumas ja puhkusele siirdumas. Ta rõhutas, et kahtlustus ei puuduta Heldna tööd MTA-s ja tema tööle asutuses etteheiteid ei ole.

Kaitsepolitsei ametnikud esitasid täna hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse.
Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.


Siseminister kõrvaldas Elmar Vaheri PPA juhi ametistTALLINN, 21. märts, BNS - Siseminister Lauri Läänemets kõrvaldas kriminaaluurimise alla langenud politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhi Elmar Vaheri teisipäeval ametist.
Läänemets allkirjastas käskkirja teenistusliku järelvalve algatamiseks, et hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis (PPA) tehtud personalitoimingute õiguspärasust.
Siseminister kõrvaldab Vaheri teenistusest ning nimetab PPA peadirektori kohustesse Egert Belitševi.
Teisipäeva hommikul esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks.
Tegemist on esialgse kahtlusega, mis võib menetluse kestel muutuda. Menetlust juhib riigiprokuratuur ning viib läbi kaitsepolitseiamet.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Siseminister kõrvaldab politseijuht Vaheri ametist   Siseminister Lauri Läänemets kõrvaldab politseiameti peadirektori Elmar Vaheri teisipäeval esitatud kelmuskahtluse põhjal teenistusest ning nimetab peadirektori kohustesse Egert Belitševi, teatas siseministeerium.   Läänemets allkirjastas ühtlasi käskkirja teenistusliku järelvalve algatamiseks, eesmärgiga hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis (PPA) tehtud personalitoimingute õiguspärasust. Teisipäeval esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politseiameti peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks, teatas siseministeerium. Vaheri ametiaeg oleks pidanud lõppema mai alguses, tema asemele on juba valitud uus politseijuht, Egert Belitšev.


Elmar Vaherit on ka varem skandaalid saatnudKaitsepolitsei ametnikud esitasid täna hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Vaher on ka varem skandaalidesse sattunud.2016. aastal ostis PPA juht Elmar Vaher asutuse kaardiga kõrvaklapid ja matkasaapad. Täpsemalt ostis toonane politsei peadirektor Tallinna lennujaamast 299 eurot maksvad kõrvaklapid ning 139 eurot maksvad matkasaapad. Viimased ostis ta väidetavalt vormi juurde, kuigi hiljem selgus, et vormielemente ostetakse vaid läbi riigihangete.2019. aastal tegi toonane rahandusminister Martin Helme (EKRE) Elmar Vaherile ettepaneku omal soovil tagasi astuda. Kohtumisel, mis kestis mõne minuti, andis Helme Vaherile kaks paberit: Vaheri nimel valmis kirjutatud lahkumisavaldus, millele viimane alla ei kirjutanud ning siseministri käskkiri Vaheri teenistusest vabastamiseks. Vaher jätkas tööd politsei-ja piirivalveameti peadirektorina.Kolm aastat hiljem, 2021. aastal tegi Eesti Konservatiivne Rahvaerakonna (EKRE) fraktsioon valitsusele ettepaneku Vaher ametist vabastada. EKRE põhjendas soovi sellega, et nende hinnangul oli Vaher valetamisege vahele jäänud. Mis juhtus? 2021. aprillis toimus politseioperatsioon meeleavaldajate vastu riigikogu ees ja Vabaduse väljakul kutsus EKRE fraktsioon Elmar Vaheri jõudemonstratsiooni kohta selgitusi andma.21. aprillil riigikogus toimunud kohtumisel EKRE fraktsiooni liikmete ja Vaheri vahel kinnitas viimane, et politsei lähtus oma tegevuse planeerimisel kaitsepolitsei ohuhinnangust, mille kohaselt olid meeleavaldused ohuks põhiseaduslikule korrale.Kaitsepolitsei võimaldas mitmel EKRE fraktsiooni liikmel konfidentsiaalsusmärkega memoga tutvuda ning selgus, et dokumendis puuduvad viited sellele, nagu oleksid meeleavaldused kujutanud võimalikku ohtu põhiseaduslikule korrale, märkis EKRE fraktsioon. Vaher jäi endale kindlaks ning sõnas, et ta ei ole valetanud.


Siseminister kõrvaldas Elmar Vaheri teenistusest, politseijuhi kohustused võtab üle Egert BelitševSiseminister Lauri Läänemets allkirjastas käskkirja teenistusliku järelevalve algatamiseks eesmärgiga hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis tehtud personalitoimingute õiguspärasust. Siseminister kõrvaldab PPA peadirektori Elmar Vaheri teenistusest ning nimetab PPA peadirektori kohuseid täitma Egert Belitševi.
21. märtsi hommikul esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks.
Tegemist on esialgse kahtlusega, mis võib menetluse kestel muutuda. Menetlust juhib riigiprokuratuur ning viib läbi kaitsepolitseiamet.


Mis toimub politseis? Stuudios on Lauri LäänemetsKaitsepolitsei ametnikud esitasid täna hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile, mis toimub politsesi, sellest räägime siseminister Lauri Läänemetsaga.


Siseminister kõrvaldab Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori teenistusestSiseminister Lauri Läänemets allkirjastas käskkirja teenistusliku järelevalve algatamiseks, hindamaks viimase viie aasta jooksul Politsei- ja Piirivalveametis tehtud personalitoimingute õiguspärasust. Siseminister kõrvaldab PPA peadirektori Elmar Vaheri teenistusest ning nimetab PPA peadirektori kohustesse Egert Belitševi.
 Täna hommikul esitasid Kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse Maksu- ja Tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse Politsei- ja Piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks.
Tegemist on esialgse kahtlusega, mis võib menetluse kestel muutuda. Menetlust juhib riigiprokuratuur ning viib läbi Kaitsepolitseiamet.


Politseijuht Vaher lasti lahti, kahtlustatakse kelmusele kaasaaitamisesKaitsepolitsei ametnikud esitasid täna hommikul kelmuse kahtlustuse Maksu- ja Tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse Politsei- ja Piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega.
Siseminister Lauri Läänemets allkirjastas käskkirja teenistusliku järelvalve algatamiseks, eesmärgiga hinnata viimase viie aasta jooksul Politsei- ja Piirivalveametis tehtud personalitoimingute õiguspärasust. Siseminister kõrvaldas PPA peadirektori Elmar Vaheri teenistusest ning nimetab PPA peadirektori kohustesse Egert Belitševi.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse Sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda.
„Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,” sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
„Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,” lisas riigiprokurör.
Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.


Siseminister võttis Vaheri ametist maha: "Ju on prokuratuuril piisavalt alust"Siseminister Lauri Läänemets peatas töösuhte prokuratuurilt kelmusele kaasaitamise kahtlustuse saanud politsei juhi Elmar Vaheriga.
"Kui kaitsepolitsei ja prokuratuur on jõudnud sellisele järeldusele, ju siis seal on piisavalt põhjust ja alust," ütles Läänemets. “Politsei peadirektorile ühtegi süüdistust niisama esitama ei hakata – see ikka mõeldakse väga põhjalikult läbi."


Urmas Milvek: uskumatu, aga kolme viimase raske aastaga oleme õnnetabelis tõusnud 20 koha võrra Saabunud kevade algusega selgusid maailma kõige õnnelikumad riigid ja erakondade reitingud.
Kui ÜRO raporti põhjal võetakse õnnelikkuse mõõtmisel arvesse muu hulgas ka sisemajanduse kogutoodang (SKT) elaniku kohta, oodatav tervena elatud aastate arv, sotsiaaltoetused, kodanikuvabadused ja korruptsioonilevik, siis huvitav, mida ERRi poolt tellitud Kantar Emori uuringu puhul inimesed oma valikul arvesse võtavad?
Mõtlesin, et kindlasti oleneb tulemus ka sellest, kes tellib, kus uuringut läbi viiakse, kellelt küsitakse. Aga vaadates mõlema uuringu tulemusi, avastasin, et asi on palju lihtsam, kuidas selliste arvudeni jõuti.
Esiteks vaatame, mis see õnn tegelikult on. Tsiteerides Vikipeediat: ”Õnn ehk õnnelikkus on inimese vaimne ja emotsionaalne seisund alates meeldivast rahulolust kuni intensiivse rõõmuni. Õnnelik olemine võib peegeldada inimese üldist rahulolu oma eluga.” Eesti etünoloogiasõnaraamat väidab:”Et õnn on rõõm ja sügav rahulolu oma olukorras.”
Valik Eesti vanasõnu, aga ütleb:”Igaüks on oma õnne sepp. Õnn oleneb inimese tööst ja võimetest.” Alati pean rohkem lugu ja usaldavamaks rahvatarkust, milles tegelik tõde peidus. Lihtne näide – Eesti oli selles imelikus edetabelis 2017 – 66, 2020- 51 ja 2023 juba saadi 31 koht. Järeldus – mida rohkem Eesti inimene rassib, rabab ja kannatab, seda õnnelikum ta on.
Aga teisalt kui jälle ühistranspordiga sõidad, tänaval kõnnid, kaubanduskeskuses jalutad, isegi laulatusel käid, siis on märgatud näod kuidagi hallid, väsinud, suunurgad allapoole, silmis sära asemel tuhmus.
Veidike kerkivaid suunurki, naeratavat nägu ja rõõmustavat emotsiooni nägin viimati ühel komöödiaetendusel, kus naljad olid kedagi tögavad, roppe sõnu kasutades ärapanevad, igasugu lollusi kajastavad jne. Kas me oleme mingit sorti masohhistid? Järelikult, et eestlane oleks rõõmus ja õnnelik, siis tuleb teda mõnitada, sundida, kindlate kätega kägistada, vitsa ja vilet anda . . . ja ta on rõõmus ning rahul.
Ja seda kõike on viimased aastad usinalt tehtud ja ka tulemused on käes, oleme viimase 3 väga raske aastaga tõusnud edetabelis, uskumatu, aga 20 kohta. Aga momendil liigutakse metsikus tempos, õudust tekitavate suunistega rahvast üle edasi. Vist ikka sellepärast, et on suurem plaan, milleks on see, et olla 3 aasta pärast juba õnnelike esikümnes. Tsiteerides ühte tuntud Eesti poliitikut, kes rõhutas: ”Pingutama peab nii riik kui ka selle kodanikud.” Aamen!

Urmas Milvek


Kaitsepolitsei esitas kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhileKaitsepolitsei esitas täna hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega, teatas prokuratuuri pressiesindaja BNS-ile.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda. „Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,“ sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
„Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,“ lisas riigiprokurör.
Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.


Siseminister kõrvaldas Elmar Vaheri PPA juhi ametistSiseminister Lauri Läänemets kõrvaldas kriminaaluurimise alla langenud politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhi Elmar Vaheri ametist.
Elmar Vaher, PPA peadirektor
Läänemets allkirjastas käskkirja teenistusliku järelvalve algatamiseks, et hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis (PPA) tehtud personalitoimingute õiguspärasust.
Siseminister kõrvaldab Vaheri teenistusest ning nimetab PPA peadirektori kohustesse Egert Belitševi.
Täna hommikul esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks.
Tegemist on esialgse kahtlusega, mis võib menetluse kestel muutuda. Menetlust juhib riigiprokuratuur ning viib läbi kaitsepolitseiamet.


Danilson-Järg: Eestis kehtib süütuse presumptsioonTALLINN, 21. märts, BNS – Justiitsminister Lea Danilson-Järg (Isamaa) viitas usutluses Postimehele, et politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher ei peaks tema vastu esitatud kahtlustuse tõttu tagasi astuma.
Justiitsminister Lea Danilson-Järg sõnas Postimehele, et kui kahtlustus leiab tõendamist, on tegemist äärmiselt kahetsusväärse ja uskumatu juhtumiga. "Juhul kui kõik see leiab ka tõendamist, siis on tõesti tegu pretsedenditu juhtumiga, mis on väga kahetusväärne, sest politsei- ja piirivalveamet ise peaks seisma hea selle eest, et seadust täidetakse," ütles ta.
Danilson-Järg lisas, et kui on rikkumised, tuleb inimesed selle eest ka vastutusele võtta ning tema soovib, et prokuratuur tegeleks asjaga väga põhjalikult ning selgitaks välja kõik asjaolud.
Küsimusele, kas Vaher peaks praegu PPA peadirektori kohalt tagasi astuma, vastas Danilson-Järg, et kui kahtlused leiavad kinnitust, siis pole küsimustki, kuid esialgu on infot vähe ning vaja on selgust. "Loomulikult, kui kõik need asjad on aset leidnud, nagu prokuratuur räägib, siis kindlasti tuleks tagasi astuda politseiameti peadirektoril," ütles ta.
Kahtlustus iseenesest pole veel piisav põhjus tagasi astuda, leiab Danilson-Järg ja lisab selgituseks, et Eestis kehtib süütuse presumptsioon. "Kas inimene on süüdi või mitte, otsustab kohus, mitte justiitsminister ega ajakirjandus. Praegu on tegu kahtlustusega ja me peame saama asjast kindlalt rääkida siis, kui kõik kahtlustuses toodud väited on leidnud tõendamist ka kohtus," ütles ta.
Kahtlustuse järgi venitas maksu- ja tolliameti tolliosakonna juht Eerik Heldna pikemaks oma tööstaaži, et saada eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Vaherit kahtlustatakse sellele kelmusele kaasaaitamises, sest väidetavalt vormistas ta Heldna näiliselt politseisse tööle.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Vaheri kahtlustamine tõstab usaldust julgeolekuasutuste vastuKaitsepolitsei ametnikud esitasid täna hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale. Kahtlustuse kohaselt aitas kelmusele kaasa politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaher.
Pean tõdema, et minus tõstab see küll usaldust julgeolekuasutuste - antud juhul KAPO - vastu, kui esitatakse kahtlustus ka nö «omade» vastu. Praegusel juhul siis Elmar Vaheri vastu.
Samas õigusriigile kohaselt kehtib Eesti Vabariigis süütuse presumptsioon. Lõplikult peab süü tuvastama kohus. Kuid seejuures tasub meelde tuletada, et mõned aastad tagasi halvustati raevukalt meedias konservatiive (EKREt), kes soovisid Elmar Vaherit ametist vabastada. Teostus vabastamiseks oli küll konarlik, kuid praegust asjade kulgu vaadates, tundub, et siiski õige.


VIDEO | Lauri Läänemets: Elmar Vaheri kõrvaldamine peadirektori kohalt oli otsus, mis tuli ära tehaSiseminister Lauri Läänemets ütles, et Elmar Vaheri eemaldamine peadirektori ametist oli mõistlik otsus ning selliseid kahtlustusi ei tohiks PPA-s tekkida.
Kaitsepolitsei (kapo) ametnikud esitasid täna hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Läänemets ütles, et ta pole veel Vaheriga suhelnud. „Mul on võimalik teha seda siis, kui kapo on oma toimingud lõpule viinud. Loomulikult räägin ja teatan talle oma otsusest ning kuulan ära selle, mida tal on öelda. Kokkuvõttes pole poliitikutel siin täna midagi teha, see on prokuratuuri otsus, nemad koos kapoga seda menetlust läbi viivad ja siis selgub, kas süüdistus esitatakse või mitte. Praegu on ainult kahtlustus,“ sõnas ta.
Vaheri kõrvaldamine oli Läänemetsa sõnul õige otsus, selleks et ei tekiks rohkem küsimusi. Politseijuhi kohustused võttis üle Egert Belitšev, kes oleks ametisse astunud umbes kuu aja pärast. „Ta on mitu kuud PPA juhtimiseks ette valmistunud, see tagab ka täna PPA-le nii sisse- kui väljapoole kindluse, et töörahu on säilitatud,“ ütles ta.
Läänemets sõnas, et Vaheri ametist eemaldamise otsus oli õige. „Esiteks see on hea käitumistava, kui nii öelda, et kui kahtlustus esitatakse. Väga raske oleks tal endal juhtida ja politseile on eriti suured ootused ja nõudmised avalikkusel. Politsei on see, kes kontrollib inimeste seaduskuulekat käitumist ja peab selle tagama. Selles mõttes ma arvan, et see on oluline asi, mis tuli ära teha.“
Läänemets ütles ka, et talle tuli uudis üllatusena. „Kõik sellised asjad teevad kurvaks, sellest on hästi kahju. Hinnangut sellele andma ei hakka, tegelikult pole ju tõestatud ei üht- ega teistpidi seda olukorda, aga selliseid asju ei tohiks juhtuda. Tegelikult hea oleks, kui isegi kahtlustusi poleks võimalik esitada, sest jätkuvalt on politsei see, kes on siiamaani väga hästi olnud usaldusväärne partner kogu ühiskonnale ja inimestele,“ ütles Läänemets.
Vaata videost, mida Läänemets veel rääkis.


Kohus lõpetas Clyde Kulli kriminaalasja menetlemiseHarju maakohus otsustas täna lõpetada Clyde Kulli kriminaalasja menetlemise otstarbekuse kaalutlusel. Kull peab tasuma 25 000 eurot riigituludesse. Prokuratuur süüdistas Kulli ametiisikuna omastamises ja kelmuses aastatel 2016–2021, mil ta näitas hüvitamisele kuuluvate esinduskuludena kulusid, mis tegelikult olid seotud tema enda ja tema lähikondsetega. Kulli tekitatud kahju oli kokku 7541,57 eurot.
Tänavu 1. märtsi istungil kuulati Kull üle ning ta tunnistas nende tegude toimepanemist, kahetses tehtut ja oli valmis kahju hüvitama. Prokuratuur leidis, et Kulli suhtes saab kriminaalasja lõpetada ilma karistusotsust tegemata.
Kohus nõustus prokuratuuri otsusega ning lõpetas Kulli süüasja menetluse otstarbekuse kaalutlusel. Kull peab hüvitama 7541,57 euro eest tekitatud kahju ning tasuma riigituludesse 25 000 eurot. Kriminaalmenetluse käigus tekkinud õigusabikulud jäävad Kulli kanda. Määrus ei ole edasi kaevatav.

Kull: ennast kohtus mitte lõpuni kaitsta ei tulnud lihtsalt

«Otsus nõustuda kriminaalasja lõpetamisega oportuniteediga ja ennast kohtus mitte lõpuni kaitsta ei tulnud lihtsalt. Kaalusin süvitsi enda, oma pere ning Eesti Vabariigi huve,» selgitas Kull.
Ta rõhutas, et kuigi talle oli väga oluline saada õigeksmõistev otsus, siis ei saanud ta eitada aastatepikkuse menetluse negatiivseid mõjus nii talle kui ka Eesti välissuhetele ja -diplomaatiale, mille ülesehitamisse ja arendamisse on ta panustanud peaaegu kogu oma karjääri.
«Oma süütuse tõestamiseks oleksin pidanud omal kulul kutsuma tunnistajatena kohtusse ligi 50 välisdiplomaati ja valitsusamentikku üle maailma. See oleks tähendanud veel kuude-, kui mitte aastatepikkust keerulist ja ettearvamatut kohtuprotsessi, rääkimata mainekahjust Eesti riigile ja Eesti välisteenistusele,» lisas Kull.
«Olen 30 aastat olnud Eesti riigiametnik, töötanud kulisside taga, alati oma valitsuse huvides. Avalikkuse ja meedia huviorbiiti sattumine sellises olukorras ei ole olnud lihtne,» toonitas ta.
«Loodan, et otsus toob õigusrahu ja lubab mul eluga edasi minna. Ma ootan ja otsin võimalusi, kuidas kasutada oma teadmisi, oskusi ja rahvusvahelist võrgustikku, mis mul on kogunenud 30-aastase diplomaatilise karjääri jooksul,» lisas Kull.


PPA peadirektori kohustesse nimetatakse Egert BelitševSiseminister Lauri Läänemets allkirjastas käskkirja teenistusliku järelvalve algatamiseks, eesmärgiga hinnata viimase viie aasta jooksul Politsei- ja Piirivalveametis tehtud personalitoimingute õiguspärasust.Siseminister kõrvaldab PPA peadirektori Elmar Vaheri teenistusest ning nimetab PPA peadirektori kohustesse Saaremaalt pärit Egert Belitševi.
21. märtsi hommikul esitasid Kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse Maksu- ja Tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse Politsei- ja Piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks.
Tegemist on esialgse kahtlusega, mis võib menetluse kestel muutuda. Menetlust juhib riigiprokuratuur ning viib läbi Kaitsepolitseiamet.


Kapo kahtlustab PPA juhti Elmar Vaherit kelmusele kaasaaitamisesKaitsepolitsei esitas teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega, teatas prokuratuuri pressiesindaja BNS-ile.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.