PÕHJALIK ÕPETUS | Mereannid: kuidas nende loomuomast maitset kõige paremini esile tuua?Kehtib reegel, et mida vähem kasutada mereandide valmistamisel igasuguseid maitselisandeid ja kuumtöötlust, seda parem.
Meie oma kodumeri ei hiilga just mereannirikkkusega, aga maailm on valla. Transpordi- ja külmutustehnika võimaldavad saata ka väga kiiresti riknevat toitu ilma kahjudeta ühest maailmaotsast teise ja nii jõuavad siiagi kaugete merede molluskid väga erinevatest ilmanurkadest. Ja see on suurepärane, sest mereandidel on loomupärane omadus tekitada tunnet, et ees ootav eine saab olema midagi eriti maitsvat.
Ehk mängib oma rolli siin ka see, et suurem osa inimesi sööb mereande peamiselt puhkusereisidel ja seega seostuvad need ajusoppides just nimelt naudingu ja puhkusega. Olen ise samuti suuremat sorti mereannifänn. Retseptides jälgin nende puhul üldiselt lihtsamat joont, kuna mereannid on ise juba nii hõrgud, et ei vaja kümmet maitseainet ega kahtekümmet lisakoostisosa, mis tapaksid nende spetsiifilise merelismagusa meki. Mereande on lihtne valmistada, kui teada mõnd nõksu ja neid kasutada. Lisaks valmivad need kiiresti ja maitsva roa võid saada lauale kõigest 15 minutiga.
Mereande peetakse sageli luksuslikuks ja hinnaliseks tooraineks. Jah, homaar, krabid või osa austeid seda kahtlemata ongi, aga suurepärase maitseelamuse saab ka palju rahakotisõbralikumalt näiteks karpidest või hiidkalmaari kombitsatest.
Pehme lihaga krevetid
Krevetid on terves maailmas ja suure tõenäosusega Eestiski mereandide hulgas populaarsuselt esikohal. Need mereannid on kergesti kättesaadavad, neid müüakse peaaegu igas toidupoes, need on olemas ka sügavkülmas või kalaletis värskelt või sulatatult.
Valikus on peamiselt põhjapoolsetelt aladelt püütud väiksemaid süvameregarneele ja troopilistest vetest pärit hiidkrevette, mida nimetatakse ka tiiger- või kuningkrevettideks. Mõnikord ilutsevad kalaletis suured Argentina hiidkrevetid. Nende omapära on kesta värvuses, mis on kuumtöötlemata krevettidel oranžikas, vastukaaluks teiste krevettide hallile kestale.
Et krevettide valik on lai, varieerub suuresti ka nende hind. Soodsaimad on tervena keedetud ja külmutatud terved põhjameregarneelid, kalleimad kas värsked või külmutatud, kuid toored hiidkrevetid. Erilistel hetkedel võib neid endale ju lubada, ent väga maitsvaid toite saab ka soodsama hinnaklassi krevettidest. Needsamad eelnevalt mainitud keedetud puhastamata süvameregarneelid kujutavad endast ütlemata toredat seltskonnatoitu, mida on mõnus laua ääres juttu puhudes nokitseda ja puhastatud suutäitega maiustada.
Krevette on koduses köögis lihtne kasutada. Kuldreegel: väldi üleküpsetamist! Siis võib õrn tekstuur muutuda sitkeks ja maitsetuks.
Tervete hiidkrevettide puhastamine
1. Kui krevetil on pea, keera see õrnalt küljest.
2. Krevetti kahe käe vahel hoides ja pöialdega tõmmates koori kest koos jalgadega. Sabaotsake võib külge jääda.
3. Aseta krevett kõhuli lõikelauale ja tee terava noaga seljale sisselõige. Eemalda tume sool, seda noaotsaga kerides. Mõnikord on külmutatud krevettidel juba tööstuses kesta sisse lõige tehtud ja sool eemaldatud.
4. Kui plaanid krevette praadida, kuivata need enne seda, nii ei hakka need hauduma, vaid kohe ilusti särisema.
5. Krevette võid praadida ka puhastamata kujul, siis jääb nokitsemistöö sööjatele laua ääres. Noa ja kahvliga pole siin suurt midagi teha, käiku tuleb lasta ikka näpud. Krevetikestast jääb sõrmedele selle protsessi käigus mere maitse, mis kandub ka suhu pistetavale krevetilihale.
HEA TEADA!
Märgistus näitab krevettide rohkust ehk suurust ühes kilogrammis. Mida väiksem number, seda suuremad krevetid, ja vastupidi.
Karbid
Karpidest on meie poodides sagedamini saada ranna- ehk sinimerikarpe. Aga ka väikeseid magusaid veenuskarpe, luksuslikke austreid, suus sulavaid kammkarpe, suuri ja liharikkaid rohekarpe, mõnikord ka põnevaid habemenoa- ehk kaunkarpe.
Sinimerikarbid on ühed soodsamad mereannid, kilohind varieerub 4–8 euro vahel, mis teeb neist igati kättesaadava hinnaga tooraine. Sinimerikarpe süüakse ainult kuumutatult, kas siis aurutatult, erinevates kastmetes, mereannisuppides või ahjus gratineeritult ehk üleküpsetatult. Mulle maitsevad väga ka karbid, mille esmalt keedan ja siis marineerin veiniäädikas ja oliiviõlis koos ürtidega.
Heledad ümarad veenuskarbid on õrna ja magusmaheda maitsega, imehead risotodes ja pastaroogades.
Rohekarp sarnaneb välimuselt sinimerikarbiga, aga on tunduvalt suurem. Värskeid, st elusaid suuri rohekarpe meil ei müüda, küll aga leidub sügavkülmaletis keedetud ja poolitatud rohekarpe. Erinevate katetega üleküpsetatud karbid on tore suupiste ja sellistest juba keedetud karbipoolikutest on seda lihtne ja mugav valmistada.
Mereande ära küpseta üle!
Austrid säravad karpide superstaari staatuses. Elusaid austreid peetakse suureks delikatessiks, mille ideaalseks kaaslaseks on šampanja. Samas maades, kus austreid kasvatatakse, ei suhtuta neisse molluskitesse nii piduliku austusega ja näiteks Prantsusmaal ei ole sugugi harv kohata austriliha suppides või hautistes, gratineeritult või juustuses vormis küpsetatult. Austrikarpe avatakse spetsiaalse noaga, mis surutakse karbi sulgurlihase vahele ja siis keeratakse, et karp avaneks. Seda on parem teha kinnastega või häda korral käterätiga austrit kinni hoides, sest karbi servad on teravad.
Kammkarpe müüakse värskelt või külmutatult ja nende liha pehmust lausa jumaldatakse. Meil on ka oma tuntud tuuker-kalamees Marko Kaldmaa, kes püüab kammkarpe Norras ja toimetab Eestisse.
Kammkarpide praadimise juures tuleb silmas pidada ikka sedasama reeglit, mis teistegi mereandide puhul: ära küpseta üle! Kui kammkarbi pind hakkab pannil kuldset tooni saama ja liha ei ole enam klaasjas, on karbid valmis. Kaks minutit mõlemalt küljelt on just paras. Terveid kammkarpe ostes leiad karbipoolikust ka punase marja, mis on samuti söödav, aga eriti õrn ja tahab kuumutamist vaid mõne hetke.
Kuidas merikarpe süüa? Sõrmede, kahvli või lusikaga?
Kui laual on kausike veega näppude puhastamiseks, on igati aktsepteeritav süüa karpe sõrmede vahelt. Kui karbid on serveeritud kastmes, võid karbiliha karbi küljest kahvliga lahti õngitseda ja lusikaga leent peale ampsata.
Kaheksajalg
Müütilise auraga kaheksajalad ei ole meie kaubanduses just liiga tihti saadaval, ent kel ikka kange kaheksajalaisu, leiab need kindlasti kas värske või sügavkülmutatuna üles. Värske kaheksajala kilohind jääb 25 euro, külmutatult 20 euro kanti. Muide, beebikaheksajalad ei ole kaheksajalgade lapsed, vaid lihtsalt väiksem liik kaheksajalgu.
Sageli peljatakse, et kaheksajalg tuleb potist välja vintske ja kummisena. Selles hirmus on leiutatud mitmesuguseid abinõusid, alates vaese looma nüpeldamisest enne pottipanekut, kuni keeduvette veinikorkide lisamiseni. Tegelikult on kaheksajala pehmenemiseks vajalik lihtsalt piisav keeduaeg, mis on keskmise suurusega isendi puhul umbes kolmveerand tundi. Küpsust saab testida puidust vardaga. Kui see läheb kergelt liha sisse, ongi hästi.
Sügavkülmutamine mõjub lihastruktuuri pehmendavalt, nii et ses mõttes on külmutatud kaheksajala ostmine värskest isegi kindlam valik. Meil müüdavad kaheksajalad on enamjaolt puhastatud, eemaldatud on nii tindikott kui ka pea sisemus. Ma keedan kaheksajalga küll tervelt, aga peaosa üldse toidus ei kasuta, sest parimad on ikka kombitsad.
Sügavkülmutamine mõjub lihastruktuuri pehmendavalt, nii et ses mõttes on külmutatud kaheksajala ostmine värskest isegi kindlam valik.
Kalmaar
Kalmaarid ja seepiad ehk tindikalad on lähisugulased ja ka nende valmistusviisid on sarnased. Seepiaid kohtab meie poodides harvem. Kalmaare aga on nii terveid ja värskeid kui kombitsateks ja tuubideks tükeldatuna. Toon eraldi välja oma hiljutise avastuse, värsked hiidkalmaari kombitsad, mida leidub viimasel ajal üha enam. Need pakuvad täiesti arvestatavat konkurentsi kaheksajala kombitsatele, aga on hinnaklassilt peaaegu poole soodsamad.
Mereannisegud
Mereannisegusid, milles leidub erinevas vahekorras nii puhastatud rannakarpe, väikeseid krevette kui ka kalmaaritükke, müüakse peaaegu igas suuremas poes. Sellist „kõik ühes“ segu on hea lisada kalasupile või mõnele köögiviljaroale. Hamba all küll mereanni tekstuuri suurt ei tunne, sest segu koostisosad on pisikesed, küll aga saab roogadesse hetkega mõnusa mereandide maitse ja aroomi. Hea võimalus algajatele mereannisõpradele maitsega tutvumiseks!
Kus on parim valik mereande?
Lihtsamaid külmutatud mereande leidub iga supermarketi sügavkülmaletis. Kui aga tahad midagi erilist, värsket või proovida põnevamaid mereande, siis tasub külastada näiteks Kalamajakat, Kalaarsenali, Kalakala või Promo Cash & Carry kalaletti.
Mereandide söömine toetab tervist
Mereannid on vähese rasvasisaldusega, olles samal ajal suurepäraseks valguallikaks. Mereandides on märkimisväärses koguses oomega-3-rasvhappeid ning mineraale ja vitamiine, näiteks vitamiin B12, mineraalid seleen ja tsink. Viimased kaks on tugevad antioksüdandid, mis kaitsevad organismi keskkonnategurite ja vabade radikaalide kahjuliku mõju eest. Vitamiin D ja kaltsium aitavad hoida luud tugevana. Kala ja mereande soovitatakse süüa vähemalt kaks korda nädalas. Mineraalainete rikkuse tõttu on mereandide söömine eriti kasulik, kui tunned end stressis ja väsinuna.
Kuidas mereande üles sulatada?
Ostes vali võimalikult värsked mereannid, mida hoitakse kalaletis jääl. Hästi sobivad ka sügavkülmutatud mereannid, sest need on külmutatud kiiresti ja tänapäevaseid tehnoloogiaid kasutades – sageli otse püügitraaleril. Ära kunagi pane juba korra sulatatud mereande uuesti sügavkülma, nii võivad tekkida tervisele ohtlikud bakterid.
Mereande sulata aeglaselt külmkapis. Kui on aga kiire, võta mereannid pakendist välja ja laota toatemperatuurile ühe kihina vaagnale sulama. Sulamisel tekkinud vedelik vala ära. Kui on padukiire, tõsta külmutatud mereannid kraani alla suurde kaussi. Lase peale joosta jahedat vett ja liiguta mereande, kuni need on sulanud. Nii sulavad mereannid mõne minuti jooksul. Mereande saad sulatada ka lihtsalt kausis külmas vees, mitte jooksva vee all. Nii sulavad need veidi kauem.
Sinimerikarpide keetmise spikker
1. Pese karbid harjaga külma vee all.
2. Eemalda tõrksalt eemalduv meresodi noa abil.
3. Rebi küljest “habe” ehk hingamisava lõpuseniidid, kui neid üldse on.
4. Viska ära kõik katkised ja täiesti lahtised karbid. Viska ära ka need praokil karbid, mis keelduvad sulgumast pärast neile koputamist.
5. Kuumuta suures potis vesi keema. Maitsesta soolaga: 2 tl meresoola 2 liitri vee kohta. Vala karbid keevasse vette. Aseta potile kaas ja keeda madalal kuumusel 5 minutit, mil nad avanevad. Tõsta karbid vahukulbiga veest välja. Viska avanemata karbid ära.
6. Valmista eraldi kaste ja serveeri karpe tervelt kastmes. Või eralda karpidest liha, mis on nüüd valmis edasiseks kasutamiseks, näiteks marineerimiseks või mõnes muus toidus, kus on vaja keedetud karbiliha.
Sinimerikarbid valge veini ja koore kastmes koos estragoniga
4-le, T, K, M
Üks ütlemata maitsev moodus karpidega maiustada on valmistada neile veinine koorekaste, millele annab salapärase prantsuspärase meki estragon. (Sööjad: „Mm, mis maitse see on, nii hea!“) Kõrvale serveeri kindlasti head saia, näiteks baguette’i, millega saab viimasedki väärtuslikud kastmetilgad taldrikult kätte.
1. Pese karbid voolava vee all hoolsalt ja jälgi, et kõik oleksid suletud. Viska ära need, mis on praokil ega sulgu ka noaga peale koputades.
2. Kuumuta pannil või, passeeri hakitud sibul ning küüslauk klaasjaspehmeks ning vala suurde potti. Lisa vein ja estragon, kuumuta keema. Pane potti karbid (kõik ei pea olema vedelikuga kaetud) ja keeda kaane all 6 minutit, kuni need on avanenud. Tõsta karbid vahukulbiga leemest välja. Viska ära need, mis keetes ei avanenud.
3. Vala potti vesi ja koor, puista ka pipraterad ning keeda ilma kaaneta 5 minutit. Maitsesta soolaga. Tõsta karbid leeme sisse tagasi ja tõsta oma meistriteos lauale.
SOOVITUS
Kui teed seda toitu külmutatud sinimerikarpidest, sulata need esmalt ja vala tekkinud vedelik ära. Külmutatud karbid on juba eelkeedetud, nii et keetmisetapi võid ära jätta. Lisa sulanud karbid koos vee, koore ja piprateradega ja keeda 5 minutit, nagu retseptis kirjas.
Sinimerikarbid kastmes
Sinimerikarpe saab serveerida kümnetes, kui mitte sadades erinevates kastmetes. Minu toiduarmastajast sõbral oli koroonaajal erihobi igal nädalal valmistada sinimerikarpe kõikvõimalikes kastme- ja maitsestusversioonides. Põnevamatest kombodest tooks välja Maroko moodi harissa soolasidruni ja koriandriga komboga või Eesti moodi Merevaigu ja tilliga. On ju inspireeriv!
Veenuskarbipasta
4-le, T, K, V, L
Selle retsepti olen oma kodusesse kööki toonud Sardiiniast, kus mitmel aastal perega puhkamas ja mereande nautimas käidud. Tavalisest mereannipastast erilisemaks teeb toidu valmistusviis: pasta valmib nagu risoto!
1. Lase karpidel rahulikult sulada. Vala tekkinud vedelik ära. Haki küüslauguküüned. Kuumuta suuremal sügaval pannil õli. Prae küüslauku madalal kuumusel segades 2–3 minutit. Ära pruunista!
2. Puista pannile hakitud peterselli ja kuumuta veel segades paar minutit, et maitseained õlisse imenduksid. Lisa pasta, tomatipüree, suhkur, sool ja pipar ning sega läbi. Nüüd hakka edasi keetes jupi kaupa lisama vett või kalapuljongit. Esialgu vala sinna pool vedelikukogusest, lase sel pastasse imenduda ja siis lisa ülejäänu. Sega vahepeal. Kokku kulub keetmiseks 10–12 minutit, kuni pasta on al dente küpsusastmes.
3. Lõpuks sega hulka veenuskarbid ja kuumuta paar minutit. Maitse ja kui tarvis, lisa soola. Paku kohe. Serveerides võib iga sööja oma toidule jahvatada musta pipart.
Kohandatud tooraine teeb imet
Originaalis tehakse rooga kohaliku erisordi, terakesi meenutava fregola-pastaga. Seda meil paraku saada pole, aga olen selle pastasordi asendanud lühikese riisikujulise orzo-pastaga. Veenuskarpe õnneks meie kalalettidelt leiab. Boonusena tuleb välja asjaolu, et arvestades pastapaki ja külmutatud karbikoti hinda, on tegu lausa soodusgurmeega.
Einesai krevetisalatiga à la toast Skagen
4-le, T
Võileivategu tundub esmapilgul liiga lihtne. Aga kui krevetid on käepärast, siis see võileib ületab kõik ootused. Isegi peolaua eelroana tekitab see elevust.
Puhasta krevetid ja tõsta kaussi. Lisa kahvliga katki vajutatud muna, majonees ja sinep. Lisa maitseroheline, sega läbi. Lõika saiadelt koorik. Prae saiad pannil võis mõlemalt küljelt kuldseks. Tõsta igale saiale krevetisalatit. Kõige peale pane kroonina lusikatäis kalamarja.
Mari-Liisi versioon krevetisaiast
Et kate oleks veel maitsvam ja ühtlasi hoiaks saia peal paremini vormi, lisan peeneks hakitud muna, mis originaalis puudub. Krevettide osas on ideaalne valik nn laeva Rootsi laua krevetid: keedetud koorimata väikesed süvameregarneelid. Koori need ise, nii on maitse palju parem kui juba puhastatud garneelidel. Pealegi on einesaiu nii lihtne teha – ainult segamise vaev –, nii et jäta endale vähemalt krevettide koorimise rõõm.
Niisiis, kui sul on krevette, muna, majoneesi, maitserohelist ja röstsaia, on maitsemeeli paitav amps vaid mõne minuti kaugusel. Soola sellesse toitu lisada pole vaja, krevetid ja kalamari on just parasjagu soolased.
Kümne minuti gurmee: krevetid võikastmes koos küüslaugu ja peterselliga
3-le, T, G, M
Küüslaugu ja võiga siin kokku hoitud ei ole, ja õigusega! Tulemuseks on võrratult maitsev roog, mille söömise järel limpsitakse puhtaks sõrmedki. Ja see on lubatud, sest kui krevetid on pannilt tulnult söömiskõlblikuks jahtunud, ongi kõige parem nendega maiustada näppude vahelt.
1. Sulata krevetid, vala tekkinud vedelik ära. Puhasta krevetid koortest, aga jäta sabake külge. Haki küüslauguküüned. Sulata pannil 1 sl võid. Prae krevetid mõlemalt küljelt roosaks, maitsesta soola ja pipraga. Tõsta pannilt ära.
2. Vala hakitud küüslauk samale pannile ja prae madalal kuumusel läbipaistvaks, selleks kulub 1–2 minutit. Lisa pannile ülejäänud tükkidena või, krevetid, sidrunimahl, tšillihelbed ja hakitud petersell. Sega läbi. Naudi kohe!
Jäägivaba kokkamine!
Kui puhastad krevette, ära viska kestasid ära, vaid korja neid ajapikku sügavkülma kilekotti. Kui kesti on koos 250–300 g jagu, saad neist koos veega keeta maitserikka ja tummise mereannipuljongi, mida kasutada kastmete, suppide, mereannirisoto vms valmistamiseks.
Kammkarbi-ceviche
2-le, T, K, G, M, L
Ceviche (hääldama peaks “seviitše”, rõhk teisel silbil) on Kesk- ja Lõuna-Ameerikast pärit eelroog või lihtsalt mõnus mereline amps, mida saab teha nii toorestest mereandidest kui ka kalast. Laimimahlas „küpsetatud“ kammkarbid on eriti puhta maitsega ja tekitavad süües lausa sõltuvust. Võtmesõnaks on nagu ikka toore kala ja mereandide puhul värskus.
1. Kui kammkarbid on ostetud karpidega, eemalda need sealt. Külmutatud kammkarbid sulata eelnevalt. Lõika õhukesteks, 1–2 mm paksusteks viiludeks. Lõika sibulapoolik õhukesteks poolratasteks. Haki tšilli. Sega poolest laimist välja pressitud mahl suhkru ja soolaga.
2. Pane kõik komponendid kaussi, vala peale maitsestatud laimimahl. Sega hästi õrnalt läbi. Jälgi, et kõik kammkarbi viilud oleksid laimimahlaga kaetud. Kui pole, pigista mahla juurde. Lase 5 minutit maitsestuda. Serveerimiseks tõsta ceviche taldrikutesse.
Mereannihautis köögivilja ja riisiga
4-le, T, K, G, M, L
On see supp või hautis, selles on küsimus. Ilmselt midagi vahepealset, millele ei olegi nimetust välja mõeldud. Roog ise pakatab merelisusest ja kui silmad kinni panna, viib aroom otse Vahemere-äärsesse rannakülla.
1. Sulata mereannisegu. Haki sibul ja küüslauk. Tükelda sellerivars, fenkol ja porgand. Kuumuta pannil oliiviõli. Prae tükeldatud köögivilju madalal kuumusel 7 minutit, kuni hakkavad pehmenema.
2. Vala pannilt kõik haudepotti, lisa konservtomatid, vesi, suhkur, tüümian, loorber, pipraterad ja veidi soola. Keeda 15 minutit, kuni köögiviljad on enam-vähem pehmed. Lisa mereannisegu. Keeda veel 5 minutit. Maitse ja vajadusel lisa soola.
3. Paku pajaroa kõrvale kuuma riisi, mida igaüks saab ise oma supitaldrikusse tõsta.
Soovitus
Kasuta kindlasti fenkolit ja sellerit, need annavad roale suurepärase meki ja sobivad mereandidega väga hästi kokku.


Ole teadlik! Luminor: e-kaubanduse kasvuga sagenevad veebipõhised müügipettusedEesti Panga andmetel ulatus eelmisel aastal e-kaubanduse käive Eestis 3,54 miljardi euroni, moodustades viiendiku kogu jaekaubanduse mahust. Suurest mahust ja kasvust soovivad aga oma osa saada ka petturid. Luminori tellimusel hiljuti läbi viidud uuringu kohaselt on iga viies Eesti inimene puutunud viimase aasta jooksul kokku veebipõhise müügipettusega.
Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik kinnitab panga andmetele tuginedes, et tänavu kaheksa esimese kuuga on veebipõhiste müügipettuse arv kasvanud võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. „Internetis toimuvad müügipettused võrduvad suure tõenäosusega kaotatud rahaga. Seda pettuse liiki iseloomustab lähenemine, et esmalt tehakse ost ehk kantakse raha üle ning alles hiljem hakatakse kahtlustama pettust, mitte vastupidi. Paraku on nii, et kui ülekanne on juba tehtud, siis kaotatud raha tagasi saada on väga keeruline,” ütles Kiik.
Maksekeskuse kliendianalüüsi kohaselt suurenes Eesti e-ostlejate arv koroonaajal vähemalt 50% ning kasv pole peatunud ka pärast seda. Eesti E-kaubanduse Liidu andmetel tehakse keskmiselt 62% e-oste Eesti ning 38% välismaa e-poodidest. Samas ei vasta erinevate uuringute kohaselt väga suur hulk kodumaistest e-poodidest kõikidele seadusest tulenevatele tarbijaõigustele, rääkimata keskkondadest, mis ongi pettuse eesmärgil loodud. „Oht veebis mõne võltspoe või pettuse ohvriks langeda on suur ning kasvab iga aastaga, seetõttu tuleb olla väga hoolikas,” kinnitas Kiik.
Luminori pettuste tõkestamise spetsialisti soovitused veebipõhise müügipettuse ohu ennetamiseks:
Uskumatult soodne hind viitab sageli pettusele ning soovile panna inimene ostu koheselt ilma kaks korda mõtlemata sooritama. Seega tuleks erakordselt soodsa hinnaga toote või teenuse puhul otsida ja võrrelda, mida teised müügikohad sama asja eest küsivad.
Enne iga suuremat veebipoes tehtud ostu tuleks kontrollida müüja tausta. Lihtsa otsingu abil võib nii veebipoe kui ka konkreetse müüja nimi tulla esile seoses mõne varasema pettusega. Soovitatav on jälgida ostukeskkonnas ka teiste klientide arvustusi ning nende olemasolu või puudumist.
Petturid kasutavad sageli usaldusväärsete ja tuntud ettevõtete nimesid, et eksitada ostjaid ning luua seeläbi usaldusväärne mulje. Oluline on enne ostu sooritamist veenduda, et veebiaadress ja konto kuuluvad tõesti õigele ettevõttele. Sageli võib nimedes erineda kõigest üks täht.
Välismaalt tellides tuleks alati arvestada veidi suurema tõenäosusega, et kaup ei jõua kohale või ei ole oodatud kvaliteediga. Kui see nii läheb, siis sageli hakatakse tagantjärele süvenema tingimustesse. Avastatakse, et tehinguga on antud nõusolek näiteks hilisemaid pretensioone mitte esitada. Seega tuleks kindlasti süveneda ka tingimustesse, millele nõusolek antakse.
Kiige sõnul tuleb olla tähelepanelik ka juhul, kui inimesed ise internetis midagi müüvad, sest aktiivselt tegutsevad ka võltsostjad. „Sellisel juhul hakkab pettus reeglina realiseeruma hetkel, mil ostu ja paki saatmise osas tehakse kokkulepe. Pettur saadab lingi võltsitud veebilehele, mis näeb välja väga sarnane näiteks mõne tuntud kullerteenuse omaga. Seejärel palub pettur paki saatmise eest sel lehel tasuda ning hetkel, kui olete sisestanud vajalikud kaardiandmed, üritab kelm sooritada kaardiga toiminguid, mis ka õnnestuvad, kui selle ise kinnitate,” selgitas Kiik levinud skeemi.
Luminori tellimusel hiljuti läbi viidud Norstati uuringu kohaselt tajub 79% Eesti inimestest, et viimase aasta jooksul on finantspettuste arv suurenenud. Kõige enam on aasta jooksul finantspettuste arvu kasvu tajunud 30–39-aastaste vanusegrupp.
Näiteid enim levinud petuskeemide kohta ning nõuandeid, kuidas nendes olukordades käituda, leiate Luminori vastavalt teemalehelt.


Innovaatilised, loovad ja keskkonnasõbralikud – selgusid Tallinna parimad ettevõtlusteodLennusadamas toimunud pidulikul Tallinna ettevõtlusauhindade galal selgus selle aasta parim arendusprojekt, koostööprojekt, särav startija, turismitegu, töökohtade looja, tulevikulahendus ja ökouuendus ning anti välja auhinnad parimatele rakenduslikele teadustöödele.Tallinna abilinnapea Joosep Vimma sõnul on selleaastane ettevõtluskonkurss olnud üks läbi aegade edukamaid. „Hoolimata viimastel aastatel aina uutest ette tulevatest keerukustest, on paljudel ettevõtjatel jagunud indu ja võimekust edasi püüelda ja ka teistele eeskujuks olla. Konkursile laekus rekordarv kandidaate – koos teadustööde kategooriatega 123 kandidaati,” ütles Vimm.Vaata galeriid (21)Sulge galerii1/212/213/214/215/216/217/218/219/2110/2111/2112/2113/2114/2115/2116/2117/2118/2119/2120/2121/21Kõik kandidaadid, aga eriti valitud nominendid väärivad abilinnapea hinnangul esiletõstmist. „Auhinna viivad aga koju need ettevõtted, kes on silma paistnud innovaatilise lähenemise poolest või avaldanud olulist mõju Tallinna linna või linna ettevõtluskeskkonna arengule,” lisas ta.Selle aasta Tallinna ettevõtlusauhindade võitjadArendusprojekt 2023: Tähesaju Kaksikud, arendaja Restate Property Developers OÜTähesaju Kaksikud on identsed multifunktsionaalsed hooned Tähesaju äripiirkonnas Lasnamäel. Uudne lahendus võimaldab ettevõtetel ühendada omavahel nii lao, kaubandus kui ka kontori funktsiooni. Projekti maksumus on 15 miljonit eurot.      Koostööprojekt 2023: NATO DIANA innovatsioonikiirendi, projekti eestvedaja SA Tallinna Teaduspark TehnopolNATO innovatsiooniprojekte juhitakse Eestist. Kaitsetööstuskiirendi DIANA jõudmine Tehnopoli annab võimaluse toetada süvatehnoloogia ettevõtteid ning toob Eestisse rahvusvahelise võrgustiku kaudu maailma suurimad militaarkliendid ja investorid. Eestisse toodi kiirendi koostöös Tehnopoli, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, välisministeeriumi ja kaitseministeeriumiga.Särav startija 2023: Iglupark OÜIglupark on koht, kus saab ühendada töö, puhkuse ja tervise. Iglupark koosneb omanäolistest väikestest disainmajakestest, mis on valmistatud Eestis, pakkudes võimalust veeta kvaliteetaega. Iglupark asub Tallinnas Noblessneri sadamas ja selle loomiseks on investeeritud peaaegu miljon eurot.Turismitegu 2023: Taevale lähemal! Klaasliftiga Niguliste torni, SA Eesti KunstimuuseumTallinna Niguliste muuseumi rekonstrueerimise eesmärk oli avada seni suletud osad, eeskätt Niguliste torn, ning võimaldada külastajatel nautida uut vaateplatvormi 50 meetri kõrgusel Tallinna vanalinna kohal. Populaarset atraktsiooni on alates märtsist külastanud üle 53 000 turisti.Töökohtade looja 2023: Nordea Bank Abp Eesti filiaal       Põhjamaade suurima pangandusgrupi Eesti organisatsioonis töötab peaaegu tuhat inimest. Põhjamaade klientide teenindamine toimub kahes suuremas valdkonnas − finantskuritegevuse ennetamine ja igapäevapanganduse tugiteenused. Viimase aasta jooksul on ettevõte loonud täiendavalt 169 uut töökohta Tallinnas.Ökouuendus 2023: Green City on veebipõhine teenus, Aktsiaselts MainorGreen City on veebipõhine teenus Ülemiste City linnakus, mis aitab 16 000 talendil ja ettevõtetel keskkonnasõbralikumalt tegutseda ja jätkusuutlikumaks muutuda. Platvorm võimaldab inimestel ja ettevõtetel jälgida oma ressursikasutust ja rakendada meetmeid, et vähendada oma keskkonnamõju.Tulevikulahendus 2023: GScan OÜ Ettevõte tõi turule tööstusliku müüonskanneri, mis võimaldab objektiivsemalt hinnata ehitiste tehnilist seisukorda ja suudab avastada sügavates betoonkihtides kahjustusi ning keemilist koostist. Tehnoloogia vastab kasvavale nõudlusele ehitiste ohutuse ja energiatõhususe hindamiseks, eeskätt muinsuskaitseobjektide puhul. Lisaks toetab see Eesti sensortööstust ja aitab kaasa rohelise linna eesmärkide saavutamisele.Rakenduslike teadustööde eriauhinnadEriauhind: Rakenduslik teadustöö 2023 koostöös Tallinna TehnikaülikooligaLainePoiss – lainemõõtja veekogude seireks – teadustöö juht vanemteadur Victor Alari, MSITalTech teadlased lõid koostöös WiseParker OÜ-ga uudse nutika poi nimega LainePoiss, mis võimaldab mõõta merel, ookeanil ja siseveekogudel lainekõrgust, laine suunda, laine perioodi ja teisi olulisi laineparameetreid.Eriauhind: Rakenduslik teadustöö 2023 koostöös Tallinna ÜlikooligaRakenduslik teadustöö 2023 on Ekstratsellulaarsete vesiikulite bioanalüüs- teadustöö autor Danilo MladenovićDoktoritöö keskendus uutele meetoditele ekstratsellulaarsete vesiikulite ehk rakkude ja kudede vahel sidesüsteemina toimivate nanoosakeste puhastamiseks, eraldamiseks ja analüüsimiseks bioloogilistest proovidest. Teadustöö viidi läbi koostöös biotehnoloogiaettevõttega HansaBioMed Life.Eriauhind: Rakenduslik teadustöö 2023 koostöös Eesti KunstiakadeemiagaKogukondliku hoolitsuse teenuse kontseptsioonTeadustöö eestvedajad Eva Liisa Kubinyi ja Maarja MõtusTeadustöö näitab edukat koostööd akadeemia ja avaliku sektori vahel ning tutvustab kuidas disainiprotsess aitab uuendada avalikke teenuseid, eriti vaimse tervise valdkonnas. Projekti käigus loodi ja testiti koostöös Järveotsa Perearstikeskusega kogukondliku hoolitsuse teenuse kontseptsiooni ja kaasati esmakordselt patsiendid tervishoiusüsteemi teenuste arendusse.Eriauhind: Rakenduslik teadustöö 2023 koostöös SA Eesti RakenduskõrgkoolidRakenduslik teadustöö 2023 on Ülemiste linnaku ökoloogiline jalajälg – teadustöö autor Kadri Look, Eesti Ettevõtluskõrgkool MainorMagistritöös tehti ettepanekud Ülemiste City kui targa linna ökoloogilise jalajälje arvutamiseks sobiva mudeli loomiseks, info kogumise lihtsustamiseks ja kogukonna kaasamiseks. Tööd iseloomustab lisaks tugevale teoreetilisele taustale ja andmetöötluse keerulisusele ka ettepanekute praktilisus.]]>


Luminor: e-kaubanduse kasvuga sagenevad veebipõhised müügipettusedEesti Panga andmetel ulatus eelmisel aastal e-kaubanduse käive Eestis 3,54 miljardi euroni, moodustades viiendiku kogu jaekaubanduse mahust. Suurest mahust ja kasvust soovivad aga oma osa saada ka petturid. Luminori tellimusel hiljuti läbi viidud uuringu kohaselt on iga viies Eesti inimene puutunud viimase aasta jooksul kokku veebipõhise müügipettusega.
Foto on illustratiivne. Allikas: Pexels.
Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik kinnitab panga andmetele tuginedes, et tänavu kaheksa esimese kuuga on veebipõhiste müügipettuse arv kasvanud võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. „Internetis toimuvad müügipettused võrduvad suure tõenäosusega kaotatud rahaga. Seda pettuse liiki iseloomustab lähenemine, et esmalt tehakse ost ehk kantakse raha üle ning alles hiljem hakatakse kahtlustama pettust, mitte vastupidi. Paraku on nii, et kui ülekanne on juba tehtud, siis kaotatud raha tagasi saada on väga keeruline,“ ütles Kiik.


E-kaubanduse Liit: riik on eelarves jätnud ligi miljard eurot laokileAjal, kui riigieelarves haigutab hiiglaslik auk ja riburada pidi tulevad uued maksud, on riik ise jätnud ühe üliolulise pingutuse tegemata, et endale õigusega kuuluv raha koju tuua.
Nimelt on Eesti jätnud unarusse piiriülese e-kaubanduse maksustamise ja sellega erinevate põhjalike analüüside järgi kaotanud igal aastal suurusjärgus 120-150 miljonit eurot.
Meil tuleb kiiresti lahendada olukord, et maksu- ja tolliamet saaks makseasutustelt saadud andmete põhjal tuvastada käibemaksu summad, mida nii Euroopa Liidu kui ka kolmandate riikide (näiteks Aasia) ettevõtjad ei deklareeri Eestisse. Välismaistelt müüjatelt on võimalik saamata jäänud käibemaks sisse küsida tagasiulatuvalt, mis on viie-seitsme aasta jooksul kahjuks kuhjunud lausa miljardi euroni.
Euroopa Liit plaanib 2035. aastaks luua piiriülese kaubandusega võitlemiseks ühtse tolli- ja maksusüsteemi. See on kosutav, kuid aasta 2035 on väga kaugel. Lisaks on parasjagu Riigikogus esimese lugemise läbinud eelnõu, millega võetakse Eesti õigusesse järgmisest aastast üle Euroopa Liidu käibemaksudirektiivi muudatused, mille eesmärgiks on tuvastada maksupettuseid e-kaubanduses läbi infokohustuse seadmise.
Selleks peavad Euroopa Liidu makseteenuse pakkujad selekteerima piiriülesed maksed ja edastama andmed kord kvartalis maksuhaldurile, kes omakorda edastavad andmed Euroopa Liidu kesksesse elektroonilisse süsteemi, kust siis näiteks Eesti maksu- ja tolliamet saab välja võtta Eestisse kaupa müüvate e-poodide käibed. Maksete andmed esitatakse kvartali kohta ja esimene andmete esitamine toimub 2024. aasta aprilli lõpuks.
Aga see lahendus on paraku poolik ja praegu Riigikogus ringlevat eelnõud tuleks täiendada, et Eesti riik saaks endale kuuluva raha kätte. Nimelt tellisid eestlased möödunud aastal e-poodidest 3,54 miljardi euro väärtuses kaupa, millest 42% telliti piiriüleselt ja millest omakorda koguni üle poole ulatuses väljastpoolt Euroopa Liitu.
Seega tellitakse Aasiast suurusjärgus 750-800 miljoni euro ulatuses, ja antud määrus ei kohusta Aasia ja väljaspool Euroopa Liitu registreeritud makseasutusi ehk et Aasia kaupmehed jäävad radarilt endiselt välja. Kuna e-kaubanduse maht kasvab igal aastal 25-30%, siis ligi miljard eurot voolab lähiaastatel Eestist ikkagi mööda. Sellelt käibemaks paraku samuti – väga suur summa.


Iisraeli ülemkohus vaeb peaministri ametist kõrvaldamise reegleidJERUUSALEMM, 28. september, AFP-BNS – Iisraeli ülemkohus arutas neljapäeval apellatsioone seaduse vastu, mis kitsendab peaministri ametist kõrvaldamise võimalusi olukorras, kus parempoolsel valitsusjuhil Benjamin Netanyahul on käimas mitu kohtuasja.
Ülemkohtu 15 kohtunikust 11 asus vaagima kolme apellatsiooni märtsis parlamendis vastu võetud seaduse vastu, mis ütleb, et peaministri võib ametisse sobimatuks kuulutada ainult tervislikel põhjustel.
Sellekski on seaduse järgi vaja valitsuse kahe kolmandiku enamust ning seejärel peab sammu heaks kiitma vähemalt 80 parlamendiliiget 120-st.
Seaduse vastased väidavad, et selle ainus eesmärk on kaitsta Netanyahut, sest nii ei ole võimalik teda korruptsioonisüüdistuse põhjal ametist vabastada.
Netanyahust sai 2020. aasta mais esimene Iisraeli peaminister, kes on ametiajal antud kohtusse mitme korruptsioonisüüdistuse alusel.
Ülemkohtu istungi eel kogunesid kümned meeleavaldajad Netanyahu Jeruusalemma residentsi ette, neli inimest peeti kinni, ütles politsei.
Justiitsminister Yariv Levin nimetas kohtu arutelu katseks valimistulemust tühistada.
Ülemkohtule esitatud kaebustes nõutakse peaministrit puudutava seaduse tühistamist või selle jõustmise edasilükkamist järgmise valimiste järgsesse aega.
Viimati tunnistati Iisraeli peaminister ametisse kõlbmatuks 2006. aastal. Siis oli tegu haiglasse sattunud Ariel Sharoniga ja tema asemele asus asepeaminister Ehud Olmert, kes jäi ametisse järgmiste valimisteni.
Opositsioon taotles küll tema kohalt kõrvaldamist, aga ülemkohus lükkas nende taotluse tagasi.
Sama juhtus 2021. aastal, kui kohtunikud jõudsid otsusele, et Netanyahu võib korruptsioonisüüdistustest hoolimata ametisse jääda.
AFP – Baltic News Service


Uskumatult soodne hind võib tähendada pettustEesti Panga andmetel ulatus eelmisel aastal e-kaubanduse käive Eestis 3,54 miljardi euroni, moodustades viiendiku kogu jaekaubanduse mahust. Suurest mahust ja kasvust soovivad aga oma osa saada ka petturid. Luminori tellimusel hiljuti tehtud uuringu järgi on iga viies Eesti inimene puutunud viimase aasta jooksul kokku veebipõhise müügipettusega.Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik kinnitab panga andmetele tuginedes, et tänavu kaheksa esimese kuuga on veebipõhiste müügipettuse arv kasvanud võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. «Internetis toimuvad müügipettused võrduvad suure tõenäosusega kaotatud rahaga. Seda pettuse liiki iseloomustab lähenemine, et esmalt tehakse ost ehk kantakse raha üle ning alles hiljem hakatakse kahtlustama pettust, mitte vastupidi. Paraku on nii, et kui ülekanne on juba tehtud, siis kaotatud raha tagasi saada on väga keeruline,» ütles Kiik.
Maksekeskuse kliendianalüüsi järgi suurenes Eesti e-ostlejate arv koroonaajal vähemalt 50 protsenti ning kasv pole peatunud ka pärast seda. Eesti E-kaubanduse Liidu andmetel tehakse keskmiselt 62 protsenti e-oste Eesti ning 38 protsenti välismaa e-poodidest. Samas ei vasta erinevate uuringute järgi väga suur hulk kodumaistest e-poodidest kõikidele seadusest tulenevatele tarbijaõigustele, rääkimata keskkondadest, mis ongi pettuse eesmärgil loodud. «Oht veebis mõne võltspoe või pettuse ohvriks langeda on suur ning kasvab iga aastaga, seetõttu tuleb olla väga hoolikas,» kinnitas Kiik.
Luminori pettuste tõkestamise spetsialisti soovitused veebipõhise müügipettuse ohu ennetamiseks

	Uskumatult soodne hind viitab sageli pettusele ning soovile panna inimene ostu kohe ilma kaks korda mõtlemata sooritama. Seega tuleks erakordselt soodsa hinnaga toote või teenuse puhul otsida ja võrrelda, mida teised müügikohad sama asja eest küsivad.
	Enne iga suuremat veebipoes tehtud ostu tuleks kontrollida müüja tausta. Lihtsa otsingu abil võib nii veebipoe kui ka konkreetse müüja nimi tulla esile seoses mõne varasema pettusega. Soovitatav on jälgida ostukeskkonnas ka teiste klientide arvustusi ning nende olemasolu või puudumist.
	Petturid kasutavad sageli usaldusväärsete ja tuntud ettevõtete nimesid, et eksitada ostjaid ning luua seeläbi usaldusväärne mulje. Oluline on enne ostu sooritamist veenduda, et veebiaadress ja konto kuuluvad tõesti õigele ettevõttele. Sageli võib nimedes erineda kõigest üks täht.
	Välismaalt tellides tuleks alati arvestada veidi suurema tõenäosusega, et kaup ei jõua kohale või ei ole oodatud kvaliteediga. Kui see nii läheb, siis sageli hakatakse tagantjärele süvenema tingimustesse. Avastatakse, et tehinguga on antud nõusolek näiteks hilisemaid pretensioone mitte esitada. Seega tuleks kindlasti süveneda ka tingimustesse, millele nõusolek antakse.

Kiige sõnul tuleb olla tähelepanelik ka juhul, kui inimesed ise internetis midagi müüvad, sest aktiivselt tegutsevad ka võltsostjad. «Sellisel juhul hakkab pettus reeglina realiseeruma hetkel, mil ostu ja paki saatmise suhtes tehakse kokkulepe. Pettur saadab lingi võltsitud veebilehele, mis näeb välja väga sarnane näiteks mõne tuntud kullerteenuse omaga. Seejärel palub pettur paki saatmise eest sel lehel tasuda ning hetkel, kui olete sisestanud vajalikud kaardiandmed, üritab kelm sooritada kaardiga toiminguid, mis ka õnnestuvad, kui selle ise kinnitate,» selgitas Kiik levinud skeemi.
Luminori tellimusel hiljuti tehtud Norstati uuringu järgi tajub 79 protsenti Eesti inimestest, et viimase aasta jooksul on finantspettuste arv suurenenud. Kõige enam on aasta jooksul finantspettuste arvu kasvu tajunud 30–39-aastaste vanusegrupp.


E-kaubandus kasvatab müügipettusi, aktiivselt tegutsevad ka võltsostjadVärske uuringu järgi on iga viies Eesti inimene puutunud viimase aasta jooksul kokku veebipõhise müügipettusega.
Enim on aastaga finantspettuste arvu kasvu tajunud 30-39aastaste vanusegrupp.
Foto: Austin Distel / Unsplash
Eesti Panga andmeil ulatus mullu e-kaubanduse käive Eestis 3,54 miljardi euroni, moodustades viiendiku kogu jaekaubandusest. Suurest mahust ja kasvust soovivad oma osa ka petturid.


Teenida lootnud naine kaotas 17 000 eurotPolitsei poole pöördus Võrumaal elav naine, kes leidis suvel Facebookist reklaamlingi, milles lubati kerget ja kiiret raha teenimise võimalust. Naine hakkas suhtlema vene keelt kõneleva mehega, kelle suuniste alusel kandis naine mitme kuu vältel üle erinevaid summasid. Lõpuks paigaldas ta mehe juhendamisel oma arvutisse AnyDesk programmi, andis talle oma paroolid ja kandis juhendamise teel üle mitmeid kordi erinevaid summasid.
Ühtäkki avastas naine, et tema nimele on sõlmitud laenuleping ning et tema pangakontole laekunud raha on kadunud. Kokku kannatas naine kahju summas 17 000 eurot. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


„Ükski klient ei ole kaitstud.“ Tallinna elanik sai 41 000 euro suuruse telefoniarveDelfi toimetusega võttis ühendust nördinud lugeja, kes tunneb end petetuna. „Minu telefoni häkiti ja Telia avastas probleemi alles siis, kui tekkis 41 tuhande euro suurune arve. Kõige hullem on aga see, et ettevõte üritab süüd minu kaela lükata,“ kurtis Iren ajakirjanikele.Iren seisab silmitsi tõsise probleemiga. Kui olukord ei lahene, võib see ta viia pankrotini. „Selgub, et ükski Telia klient ei ole kindlustatud ja võib samaga silmitsi seista. Ma olen aga sihikindel ja lähen lõpuni. Kui vaja, lähen kohtusse,“ ütleb ta.Iren usub, et on langenud petturite ohvriks. Tema telefoni häkiti ja kõik paroolid varastati, mis viis omakorda kohutava olukorrani. Ta sai 41 000 euro suuruse arve teenuste eest, mida ta ei kasutanud.„Tundsin vajadust pöörduda ajakirjanduse poole, kuna kogu lugu on olnud minu jaoks tõeline košmaar. Minu eesmärk on juhtida tähelepanu isikuandmete turvalisusega seotud tõsistele probleemidele ja telekommunikatsioonifirma Telia ebaõiglusele,“ ütleb Iren.Iren on Telia klient. Ta ostis Teliast telefoni ja arvuti ning ühendas oma ettevõttele ka kõnekeskuse teenuse. Naise sõnul olid mõlemad seadmed turvalised, varustatud paroolide ja spetsiaalse litsentseeritud tarkvaraga. Siiski õnnestus ründajatel kuidagi ikkagi tema seadmetesse sisse murda, mis lõppkokkuvõttes tõi kaasa suure arve. „Minu kasutajase logiti sisse ning varastati mu paroolid. Seda tegevust ei peetud Telia süsteemi poolt 18. augustist kuni 4. septembrini ohuks,“ selgitas ta.Irenil tekkisid tõsised küsimused ettevõtte poolt klientide huvide kaitseks võetud meetmete turvalisuse ja tõhususe kohta. „Esiteks, pärast Teliale kaebuse esitamist ei leidnud ma enda allkirjastatud teenuslepingut ettevõtte veebilehelt. See lihtsalt kadus, kuigi olen kindel, et kirjutasin sellele alla.“Teiseks häirisid Telia katsed lükata vastutust kliendi peale, samuti täiesti ebaviisakas suhtlemine, lausus pettunud naine.Milline teenus maksab nii palju raha?Telia selgitab, et Irene ettevõte CV Partner OÜ kasutas IP-vahendusjaama ühendamise teenust. See võimaldab kliendil ühendada oma IP-telefonikeskuse telefonivõrguga. Välismaiseid kõnesid tehti ühest lauatelefoninumbritest, peamiselt Aafrika riikidesse.„Kuna kliendi vahejaama numbri kontrolli all hoidmine toimus kliendi seadme tarkvara häkkimise teel, ei ole telekommunikatsioonioperaatoril kahjuks võimalik seda avastada ja sekkuda,“ kommenteeris Telia riskijuhtimise juht Andreas Meister. Seega on kliendiga sõlmitud lepingu kohaselt tarkvara haldamine ja paroolid kliendi kontrolli all, nii et klient ja/või IP-telefonikeskuse paigaldanud ettevõte vastutab konto turvalisuse eest.Telia väidab, et peab oluliseks oma klientide privaatsuse tagamist, nende andmete kaitset ja pakutavate teenuste turvalisust ning vajalike kaitsemeetmete võtmist. Seejuures ei võta nad kohustust klientide andmeid kaitsta, Telia peab seda lihtsalt väga oluliseks.„Aeg-ajalt juhtub üksikuid juhtumeid, kus süsteemid on ohustatud,“ tunnistab Meister. Tema sõnul on antud juhul aga tegemist erilise ja ebatüüpilise juhtumiga.Anomaalse liikluse tuvastamiseks on võetud kasutusele mitmeid meetmeid ja mõnel juhul peatatakse anomaalne liiklus automaatselt teatud parameetrite alusel, selgitas ta tavapärast praktikat. „Lõviosa sellisest tegevusest on võimalik peatada, kuid tuleb meeles pidada, et pettuse skeemid arenevad ja muutuvad pidevalt, nii et kahjuks ei saa alati kõiki neid kohe ära tunda,“ lisas ta.Mis puudutab rahalisi piiranguid, siis telefonioperaator ei saa neid kehtestada lauatelefoninumbritele. „Arvutused selliste numbrite kõnede kohta ei toimu reaalajas, sest teade nende kohta saabub tagantjärgi,“ ütles Meister Klient saab aga ise määrata piiranguid, määrates kõnedele konkreetsed piirmäärad.Iren väidab aga, et teda mitte ainult ei hoiatatud piirangute seadmise vajadusest, vaid ta ei leidnud sellist võimalust ka oma isiklikus kabinetis. „IP-ühenduse puhul vahejaama kaudu tuleb piirangud seada kliendil endal, nt milliseid numbritel või numbritüüpidel on lubatud või keelatud helistada,“ selgitas Meister.Ireni nördinud ettevõtte sõnumites. „Telia räägib igal pool oma teenuste turvalisusest, kuid kui neid saab nii kergesti häkkida, siis on see kaugel tõest ja ükski klient ei ole kaitstud,“ ütles ta.Häkkimise kahtluse korral palub Telia alati, et klient võtaks kohe ühendust politseiga. Ireni kinnitusel on ta asjast ka politseile teada andnud. Juhtumi ja uurimise ajal ei oodata kliendilt arve tasumist.Juhul, kui selgub, et konto on tõepoolest häkitud, proovib Telia välisoperaatori arve vaidlustada ja otsib erinevaid võimalusi, et kliendile tekitatud kahju minimeerida, kinnitas Meister.


Lennusadamas selgusid tänavused Tallinna parimad ettevõtlusteodTALLINN, 28. september, BNS – Tallinnas lennusadamas selgusid kolmapäeval linna parim arendusprojekt, koostööprojekt, särav startija, turismitegu, töökohtade looja, tulevikulahendus ja ökouuendus ning anti välja auhinnad parimatele rakenduslikele teadustöödele.
Abilinnapea Joosep Vimma sõnul on selleaastane ettevõtluskonkurss olnud üks läbi aegade edukamaid. "Hoolimata viimastel aastatel aina uutest ette tulevatest keerukustest, on paljudel ettevõtjatel jagunud indu ja võimekust edasi püüelda ja ka teistele eeskujuks olla. Konkursile laekus rekordarv kandidaate – koos teadustööde kategooriatega 123 kandidaati,” ütles Vimm.
Kõik kandidaadid, aga eriti valitud nominendid väärivad abilinnapea hinnangul esiletõstmist. „Auhinna viivad aga koju need ettevõtted, kes on silma paistnud innovaatilise lähenemise poolest või avaldanud olulist mõju Tallinna linna või linna ettevõtluskeskkonna arengule,” lisas ta.
Parim tänavune arendusprojekt on Tähesaju Kaksikud, arendaja Restate Property Developers OÜ. Tähesaju Kaksikud on identsed multifunktsionaalsed hooned Tähesaju äripiirkonnas Lasnamäel. Uudne lahendus võimaldab ettevõtetel ühendada omavahel nii lao, kaubandus kui ka kontori funktsiooni. Projekti maksumus on 15 miljonit eurot.
Parim koostööprojekt on NATO DIANA innovatsioonikiirendi, projekti eestvedaja SA Tallinna Teaduspark Tehnopol. NATO innovatsiooniprojekte juhitakse Eestist. Kaitsetööstuskiirendi DIANA jõudmine Tehnopoli annab võimaluse toetada süvatehnoloogia ettevõtteid ning toob Eestisse rahvusvahelise võrgustiku kaudu maailma suurimad militaarkliendid ja investorid. Eestisse toodi kiirendi koostöös Tehnopoli, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, välisministeeriumi ja kaitseministeeriumiga.
Parim aärav startija on Iglupark OÜ. Iglupark on koht, kus saab ühendada töö, puhkuse ja tervise. Iglupark koosneb omanäolistest väikestest disainmajakestest, mis on valmistatud Eestis, pakkudes võimalust veeta kvaliteetaega. Iglupark asub Tallinnas Noblessneri sadamas ja selle loomiseks on investeeritud peaaegu miljon eurot.
Parim turismitegu on Taevale lähemal kus saab klaasliftiga Niguliste torni, SA Eesti Kunstimuuseum. Tallinna Niguliste muuseumi rekonstrueerimise eesmärk oli avada seni suletud osad, eeskätt Niguliste torn, ning võimaldada külastajatel nautida uut vaateplatvormi 50 meetri kõrgusel Tallinna vanalinna kohal. Populaarset atraktsiooni on alates märtsist külastanud üle 53 000 turisti.
Parim töökohtade looja on Nordea Bank Abp Eesti filiaal. Põhjamaade suurima pangandusgrupi Eesti organisatsioonis töötab peaaegu tuhat inimest. Põhjamaade klientide teenindamine toimub kahes suuremas valdkonnas − finantskuritegevuse ennetamine ja igapäevapanganduse tugiteenused. Viimase aasta jooksul on ettevõte loonud täiendavalt 169 uut töökohta Tallinnas.
Parim ökouuendus on Green City on veebipõhine teenus, Aktsiaselts Mainor. Green City on veebipõhine teenus Ülemiste City linnakus, mis aitab 16 000 talendil ja ettevõtetel keskkonnasõbralikumalt tegutseda ja jätkusuutlikumaks muutuda. Platvorm võimaldab inimestel ja ettevõtetel jälgida oma ressursikasutust ja rakendada meetmeid, et vähendada oma keskkonnamõju.
Parim tulevikulahendus on GScan OÜ. Ettevõte tõi turule tööstusliku müüonskanneri, mis võimaldab objektiivsemalt hinnata ehitiste tehnilist seisukorda ja suudab avastada sügavates betoonkihtides kahjustusi ning keemilist koostist. Tehnoloogia vastab kasvavale nõudlusele ehitiste ohutuse ja energiatõhususe hindamiseks, eeskätt muinsuskaitseobjektide puhul. Lisaks toetab see Eesti sensortööstust ja aitab kaasa rohelise linna eesmärkide saavutamisele.
Rakenduslike teadustööde eriauhinnad said Tallinna Tehnikaülikooli ja LainePoiss – lainemõõtja veekogude seireks – teadustöö juht vanemteadur Victor Alari, MSI. TalTech teadlased lõid koostöös WiseParker OÜ-ga uudse nutika poi nimega LainePoiss, mis võimaldab mõõta merel, ookeanil ja siseveekogudel lainekõrgust, laine suunda, laine perioodi ja teisi olulisi laineparameetreid.
Rakenduslik teadustöö koostöös Tallinna Ülikooliga on ekstratsellulaarsete vesiikulite bioanalüüs, mille autor Danilo Mladenović. Doktoritöö keskendus uutele meetoditele ekstratsellulaarsete vesiikulite ehk rakkude ja kudede vahel sidesüsteemina toimivate nanoosakeste puhastamiseks, eraldamiseks ja analüüsimiseks bioloogilistest proovidest. Teadustöö viidi läbi koostöös biotehnoloogiaettevõttega HansaBioMed Life.
Rakenduslik teadustöö koostöös Eesti Kunstiakadeemiaga on kogukondliku hoolitsuse teenuse kontseptsioon, mille eestvedajad on Eva Liisa Kubinyi ja Maarja Mõtus. Teadustöö näitab edukat koostööd akadeemia ja avaliku sektori vahel ning tutvustab kuidas disainiprotsess aitab uuendada avalikke teenuseid, eriti vaimse tervise valdkonnas. Projekti käigus loodi ja testiti koostöös Järveotsa perearstikeskusega kogukondliku hoolitsuse teenuse kontseptsiooni ja kaasati esmakordselt patsiendid tervishoiusüsteemi teenuste arendusse.
Rakenduslik teadustöö koostöös SA Eesti Rakenduskõrgkoolid on Ülemiste linnaku ökoloogiline jalajälg, mlle autor on Kadri Look ettevõtluskõrgkoolist Mainor. Magistritöös tehti ettepanekud Ülemiste City kui targa linna ökoloogilise jalajälje arvutamiseks sobiva mudeli loomiseks, info kogumise lihtsustamiseks ja kogukonna kaasamiseks. Tööd iseloomustab lisaks tugevale teoreetilisele taustale ja andmetöötluse keerulisusele ka ettepanekute praktilisus.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Eile saabus hea uudis Eesti demokraatialeKatuserahade jagamise lõpetamine on õige otsus. See sünnitas ebaõiglust, kuna ei andnud kõigile võrdseid võimalusi konkureerida, kirjutab Margit Sutrop (Reformierakond).2024. aasta riigieelarves pole katuserahasid enam ette nähtud. Peaminister Kaja Kallas ütles riigikogule uue aasta eelarvet üle andes, et Pere Sihtkapitali küsitava väärtustega uuring andis viimase tõuke katuserahade kaotamiseks. Edaspidi ei saa riigikogu liikmed enam riigieelarve teise ja kolmanda lugemise vahel suunata teatud kokkulepitud summasid enda valitud objektidele ja organisatsioonidele.

Rõõmusõnum demokraatiale

Kuigi mõistan, et see võib olla halb uudis nii mõnelegi omavalitsusele või vabaühendusele, kes lootis katuserahadest saada oma tegevusele tuge, on see väga hea uudis demokraatiale.
Aastaid on demokraatia valvurid katuserahade jagamist põhjendatult kritiseerinud, tuues välja, et selline rahajagamine on läbipaistmatu ja subjektiivne ning võimaldab poliitilise võimuga kauplemist ja ka korruptsiooni, kui raha suunatakse iseendaga seotud isikutele.
2019. aastal algatas Vabaühenduste Liit katuserahateemalise rahvaalgatuse, millega pani ette kehtestada riigieelarve seadusega reegel, et regionaalseid investeeringutoetusi võib anda üksnes avaliku konkursi alusel. Nad nõudsid, et poliitiline, subjektiivne ja läbipaistmatu rahastamine lõpetataks.
Selle tagajärjel teatud muutused ka tehti, nt lepiti kokku, et kõik riigikoguliikmed saavad otsustada sama suure summa kasutamise üle. Iga saadik toimis oma südametunnistuse järgi. Nii mõnigi saadik jättis selle raha riigieelarvesse ega kasutanud võimalust mõnekümnele tuhandele eurole oma silti kleepida.
Mina olen kahel korral, 2021. ja 2022. aastal pidanud otsustama, kas osaleda katuserahade jagamises. Otsustasin positiivselt, sest sain niimoodi suunata raha sinna, kuhu minu meelest oli raha väga vaja – kultuuripärandi renoveerimiseks, pärimuskultuuri ja kunstihariduse toetuseks, noorte vaimse tervise edendamiseks, harvikhaigustega laste ja vähihaigete raviks.
Siiski tundsin end väga halvasti, sest postkast oli täis palvekirju, aga ei tahtnud end lasta mõjutada, mistõttu lähtusin mitte palvetest, vaid oma tunnetusest rahavajaduse kohta, hoidudes hoolega huvide konfliktist. Ebamugavustunne aga jäi, sest kes teab, kas aitasin just neid, kel häda kõige suurem.
Seetõttu on mul tõeliselt hea meel, et nüüd on valitsus teinud otsuse katuserahade jagamine lõpetada. Usun, et suur osa rahvasaadikuid tervitab seda otsust, sest vabastab rahvasaadikud eetilisest konfliktist, kus ühelt poolt tunned kohustust öelda «ei» subjektiivsele rahajagamisele, teisalt aga tunned kohustust aidata.
Sest olgem ausad, riigikogu liikmed võivad küll eelarve lugemise ajal teha parlamendis ettepanekuid, kuhu valdkonda peaks rohkem raha suunama, ent nende ettepanekute läbimineku tõenäosus on nullilähedane, kui selles rahajaotuses pole valitsuskoalitsioonis eelnevalt kokku lepitud. Seetõttu vähendab katuserahadest loobumine parlamendiliikmete otsustusõigust raha suunamisel. See on halb.

Ebaõiglane praktika

Samas ei poolda ma siiski senise praktika jätkamist, kuna on olemuselt ebaõiglane: toetusi jagatakse ilma konkursita, nende taotlemiseks puuduvad läbipaistvad reeglid ja protseduurid ning nende toetuste kasutamist ei kontrollita.
Selline rahajaotamine sünnitab ebaõiglust, kuna ei anna kõigile võrdseid võimalusi konkureerida. Lahenduseks poleks ka see, kui parlament hakkaks katuserahade jagamiseks konkursse korraldama, sest see tekitaks tohutu bürokraatia ja mis veelgi olulisem – rikuks võimude lahususe põhimõtet. Parlamendil on ikkagi seadusandlik, mitte täitevvõim.
Jäägu riigikogu ülesandeks riigieelarve kinnitamine ja leppigem, et rahastusotsuste tegemine käib ministeeriumide ja omavalitsuste kaudu.


KROONIKA ARHIIVIST | „MasterChefi“ võitja Jana Guzanova paljastas oma plaanid võidurahaga: tahan kindlasti avada oma restoraniHobikokkade võistlusel kokandussaates „MasterChef Eesti“ pärjati parimaks Jana Guzanova, kes on ametilt finantskuritegude uurija. Kust ta tuleb ja kuhu on kulinaariamaailmas teel?
Artikkel avaldati esimest korda Kroonikas 7. jaanuaril, kuid kuna eile jõudis Kanal 2 eetrisse „Masterchefi“ finaal, avaldame selle uuesti.
Viljandis üles kasvanud vene juurtega Jana Guzanova (32) on elanud kuus aastat Belgias Antwerpenis ja viimased kuus aastat on tema kodulinnaks olnud Tallinn.
Jana teeb igapäevaselt joogat ja mängib ülepäeviti tennist. Vaba aja veedab ta enamasti lugedes ja süües. Lugemisvaraks on loomulikult kokaraamatud, mida Jana võib lugeda lausa viies keeles, sest ta valdab eesti, vene ja inglise keelt ning saab aru ka prantsuse ja flaami keelest.
1. Mida plaanid ette võtta 10 000 euro suuruse auhinnarahaga?
See läheb kinnisvaraostu algkapitaliks. Kinnisvara ostan Eestisse, et saaksin kodumaal kanda kinnitada. Tahan kindlasti avada oma restorani, aga praeguses majanduskliimas olen ettevaatlik. Hetkel mõtlen pigem koostööprojektidele. Miks ka mitte koos Kseniaga („MasterChef Eesti“ saates teise koha saanud Ksenia Karkavenko - toim.), kellega me saates tutvusime. Ta on imeline inimene. Oleme erinevad ja seetõttu täiendaks teineteist.
2. Öeldakse, et armastus käib kõhu kaudu. Milline on su suhtestaatus?
Oma eraelu ma meedias ei arutaks, aga olen küll seda meelt, et armastus käib kõhu kaudu. Kui mõtlen oma varasemate suhete peale, siis õnneks ei ole sattunud mu ellu inimest, kes keelduks midagi söömast. Olen kuulnud lugusid pirtsakatest, kellel peab isegi tomat olema kindla nurga all lõigatud ja musta pipart ei tohi olla toidu sees. Sellise inimesega mina ei suudaks koos olla. Kindlasti peaks meid siduma huvi toidu vastu. Tore oleks ka, kui kaaslane oskab süüa teha. Kui armastad inimest, leiad aja, et kas või ühe roa tegemine selgeks õppida. Isegi kui romantilise õhtusöögi valmistamine hästi ei õnnestu, siis üritamine on pool võitu ja selles oleks ikkagi midagi armsat.
3. Milline oli su lapsepõlv?
Veidi üksildane. Mul on küll poolvend, aga tema kolis ammu kodust välja ja lähedast suhtlust meil pole. Eestis oleme ainult mina ja mu ema. Kõik sugulased on ema sünnikohas Nikolaevskis, Amuuri ääres. Isa elab ka Venemaal.
Lapsepõlv oli pisut üksildane just jõulude aegu, kui kõik olid suurte peredega koos ja said vanaemade-vanaisade juurde minna. Aga vähemalt on mul ema. Minu suur austus kuulubki emale, kes rabas kolme töökoha peal ja tegi kõik, et mul oleks toit laual.
Olin palju üksi ja õppisin varakult ise süüa tegema. Mängisin, et mul on oma kokasaade, kus seletasin, mida teen ja kuidas valmistan. Kogu taskuraha läks köögikatsetustele. Ükskord tegin suitsulõhest lasanje, kuid see läks nii tagurpidi, kui veel minna sai - süüa ei kõlvanud.
„Isegi kui romantilise õhtusöögi valmistamine hästi ei õnnestu, siis üritamine on pool võitu.“
Isaga on mul viimased kümme aastat olnud head suhted. Ta nüüd saadab mulle pilte, mida kõike ta seal kokku küpsetab. Tal on kodus sous vide aparaadid ja kõiksugu tehnika. Ilmselt on mul kokkamise huvi geenides. Lapsepõlves sain häid ema tehtud koduseid toite. Ta pani puljongi õhtul hakkama ja hommikul tegi suppi. Hingega. Mäletan, kuidas lapsena pahandasin, et jälle see borš - miks sa ei või teha normaalset toitu nagu kõikidel, näiteks kartulit ja valget kastet? Väike laps ei oska hinnata, mis tal on. Nüüd mõtlen küll, et olin ju õnnega koos, et sain sellist aeglaselt valmistatud toitu.
Tundub, et ema poolt on mulle kaasa antud konstantne stabiilsus ja isa poolt saadud kergelt hullumeelne temperamentsus, mis kohustab raamidest välja mõtlema ning toitu ja toidutegemist kohati obstsöönses võtmes lahti mõtestama.
Minu lemmikud on rupskid, nendes on mingi võlu. Olen suur ninast-sabani-mõtteviisiga inimene. See on austus looma vastu. Kui ta on juba tapetud, siis võiks maksimaalselt kasutada.
4. Kui sulle meeldis juba lapsena kokata, siis miks otsustasid kuritegude uurijaks saada?
Kokaks ei tahtnud ma õppida, sest kaksteist aastat tagasi pidasin seda tõesti vaid hobiks ja rohkem huvitas mind õigusteadus ja välispoliitika. Modellindusega tegeledes nägin tihtipeale, kuidas noorte tüdrukute teadmatust kasutatakse omakasu eesmärgil ära. Tundsin, et õigusteadust õppides suudan saavutada piisava teadmistebaasi, et nõrgemate huvide eest seista. Mind väga huvitas rahvusvaheline kriminaalõigus. Sain Eestis õigusteaduste bakalaureuse ja käisin ka diplomaatide koolis. Siis aga läksin Belgiasse sõpradele külla, kes olid just restorani ostnud. Otsustasin nende restoranis ennast kokana proovile panna, aga meil tekkisid eriarvamused ja nii jätkasin Antwerpeni ülikoolis õigusteaduste rada ning läksin magistriõppesse. Seal sain aru, kui raske on sel alal läbi lüüa, kui palju jääb bürokraatia taha.
„Mind väga huvitas rahvusvaheline kriminaalõigus.“
Otsisin õigusteadusega seotud tööd ja tuli võimalus minna finantskuritegude uurijaks. Sel alal on kohe tulemusi näha - hoian ära selle, et inimesed ei satuks pettuste ohvriks.
Kui ma peaks hommikust õhtuni sama asja tegema, siis ilmselt tüdineks kiirelt ja hülgaks selle tegevuse. Mul on kaks nii erinevat tööd, aga samas tunnen mõlemat tehes end väga koduselt.
5. Sõitsid aastavahetuseks Belgiasse puhkama. Mis sind veel selle maaga seob?
Mul on Belgias ülikooli ja restoranitöö ajast palju sõpru ja mulle väga meeldib selle maa toidu- ja õllekultuur. Siin on praegu 16 kraadi sooja, saab minna välja istuma, sest ka talvel on kohvikute terrassid avatud. Võõrastega saab lihtsalt jutule. Nad on soojad ja seltsivad. Tammsaareliku eestlase jahedale temperamendile ja tagasihoidlikkusele on see hea vaheldus.
6. Kuidas sul üldse tekkis mõte „MasterChefi“ saates osaleda?
Olime sõbrannaga Pikakari rannas ja märkasin reklaami. Sisemuses oli otsus tehtud, et lähen, kuid mõistuse hääl hakkas kohe vastu rääkima ja kahtlema. Kohati vajas sõprade ja sõbrannade veenmist minu lapselik põikpäisus. Mõtlesin, et milleks mulle see kõik, mugavustsoonis oli ju hea. Samas sisimas teadsin, et kui ma saatesse ei lähe, siis ei andesta iseendale. See oli hea kogemus. Parem kui oodata oskasin. Olen alati suhtunud avaliku elu projektidesse ettevaatlikkusega ja tahtnud madalat profiili hoida, aga soe vastuvõtt ja hea suhtumine õpetasid, et midagi ei tasu karta.
Kohtunikud olid vahel karmid, aga õiglased ja ausad. Maitsed on ju erinevad ja nii tuligi laveerida erinevate maitse-eelistuste vahel.
7. Kas on mõni toit või toiduaine, mida sa kunagi ei söö?
Ma ei suuda ka parima tahtmise juures välja mõelda toitu või toiduainet, mida ma kategooriliselt keelduks söömast.
8. Kui peaksid minema pikemaks ajaks üksikule saarele, siis millised kolm toiduainet kaasa võtaksid?
Oliiviõli, veini ja munad. Veini ja oliivõliga saab pea kõike hästi maitsestada. Munades on kõik vajalikud aminohapped ja need on nii multifunktsionaalne ja versatiilne toiduaine, millest annab palju erinevaid roogasid teha alates majoneesist beseeni.
Mune söön muidu ka palju. Kui olen oma rutiinis, toitun väga tervislikult ja mitmekesiselt. Mu toidulaual on rohkelt köögivilja ja kala või muud valgurohket. Puhkuse ajal aga ei jälgi ma absoluutselt, mida söön. Siis söön kõike, mis maitseb. Samas, tervislik toitumine on mulle tähtis. Enamasti teen ise süüa. Ma ei planeeri ette, valmistan seda, mille järele parasjagu isu tuleb. Hommikuti söön enamasti muna ja õhtul ahjukala köögiviljadega. Sellise toidu valmistamine võtab vaid 15-20 minutit ja pole midagi keerulist.
„Kui Eestisse tagasi kolisin, olin inimvare.“
9. Millisest toidust sa loobuda ei suudaks?
Olen päris osav suutmaks leida alati mingid alternatiivid. Mingi aeg oli mu menüü 70 protsenti vegan - kõik piima alternatiivid on saadaval ja ka gluteeniga nisujahu saab mandlijahuga asendada. Liha alternatiiv mulle ainult ei sobi.
10. Millised hobid on sul lisaks kokandusele?
Mängin kitarri. See on selline väike hobi. Mängin tennist. Teen igapäevaselt joogat, mis aitab meeleseisundit hoida. Kui Eestisse tagasi kolisin, olin inimvare, ma ei teadnud, mida oma eluga peale hakata. Trenniga on vaimne stabiilsus saavutatud ja selle eest olen tänulik oma treenerile Silver Karjusele, kes on tõesti suurepärane. Tema on mind päästnud. Belgias ülikooli viimasel semestril käisin ka professionaalset abi saamas, sest läbipõlemine mõjutas juba füüsilist tervist. Näiteks oli mul kolm kuud pearinglus.
Ülikool võttis kõik vaba aja ja iseendaga tegelemine jäi tagaplaanile. Tulemus oligi käes. Sain diplomi kätte, aga mis hinnaga. Ükski asi ei kaalu üles tervist, ükski diplom ei ole sellist ohverdust väärt. Mu eneseusk kadus, olin vegetatiivses seisundis, kus tundsin, et ei saa hakkama ühiskonnas ega iseendaga. Eks see ka mõjus, et sõbrad olid kaugel ja ema ei näinud. Kuidagi ei olnud enam seal olemisel ja elamisel mõtet. Koduriigis tundus kindlam ja parem. Kodus ongi kõige parem.
Jana eelistused
Kohv või tee?
Kohv. Piimaga hommikuti ja õhtul espresso.
Pepsi või Coca-Cola?
Coca-Cola.
Burger King või McDonalds?
McDonalds.
Sinep või ketšup?
Majonees.
Soolane või magus?
Soolane.
Šokolaad või jäätis?
Raske valik... Šokolaad.
Presidendile pakuks roogi rupskitest
Kui Janal oleks võimalus presidendile vabariigi aastapäeval pidulaud katta, siis pakuks ta rupskitest valmistatud roogasid ja traditsioonilisi kodumaiseid maitseid:
“Eestlane on ikkagi viinarahvas. Leib ja viin olgu laual. Mulle endale peod ja aastapäevad väga meeldivad. Pits viina peab ikka olema ja sellest oleks mu menüü inspireeritud,“ räägib Jana. „Kindlasti oleks suupistevaagnal rahvuskala räim ja suitsuangerjas, ilmselt luuüdiampsu teeks, ja harknääret ning veisekeele paneks menüüsse. Magustoiduks pakuks midagi musta leivaga, kus oleks ka kodumaised marjad, nagu mustikad ja pohlad, ning vahukoor. Kamavaht mustikate ja pohladega kõlab hästi.“


Tuum lõi käed tuntud ettevõttega, et viia üheskoos pangad regulatsioonidega vastavusseTuuma kaasasutaja Rivo UiboFoto: Tuum
PRO tellijale
Uue põlvkonna pangandusplatvorm Tuum alustas koostööd finantskuritegevusevastaste lahenduste pakkujaga AMLYZE. Koos hakatakse pakkuma finantsasutustele terviklahendust, mis peaks tegema regulatiivsete eeskirjade täitmise tunduvalt lihtsamaks.
Oma lahendust pakutakse esialgu Euroopa turul, kus nõudlus uuenduslike ja nõuetele vastavate finantslahenduste järele on aina suurem.
Tuuma globaalse strateegilise partnerluse juhi Jean Souto sõnul oli koostöö alustamine loogiline samm, arvestades, et mõlemad ettevõtted väärtustavad kaasaegseid ja hästi integreeritavaid lahendusi.
“See võimaldab pankadel ja finantsasutustel vabaneda pärandrakenduste koormast, et nad saaksid kiiresti reageerida turu väljakutsetele ja uutele võimalustele, tagades samal ajal vastavuse üha rangemate eeskirjadega,” lisas Souto.
AMLYZE kaasasutaja Jekaterina Govina väljendas samuti oma rahulolu partnerluse üle. “Meie ühine lahendus vastab iga finantsasutuse vajadustele, kuna mõlemad platvormid on loodud ekspertide poolt, kellel on aastakümnetepikkune valdkonnakogemus. Loodame, et see partnerlus toob iga finantsasutuse protsessidesse enneolematu tõhususe,” ütles Govina.
Ettevõtetest
AMLYZE ehitab finantskuritegevusevastaseid tööriistu, nende seas tehingute jälgimise, riskianalüüsi, juhtumite haldamise ning sanktsioonide, poliitiliselt mõjutatud isikute ja ebasoodsate meediakanalite kontrolli tööriistu.
Tuum on 2019. aastal asutatud Eesti ettevõte, mille missiooniks on võimaldada pankadel kiiresti ja turvaliselt vahetada välja oma vanad süsteemid, vähendada hoolduskulusid ning avada uusi võimalusi digimaailmas kohanemiseks. Samuti võimaldab nende lahendus pankadel luua uusi tooteid ja avada uusi vertikaale.


Mereannid. Kuidas nende loomuomast maitset kõige paremini esile tuua?Kehtib reegel, et mida vähem kasutada mereandide valmistamisel igasuguseid maitselisandeid ja kuumtöötlust, seda parem.Meie oma kodumeri ei hiilga just mereannirikkkusega, aga maailm on valla.Transpordi- ja külmutustehnika võimaldavad saata ka väga kiiresti riknevat toitu ilma kahjudeta ühest maailmaotsast teise ja niijõuavad siiagi kaugete merede molluskid väga erinevatest ilmanurkadest. Ja see on suurepärane, sest mereandidel on loomupärane omadus tekitada tunnet, et ees ootav eine saab olema midagi eriti maitsvat.Ehk mängib oma rolli siin ka see, et suurem osa inimesi sööb mereande peamiselt puhkusereisidel ja seega seostuvad need ajusoppides justnimelt naudingu ja puhkusega. Olen ise samuti suuremat sorti mereannifänn. Retseptides jälgin nende puhul üldiselt lihtsamat joont, kuna mereannid on ise juba nii hõrgud, et ei vaja kümmet maitseainet ega kahtekümmet lisakoostisosa, mis tapaksid nende spetsiifilise merelismagusa meki. Mereande on lihtne valmistada, kui teada mõnd nõksu ja neid kasutada. Lisaks valmivad need kiiresti ja maitsva roa võid saada lauale kõigest 15 minutiga.Mereande peetakse sageli luksuslikuks ja hinnaliseks tooraineks. Jah, homaar, krabid või osa austreid seda kahtlemata ongi, aga suurepärase maitseelamuse saab ka palju rahakotisõbralikumalt näiteks karpidest Või hiidkalmaari kombitsatest.Pehme lihaga krevetidKrevetid on terves maailmas ja suure tõenäosusega Eestiski mereandide hulgas populaarsuselt esikohal. Need mereannid on kergesti kättesaadavad, neid müüakse peaaegu igas toidupoes, need on olemas ka sügavkülmas või kalaletis värskelt või sulatatult.Valikus on peamiselt põhjapoolsetelt aladelt püütud väiksemaid süvameregarneele ja troopilistest vetest pärit hiidkrevette, mida nimetatakse ka tiiger- või kuningkrevettideks. Mõnikord ilutsevad kalaletis suured Argentina hiidkrevetid. Nende omapära on kesta värvuses, mis on kuumtöötlemata krevettidel oranžikas, " vastukaaluks teiste krevettide hallile kestale. Et krevettide valik on lai, varieerub suuresti ka nende hind. Soodsaimad on tervena keedetud ja külmutatud terved põhjameregarneelid, kalleimad kas värsked või külmutatud, kuid toored hiidkrevetid. Erilistel hetkedel võib neid endale ju lubada, ent väga maitsvaid toite saab ka soodsama hinnaklassi krevettidest. Needsamad eelnevalt mainitud keedetud puhastamata süvameregarneelid kujutavad endast ütlemata toredat seltskonnatoitu, mida on mõnus laua ääres juttu puhudes nokitseda ja puhastatud suutäitega maiustada.Krevette on koduses köögis lihtne kasutada. Kuldreegel: väldi üleküpsetamist! Siis võib õrn tekstuur muutuda sitkeks ja maitsetuks.TERVETE HIIDKREVETTIDE PUHASTAMINE1. Kui krevetil on pea, keera see õrnalt küljest.2.Krevetti kahe käe vahel hoides ja pöialdega tõmmates koori kest koos jalgadega. Sabaotsake võib külge jääda.3.Aseta krevett kõhuli lõikelauale ja tee terava noaga seljale sisselõige. Eemalda tume sool, seda noaotsaga kerides. Mõnikord on külmutatud krevettidel juba tööstuses kesta sisse lõige tehtud ja sool eemaldatud. 4. Kui plaanid krevette praadida, kuivata need enne seda, nii ei hakka need hauduma, vaid kohe ilusti särisema.5. Krevette võid praadida ka puhastamata kujul, siis jääb nokitsemistöö sööjatele laua ääres. Noa ja kahvliga pole siin suurt midagi teha, käiku tuleb lasta ikka näpud. Krevetikestast jääb sõrmedele selle protsessi käigus mere maitse, mis kandub ka suhu pistetavale krevetilihale.KarbidKarpidest on meie poodides sagedamini saada ranna- ehk sinimerikarpe. Aga ka väikeseid magusaid veenuskarpe, luksuslikke austreid, suus sulavaid kammkarpe, suuri ja liharikkaid rohekarpe, mõnikord ka põnevaid habemenoa- ehk kaunkarpe.SINIMERIKARBID on soodsad mereannid, kilohind varieerub 4-8 euro vahel, mis teeb neist igati kättesaadava hinnaga tooraine. Sinimerikarpe süüakse ainult kuumutatult, kas siis aurutatult, eri kastmetes, mereannisuppides või ahjus gratineeritult ehk üleküpsetatult. Mulle maitsevad väga ka karbid, mille esmalt keedanja siis marineerin veiniäädikas ja oliiviõlis koos ürtidega.HELEDAD ÜMARAD VEENUSKARBID on õrna ja magusmaheda maitsega, imehead risotodes ja pastaroogades.ROHEKARP sarnaneb välimuselt sinimerikarbiga, aga on tunduvalt suurem. Värskeid, st elusaid suuri rohekarpe meil ei müüda, küll aga leidub sügavkülmaletis keedetud ja poolitatud rohekarpe. Erinevate katetega üleküpsetatud karbid on tore suupiste ja sellistest juba keedetud karbipoolikutest on seda lihtne ja mugav valmistada.AUSTRID säravad karpide superstaari staatuses. Elusaid austreid peetakse suureks delikatessiks, mille ideaalseks kaaslaseks on šampanja. Samas maades, kus austreid kasvatatakse, ei suhtuta neisse molluskitesse nii piduliku austusega ja näiteks Prantsusmaal ei ole sugugi harv kohata austriliha suppides või hautistes, gratineeritult või juustuses vormis küpsetatult. Austrikarpe avatakse spetsiaalse noaga, mis surutakse karbi sulgurlihase vahele ja siis keeratakse, et karp avaneks. Seda on parem teha kinnastega või häda korral käterätiga austrit kinni hoides, sest karbi servad on teravad.KAMMKARPE müüakse värskelt või külmutatult ja nende liha pehmust lausa jumaldatakse. Meil on ka oma tuntud tuuker-kalamees Marko Kaldmaa, kes püüab kammkarpe Norras ja toimetab Eestisse.Kammkarpide praadimise juures tuleb silmas pidada ikka sedasama reeglit, mis teistegi mereandide puhul: ära küpseta üle! Kui kammkarbi pind hakkab pannil kuldset tooni saama ja liha ei ole enam klaasjas, on karbid valmis. Kaks minutit mõlemalt küljelt on just paras. Terveid kammkarpe ostes leiad karbipoolikust ka punase marja, mis on samuti söödav, aga eriti õrn ja tahab kuumutamist vaid mõne hetke.KaheksajalgMüütilise auraga kaheksajalad ei ole meie kaubanduses just liiga tihti saadaval, ent kel ikka kange kaheksajalaisui, leiab need kindlasti kas värske või sügavkülmutatuna üles. Värske kaheksajala kilohind jääb 25 euro, külmutatult 20 euro kanti. Muide, beebikaheksajalad ei ole kaheksajalgade lapsed, vaid lihtsalt väiksem liik kaheksajalgu.Sageli peljatakse, et kaheksajalg tuleb potist välja vintske ja kummisena. Selles hirmus on leiutatud mitmesuguseid abinõusid, alates vaese looma nüpeldamisest enne pottipanekut, kuni keeduvette veinikorkide lisamiseni. Tegelikult on kaheksajala pehmenemiseks vajalik lihtsalt piisav keeduaeg, mis on keskmise suurusega isendi puhul umbes kolmveerand tundi. Küpsust saab testida puidust vardaga. Kui see läheb kergelt liha sisse, ongi hästi.Sügavkülmutamine mõjub lihastruktuuri pehmendavalt, nii et ses mõttes on külmutatud kaheksajala ostmine värskest isegi kindlam valik. Meil müüdavad kaheksajalad on enamjaolt puhastatud, eemaldatud on nii tindikott kui ka pea sisemus. Ma keedan kaheksajalga küll tervelt, aga peaosa üldse toidus ei kasuta, sest parimad on ikka kombitsad.KalmaarKalmaarid ja seepiad ehk tindikalad on lähisugulased ja ka nende valmistusviisid on sarnased. Seepiaid kohtab meie poodides harvem. Kalmaare aga on nii terveid ja värskeid kui kombitsateks ja tuubideks tükeldatuna. Toon eraldi välja oma hiljutise avastuse, värsked hiidkalmaari kombitsad, mida leidub poes üha enam. Need pakuvad täiesti arvestatavat konkurentsi kaheksajala kombitsatele, aga on hinnaklassilt peaaegu poole soodsamad.MereannisegudMereannisegusid, milles leidub erinevas vahekorras nii puhastatud rannakarpe, väikeseid krevette kui ka kalmaaritükke, müüakse peaaegu igas suuremas poes. Sellist “kõik ühes” segu on hea lisada kalasupile või mõnele köögiviljaroale. Hamba all küll mereanni tekstuuri suurt ei tunne, sest segu koostisosad on pisikesed, küll aga saab roogadesse hetkega mõnusa mereandide maitseja aroomi. Hea võimalus algajatele mereannisõpradele maitsega tutvumiseks!KUS ON PARIM VALIK MEREANDE?Lihtsamaid külmutatud mereande leidub iga supermarketi sügavkülmaletis. Kui aga tahad midagi erilist, värsket või proovida põnevamaid mereande, siis tasub külastada näiteks Kalamajakat, Kalaarsenali, Kalakala või Promo Cash & Carry kalaletti.MEREANDIDE SÖÖMINE TOETAB TERVISTMereannid on vähese rasvasisaldusega, olles samal ajal suurepäraseks valguallikaks. Mereandides on märkimisväärses koguses oomega-3-rasvhappeid ja kuhjaga mineraale ja vitamiine, näiteks vitamiin B12, mineraalid seleen ja tsink. Viimased kaks on tugevad antioksüdandid, mis kaitsevad organismi keskkonnategurite ja vabade radikaalide kahjuliku mõju eest. Vitamiin D ja kaltsium aitavad hoida luud tugevana. Kala ja mereande soovitatakse süüa vähemalt kaks korda nädalas. Mineraalainete rikkuse tõttu on mereandide söömine eriti kasulik, kui tunned end stressis ja väsinuna.KUIDAS MEREANDE ÜLES SULATADA?Ostes vali võimalikult värsked mereannid, mida hoitakse kalaletis jääl. Hästi sobivad ka sügavkülmutatud mereannid, sest need on külmutatud kiiresti ja tänapäevaseid tehnoloogiaid kasutades - sageli otse püügitraaleril. Ära kunagi pane juba korra sulatatud mereande uuesti sügavkülma, nii võivad tekkida tervisele ohtlikud bakterid.Mereande sulata aeglaselt külmkapis. Kui on aga kiire, võta mereannid pakendist välja ja laota toatemperatuurile ühe kihina vaagnale sulama. Sulamisel tekkinud vedelik vala ära. Kui on padukiire, tõsta külmutatud mereannid kraani alla suurde kaussi. Lase peale joosta jahedat vett ja liiguta mereande, kuni need on sulanud. Nii sulavad mereannid mõne minuti jooksul. Mereande saad sulatada ka lihtsalt kausis külmas vees, mitte jooksva vee all. Nii sulavad need veidi kauem.SINIMERIKARBID VALGE VEINI JA KOORE KASTMES KOOS ESTRAGONIGAÜks ütlemata maitsev moodus karpidega maiustada on valmistada neile veinine koorekaste, millele annab salapärase prantsuspärase meki estragon. (Sööjad: “Mm, mis maitse see on, nii hea!”) Kõrvale serveeri kindlasti head saia, näiteks baguette millega saab viimasedki väärtuslikud kastmetilgad taldrikult kätte.1 kg värskeid sinimerikarpe 1 sibul 2 küüslauguküünt 2 sl võid 2 dl kuiva valget veini 2 tl kuivatatud estragoni 2 dl vett 4 dl 35% koort10 musta pipra tera soola serveerimiseks head saiaPese karbid voolava vee all hoolsalt ja jälgi, et kõik oleksid suletud. Viska ära need, mis on praokil ega sulgu ka noaga peale koputades.Kuumuta pannil või, passeeri hakitud sibul ning küüslauk klaasjaspehmeks ning vala suurde potti. Lisa vein ja estragon, kuumuta keema. Pane potti karbid (kõik ei pea olema vedelikuga kaetud) ja keeda kaane all 6 minutit, kuni need on avanenud. Tõsta karbid vahukulbiga leemest välja. Viska ära need, mis keetes ei avanenud.Vala potti vesi ja koor, puista ka pipraterad ning keeda ilma kaaneta 5 minutit. Maitsesta soolaga. Tõsta karbid leeme sisse tagasi ja tõsta oma meistriteos lauale.VEENUSKARBIPASTASelle retsepti olen oma kodusesse kööki toonud Sardiiniast, kus mitmel aastal perega puhkamas ja mereande nautimas käidud. Tavalisest mereannipastast erilisemaks teeb toidu valmistusviis: pasta valmib nagu risoto!1 kg veenuskarpe (keedetud ja külmutatud) 2 küüslauguküünt 4 sl oliiviõli 2 sl värsket hakitud peterselli 150 ml kuiva valget veini 250 g orzo-pastat 200 g tomatipüreed (passata) 1 sl suhkrut soola, musta pipart 4 dl kalapuljongit või vettLase karpidel rahulikult sulada. Vala tekkinud vedelik ära. Haki küüslauguküüned. Kuumuta suuremal sügaval pannil õli. Prae küüslauku madalal kuumusel segades 2-3 minutit. Ära pruunista!Puista pannile hakitud peterselli ja kuumuta veel segades paar minutit, et maitseained õlisse imenduksid. Lisa pasta, tomatipüree, suhkur, sool ja pipar ning sega läbi. Nüüd hakka edasi keetes jupi kaupa lisama vett või kalapuljongit. Esialgu vala sinna poo! vedelikukogusest, lase sel pastasse imenduda ja siis lisa ülejäänu. Sega vahepeal. Kokku kulub keetmiseks 10-12 minutit, kuni pasta on al dente küpsusastmes.Lõpuks sega hulka veenuskarbid ja kuumuta paar minutit. Maitse ja kui tarvis, lisa soola. Paku kohe. Serveerides võib iga sööja oma toidule jahvatada musta pipart.EINESAI KREVETISALATIGA A LA TOASTSKAGENVõileivategu tundub esmapilgul liiga lihtne. Aga kui krevetid on käepärast, siis see võileib ületab kõik ootused. Isegi peolaua eelroana tekitab see elevust.450 g keedetud ja külmutatud puhastamata krevette või süvameregarneele (puhastatult 200 g) 1 keedetud muna 3 sl majoneesi 1 tl mahedamaitselist sinepit 1 sl hakitud tilli 1 sl hakitud murulauku 4 sl forellimarja lisaks 2 sl võid ja 4 röstsaiaPuhasta krevetid ja tõsta kaussi. Lisa kahvliga katki vajutatud muna, majonees ja sinep. Lisa maitseroheline, sega läbi. Lõika saiadelt koorik. Prae saiad pannil võis mõlemalt küljelt kuldseks. Tõsta igale saiale krevetisalatit. Kõige peale pane kroonina lusikatäis kalamarja.KÜMNE MINUTI GURMEE: KREVETID VÕIKASTMES KOOS KÜÜSLAUGU JA PETERSELLIGAKüüslaugu ja võiga siin kokku hoitud ei ole, ja õigusega! Tulemuseks on võrratult maitsev roog, mille söömise järel limpsitakse puhtaks sõrmedki. Ja see on lubatud, sest kui krevetid on pannilt tulnult söömiskõlblikuks jahtunud, ongi kõige parem nendega maiustada näppude vahelt.400 g külmutatud tooreid hiidkrevette (puhastatult 350 g) 4 küüslauguküünt 80 g võid 1 sl sidrunimahla Oma Maitse  September 12023 näpuotsaga tšillihelbeid 5 sl värsket hakitud peterselli soola, musta pipartSulata krevetid, vala tekkinud vedelik ära. Puhasta krevetid koortest, aga jäta sabake külge. Haki küüslauguküüned. Sulata pannil 1 sl võid. Prae krevetid mõlemalt küljelt roosaks, maitsesta soola ja pipraga. Tõsta pannilt ära.Vala hakitud küüslauk samale pannile ja prae madalal kuumusel läbipaistvaks, selleks kulub 1-2 minutit. Lisa pannile ülejäänud tükkidena või, krevetid, sidrunimahl, tšillihelbed ja hakitud petersell. Sega läbi. Naudi kohe!KAMMKARBI-CEVICHECeviche (hääldama peaks “seviitše”, rõhk teisel silbil) on Kesk-ja Lõuna-Ameerikast pärit eelroog või lihtsalt mõnus mereline amps, mida saab teha nii toorestest mereandidest kui ka kalast.Laimimahlas “küpsetatud” kammkarbid on eriti puhta maitsega ja tekitavad süües lausa sõltuvust. Võtmesõnaks on nagu ikka toore kala ja mereandide puhul värskus.5 kammkarpi (150 g) 0,5 punast sibulat 0,5 tšillikauna 1 sl hakitud murulauku 1 sl hakitud koriandrit 0,5-1 laimist välja pigistatud mahl 0,5 tl suhkrut 0,5 tl soolaKui kammkarbid on ostetud karpidega, eemalda need sealt. Külmutatud kammkarbid sulata eelnevalt. Lõika õhukesteks, 1-2 mm paksusteks viiludeks. Lõika sibulapoolik õhukesteks poolratasteks. Haki tšiili. Sega poolest laimist välja pressitud mahl suhkru ja soolaga.Pane kõik komponendid kaussi, vala peale maitsestatud laimimahl. Sega hästi õrnalt läbi. Jälgi, et kõik kammkarbi viilud oleksid laimimahlaga kaetud. Kui pole, pigista mahla juurde. Lase 5 minutit maitsestuda. Serveerimiseks tõsta ceviche taldrikutesse.MEREANNIHAUTIS KÖÖGIVILJA JA RIISIGAOn see supp või hautis, selles on küsimus. Ilmselt midagi vahepealset, millele ei olegi nimetust välja mõeldud. Roog ise pakatab merelisusest ja kui silmad kinni panna, viib aroom otse Vahemere-äärsesse rannakülla.2 sibulat 4 küüslauguküünt 1 sellerivars 1 fenkol 2 porgandit 4 sl oliiviõli 1 purk (400 g) purustatud tomatite konservi 400 ml vett 1 sl suhkrut10 tüümianioksakest või 1 sl kuivatatud tüümiani 2 loorberilehte 5 musta pipra tera 400 g külmutatud mereannisegu soola serveerimiseks keedetud riisiSulata mereannisegu. Haki sibul ja küüslauk. Tükelda sellerivars, fenkol ja porgand. Kuumuta pannil oliiviõli. Prae tükeldatud köögivilju madalal kuumusel 7 minutit, kuni hakkavad pehmenema.Vala pannilt kõik haudepotti, lisa konservtomatid, vesi, suhkur, tüümian, loorber, pipraterad ja veidi soola. Keeda 15 minutit, kuni köögiviljad on enamvähem pehmed. Lisa mereannisegu. Keeda veel 5 minutit. Vajadusel lisa soola.Paku pajaroa kõrvale kuuma riisi, mida igaüks saab ise oma supitaldrikusse tõsta.JÄÄGIVABA RÕKKAMINE!Kui puhastad krevette, ära viska kestasid ära, vaid korja neid ajapikku sügavkülma kilekotti. Kui kesti on koos 250-300 g jagu, saad neist koos veega keeta maitserikka ja tummise mereannipuljongi, mida kasutada kastmete, suppide, mereannirisoto valmistamiseks.MARI-LIISI VERSIOON KREVETISAIASTKlassikud on vahvad, aga veel toredam on neid oma maitse järgi kohandada.Et kate oleks veel maitsvam ja ühtlasi hoiaks saia peal paremini vormi, lisan peeneks hakitud muna, mis originaalis puudub. Krevettide osas on ideaalne valik nn laeva Rootsi laua krevetid: keedetud koorimata väikesed süvameregarneelid. Koori need ise, nii on maitse palju parem kui juba puhastatud garneelidel. Pealegi on einesaiu nii lihtne teha - ainult segamise vaev -, nii et jäta endale vähemalt krevettide koorimise rõõm.Niisiis, kui sul on krevette, muna, majoneesi, maitserohelist ja röstsaia, on maitsemeeli paitav amps vaid mõne minuti kaugusel. Soola sellesse toitu lisada pole vaja, krevetid ja kalamari on just parasjagu soolased.Kui teed seda toitu külmutatud sinimerikarpidest, sulata need esmalt ja vala tekkinud vedelik ära. Külmutatud karbid on juba eelkeedetud, nii et keetmisetapi võid ära jätta. Lisa sulanud karbid koos vee, koore ja piprateradega ja keeda 5 minutit, nagu on retseptis kirjas.Kohandatud tooraine teeb imet! Originaalis tehakse rooga kohaliku erisordi, terakesi meenutava fregola-pastaga. Seda meil paraku saada pole, aga olen selle pastasordi asendanud lühikese riisikujulise orzo-pastaga. Veenuskarpe õnneks meie kalalettidelt leiab. Boonusena tuleb välja asjaolu, et arvestades pastapaki ja külmutatud karbikoti hinda, on tegu lausa soodusgurmeega.MARI-LIIS ILOVER


VOLIKOGU ISTUNGIL21. septembril
1. Vallasekretär Siiri Jõeranna ülevaade valimiskomisjoni otsusest, millega lõppesid ennetähtaegselt volikogu liikme Andres Mõisa volitused tema avalduse alusel. Alates 1.09.2023 määrati volikogu liikmeks asendusliige Jaan Stolts.
2. Toimus Tori valla arengukava aastani 2030 ja eelarvestrateegia 2024-2027 esimene lugemine.
3. Ülevaade Tori valla arengukava seirest 2022. aastal.
4. Võeti vastu Tori valla 2023.
aasta esimene lisaeelarve.
5. Kehtestati Kilksama külas asuva Jahimeeste kinnistu detailplaneering.
6. Võeti vastu Selja külas asuva Põntsi kinnistu detailplaneering.
7. Nõustuti Tori valla ja osaühingu J&T Projekt vahel kehtiva, Sauga alevikus Vahtra tn 6 kinnistu kohta sõlmitud hoonestusõiguse seadmise lepingu muutmisega: hoonestusõiguse lepingus toodud ehituskohustuse ning töökohtade loomise kohustuse täitmise tähtaega pikendatakse kuni 16.12.2024. 8. Otsustati seada tähtajatu sundvaldus Tammiste külas asuvale Urva tee L6 katastriüksusele avalikult kasutatava tee rajamiseks.
9. Otsustati seada tähtajatu sundvaldus Tammiste külas asuvale Viki tee katastriüksusele avalikult kasutatava tee rajamiseks. 10.Otsustati seada tähtajatu sundvaldus Eametsa külas asuvatele kinnistutele avalikult kasutatava kergliiklustee rajamiseks. 11. Otsustati taotleda Tori valla munitsipaalomandisse kümme katastriüksust.
12.Otsustati omandada osaühingult Metsagrupp osa Eametsa külas asuvast Melluka-Mihkli kinnistust hinnaga 2 eurot/m2 seoses Nigula tee äärde kergliiklustee rajamisega.
13.Otsustati omandada osaühingult Wesico Projekt tasuta Eametsa külas asuv Meelespea tee kinnistu seoses Nigula tee äärde kergliiklustee rajamisega. 14.Informatsioon:
14.1 kokkuvõte Tori valla elanike rahulolu-uuringu analüüsist;
14.2 Tori valla tervise- ja heaoluprofiili tutvustamine;
14.3 ülevaade 2023. aasta eelarve täitmisest;
14.4 ülevaade korruptsiooniennetusest.

Volikogu istungite protokollide ja vastuvõetud õigusaktidega saab tutvuda valla kodulehel www.torivald.ee.


Pank: e-kaubanduse kasvuga sagenevad veebipõhised müügipettusedEesti Panga andmetel ulatus eelmisel aastal e-kaubanduse käive Eestis 3,54 miljardi euroni, moodustades viiendiku kogu jaekaubanduse mahust. Suurest mahust ja kasvust soovivad aga oma osa saada ka petturid. Luminori tellimusel hiljuti läbi viidud uuringu kohaselt on iga viies Eesti inimene puutunud viimase aasta jooksul kokku veebipõhise müügipettusega.
Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik kinnitab panga andmetele tuginedes, et tänavu kaheksa esimese kuuga on veebipõhiste müügipettuse arv kasvanud võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. „Internetis toimuvad müügipettused võrduvad suure tõenäosusega kaotatud rahaga. Seda pettuse liiki iseloomustab lähenemine, et esmalt tehakse ost ehk kantakse raha üle ning alles hiljem hakatakse kahtlustama pettust, mitte vastupidi. Paraku on nii, et kui ülekanne on juba tehtud, siis kaotatud raha tagasi saada on väga keeruline,“ ütles Kiik.
Maksekeskuse kliendianalüüsi kohaselt suurenes Eesti e-ostlejate arv koroonaajal vähemalt 50% ning kasv pole peatunud ka pärast seda. Eesti E-kaubanduse Liidu andmetel tehakse keskmiselt 62% e-oste Eesti ning 38% välismaa e-poodidest. Samas ei vasta erinevate uuringute kohaselt väga suur hulk kodumaistest e-poodidest kõikidele seadusest tulenevatele tarbijaõigustele, rääkimata keskkondadest, mis ongi pettuse eesmärgil loodud. „Oht veebis mõne võltspoe või pettuse ohvriks langeda on suur ning kasvab iga aastaga, seetõttu tuleb olla väga hoolikas,“ kinnitas Kiik.
Luminori pettuste tõkestamise spetsialisti soovitused veebipõhise müügipettuse ohu ennetamiseks:
Uskumatult soodne hind viitab sageli pettusele ning soovile panna inimene ostu koheselt ilma kaks korda mõtlemata sooritama. Seega tuleks erakordselt soodsa hinnaga toote või teenuse puhul otsida ja võrrelda, mida teised müügikohad sama asja eest küsivad.
Enne iga suuremat veebipoes tehtud ostu tuleks kontrollida müüja tausta. Lihtsa otsingu abil võib nii veebipoe kui ka konkreetse müüja nimi tulla esile seoses mõne varasema pettusega. Soovitatav on jälgida ostukeskkonnas ka teiste klientide arvustusi ning nende olemasolu või puudumist.
Petturid kasutavad sageli usaldusväärsete ja tuntud ettevõtete nimesid, et eksitada ostjaid ning luua seeläbi usaldusväärne mulje. Oluline on enne ostu sooritamist veenduda, et veebiaadress ja konto kuuluvad tõesti õigele ettevõttele. Sageli võib nimedes erineda kõigest üks täht.
Välismaalt tellides tuleks alati arvestada veidi suurema tõenäosusega, et kaup ei jõua kohale või ei ole oodatud kvaliteediga. Kui see nii läheb, siis sageli hakatakse tagantjärele süvenema tingimustesse. Avastatakse, et tehinguga on antud nõusolek näiteks hilisemaid pretensioone mitte esitada. Seega tuleks kindlasti süveneda ka tingimustesse, millele nõusolek antakse.
Kiige sõnul tuleb olla tähelepanelik ka juhul, kui inimesed ise internetis midagi müüvad, sest aktiivselt tegutsevad ka võltsostjad. „Sellisel juhul hakkab pettus reeglina realiseeruma hetkel, mil ostu ja paki saatmise osas tehakse kokkulepe. Pettur saadab lingi võltsitud veebilehele, mis näeb välja väga sarnane näiteks mõne tuntud kullerteenuse omaga. Seejärel palub pettur paki saatmise eest sel lehel tasuda ning hetkel, kui olete sisestanud vajalikud kaardiandmed, üritab kelm sooritada kaardiga toiminguid, mis ka õnnestuvad, kui selle ise kinnitate,“ selgitas Kiik levinud skeemi.


Luminor: e-kaubanduse kasvuga sagenevad veebipõhised müügipettusedEesti Panga andmetel ulatus eelmisel aastal e-kaubanduse käive Eestis 3,54 miljardi euroni, moodustades viiendiku kogu jaekaubanduse mahust. Suurest mahust ja kasvust soovivad aga oma osa saada ka petturid. Luminori tellimusel hiljuti läbi viidud uuringu kohaselt on iga viies Eesti inimene puutunud viimase aasta jooksul kokku veebipõhise müügipettusega.
Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik kinnitab panga andmetele tuginedes, et tänavu kaheksa esimese kuuga on veebipõhiste müügipettuse arv kasvanud võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. „Internetis toimuvad müügipettused võrduvad suure tõenäosusega kaotatud rahaga. Seda pettuse liiki iseloomustab lähenemine, et esmalt tehakse ost ehk kantakse raha üle ning alles hiljem hakatakse kahtlustama pettust, mitte vastupidi. Paraku on nii, et kui ülekanne on juba tehtud, siis kaotatud raha tagasi saada on väga keeruline,“ ütles Kiik.
Maksekeskuse kliendianalüüsi kohaselt suurenes Eesti e-ostlejate arv koroonaajal vähemalt 50% ning kasv pole peatunud ka pärast seda. Eesti E-kaubanduse Liidu andmetel tehakse keskmiselt 62% e-oste Eesti ning 38% välismaa e-poodidest. Samas ei vasta erinevate uuringute kohaselt väga suur hulk kodumaistest e-poodidest kõikidele seadusest tulenevatele tarbijaõigustele, rääkimata keskkondadest, mis ongi pettuse eesmärgil loodud. „Oht veebis mõne võltspoe või pettuse ohvriks langeda on suur ning kasvab iga aastaga, seetõttu tuleb olla väga hoolikas,“ kinnitas Kiik.
Luminori pettuste tõkestamise spetsialisti soovitused veebipõhise müügipettuse ohu ennetamiseks.
1. Uskumatult soodne hind viitab sageli pettusele ning soovile panna inimene ostu koheselt ilma kaks korda mõtlemata sooritama. Seega tuleks erakordselt soodsa hinnaga toote või teenuse puhul otsida ja võrrelda, mida teised müügikohad sama asja eest küsivad.
2. Enne iga suuremat veebipoes tehtud ostu tuleks kontrollida müüja tausta. Lihtsa otsingu abil võib nii veebipoe kui ka konkreetse müüja nimi tulla esile seoses mõne varasema pettusega. Soovitatav on jälgida ostukeskkonnas ka teiste klientide arvustusi ning nende olemasolu või puudumist.
3. Petturid kasutavad sageli usaldusväärsete ja tuntud ettevõtete nimesid, et eksitada ostjaid ning luua seeläbi usaldusväärne mulje. Oluline on enne ostu sooritamist veenduda, et veebiaadress ja konto kuuluvad tõesti õigele ettevõttele. Sageli võib nimedes erineda kõigest üks täht.
4. Välismaalt tellides tuleks alati arvestada veidi suurema tõenäosusega, et kaup ei jõua kohale või ei ole oodatud kvaliteediga. Kui see nii läheb, siis sageli hakatakse tagantjärele süvenema tingimustesse. Avastatakse, et tehinguga on antud nõusolek näiteks hilisemaid pretensioone mitte esitada. Seega tuleks kindlasti süveneda ka tingimustesse, millele nõusolek antakse.
Kiige sõnul tuleb olla tähelepanelik ka juhul, kui inimesed ise internetis midagi müüvad, sest aktiivselt tegutsevad ka võltsostjad. „Sellisel juhul hakkab pettus reeglina realiseeruma hetkel, mil ostu ja paki saatmise osas tehakse kokkulepe. Pettur saadab lingi võltsitud veebilehele, mis näeb välja väga sarnane näiteks mõne tuntud kullerteenuse omaga. Seejärel palub pettur paki saatmise eest sel lehel tasuda ning hetkel, kui olete sisestanud vajalikud kaardiandmed, üritab kelm sooritada kaardiga toiminguid, mis ka õnnestuvad, kui selle ise kinnitate,“ selgitas Kiik levinud skeemi.
Luminori tellimusel hiljuti läbi viidud Norstati uuringu kohaselt tajub 79% Eesti inimestest, et viimase aasta jooksul on finantspettuste arv suurenenud. Kõige enam on aasta jooksul finantspettuste arvu kasvu tajunud 30–39-aastaste vanusegrupp.
Näiteid enim levinud petuskeemide kohta ning nõuandeid, kuidas nendes olukordades käituda, leiate Luminori vastavalt teemalehelt.


KESKERAKONNA PEREHEITMINE | Mart Soidro: poliitilise doomino harrastajad võivad klotsi lauale lüüa ja hüüda võidukalt: „Pыба!“Maailm ei ole enam endine. 16. septembril astus Keskerakonna veteranpoliitik (staaž 25 aastat) Jaanus Karilaid välja oma kalliks saanud erakonnast. Sama tee valis nädalapäevad hiljem ka Tõnis Mölder: „Pärast 15 aastat Keskerakonnas on aeg keerata poliitikas uus lehekülg. Olen otsustanud liituda erakonnaga Isamaa!”
Tema nimekaim, politoloog Martin Mölder, kes ka varem olnud varmas kommenteerima Isamaa tõusu, teatas: „Nüüd on Isamaal riigikogus kümme kohta ehk üks rohkem kui sotsidel.” Kui siia lisada, et Norstati sellenädalase küsitluse järgi on Isamaa toetus viie nädalaga tõusnud 4,8 protsendipunkti võrra ja on praegu 14,8% – see on kõrgeimal tasemel alates sellest ajast, kui uuringufirma erakonna eelistuse küsitlustega alustas –, tuleb tunnustada tehtud valikut.
Meil aeg on lahkuda!
Karilaid ja Mölder pole ainsad, kes otsustasid Keskerakonna tolmu jalge alt pühkida. Avapaugu tegi Andra Veidemann, kes kunagi kuulus Eesti Liberaaldemokraatlikku Parteisse (hilisem Reformierakond), seejärel oli Keskerakonna liige ja Arengupartei esimees (1996–1999). Aga see pole veel kõik! Aastatel 2000–2009 kuulus tarmukas daam Rahvaliitu ja oli 2009–2018 ka sots. Pettus paraku ka neiski. Aga pole hullu, samal aastal jõudis Veidemann ringiga tagasi Keskerakonda, kus ta oli uuenenud partei ideede kandjaks aastatel 2018–2023. Praegu pole veel teada, millises parteis veteranpoliitik jätkab.
Seejärel teatas Neeme Väli, et mõõt on täis. Meeldetuletuseks: erukindralmajor astus Keskerakonda eelmisel aastal, kogus riigikogu valimistel 159 häält ega osutunud valituks. Nädal aega tagasi astus Väli keskparteist välja, pidades sobimatuks Mihhail Kõlvarti valimist Keskerakonna esimeheks. Oli see tegelik põhjus või äkki pettumus oma valimistulemuses? Niipalju ehk, et tuntumatest kesikutest tegi vanast kindralist kehvema valimistulemuse üksnes endine välisminister Eva-Maria Liimets, kes kogus suurimas valimisringkonnas Harju- ja Raplamaal 138 kesist häält. Aga tema veel jätkab erakonna kuulsusrikastes ridades.
Aga see pole veel kõik!
Kolmapäeval teatas kunagine erakonna peasekretär Priit Toobal, kes mõisteti 2015. aastal süüdi eraviisilisele jälitustegevusele kihutamises ja ametialases võltsimises, et astub karile juhitavalt laevalt maha. Kui ma Toobali pateetilisest põhjendusest sotsiaalmeedias õigesti aru sain, siis muutus Savisaare kunagise lähima võitluskaaslase maailmapilt eelmise aasta 24. veebruaril. Aga silmad avanesid lõplikult 10. septembril, mil erakonna esimeheks valiti vene tiiva esindaja Mihhail Kõlvart.
„Pakkusin erakonnakaaslastele, kes kongressi eel Taneli ja Jüri taha koondusid, uue erakonna loomise mõtet. Sellel ideel oli särasilmseid toetajaid, aga paraku jäi peale soovunelm, et ühel päeval on võimalik erakond tagasi võtta. Mina sellesse ei usu!” põrutas Toobal.
Mida siis teha? Miks mitte ei võiks uusrahvuslane astuda samuti Isamaasse? Aga tegelikult on see kolmandajärguline küsimus, sest Veidemann, Väli ja Toobal ei mõjuta meie poliitikaelu karvavõrdki. Küll aga võib pilgu peale heita kahele aknaalusele, kes kolme ja poole aasta jooksul meie parlamendi tööd ilmestavad.
Karilaid ja Mölder
Kui natukene ulakas olla, siis Isamaa, kes seisis peretoetuse eest kõige innukamalt, saigi lõpuks „pisikest peret” – Jaanus Karilaiu ja Tõnis Möldri. Tõsi, nad ei saa istuda erinevalt oma uute aatekaaslastega ühises rivis, vaid aknaalustena Toompea istungite saali nurgas. Aga mis vahet seal ikka on? Isamaal on nüüd kümme kohta, üks rohkem kui sotsidel. Kui õnnestuks veel kaasata kaheksa keskerakondlast, olekski kunagine Laari partei kõige suurem opositsioonijõud. Unustame ära omaaegse tüli Isamaa ja Keskerakonna vahel, mis puudutas astmelist tulumaksu, tasakaalus eelarvet, korruptsiooni ja sõpruslepingut Ühtse Venemaaga. Need on nüüd vajunud ammu unustusehõlma.
Ajakirjanduses on ilmunud väited, et kaks lahkujat on meie poliitika tipptegijad. Kuidas võtta?  Üks on olnud fraktsiooni esimees, teine minister. Aga valimistel saadud hääled, mis peaksid olema poliitiku suurim varandus, pole neil ülemäära suured.
Pilk protokolli.
Jaanus Karilaid kogus viimastel valimistel Hiiu-, Lääne- ja Saaremaal 2162 häält. See oli 61. hääletustulemus. Tõsi, tegemist oli väikese ringkonnaga, aga teda edestasid valimisringkonnas nr 5 Kalle Laanet (4347), Kalev Stoicescu (3664), Helle-Moonika Helme (3529) ja Madis Kallas (2254). Seega viies koht oma valimisringkonnas.
Tõnis Mölder kandideeris suures Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita valimisringkonnas ning kogus 570 häält. See oli üleriigilises pingereas 224. tulemus. Leheruum ei võimalda ette lugeda kõiki, kes hasartset poliitikut selles ringkonnas edestasid. Niipalju ehk, et Mihhail Kõlvart, kes Möldri riigikokku vedas, kogus 14 592 häält.
Miks ma vaevan lugejaid nende arvudega? Vastan: tegemist ei ole superhiirtega, kes uuele erakonnale häälte mõttes suurt kasu tooksid. Pealegi on elu näidanud, et erakondadest ülehüppajad suudavad harva oma taset hoida.
Varasemad lahkujad
Kes hirmsasti elavad kaasa Keskerakonna pereheitmisele, siis ütlen rahustavalt: seda on varemgi juhtunud ja hullu polnud midagi. Kui pärast põhiseaduse vastuvõtmist tuli kokku VII riigikogu (1992–1995), sai Rahvarinne (Keskerakond) kokku 15 kohta. Kahe ja poole aasta pärast, mil toimusid järgmised parlamendi valimised, olid nende hulgast lahkunud Ignar Fjuk, Mati Hint, Jaan Kaplinski, Ants-Enno Lõhmus ja Olli Toomik, kes moodustasid Vabade Demokraatide fraktsiooni. Nemad olid esimesed, kes haistsid, et Edgariga pole pikka pidu. Kui jätta kõrvale Ignar Fjuk, kes pärast seda kuulus Reformierakonna fraktsiooni VIII ja IX koosseisus ning kandideeris viimati Eesti 200 nimekirjas, siis ülejäänud lõid poliitikale käega.
Keskerakonna fraktsiooni read hõrenesid ka VIII riigikogu (1995–1999) ajal, mil pärast Savisaare lindiskandaali astusid sealt välja Rein Karemäe, Andra Veidemann, Priit Aimla, Arvo Junti ja Krista Kilvet ning moodustasid Arengupartei.
Järgmises parlamendi koosseisus (1999–2003) ei lahkunud ükski kesik. Küll aga X kooseisus (2003–2007), kui läksid minema Toomas Alatalu, Peeter Kreitzberg, Olev Laanjärv, Robert Lepikson, Jaanus Marrandi, Sven Mikser, Mark Soosaar, Liina Tõnisson ja Harri Õunapuu.
Järgmises riigikogus (2007–2011) lahkus fraktsioonist üksnes Jaan Kundla, teadagi mille eest. Aga XII koosseisus (2011–2015) oli minejaid rohkem: Deniss Boroditš, Lembit Kaljuvee, Kalle Laanet, Rainer Vakra, Olga Sõtnik ja Aivar Riisalu. Muide, viimati mainitud multitalent oli aastatel 1993–1996 Maarahva Ühenduse liige, edasi kuni 2014. aastani Keskerakonna lauluhääl. Siis tegi meie mees kannapöörde ning astus Isamaa ja Res Publica Liitu (2014–2017). Sealt astus ta välja 2017. aastal, mil sai Keskerakonna juhitava linnavalitsuse abilinnapeaks.
Viimase kaheksa aasta jooksul on enne Karilaiu ja Möldri parteivahetust keskfraktsioonist lahkujaid olnud vähe: XIII riigikogus Olga Ivanova ja Peeter Ernits ning eelmises riigikogus Raimond Kaljulaid, Martin Repinski ja Mihhail Stalnuhhin.
Uh! Taasiseseisvunud Eesti kolmekümne kahe aasta jooksul on riigikogu fraktsioonist lahkunud üle kolmekümne keskerakondlase. Aga mitte midagi ei ole juhtunud.
Lõpetuseks. Aastakümneid on poliitikast huvitatud inimesed vaevelnud selle üle, mis ime(taja) see Keskerakond ikkagi on. Äkki kala või liha? Aga pruukis vaid Mihhail Kõlvartil saada erakonna esimeheks – ja natuke „tegutseda“ – ja poliitilise doomino mängu harrastajad võisid koduvabariigis klotsi lauale lüüa ja hüüda võidukalt: „Pыба!“


Taeblas lõi mees naabrit, kes viidi haiglasse27. septembril sai politsei teate, et Läänemaal Taeblas korterelamus lõi 37-aastane mees oma naabrit, kes sai viga ja viidi haiglasse.
Pärnumaa
Arvutikelmus
27. septembril sai politsei teate, et septembri keskpaigas tehti Pärnumaal elava naise pangakontolt mitmel korral makseid tundmatule kontole. Maksete tegemist seostab naine sellega, et sai telefonile sõnumi, millest paluti uuendada talle saadetud paki kohaletoimetamise aadressi 24 tunni jooksul. Teataja vajutas sõnumis olnud lingile ja sisestas oma pangakaardi andmed, maksmaks paki kohaletoimetamise aadressi uuendamise eest nõutud neli eurot. Kokku tehti naise kontolt makseid ligi 800 eurot.
LOE KA:
Politsei hoiatab: kelmid teevad Läänemaa inimestele petukõnesid
Läänemaa elanik kaotas kelmile ligi 2300 eurot
Raplamaa
Kehaline väärkohtlemine
27. septembril sai politsei teate, et Märjamaa vallas lõi 58-aastane mees 46-aastast naist. Politsei pidas mehe kuriteos kahtlustatavana kinni.
Saaremaa
Asja omavoliline kasutamine
27. septembril sai politsei teate, et Saaremaal võttis 59-aastane mees 44-aastase mehe sõiduauto BMW, mille kasutamiseks tal ei olnud omaniku luba.
Järvamaa
Vargus
26. septembril sai politsei teate, et Järvamaal Abaja külas varastati elumajast mootorratas. Vargusega tekitatud kahju on ligi 6900 eurot.
Arvutisüsteemi toimimise takistamine
27. septembril sai politsei teate, et viimaste päevade jooksul häkiti Järva vallas ettevõtte arvutivõrku ja nakatati serverid, mille tulemusena krüpteeriti failid serveritel. Tekitatud varaline kahju on selgitamisel.