Vanemprokurör Sirje Merilo: “Suur osa tõendamisel on kannatanul endal”Viru ringkonnaprokuratuuri II osakonna vanemprokurör Sirje Merilo toob aastalõpuintervjuus esile mitu muret. Mõned neist puudutavad lähisuhtevägivalda. Eelmise aastaga sai prokuratuurile selgeks, et kui kannatanu ise mitte midagi ette ei võta, on väga raske teda aidata.Järgnevas intervjuus viitab vanemprokurör Sirje Merilo muu hulgas riigikohtu lahendile, mis sõnastas ja defineeris lähisuhtevägivalla mõiste täielikult ümber. See omakorda toob alanud aastal kaasa korrakaitsjatele prioriteediks olnud lähisuhtevägivalla juhtumite vähenemise.Kuidas läks prokuratuuril läinud aastal?Prokuratuuri tööd ei saa mitte kuidagi eraldi hinnata politseijaoskonna tööst, samamoodi ka kohtu tööst. Kui politseil läheb hästi, siis suure tõenäosusega läheb ka meil hästi. Kui seal on probleemid, siis suure tõenäosusega tulevad meil ka.Leian, et Rakvere politseijaoskond, eeskätt meie menetlejad ja uurijad, kelle tööga me otseselt kokku puutume, on väga hästi hakkama saanud. Hakkama saamine sõltub alati ka kuritegevusest. Julgen arvata, et läinud aasta on olnud hea aasta. Meil ei ole olnud väga raskeid kuritegusid, tapmisi. Selles mõttes on see meie elu natuke kergemaks teinud.Põhiline mure on olnud see, kuidas olemasoleva ressursiga hakkama saada. Seda nii politsei kui prokuratuuri poole pealt. Alati võib paremini, uurida kiiremini, paari kuuga asjad kohtusse. See oleks unistuste elu, seda ei tule kunagi. Aga tegelikult Rakveres ei ole suuri menetlusjääke. Uurijad ja prokurörid on ikka väga tublisti hakkama saanud.Tahaks siinjuures kiita politsei, prokuratuuri ja kohtu ülihead koostööd, mis puudutab just kiireid menetlusi. Lääne-Virumaal menetletakse ligi kolmandik kriminaalasju kiirmenetluses. See tähendab, et esitatakse kahtlustus ja praktiliselt kohe tuleb kohtuotsus. Tänu sellele oleme saanud ülejäänud kriminaalasjadega hoida nii-öelda nina vee peal.See tähendab uurijate head tööd, et kuritegu on nii hästi ära tõendatud, et süüdistatav ei soovi üldmenetlusse minna.Just. See ei puuduta mitte ainult üldmenetlust, vaid kokkuleppemenetlust, lühimenetlust. Need reeglina võtavad ikka aega, enne kui kohtusse jõuavad. Aga kiirmenetlus on selline menetlusliik, mis algab juba patrulli heast tööst. Kui patrull kohapeal teeb kõikvõimalikud menetlustoimingud ära, asi on selge, ei pea enam keegi topelt tegema. Patrull kuulab isikud kohapeal üle sellise kvaliteediga, et keegi ei pea seda uuesti tegema. Sisuliselt on hetkega koos kõik tõendid, midagi vaielda ei ole.Hiljuti tuli välja juhtum, kus mees sundis oma naist või elukaaslast tegelema prostitutsiooniga. Kas varem on selliseid asju Lääne-Virumaal olnud?Ei tule küll meelde. Sellest konkreetsest asjast tean nii palju, et asi on menetluses. See menetlus ei ole meie osakonna juhtida.Virumaa naiste varjupaiga juhataja ütles, et järjest enam on vägivallajuhtumeid niiöelda korralikes peredes, vähemalt näiliselt korralikes. See teeb nende avastamise raskeks.Minu ja lähisuhtevägivallaga tegelevate kolleegide mure on selles plaanis järjest suuremaks läinud. Aastate vältel oleme ehitanud üles süsteemi, kuidas kannatanut abistada. Kannatanut säästev kohtlemine, temale kõikvõimalikud abipakkumised. See süsteem töötab. Aga kui asi lõpuks kohtusse jõuab, siis tekib tõrge. Minu hinnangul sõnastas ja defineeris hiljutine riigikohtu lahend lähisuhtevägivalla mõiste täielikult ümber. See erineb kardinaalselt sellest, kuidas me seni oleme aru saanud. Oktoobris on riigikohus öelnud, et igasugune peresuhe ei tähenda ilmtingimata lähisuhet. Oluline on tegelik sotsiaalne ja enamasti ka emotsionaalne side isikute vahel, mis tugineb näiteks vastutuse jagamisele, üksteise toetamisele. Selle lahendi valguses meil lähisuhtevägivalla numbrid kindlasti vähenevad.Mis vahe on tavalisel ja lähisuhtevägivallal, üks löömine oli kodus, teine poe taga?Karistuse ulatuses võivad olla vahed. Menetluslikult on meil lähisuhtevägivald olnud aastaid prioriteet. See tähendabki seda, et menetleme neid juhtumeid eelisjärjekorras. Kannatanute kaitse on erinev. Vägivald on ju tegelikult vägivald, kuid seadusandja on leidnud, et lähisuhtevägivalda tuleb suhtuda tõsisemalt. See puudutab laiemat ringi. Reeglina on seal lapsed.Nüüd on meil mõtlemist, millised juhtumid on lähisuhtevägivald ja millised mitte. Hiljuti tuli riigikohtu lahend ka selle kohta, kuidas kannatanu deponeeritud ütlusi kasutada saab. Peame silmas ikkagi lähisuhtevägivalla all kannatanuid, sest nad on kaitsetumad. Ütluste deponeerimise eesmärk on see, et kannatanu ja vägivallatseja ei pea kohtus koos silmitsi olema. Et kannatanu saaks rahulikult rääkida. Aga see lahend ütleb, et vägivallatsejal ehk süüdistataval on põhiseaduslik õigus kannatanut küsitleda. Silmside vältimiseks soovitatakse kasutada näiteks sirmi. Aga praktikas loob see keerulise olukorra.Näiteks hiljuti leidis kohus Ida-Virumaal, et deponeeritud ütlusi ei saa kasutada, sest süüdistataval ei ole olnud võimalust küsimusi esitada. Kuigi tema kaitsja küsitles kannatanut.Ja nüüd alustatakse seda istungit otsast peale.Me otsime võimalusi, kuidas kannatanusõbralikult kohtumenetlust läbi viia, kuid praktikas on seda väga raske teha. Kahjuks on kannatanu just kohtu staadiumis vägivallatsejaga ninapidi koos ja ülisuure tõenäosusega ei tule seal kannatanult mingisugust juttu.Teine murekoht on, et me ei saa kannatanu loata välja küsida tema meditsiinidokumente. Kui kannatanu läheb oma vigastustega arsti juurde, siis prokurör ega politseiuurija ei tohi arsti koostatud pabereid näha, kui kannatanu ise ei luba. Aga lähisuhtevägivalla puhul on väga lihtne panna kannatanut vaikima. Ta ei anna iialgi seda luba. Ta on nii ära pekstud ja hirmul, et mitte kunagi mitte kellelegi midagi ei räägi. Ja sellisel juhul ei saa teda ka keegi aidata.Eelmise aastaga ongi selgeks saanud, et suur osa tõendamisel on kannatanul endal. Kui ta ise mitte midagi ette ei võta, et aidata neid tõendeid koguda, siis on väga keeruline teda aidata.Mille poolest erineb üleeelmine aasta eelmisest?Ei oska midagi eriti välja tuua. Täpset statistikat veel ei ole. Tundub, et kelmuste osakaal kasvab. Vaatamata sellele, et palju on räägitud ja kirjutatud, et inimesed, olge ettevaatlikud, ärge jagage oma kontonumbreid, ärge logige ennast ei tea kuhu. Kui mingil hetkel tundus, et see on rohkem nagu Ida-Viru probleem, siis nüüdseks on see järjest lääne poole tulnud.Mida ootate alanud aastalt?Ootan, et tööd oleks vähem. Et meil ei oleks raskeid kuritegusid, et ei oleks surmasid. Et nii prokuratuuri kui politsei võimekus oleks vähemalt sama hea kui praegu. Siis ma olengi täiesti rahul. Ma näen, et inimesi jääb vähemaks ja tööd tuleb juurde. Aga töö tuleb ära teha.Kõik prokurörid annavad endale aru, kui palju meist sõltub kõikide turvatunne, elu ja tervis."Kiirmenetlus on selline menetlusliik, mis algab juba patrulli heast tööst.SIRJE MERILOviru ringkonnaprokuratuuri II osakonna vanemprokurör"Vanemprokurör Sirje Merilo sõnul peavad nüüd riiklikud süüdistajad hakkama nuputama, mis juhtumid lähevad lähisuhtevägivalla alla ja mis mitte. TOOMAS HERM


Legendi lahkumine: moekuninganna Vivienne Westwood külvas skandaale ja riietas printsesseKes võinukski arvata, et pungi ristiemaks tituleeritud Vivienne Westwood kuningannalt ordenit vastu võttes mingit võimuvastast vimkat ei viska? Briti moerevolutsionäär keerutas Buckinghami palee ees vallatult ringi ja demonstreeris fotograafidele, et on aluspüksata. Eelmisel neljapäeval 81 aasta vanuses surnud Westwood oli anarhistlik idealist, kirjutab BBC News oma järelehüüdes. 1970ndail šokeeris ta ontlikke britte oma räbalatega, kuid vallutas siis kõrgmoe ning riietas lõpuks ka Briti kuningliku pere liikmeid.Briti moelegend suri neljapäeval oma Lõuna-Londoni kodus rahulikult ja pereliikmetest ümbritsetuna. „Vivienne tegeles viimse hetkeni talle südamelähedaste asjadega - disainis, töötas oma kunsti kallal, kirjutas raamatut ja muutis maailma paremaks,“ seisab moemaja avalduses. Westwoodi kolmas abikaasa ja loomepartner, tema kunagine moeõpilane Andreas Kronthaler (56) lubab jätkata moelooja elutööd. „Jätkan Vivienne'i südames hoides. Me töötasime lõpuni ja ta andis mulle palju materjali, millega edasi tegelda,“ vahendab BBC News lese sõnu.Westwood tõusis esile 1970ndail Londoni punkskeenel oma androgüünsete rõivaste, slogan'itega kaetud T-särkide ja establishment'i-vastase hoiakuga. Westwood oli ka kirglik keskkonnakaitsja, kes tõi südamelähedased valupunktid moepüünele. „Võtan moodi ettekäändena öelda, mida ma arvan,“ on ta öelnud. Teenete eest Briti moele määras Elizabeth II 2006. aastal talle Dame'i tiitli.Võinuks viieaastaselt kingsepaks hakata„Vivienne elas vapustavat elu,“ toonitab moemaja. „Tema uuenduslikkus ja mõju on viimase 60 aasta jooksul olnud tohutud ning jätkuvad ka tulevikus.“ Lisatakse, et Westwood pidas end taoistiks ja kirjutas: „Tao järele pole eales olnud suuremat vajadust kui praegu. Tao tekitab tunde, et sa kuulud kosmosesse, ja annab su elule sihi; saad tugeva identiteeditunde ja väe teadmisest, et elad elu, mida saad elada ja seega peaksidki elama; kasutad jäägitult ära oma iseloomu ja oma elu siinilmas.“Töölisperest pärit Vivienne Isabel Swire oli vanemate meelehärmiks tohutu raamatukoi, aga samas ülimalt osavate näppudega. „Ausalt,“ ütles Westwood juba nimeka moeloojana, „viieselt oleksin ma suutnud paari kingi valmis teha.“ Kui pere kolis Põhja-Londonisse, asus Vivienne õppima hõbedasepaks, kuid loobus ühe semestri järel. Ta ei suutnud ette kujutada, et töölisklassitüdruk võiks ehetega elatist teenida. Kindlam oli minna algklassiõpetajaks õppima. Kuid loomingulisus pulbitses temas edasi. Tolmuimejate tehases töötava nägusa Derek Westwoodiga naitudes kandis ta enda tehtud pruutkleiti ja ehteid.Aasta hiljem sündis poeg Ben. Paraku osutus Derek vägivaldseks ja noor naine pages lapsega kodust.Saatuslikuks kujunes Westwoodi kohtumine viis aastat noorema punapäise kunstitudengi Malcolm McLareniga. Noorukil oli nägu talgiga valgeks tupsutatud. Ta jälestas vanema põlvkonna kunsti ja elulaadi. Tema ema oli prostituut ja ekstsentriline vanaema, kes Malcolmi üles kasvatas, elas moto järgi „Paha olla on hea ja hea olla on lihtsalt igav“.Seesama vanaema andis Westwoodile abordiraha, kui too noorukist rasedaks jäi, kuid Westwood tõi poeg Joe ikkagi ilmale. Vastsel isal kulus ligi nädal, et oma last haiglasse vaatama minna, ja isaks keelas ta end kutsuda. Ta käitus Westwoodiga tihti inetult. Kuid McLareni tähtsus Westwoodi loometeel oli tohutu. Just tema tutvustas Westwoodile kunsti ja muusikat. Üheskoos hakati Londonis King's Roadil pidama retroriiete butiiki, millest mõni aasta hiljem sai punkmoe tulipunkt nimega SEX. McLarenist sai esmalt New Yorgi punkbändi New York Dolls ja seejärel Sex Pistolsi mänedžer. Just tema leitud oli ansambli nihilistlik solist John Lydon ehk Johnny Rotten. Westwoodist sai šokeeriva punkliikumise ristiema ja riietaja.BBC News toonitab oma järelehüüdes: Westwood oli veendunud, et punk on midagi enamat kui mood. Ta nägi seda noorte mässuna vana maailmakorra korrumpeerituse vastu. „Punkliikumise siht oli revolutsioon. Kui noored ei näidanud mingit soovi lõpetada sülgamine ja püstitada barrikaadid, oli Westwood kibedalt pettunud.“Punkmoe esipaar Westwood ja McLarenSex Pistolsi lagunemine ja pungi imbumine peavoolumoodi jahutas Westwoodi indu: 1980 tegi ta poes kapitaalremondi ja pani sellele nimeks Worlds End - seda nime kannab kuulus butiik tänini. Aastaid 1981-85 on ta nimetanud oma uusromantikaperioodiks. Westwood süvenes moeajalukku ja võttis sellest elemente, kuid keeras vindi põhjalikult peale, parodeerimaksestablishment'i. Traditsioonilised Briti moe elemendid, nagu tviid, Šoti ruut ja Fääri saarte kampsunid said paarilisteks sadomasorõivad või moondusid soomusrüüdeks. Korsetid lükkasid modellide rinnad peaaegu lõuani. Publik irvitas.Aeg-ajalt kõikus Westwood pankroti äärel, kuid viimaks võttis ka establishment radikaalse moeuuendaja omaks. Temast sai ülemaailmne bränd. Kui Naomi Campbell moepüünel ligi 25sentimeetristel kontsadel uppi lendas, osteti poed neist tühjaks. Kui „Seksi ja linna“ peategelane Carrie Bradshaw tahtis pulmakleiti, pöördus ta Westwoodi poole. Charles III vennatütar printsess Eugenie on korduvalt Westwoodi loomingut kandnud.Westwoodi edu ei tähendanud revolutsioonist loobumist. Ta jätkas surmani võitlust isikuvabaduste eest ning tuumarelvade ja keskkonnakahjustuste vastu, annetas Briti roheliste parteile sadu tuhandeid naelsterlingeid ning külastas Equadori saatkonnas redutavat Julian Assange'i regulaarselt. Protestiks frakkimise (põhjavett ohustav gaasi ja nafta ammutamise meetod) vastu parkis ta Briti peaministri David Cameroni maja ette valge tanki.Westwoodile on sotsiaalmeedias kirjutatud arvukalt järelehüüdeid. „Sina tegid seda esimesena. Alati. Vapustav stiil geniaalse ja tähendusrikka sisuga,“ kirjutab USA disainer Mark Jacobs. „Võtan endiselt õppust sinu sõnadest ja kogu su harukordsest loomingust.“ Laulja Boy George nimetas Westwoodi Briti moe vaieldamatuks kuningannaks. Ajakiri Harper's Bazaar meenutas Westwoodi sõnu: „Mood on väga tähtis. See ergastab elu ja nagu kõike, mis pakub naudingut, tasub seda teha hästi.“WESTWOOD MÄÄRAS ENNE SURMA OMA MOEMAJALE OOTAMATU JUHIBriti kõmulehe Daily Mail andmeil tegi Westwood paar nädalat enne surma oma firma juhtimises suure muudatuse. Küllap oli teada, et tal pole elupäevi enam kauaks. Omaaegne punkmoepioneer andis oma 70 miljoni naelsterlingise äriimpeeriumi ohjad üle moekunstnik Jeff Banksile (79, pildil), kes oli tema ammune sõber. Walesi disainer on nüüd Vivienne Westwood Ltd ametlik juht.Samal päeval tegi Westwood abikaasa Andreas Kronthalerist (56) oma kinnisvaraäri juhi ja sekretäri. Dame Vivienne'i kinnisvaraäri väärtus on Daily Maili teatel 18 miljonit naela. Biseksuaalne Kronthaler oli Westwoodi loomepartner ning viimastel aastatel moemaja kollektsioonide loomisel üha tegusam. Tekib siiski küsimus, miks Westwood oma meest moeimpeeriumi järgmiseks juhiks ei määranud.Westwoodist jäi maha kaks poega. Noorpõlveabielust sündinud Ben on erootikafotograaf, noorem poeg Joseph Corre, kelle isa oli punkmuusikamogul Malcolm McLaren, sai tuntuks pesufirma Agent Provocateur asutajana. Oma ema ärides poegadel ametlikku rolli pole, kuid nad võivad pärida Westwoodi varanduse, mida hinnatakse 150 miljonile naelale.Vida PressVARJAMATU VÕIMUVASTANE: Vivienne Westwood 1977. aastal Elizabeth II portreega Sex Pistolsi särgis. Punkbänd andis kuninganna 25. valitsusaasta pidustusteks välja Briti riigihümni pealkirja kandva singli „God Save The Queen“ („Jumal, kaitse kuningannat“), kus kuningannat võrreldi fašistliku režiimiga. Tohutut furoori tekitanud laul keelati riigiraadios ära.KORSETI POPULARISEERIJA: Telesarja „Mad Men“ staar Christina Hendricks Westwoodi korsettkleidiga. Vida Press ESIMENE MOESÕU: Vivienne Westwood (ees vasakul) ja Malcolm McLaren (taga vasakul) 1981. aasta oktoobris oma esimese moedemonstratsiooni „Piraat“ lõpus.PRINTSESSI LEMMIK: Charles III noorema venna prints Andrew' tütred printsess Eugenie (vasakul Westwoodi loomingus) ja printsess Beatrice 2011. aastal prints Williami ja Kate Middletoni pulmas. Vida PressVida PressHÄBITU: Westwood sai 15. detsembril 1992 Elizabeth II-lt Briti impeeriumi ordeni, kuid näitas lossi ees seelikut keerutades taas, et ei kavatse monarhia suhtes lugupidamist ilmutada.Vida PressVida PressTRIIN TAEL


Tšehhid ehitasid 1,5 miljonit maksva hüperautoKas tõesti Škoda? Ei, hoopis Praga, mis tootja (iroonilisil) sõnul on maailma suurim ja vanim autotootja, millest enamik pole siiani ilmselt kuulnudki. 115 aastat tegutsenud ning selle aja jooksul nii tanke, mootorrattaid, veokeid, võidusõiduautosid kui ka lennukeid ehitanud Praga superauto saab Nissan GT-R-i 3,8-liitrise V-6-mootori, aga kaalub vaid 982 kg! Kahekohaline sõiduriist olevat Praga sõnul ringrajakõlbulik tänavaauto ja ajakirjanikud, kes sellega sõita on saanud, kiidavad taevani. Vot sulle pauku luuavarrest!


Kohtla-Järve volikogu valis revisjonikomisjoni juhiks kelmuses süüdi mõistetud saadikuKohtla-Järve linnavolikogu valis volikogu revisjonikomisjoni uueks esimeheks Jevgeni Saltõkovi, kes mõned aastad tagasi mõisteti kohtus süüdi kelmuses ja võltsimises ning linnale kahju tekitamises.Kohtla-Järve linnavolikogu valis volikogu revisjonikomisjoni uueks esimeheks Jevgeni Saltõkovi, kes mõned aastad tagasi mõisteti kohtus süüdi kelmuses ja võltsimises ning linnale kahju tekitamises. Saltõkov sai 14 häält ja temaga konkureerinud endine linnavolikogu esimees Riina Ivanova kümme häält.Kuna Ivanova oli volikogus opositsioonis oleva viie keskerakondlase ja viie sotsiaaldemokraadi ühine kandidaat, siis tulid Saltõkovi hääled Kohtla-Järve võimuliidult, kuhu kuuluvad valimisliit Restart, Reformierakond, Keskerakonnast eraldunud saadikud ja valimisliit Progress, mille liige on ka Saltõkov ise.Volikogu liige hääletas südametunnistuse järgiValimisliidu Restart Kohtla-Järve liige ja TTÜ Virumaa kolledži direktor Mare Roosileht leidis, et Saltõkovi varasem süüdimõistmine kelmuses ei ole põhjus, miks ta ei võiks olla linnavolikogu põhilise kontrollorgani revisjonikomisjoni esimees. "Mina saan aru, et ta on ju seal [revisjoni]komisjonis varem ka töötanud, ja ma arvan, et ta saab oma tööga ilusasti hakkama. Praegu lihtsalt ei olnud paremaid valikuid, kahe vahel tuli valida. Ma hääletasin oma südametunnistuse järgi. Ja kahest valikust ma leidsin, et esimees võiks olla Jevgeni," sõnas Roosileht.Jevgeni Saltõkov mõisteti süüdi koos oma isa Juri Saltõkoviga, kes oli varem Kohtla-Järve noortekeskuse juht. Kohus karistas Jevgeni Saltõkovi kahe aasta pikkuse vangistusega tingimisi.Kohtus kinnitust leidnud süüdistuse kohaselt korraldasid isa ja poeg Saltõkovid ligemale kümne aasta jooksul fiktiivselt mitmete isikute tööle võtmise noortekeskusesse, kuid tegelikult nood seal kunagi ei töötanud.Kohtla-Järve linn esitas tekitatud kahju tõttu nende vastu ka 40 000 euro suuruse nõude. Kohus vähendas seda summat 15 000 euroni, millest enamiku peab maksma Juri Saltõkov. Jevgeni Saltõkovilt mõistis kohus Kohtla-Järve linna kasuks välja üle 800 euro.Tagandati kohtuloo tõttu linnaettevõtte nõukogust2021. aasta oktoobris kandideeris Jevgeni Saltõkov Kohtla-Järve volikogusse valimisliidu Progress nimekirjas. Tema poolt hääletas 183 valijat ja ta osutus valituks. Kohtla-Järve linnavalitsus määras ta eelmise aasta lõpus munitsipaalettevõtte OSK Grupp nõukogusse. Kui linnapea Toomas Nael sai teada, et Saltõkovil on kehtiv kohtulik karistus, kutsus linnavalitsus ta nõukogust tagasi.Jevgeni Saltõkov teatas sotsiaalmeedias, et tingimisi karistuse kandmise aeg sai tal läbi 13. detsembril 2021. aastal. Karistus kustub 2024. aasta lõpus. Saltõkov väitis ka, et ta mõisteti süüdi ebaõiglaselt.Jevgeni Saltõkov kandideeris volikogusse Nikolai Ossipenko firma N&V töötajana. Talle kuulub ka iluteenuseid osutav ettevõte Ars Longa, millel puudub teatmik.ee andmetel viimastel aastatel maksustatav käive.Tänavu suvel nimetas Saltõkov Ossipenkole kuuluvas trükises Panorama teda süüdimõistvat kohtuotsust nonsensiks. "Käesoleval hetkel mul ei ole kehtivat kriminaalkaristust. Tingimisi antud tähtaeg ja katseaeg on möödas, võlgu mul ei ole, kahe aasta pärast kustutatakse ka märge karistusregistrist," sõnas ta."MARE ROOSILEHTPraegu lihtsalt ei olnud paremaid valikuid."KOHTLA-JÄRVE VOLIKOGU VALIS REVISJONIKOMISJONI JUHIKS KELMUSES SÜÜDI MÕISTETUD SAADIKUJevgeni Saltõkov.ERIK GAMZEJEV


LEGENDI LAHKUMINE: moekuninganna Vivienne Westwood külvas skandaale, kuid riietas ka printsesseKes võinukski arvata, et pungi ristiemaks tituleeritud Vivienne Westwood kuningannalt ordenit vastu võttes mingit võimuvastast vimkat ei viska? Briti moerevolutsionäär keerutas Buckinghami palee ees vallatult ringi ja demonstreeris fotograafidele, et on aluspüksata. Eelmisel neljapäeval 81 aasta vanuses surnud Westwood oli anarhistlik idealist, kirjutab BBC News oma järelehüüdes. 1970ndail šokeeris ta ontlikke britte oma räbalatega, kuid vallutas siis kõrgmoe ning riietas lõpuks ka Briti kuningliku pere liikmeid.
Briti moelegend suri neljapäeval oma Lõuna-Londoni kodus rahulikult ja pereliikmetest ümbritsetuna. „Vivienne tegeles viimse hetkeni talle südamelähedaste asjadega – disainis, töötas oma kunsti kallal, kirjutas raamatut ja muutis maailma paremaks,“ seisab moemaja avalduses. Westwoodi kolmas abikaasa ja loomepartner, tema kunagine moeõpilane Andreas Kronthaler (56) lubab jätkata Vivienne'i elutööd. „Jätkan Vivienne'i südames hoides. Me töötasime lõpuni ja ta andis mulle palju materjali, millega edasi tegelda,“ vahendab BBC News lese sõnu.
Westwood tõusis esile 1970ndail Londoni punkskeenel oma androgüünsete rõivaste, slogan’itega kaetud T-särkide ja establishment'i-vastase hoiakuga. Westwood oli ka kirglik keskkonnakaitsja, kes tõi südamelähedased valupunktid moepüünele. „Võtan moodi ettekäändena öelda, mida ma arvan,“ on ta öelnud. Teenete eest Briti moele määras Elizabeth II 2006. aastal talle Dame'i tiitli.
Võinuks juba viieaastaselt kingsepaks hakata
„Vivienne elas vapustavat elu,“ toonitab moemaja. „Tema uuenduslikkus ja mõju on viimase 60 aasta jooksul olnud tohutud ning jätkuvad ka tulevikus.“ Lisatakse, et Westwood pidas end taoistiks ja kirjutas: „Tao järele pole eales olnud suuremat vajadust kui täna. Tao tekitab tunde, et sa kuulud kosmosesse, ja annab su elule sihi; saad tugeva identiteeditunde ja väe teadmisest, et elad elu, mida saad elada ja seega peaksidki elama; kasutad jäägitult ära oma iseloomu ja oma elu siin ilmas.“
Töölisperest pärit Vivienne Isabel Swire oli vanemate meelehärmiks tohutu raamatukoi, aga samas ülimalt osavate näppudega. „Ausalt,“ ütles Westwood juba nimeka moeloojana, „viieselt oleksin ma suutnud paari kingi valmis teha.“ Kui pere kolis Põhja-Londonisse, asus Vivienne õppima hõbedasepaks, kuid loobus ühe semestri järel. Ta ei suutnud ette kujutada, et töölisklassitüdruk võiks ehetega elatist teenida. Kindlam oli minna algklassiõpetajaks õppima. Kuid loomingulisus pulbitses temas edasi. Tolmuimejate tehases töötava nägusa Derek Westwoodiga naitudes kandis Vivienne enda tehtud pruutkleiti ja ehteid. Aasta hiljem sündis poeg Ben. Paraku osutus Derek vägivaldseks ja noor naine pages lapsega kodust.
Saatuslikuks kujunes Vivienne'i kohtumine viis aastat noorema punapäise kunstitudengi Malcolm McLareniga. Noorukil oli nägu talgiga valgeks tupsutatud. Ta jälestas vanema põlvkonna kunsti ja elulaadi. Tema ema oli prostituut ja ekstsentriline vanaema, kes Malcolmi üles kasvatas, elas moto järgi „Paha olla on hea ja hea olla on lihtsalt igav“.
VILJAKAS PARTNERLUS: Kunstitudeng Malcolm McLaren avas Vivienne Westwoodile ukse kunsti- ja muusikamaailma ning aitas tal tõusta punkmoe esinumbriks. (Vida Press)
Punkmoe esipaar Westwood ja McLaren
Seesama vanaema andis Vivienne'ile abordiraha, kui too noorukist rasedaks jäi, kuid Westwood tõi poeg Joe ikkagi ilmale. Vastsel isal kulus ligi nädal, et oma last haiglasse vaatama minna, ja isaks keelas ta end kutsuda. Ta käitus Vivienne'iga tihti inetult. Kuid McLareni tähtsus Westwoodi loometeel oli tohutu. Just tema tutvustas Vivienne'ile kunsti ja muusikat. Üheskoos hakati Londonis King's Roadil pidama retroriiete butiiki, millest mõni aasta hiljem sai punkmoe tulipunkt nimega SEX. McLarenist sai esmalt New Yorgi punkbändi New York Dolls ja seejärel Sex Pistolsi mänedžer. Just tema leitud oli ansambli nihilistlik solist John Lydon ehk Johnny Rotten. Westwoodist sai šokeeriva punkliikumise ristiema ja riietaja.
BBC News toonitab oma järelehüüdes: Westwood oli veendunud, et punk on midagi enamat kui mood. Ta nägi seda noorte mässuna vana maailmakorra korrumpeerituse vastu. „Punkliikumise siht oli revolutsioon. Kui noored ei näidanud mingit soovi lõpetada sülgamine ja püstitada barrikaadid, oli Westwood kibedalt pettunud.“
Sex Pistolsi lagunemine ja pungi imbumine peavoolumoodi jahutas Westwoodi indu: 1980 tegi ta poes kapitaalremondi ja pani sellele nimeks Worlds End – seda nime kannab kuulus butiik tänini. Aastaid 1981–85 on ta nimetanud oma uusromantikaperioodiks. Westwood süvenes moeajalukku ja võttis sellest elemente, kuid keeras vindi põhjalikult peale, parodeerimaks establishment'i. Traditsioonilised Briti moe elemendid, nagu tviid, Šoti ruut ja Fääri saarte kampsunid said paarilisteks sadomasorõivad või moondusid soomusrüüdeks. Korsetid lükkasid modellide rinnad peaaegu lõuani. Publik irvitas.
ESIMENE MOESÕU: Vivienne Westwood (ees vasakul) ja Malcolm McLaren (taga vasakul) 1981. aasta oktoobris oma esimese moedemonstratsiooni „Piraat“ lõpus. (Vida Press)
Aeg-ajalt kõikus Westwood pankroti äärel, kuid viimaks võttis ka establishment radikaalse moeuuendaja omaks. Temast sai ülemaailmne bränd. Kui Naomi Campbell moepüünel ligi 25sentimeetristel kontsadel uppi lendas, osteti poed neist tühjaks. Kui „Seksi ja linna“ peategelane Carrie Bradshaw tahtis pulmakleiti, pöördus ta Westwoodi poole. Charles III vennatütar printsess Eugenie on korduvalt Westwoodi loomingut kandnud.
Westwoodi edu ei tähendanud revolutsioonist loobumist. Ta jätkas surmani võitlust isikuvabaduste eest ning tuumarelvade ja keskkonnakahjustuste vastu, annetas Briti roheliste parteile sadu tuhandeid naelsterlingeid ning külastas Equadori saatkonnas redutavat Julian Assange'i regulaarselt. Protestiks frakkimise (põhjavett ohustav gaasi ja nafta ammutamise meetod) vastu parkis ta Briti peaministri David Cameroni maja ette valge tanki.
Westwoodile on sotsiaalmeedias kirjutatud arvukalt järelehüüdeid. „Sina tegid seda esimesena. Alati. Vapustav stiil geniaalse ja tähendusrikka sisuga,“ kirjutab USA disainer Mark Jacobs. „Võtan jätkuvalt õppust sinu sõnadest ja kogu su harukordsest loomingust.“ Laulja Boy George nimetas Westwoodi Briti moe vaieldamatuks kuningannaks. Ajakiri Harper's Bazaar meenutas Westwoodi sõnu: „Mood on väga tähtis. See ergastab elu ja nagu kõike, mis pakub naudingut, tasub seda teha hästi.“
KOOS NOORE ABIKAASAGA: 1992 abiellus Westwood oma endise moetudengi, temast 26 aastat noorema austerlase Andreas Kronthaleriga, kellest sai tema uus loomepartner. (Vida Press)Westwood määras enne surma oma moemajale ootamatu juhi
Briti kõmulehe Daily Mail andmeil tegi Westwood paar nädalat enne surma oma firma juhtimises suure muudatuse. Küllap oli teada, et tal pole elupäevi enam kauaks. Omaaegne punkmoepioneer andis oma 70 miljoni naelsterlingise äriimpeeriumi ohjad üle moekunstnik Jeff Banksile (79), kes oli tema ammune sõber. Walesi disainer on nüüd Vivienne Westwood Ltd ametlik juht.
Jeff Banks (Vida Press)
Samal päeval tegi Vivienne abikaasa Andreas Kronthalerist (56) oma kinnisvaraäri juhi ja sekretäri. Dame Vivienne'i kinnisvaraäri väärtus on Daily Maili teatel 18 miljonit naela. Biseksuaalne Kronthaler oli Westwoodi loomepartner ning viimastel aastatel moemaja kollektsioonide loomisel üha tegusam. Tekib siiski küsimus, miks Westwood oma meest moeimpeeriumi järgmiseks juhiks ei määranud.
Jeff Banks
(Vida Press)
Westwoodist jäi maha kaks poega. Noorpõlveabielust sündinud Ben on erootikafotograaf, noorem poeg Joseph Corre, kelle isa oli punkmuusikamogul Malcolm McLaren, sai tuntuks pesufirma Agent Provocateur asutajana. Oma ema ärides poegadel ametlikku rolli pole, kuid nad võivad pärida Westwoodi varanduse, mida hinnatakse 150 miljonile naelale.


Rootsi erukindral: Venemaa rünnaku Balti riikide vastu peatavad Rootsi väedKui Venemaa ründab Balti riike, ei ole need USA ega Suurbritannia, kes esimesena appi tulevad, vaid esimese rünnaku peavad peatama Rootsi väed, ütles Läti juurtega Rootsi erukindralmajor Karlis Neretnieks ajalehele Aftonbladet.
Aftonbladet kirjutab, et Rootsi NATO liikmeks saamisel on reaalsed tagajärjel ja need on ulatuslikud. Läänemeri ei ole siis Rootsi jaoks enam vallikraav, mis kaitseb, vaid ühendus võimaliku lahinguväljaga idas.
Rootsi riigikaitse kõrgkooli endise rektori Neretnieksi sõnul tähendab see, et Rootsi peab taas valmistuma riigi kaitseks seal, kus 400 aastat tagasi: Narvas ja Pihkva järve ääres, Karjala kannasel ja Soomes Lapimaal.
„Me hakkame allianssi kuuluma. Siis ei ole esmane asi enam Rootsi territooriumi kaitsmine. Nüüd tuleb kaasa aidata kogu alliansi kaitsele,“ ütles Neretnieks.
Balti riikide kaitsmisel on kaks probleemi, märkis Neretnieks: maaväeüksuste puudumine ja see, et toetus peab saabuma kiiresti. Balti riigid on väikesed ja ajavaru Venemaa rünnaku korral ei ole.
Geograafia tähendab seda, et lahenduse eest peab vastutama Rootsi.
„Me asume kõige lähemal. Üksuste üleviimine Rootsist läheb palju kiiremini kui Inglismaalt või USA-st,“ ütles Neretnieks. „Nii vähe kui üks või kaks brigaadi võib olla kaalukeeleks, oodates teiste liitlaste ressursside sinna saamist.“
Et sellega hakkama saada, võib Rootsi olla sunnitud kaaluma oma tehnika Balti riikidesse eelpaigutamist, leiab Neretnieks. Siis saab sõdurid kriisiolukorras kiiresti kohale lennutada ja nad ei pea kasutama ohtlikku meretransporti.
Esimene asi peaks Neretnieksi sõnul olema aga ehitada üles selline üksus, mida Rootsil praegu ei ole: kerge ekspeditsioonivõimega brigaad, mille saaks kiiresti Läänemere teisele kaldale lennutada. Kaks brigaadi, mida Rootsi praegu lõunas üles ehitab – P 4 Skövdes ja P 7 Skånes – on mõlemad „mehhaniseeritud“, mis tähendab, et need on suhteliselt rasked 60-tonniste tankide ja lahingumasinatega.
„Ma arvan, et Ukraina konflikt on üsna selgelt näidanud, et ka kergemad üksused väga kvalifitseeritud relvasüsteemidega võivad olla väga kasulikud ründaja peatamiseks,“ ütles Neretnieks.
Ekspeditsioonivägesid Rootsi kaitseväel praegu plaanis ei ole, aga kui alustatakse ühist planeerimist NATO-ga, tuleb need Neretnieksi arvates plaani võtta.
Rootsil ei ole palju maaväge. Kui see Balti riikidesse või Soome saata, siis Rootsi endasse palju alles ei jää.
„Aga võib-olla ei ole nii palju vajagi, kui me tagame, et venelane ei tule üle Läänemere. On parem kasutada ressursse seal kui saada nad püssitoru ette Rootsis,“ ütles Neretnieks.
Praegu oleks sõdurite kriisiolukorras üle Läänemere viia proovimine riskantne ülesanne, aga kui Rootsi ja Soome on NATO-s, siis kalkulatsioonid muutuvad.
„Rootsi ja Soome liitumisega muutub jõudude tasakaal Venemaa kahjuks. Baltimaade kaitsmise idee muutub väga riskantsest realistlikuks ülesandeks,“ ütles Neretnieks. „Vene merevägi, mis püüaks osaliselt selliseid liikumisi takistada, jääb osaliselt Soome lahte lõksu. Alles jäävad ainult need osad, mis on Kaliningradis. Ma usun, et Rootsi, Poola ja ehk mõned teised lisatud ressursid saavad ühiselt selle ohuga hakkama.“
Asjast kirjutas Delfi.


Hersonisse on jäänud vaid käputäis elanikkeOn selgunud, kui palju elanikke Hersonisse jäänud on.
Hersonisse on elama jäänud vähem kui 20 protsenti sõjaeelsetest elanikest, ütles Hersoni kaitsekomandantuuri pressiesindaja Dmõtro Pletentšukv uudistelehele Unian. Tema sõnul pole linnas enam ühtegi ohutut paika.
Ta kutsus linna elanikke üles võimaluse korral evakueeruma, sest okupatsiooniväed tulistavad tahtlikult kohti, kus inimesed võivad viibida.
Enne Venemaa täiemahulist sissetungi elas Hersonis umbes 330 000 inimest, nüüd on linna rahvaarv kahanenud 60–70 000-ni.
Linnas on peamiselt väheliikuvad või sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevad inimesed, kes ei saa lahkuda. On ka inimesi, kes on jäänud teistel põhjustel.
Vene väed on linna süstemaatiliselt tulistanud. Aastavahetuse õhtul jätsid nad Hersoni ja ümbritsevad asulad ilma valgustuseta.
Eile hommikul tulistasid Vene väed tankidest Berõslavi kesklinna. Rünnaku tagajärjel sai viis inimest vigastada.
Hiljuti teatati, et üks teismeline Hersoni oblastist sattus 24 tunni jooksul kaks korda Vene armee tule alla.
24. detsembril Venemaa massiivses rünnakus Hersoni kesklinnas hukkus 10 inimest ja 68 inimest sai haavata.


TOP 10 | Raamatupidaja.ee 2022. aasta populaarseimad loodEelmise aasta loetuimas loos hargneb ulatuslik maksupettus, kuhu oli segatud ka raamatupidajana leiba teeniv iski. Olulised märksõnad olid ka raamatupidaja kutseoskused, seadusemuudatused ning töötasu ja töösuhted.
Autor: Ergo Sander
10. Äriregister hoiab silma peal, tee oma raamatupidamine korda!


Euroopa Parlamendis vaatasid Katari naftarahade poole ennekõike sotsialistidEuroopa Parlamendis jätkub korruptsiooniskandaal ja sellega on seotud just sotsialistid Kreekast, Belgiast ja Itaaliast, seega on tegu korruptiivsete marksistidega.
Euroopa parlament teatas esmaspäeval, et alustas protsessi kahe parlamendisaadiku immuniteedi äravõtmiseks. Saadikutelt võetakse immuniteet Belgia võimude palvel seoses suurema Katari korruptsiooniskandaali juurdlusega.
Reutersi allikate kinnitusel võetakse immuniteet Belgia saadikult Marc Tarabellalt ja Itaalia saadikult Andrea Cozzolinolt.
Detsembris kinnitasid kaks allikat Reutersile, et Katari korruptsiooniskandaali raames võttis altkäemaksu tollane Euroopa Parlamendi asepresident Eva Kaili koos oma partneriga.
Skandaal on riivanud ka Eestit: ajaleht Le Monde heitis kahtlustustekinda reformierakondlastele Urmas Paetile ja Andrus Ansipile. Mõlemad mehed eitavad kahtlustusi, aga millal vastutusest alati mööda hiiliv Reformierakond enne süüd tunnistanud on?
Uued Uudised


Sõja ülevaade: 314. päev – enamus ukrainlasi peab järeleandmisi venemaale vastuvõetamatuksLõunaeestlane jätkab sõjanduse asjatundja Toomas Piirmanni ülevaatega sündmuste kohta Ukraina sõjas.
Ukraina 03. jaanuar 2023:
pommitamist rohkem ja mõnes rindelõigus pisut vene pool edenes ning otsitakse süüdlasi aastavahetuse HIMARS-i eduka tabamuse järgselt… ja Kiievi Rahvusvahelise Sotsioloogia Instituudi uuringu kohaselt peab 85 protsenti ukrainlastest igasuguseid territoriaalseid järeleandmisi läbirääkimistel venemaaga vastuvõetamatuks.
Suurematest linnadest sai enim pihta Kramatorsk, Kiievis lasti kõik Iraani droonid alla. Taktika vene poolel sama, et droonide sekka ka mõni rakett. Kokku lasti alla 27 drooni. Nii tihedat ja korduvat Ukraina piiriäärsete külade pommitamist polegi ammu olnud. Tuld anti terve piiri ulatuses. Brjanski oblastis (venemaa) olla üks alajaam pihta saanud, Voronezi (venemaa, 180 km piirist) lennuväljal töötas õhutõrje ja miskit tabati Kurski oblastis. Vene poolelt küll kasvas kurtmine, et ei jagu kahuritele moona ja seda otsitakse nii mööda venemaad kui ostetakse oma liitlastelt ning vene relvatööstus töötab mitmes vahetuses, et lisa toota. vene enda milblogijad arvavad, et kaudtulelöökide arv ööpäevas on keskmiselt langenud 2-4 korda.
Harkivi põhjasuund: siingi terve päev piiriäärseid Ukraina külasid pommitati. Küll andsid Ukraina omad päris valusalt kuni Belgorodi linnani vastutuld. vene pool väidab, et siia piirile lähemale olla Ukraina üksusi juurde toonud aga see info vist rohkem enda omadele hirmutamiseks mõeldud…
Kupiansk-Kreminna: eile pisut rünnakute arv vene poolelt kasvas. Rinde põhjalõigus Dvorichna juures on hall ala peaaegu olematu ning vene pool teeb rünnakuid tankide toel (ikka jalavägi sabas) ja tundub, et mõnisada meetrit ühes kohas edeneti. Metsa seal jagub, aga seegi paari vene tanki ei päästnud ja pihta said. Vene kaudtuld jagus eile siingi tihedalt ja terve päev kuni Kupianskini välja. Svatove-Kupiansk maantee läheduses eile suuremaid rünnakuid polnud. Küll jätkas vene pool rünnakuid Svatove-Kreminna vahel ja edenes pisut nii Plosanka külast põhja pool u 500 m üle põllu ning Tservonopopivka külast põhja pool u 2 km üle põldude. Kuna siia on vene pool toonud juurde raske soomusega üksuseid ning pinnas isegi neid kannab, siis vist proovitakse suurematest teedest kaugemal rühma suuruste jalaväe üksustega (mõni tank ka pundis) ja kohati hallis alas ka edenetakse. Kreminna ümber lahingud jätkusid, aga siin rindejoones muutusi ei tuvastanud. Kaudtuld siin suht võrdselt. Ukraina pommitas Svatovet, ulatus kuni Starobelskini ja Kreminna, Rubizne said lööke ka HIMARS-idelt. Lisaks kasvas vene poole kurtmine, et Ukraina luuredroonide lennud on sagenenud nii Svatove kui Kreminna suunal nende possade avastamises ja ootavad külmade saabumisel suurt Ukraina rünnakud. Nädala lõpuks on külm kohal ja reede ööseks juba 12 kraadi miinust. Üleminek samal päeval vihmasajust lumesajuks peaks tekitama paraja segaduse ning pisut lootust on, et järsk temperatuuri langus mõjub vene poolele halvavamalt. Lisaks väidab vene pool, et Kreminnast edelas üle Siverski Donetsi jõe olla Ukraina hakanud pontoonsildasid rajama. Hetkel tundub küll see mitte vajalik olema, sest lääne suunalt saab piisavalt hästi üksusi liigutada.
Siversk: Bilohorivka küla rünnakud eile jätkusid, aga nii edutult, et külast kirdes osa possasid vene pool isegi kaotas. Küll edeneti u 1 km mööda Lõssõtsansk-Siversk maanteed pidi hallis alas ja nüüd seal halli ala laius u 1 km. vene kaudtuld oli siin väga hõredalt.
Bahmut: Yakovlivka küla juurest hakkas vene pool jälle kolmes suunas rünnakuid tegema (kirde-, põhja- ja läänepoole), aga külast väljas siiski uutes kohtades kanda maha ei saadud. Lahingud jätkusid Soledaris ja siingi muutusi rindejoones ei tuvastanud. Keerulisem on Bahmuti idaservas. vene rünnakud jätkusid Bidhorodne küla poole ja u paarsada meetrit 500 m lõigul edeneti ning kulgeb seal rindejoon piki väiksemat maanteed, kus kahel pool metsa/võsa kitsas riba. Küla poole saamiseks peab edasi liikuma üle põldude. Bahmuti idaservas suutis vene pool jõuda uuesti elamupiirkonnani ja samas kohas, kus varasemalt üks kvartalivahe kätte saadi. Opytneski lahingud jätkusid küla keskel, rindejoones siin muutusi ei tuvastanud. Klisiivka juures küll terve päev vene pool üritas, aga lähemale ei saanud. Mingeid vasturünnakuid teeb Ukraina pool Kurdjumivka lähistel ja vist mõned vene poole rünnakukatsed sellega kiirelt lõpetati. Siingi jagus vene poolel kaudtulemoona ja kogu Bahmuti linn ja ümbrus said kaudtuld. Ukraina olla lasknud veel ühe pisut suurema wagneri laskemoonalao ära, aga siin tundub, et on suudetud seda varu piisavalt hajutada, et see mõjutaks järgmise päeva pommitamist. wagneri juht prigosin aga oli aastavahetusel oma üksuste juures ja vene milblogijad kiitsid tema uue aasta sisukat kõnet ja võrdlesid putini mannetu esinemisega. Põhiaur läks ikka enda kiitmisele, et neil üksuste hajutatus suur, et mitte olla lihtne tabamismärk (hm, just said nemadki pihta ja mõnikümmend surnut ja 10 ühikut tehnikat oli ühes kohas aga tõesti, see vähemalt 10 korda väiksem kaotus kui mobbitute laks). Lisaks soovitas prigosin keelata soldatitel mobiiltelefonid, sest need olla kurja juur, mille kasutamise Ukraina luure tuvastab. Ukraina tõstis endagi kaudtulelöökide arvu kogu rindelõigul.
Donetsk: vene pool kasvates eile rünnakute intensiivsust ja ei jäta lootust suruda rindejoon nii kaugele Donetskist, et kahurid enam ei ulatuks linnani. Avdiivka ümber need suuremad madinad toimusid vanadel suundadel, aga ju pole veel aastavahetuse pohmelusest üle saadud ning meetritki edasi ei saadud. Marinka linnas kiitleb vene pool juba kaks kuud, et edenevad linna lääne osas, hm, selle suurus vaid 1,5 km ja no pole veel sedagi suutnud ära võtta… kaudtuld jagus palju mõlemapoolselt.
***
Lõunarinne: vene pool kiitleb siin juba teist päeva, et vallutas Dorožnjanka küla aga seni sellest ühtki pilti pole ja Ukraina küla kaotamist ei kinnita. Üks rindelõik, kus oli vene kaudtuld vähem. Küll tekitas pingeid Ukraina, tabades miskit Berdjanski sadamalinnas, mingid plahvatused olid Krimmis Arabatska sääre lähistel (võimalik, et ühe Krimmi ühendustee ligidust pommitati), lisaks töötas Simferoopolis ja Sevastoopolis õhutõrje ning olla Tokmaki ja Melitopoli pommitamisega pihta saadud u 175 vene soldatile ja ports tehnikat ka otsa. Krimmi kuberner aga juba evakueeris enda pere koos koduloomadega riigist minema.
Herson: kaudtuleinfo eilse päeva kohta üllatavalt vastuoluline ja ei saagi aru, palju siis seda oli. Dnepri deltas olevatel saartel tegevus jätkub ja Velyky Potjomkini saarel sai Ukraina kanna maha. Saar suur, sestap arvab, et veel tervenisti nende kontrolli all pole. Mingi suurem üksuste liigutamine siin jätkub ja tundub, et soomust omavad üksused vahetatakse välja kergemate vastu.
kreml ühe suurima Saksa gaasifirma venemaal olevad varad konfiskeeris, loodan aga, et nad ei suuda iseseisvalt seal gaasiga enam nii edukalt edasi tegutseda. vene pool teeb suuri ponnistusi panna relvatööstust tööle ööpäevaringselt, aga poole aastaga pole see veel neil õnnestunud ja viimase matsu sellele pani mobb. Päris tore on lugeda seda keerutamist vene uudistes.
Hetkel veel sõjaprognoose selleks aastaks ei teeks, võimalusi liialt palju… peame pigem ise pingutama meie kriisi ja kaitsevõime suurendamisel, unustamata siiski inimest…
Kokkuvõte tugineb avalikele allikatele. Allikateks on sõdivate poolte ametlikud teated, kummagi poole blogijate sõnumid ning kolmandate osapoolte info. Loo autor üritab hoida eraldi fakti, kuuldust ja arvamust. Info kipub enamasti olema vastukäiv või seda varjatakse, sestap tugineb kokkuvõtte lisaks erinevate sõjalist olukorda kajastatavate kaartide analüüsil. Vigu juhtub ja parandused teeb järgmise päeva kokkuvõttes. Vabandused ette, et vene riiki, sellega seotud isikute ja linnade nimed on väikse tähega… ja sõna Ukraina igas võtmes suure tähega.


TOP 10 | Raamatupidaja.ee kõige enam loetud lood 2022. aastalEelmise aasta kõige loetumate lugude esikoha loos hargneb ulatuslik maksupettus, kuhu oli segatud ka raamatupidajana leiba teeniv iski. Olulisteks märksõnadeks olid läinud aastal ka raamatupidaja kutseoskused, seadusemuudatused ning töötasu ja töösuhted.
Autor: Ergo Sander
10. Äriregister hoiab silma peal, tee oma raamatupidamine korda!


Aivo Paljasmaa: lahkus kuningas PeléTäna jätavad tuhanded inimesed São Paulos hüvasti jalgpallikuningas Peléga. Tema põrm on välja pandud klubi Santos staadionile, kus „O Rei” (kuningas, portugali k) 15aastaselt oma imelist karjääri alustas.
82aastane Pelé (täielik nimi Edson Arantes do Nascimento) jälgis paari nädala eest Kataris lõppenud jalgpalli MMi haiglavoodist, võideldes vähktõvega. Brasiilia rahvuskoondist võis see alateadlikult painata ja kindlasti taheti kuningat tiitlivõiduga rõõmustada. Paraku ei õnnestunud. Koondise liider Neymar on nüüd öelnud, et enne Peléd oli 10 särgil vaid number ja jalgpall lihtsalt sport.
Pelé tõusis möödunud sajandi silmapaistvamate inimeste hulka 1950. aastatel. Tema nime teadsid ka spordi- ja jalgpallikauged inimesed.
Näiteks enne teda võis pallimurul nautida ungarlase Ferenc Puskáse ja argentiinlase Alfredo di Stéfano etteasteid, kes eri põhjusel jõudsid mõlemad lõpuks Hispaania koondise ridadesse. Puskas oli üks paljudest, kes 1956. aastal kodumaalt emigreerus. Vastuseks madjarite rahulolematusele Kremli kägistamispoliitikaga saatis NSV Liit Doonau kallastele tankid ja asi lõppes veriselt.
Puskás on hiljem väga omapäraselt hinnanud Pelé tähtsust maailma jalgpallis, pidades kõigi aegade parimaks mängijaks ikkagi Di Stéfanot, kuna Pelé olevat midagi palju enamat kui lihtsalt jalgpallur.
Alguse sai see kõik üleilmsest televisiooni võidukäigust möödunud sajandi keskpaiku. Pelé tulemine sattus sellesse aega ja popkultuuri ühe säravama isiksusena jõudis ta kõigi inimeste teadvusesse. Nagu ka näiteks USA aegade noorim president John Kennedy või veel noorem Kuuba punadiktaator Fidel Castro. Nagu rokikuningas Elvis Presley või inglaste ansambel The Beatles. Nagu maailma esimene kosmonaut Juri Gagarin või mustanahaliste õiguste eest võitlev Martin Luther King. Nagu Vietnami sõda või Aafrika riikide vabanemine koloniaalikkest. Aga miks mitte ka naiste miniseeliku võidukäik maailma kõigi hipide heakskiidul ja superluuraja James Bondi valvsa pilgu all.
Lapsepõlvest mäletan tohutut vaimustust Pelé ja kogu Brasiilia jalgpalli üle. Nende mängu me ei näinud, aga spordiuudiste ja nappide ajalehest loetud ridade mõju oli lummav. Nagu muinasjuttudeski – et kusagil kaugel seitsme maa ja seitsme mere taga on üks imesaar. Oleks näiteks Pelé mingi imeviguri tõttu sattunud Tallinna mängima, oleks sellele matšile end smugeldanud iga vähegi endast lugu pidav hoovivutinaakmann. Omavahel õhtuhämarani vutti tagudes sai aeg-ajalt mõne kaaslase vusserdamist aasitud, et vaata, kus Pelé oleks ikka seda lööki sooritanud.
Meie vaatasime tollal telekast NSV Liidu meistrisarja mänge ja ka seal oli, mida vaadata. Näiteks Moskva Torpeedo ründaja Eduard Streltsov kandis hüüdnime Valge Pelé. Mustanahalise Brasiilia ametivenna vääriliseks tegi ta improvisatsiooniline ja vastastele ootamatu mängustiil. Streltsovi pallivaldamise tehnika oli kiire ja täpne, aga mõjus nõtkelt ja pehmelt.
Möödunud sajandi keskpaigas oli Eesti jalgpalli üks säravamaid esindajaid aga Karl Kollo. 5. augustil 1960 seisis ta Tallinna Komsomoli (praegu Kalevi) staadioni penaltilööjana vastamisi NSV Liidu aegade suurima jalgpallilegendiga, 1960. aastatel maailma parimaks väravavahiks hinnatud Lev Jašiniga. Loomulikult oli Jašin hea tuttav Peléga.
Aastaid hiljem toimunud eravestluses meenutas Kollo, kuidas ta penaltit lööma asudes märkas, et Jašin astus keskelt veidi ära ühe posti suunas ja vaatas siis lööjale muiates otse silma. Kollo tunnistas, et väike nõks käis südame alt läbi küll, sest ikkagi Jašin isiklikult tema vastas. Ja puuriluku käed olevat ka kole pikad tundunud, rippunud allapoole põlvi. Jašini rahvusvaheline hüüdnimi oli Black Spider ehk Must Ämblik.
Kollo põrutas palli väravavõrku. Tallinna Kalev kaotas Moskva Dünamole meistrisarja mängu küll 1:2, kuid ajalugu oli tehtud. Pärast matši platsilt lahkudes oli Jašin tunnelist läbi minnes Kollol õlgade ümbert kinni võtnud ja meie ründeässa lohutanud, et ärgu ta nüüd seda põdema jäägu, et suure Jašini aupaistet riivas.
Pelé alustas oma säravat teekonda ajal, kui jalgpall oli veel romantikute pärusmaa. Löödi palju väravaid ning Pelé elegantne ja graatsiline mängulaad sobitus sellesse igati. Statistikute andmetel on ta eri matšides kokku löönud 1281 väravat. Tal on kirjas 92 kübaratrikki ehk vähemalt kolm väravat ühe matši jooksul. Ta on ainus kolmekordne maailmameister. Rahvusvaheline olümpiakomitee valis Pelé 1999. aastal 20. sajandi maailma suurimaks sportlaseks. Kui keegi üldse väärib kuninga tiitlit, siis on see Pelé.


Harri Tiido: Hiina võimude survetegevusest kodumaal ja välismaal   Vikerraadio saatesarjas "Harri Tiido taustajutud" on seekord vaatluse all Hiina Rahvavabariik. Hiinat tasub tunda ja uurida, sest Venemaa on praegu oma sõjategevuse tõttu meil küll fookuses, kuid selle varjus askeldab üpris aktiivselt ka Peking, märgib Tiido.   Möödunud aasta lõpukuud tõid Hiinas tänavaile protestima hulga inimesi. Peamine põhjus oli koroonavastase võitlusega seotud uued linnade sulgemised. Kuid kohati muutusid meeleavaldused võimu ning ka Hiina liidri Xi Jinpingi vastasteks. Võimud käitusid nagu ikka vägivaldselt, kuigi lõpuks tehti pandeemiapiirangute osas leevendusi. Ehk siis protest oma ulatusega mõjus. Paralleelselt tõi lõppev aasta ka teavet Pekingi poolt välisriikides avatud Hiina politsei tugipunktidest, mida seni tuvastatud tublisti üle saja. Diplomaatilise praktikaga need kokku ei läinud, olid vaikselt asutatud väljapoole Hiina diplomaatilisi esindusi ja tegelesid muuhulgas välisriikides elavate hiinlaste kodumaale tagasi sundimisega. Jätan konkreetika siinkohal kõrvale ja tõstan esile vaid tõiga, et Hiina teema omandas seeläbi maailmas täiendava kõlapinna. Lääneriikides mõjusid need paljastused loodetavasti järjekordse äratuskellana. Kasutan seekordse jutu alusena peamiselt Kanadas elava hiinlanna Joanna Chiu raamatut "Piiranguteta Hiina. Maailma uus korratus". Kuna ta ise on Kanadast, on arvestatav osa näiteist raamatus sealt. Kuid piirdun üldistavate seisukohtadega. Hiinat tasub tunda ja uurida, sest Venemaa on praegu oma sõjategevuse tõttu meil küll fookuses, kuid selle varjus askeldab üpris aktiivselt ka Peking. Joanna Chiu tõdeb, et läänes loodeti turumajanduslikke reforme muutvat Hiinat liberaalsemaks ja demokraatlikumaks. Kuid läks aga teisiti, Hiina muutus turumajanduse abil küll jõukamaks, kuid ka autoritaarsemaks. Riik säilitas kontrolli majanduse ja enamuse juhtivate ettevõtete üle. Seda nähtust nimetati "sotsialism Hiina eripäraga". Hiina liidrite meeles mõlgub endiselt riigi niinimetatud "alanduste sajand", ajavahemikus 1839 kuni 1949 ja süüdi olla selles Euroopa riigid ning Jaapan. Nüüd olla Hiinal aeg lõplikult end sirgeks ajada ja läänele tagasi teha. Läänes näeme Hiina teemal mitmeid suhtumisi. Nagu Venemaa, nii ka Hiina puhul leidub läänes erinevaid Pekingi väidetega nõustujaid. Tihti on põhjuseks lihtsad majanduslikud kaalutlused ja ka sõltuvus kas siis toorainetarnetest või teatud toodangust. Omaaegne tootmise siirmine Hiinasse, kus lõpptoode odava tööjõu turvil läänes valmistatust odavamaks osutus, maksab nüüd kätte. Tootmise tagasitoomine läände on keeruline ja ka kulukas, kuigi see on käivitunud. Mitte just Hiina ebademokraatliku sise- või välispoliitika, vaid pigem pandeemiapiirangute tõttu. Ja vajadus Hiina toorme ning toodete järele on sulgenud nii mõnedki silmad Pekingi jõuvõtete suhtes."Sõnavabadus, eraomandi puutumatus ja meeleavalduste vabadus reaalses elus ei kehti ja parteil on voli teha, mida õigeks peab."Hiinat valitsetakse mitte õigusriigi põhimõtete, vaid kõrgtehnoloogilise jälgimissüsteemi poolt toetatud seaduste järgi. Põhiseadus näeb küll ette usuvabaduse, kuid reaalsuses on see rangelt piiratud. Internetikompaniidel on juba üle 20 aasta kehtinud vastutus tsensuurireeglite eiramise eest. Hiina kohtute süüdimõistmisprotsent on 99,9 ja surmanuhtluse on seal saanud rohkem inimesi kui ülejäänud maailmas kokku. Sõnavabadus, eraomandi puutumatus ja meeleavalduste vabadus reaalses elus ei kehti ja parteil on voli teha, mida õigeks peab. Ajaloolaste hinnangul olla Hiina kompartei kontrollifriiklus juurtega konfutsianismi ja legalismi traditsioonides. Konfutsiuse järgi on õige käitumine dikteeritud inimese koha poolt suhete hierarhias. Selle kohaselt peab iga kodanik olema lojaalne imperaatorile. Legalism on kohanduv konfutsianismiga, andes imperaatorile võimu valitseda kirjust rahvast koosnevat tohutut impeeriumi. Tegemist on absoluutse võimuga läbi bürokraatia ning legalismi on võrreldud ka makjavellismiga. Mõlemas traditsioonis on aga vähe ruumi ideede pluralismile või üksikisiku õigustele. Tänapäeva Hiina sotsialism ei ole kaugeltki võrdsuse ühiskond. Alamklass elab slummides, mis võidakse iga hetk mõne ehitusprojekti teelt hävitada. Parteilased on klass omaette, nagu ka rikkurid, kellele lojaalsuse eest rikastumiseks luba antud. Nii mõnigi sooviks lahkuda, kuid võimalik on see vaid varakatel. Vaesem osa elanikest püüab aga oma muredega tegeleda ja poliitikat vältida. Globaalselt on Hiina otsustanud sekkuda lääneriikide tegevuse või selle puudumise tulemusel tekkinud võimuvaakumisse. Peking soovib enamat kui majanduskaalu suurendamist. Eesmärk on muuta rahvusvahelisi norme ja globaalset valitsemist vastavalt Hiina visioonile. Lõppsiht oleks Hiina tõus arenenud riikide liidriks. Rahvusvahelisele õigusele pöörab Hiina järjest vähem tähelepanu. Peking näeb vajadust kõigi hiinlaste ühtsuseks kogu maailmas. Ja kõik hiinlased peavad olema lojaalsed Pekingi võimule sõltumata nende asukohast. Kogu maailmas on Pekingi poolt loodud struktuure riikide poliitika mõjutamiseks Hiina Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi juhtimisel. Ähvardusi ja väljapressimist kasutatakse mitte ainult välishiinlaste, vaid ka valitsuste survestamiseks. Näiteks Hiina firmadele soodustingimuste saamiseks. Salateenistuse huvides toimivad ka paljud Konfutsiuse Instituudid eri riikides, nagu näited kinnitavad. Mitmes USA ülikoolis olnud vahepeal isegi Hiina kompartei rakukesed. Lääne ülikoolides laiemalt on aga Hiina arengu tõttu tõmmatud koomale Hiina-teemalist õppetegevust, kuid see on Joanna Chiu arvates viga. Vaja on nii hiina keele oskajaid kui ka Hiina eksperte, et valitsused saaksid paremini aru, kellega on tegemist ning millised ohud neid valitsevad.  Viited lugemishuvilistele     					Toimetaja:  Kaupo Meiel


Savisaare võinuks kergelt mahalaskmisele saata. Ta oli meie suurimaid riigimehiSavisaar, Väljas, Rüütel - need oli julged mehed, kes ei kartnud minna vastu Nõukogude tankidele, kirjutab keskerakondlane Marika Tuus-Laul.Paneb sügavalt imestama, et kolmkümmend kaks aastat pärast taasiseseisvumist võib mõnel eestlasel tekkida kahtlus, kuidas matta esipoliitik Edgar Savisaar. Otsus teha seda riiklikult ja Estonia saalis, on ainuõige. Teist võimalust pole olemas.
Püüdes tagantjärele hinnata, kelle teod meie uuesti iseseisvumise saavutamisel kõige suuremad olid, siis kuulub Edgar kindlalt esikolmikusse.
Savisaar, Väljas, Rüütel - need oli julged mehed, kes ei kartnud minna vastu Nõukogude tankidele, kes ei murdunud Moskvas partei keskkomitees või ülemnõukogu presiidiumis. Need olid mehed, kes istusid lauluväljakul kartmatult riigipöörajate esireas, olles ise veel kehtiva režiimi kõrgetel ametipostidel. Nende meeste kohta oleks olnud riigireetmise paragrahvi lihtne kasutada. Selle kõrgeim määr oli aga mahalaskmine. Mehed teadsid seda, kuid küüru ei tõmbunud.
Savisaar teadis 1988. aasta 13. aprillil ETV otsesaates «Mõtleme veel» esinedes, et telemaja ukse ees võivad teda vabalt miilitsaautod oodata ja sõit vangimajja võib alata. Kuid ta jätnud seepärast oma üleskutset Rahvarinde loomiseks esitamata. Tegu oli üleskutsega riigipöördeks. Kas keegi tänastest poliitikutest julgeks taolise radikaalse üleskutsega välja tulla? Ega ka selles ajaloolises telesaates teised osalised eriti valjuhäälselt Savisaare üleskutset toetama kiirustanud. Risk oli liiga suur. Seda võis võtta vaid väga võimas isiksus.
Savisaar oli suurte ideede mees ja nende teostaja. Ta oli Rahvarinde looja, Balti Keti peaorganiseeria, taasiseseisvumisaja esimene peaminister, kes sisuliselt pani aluse turumajandusele. Edgar Savisaar oli mees, kes elas riigile ja Eesti rahva parema tuleviku nimel.
Rein Taagepera nimetab oma raamatus «100 aastat Eesti poliitikat» eestlaste kolme suure riigimehe nimed. Nendeks on Konstantin Päts, Jaan Tõnisson ja Edgar Savisaar. Nende meeste järel rahvas läks. Need mehed jäävad ajalukku. Pole vist mõtet enam edasi arutada, keda ja kuidas matta. Ausale eestlasele on see ju ammu selge.


Kapo lõpetas Arctic Sea mereröövlite uurimise2009. aastal Läänemerel toimunud piraadirünnak kaubalaevale on jäänud siiani mõistatuseks.
Kaitsepolitsei (kapo) lõpetas skandaalse kaubalaeva Arctic Sea kaaperdamise uurimise kellelegi süüdistust esitamata.
Malta lipu all sõitnud Arctic Sea rööviti salapäraselt Läänemerel juulis 2009 koos meeskonnaga. Kapo alustas kohe kriminaalasja piraatluse paragrahvi alusel. Kolmteist aastat kestnud uurimine lõpetati mullu novembris seoses kuriteo aegumisega.
Arctic Sea kaaperdamine ületas omal ajal rahvusvahelise uudiskünnise ja põhjustas palju spekulatsioone. Mis laevaga tegelikult toimus, jäi segaseks, kaaperdamist seostati nii väljapressimise kui salajase relvaveoga.
Mereröövlitel õnnestus Arctic Seaga sõita Atlandi ookeanis Roheneemesaarte lähedale, kus Vene merevägi nad kinni võttis. Osa tabatud piraatidest osutusid Eesti ja Läti venelasteks ning nad mõisteti Venemaa kohtutes süüdi.
Eestis tekitas suurt elevust ühe mereröövli väide, et kaaperdamise korraldas Eerik-Niiles Kross. Vene võimud kuulutasid Krossi isegi rahvusvaheliselt tagaotsitavaks. Krossi jutu järgi ajas mereröövel tema kohta pada.


USA kaalub Bradley lahingumasinate saatmist UkrainasseUSA Joe Bideni valitsus kaalub praegu uusi viise, kuidas aidata Ukrainal võidelda Venemaa agressiooni vastu.
Bloombergi andmetel kaalub Bideni valitsus Ukraina abistamiseks järgmise superrelva tarnimist. Praegu kaalutakse Bradley lahingumasinaid, kuid lõplikku otsust pole tehtud.
USA aga usub, et Bradley lahingumasinad võivad olla järgmine samm, mis praeguses olukorras Ukrainat kõige paremini aitaks.
Samas pole Bloombergi allikatel infot, millal oleksid sõidukid valmis kasutamiseks, kui need otsustatakse tarnida.
Valge Maja kommunikatsiooniametnik kommenteeris seda küsimust Bloombergile anonüümselt. Ametniku sõnul arutab Bideni valitsus Ukrainaga pidevalt, mida Ukraina vajab. Bloombergi andmeid ta aga ei kinnitanud.
Ukraina on aga teadaolevalt soovinud muu hulgas tanke. USA mõttekoja Center for Strategic and International Studies ekspert Mark Cancian usub, et Bradley tankid oleks suurepärane täiendus. Bradley sõidukid suurendaksid oluliselt Ukraina vägede jõudlust, ütleb ta.
Bradleyd on varustatud 25 mm kuulipildujate ja Tow tankitõrjerakettidega. Canciani sõnul on USA-l mitu Bradley varianti, millest mõned vajavad uuendamist. Siiski on neid laos piisavalt, nii et see poleks probleem. Vaatamata sellele jõuaksid nad Ukrainasse tõenäoliselt alles mitmeid kuid hiljem.
Erumajor John Spencer, kes juhtis Bradley vägesid USA relvajõududes oli Bloombergi uudisest elevil. See oleks eepiline, märkis ta sotsiaalmeedias.
As a former Bradley commander, this would be epic! It would give Ukraine’s ground forces an immediate level up and massive capability. https://t.co/VfyobU1Uw1
— John Spencer (@SpencerGuard) December 30, 2022


USA tellib endale moodsad jalaväe lahingumasinad, vanad aga võivad jõuda UkrainasseUSA valitsus kaalub jalaväe lahingusõidukite Bradley saatmist Ukrainasse osana täiendavast sõjalise toetuse paketist, kirjutab Stars and Stripes. Võimekas lahingumasin on sõjaväe käsutuses olnud juba 1981. aastast ning saanud aja jooksul modifikatsioone ja uuendusi. Järgmisel aastal kavatsevad USA kaitsejõud nelja kandidaadi seast omale välja valida täiesti uued moodsad sõidukid ning senised Bradleyd vahetatakse nende vastu välja.Ukraina president Volodymyr Zelenskyy on juba palunud USA-l ja Euroopa riikidel tarnida neile raskeid soomusmasinaid, sealhulgas lahingutanke, mis suudaksid vastu seista Ukrainas sõdiva Vene armee relvajõudude tohutule massile. Prantsusmaa ja Saksamaa on siiani keeldunud tanke Ukrainale andmast, USA armee aga on saatnud kõike peale jalaväe lahingumasinate M2 Bradley ja soomukite M1120 Stryker, tankide M1 Abrams ning kergete lahingsõidukite Oshkosh ATV. Ülejäänud seitse erinevat lahingumasina mudelit on juba Ukrainas kasutuses.

Mida kujutab endast Bradley lahingumasin?

Brian Cumper / Wikimedia Commons

Bradley on jalaväe lahingumasin, mis mõeldud nii jalaväe kui luureüksuste transportimiseks soomuskaitsega, pakkudes samal ajal kattetuld vaenlase vägede ja soomusmasinate mahasurumiseks.
Bradleyl on kolmeliikmeline meeskond, sealhulgas komandör, juht ja laskur, ning peale võib võtta veel seitse jalaväelast. Sõidukil on väga hea tulejõud, kuna on relvastatud ühe M242 tüüpi 25 mm automaatkahuriga, ühe 7,62 mm kuulipilduja ning kahe optiliselt jälgitava ja kaugjuhitava tankitõrjerelvaga.
Bradley 25 mm kahurit saab kasutada näiteks kergete taktikaliste ja soomusmasinate hävitamiseks, samas kui tankitõrjerelvast välja tulistatav juhitav laskemoon on mõeldud tugevalt soomustatud sõidukite, näiteks lahingutankide vastu võitlemiseks.
Tankitõrjerelva uusim arendus läbistab ka reaktiivsoomusega kaitstud tanke, mida näiteks Venemaa Ukrainas kasutab. Tandemlõhkepeaga rakett lendab kuni 4,5 km kaugusele. Väiksem lõhkelaeng hävitab reaktiivsoomuse ja vabastab tee põhilaengule põhisoomuse läbistamiseks.
Iraagi ja Afganistani sõdades on Bradley oma tuleristsed juba ammu kätte saanud ning kogemuste põhjal uuendati masina soomust, mis kaitseb nii väikerelvade, juhitavate rakettide kui granaatide eest. Soomuk pakub jalaväele kaitset ka miinide või isetehtud lõhkekehade eest.

Ameerika Ühendriikide armee on käivitanud mehitatud jalaväe lahingumasinate (OMFV) programmi, et asendada Bradley, mis on praegu jalaväe mehhaniseeritud üksuste selgroog, uuemate mudelitega. Just sellepärast arvataksegi, et M2/M3 Bradley masinate tarnimine Ukrainasse poleks probleemiks ja USA enda kaitsevõime sellest ei väheneks.
Uute jalaväe lahingumasinate konkursi võitja kuulutatakse ilmselt välja 2023. aastal. Juba on teada neli kandidaati, mille seast valik tehakse. Need neli uuema põlvkonna soomusmasinat on sellised.

Raytheon ja Rheinmetall pakuvad 50 mm kahuriga jalaväemasinat Lynx («Ilves»)

Lynx sarnaneb välimuselt uuele Saksa tankile oma nurgelise disaini ja madala kujuga.
Rheinmetall

Raytheon ja Rheinmetall pakkusid välja oma uue sõiduki Lynx. Sellele saab paigaldada 50 mm kahuri ja termosihikuid ning mahutada ka mehitamata sõidukeid ning muidugi sõdureid - kuni üheksa. Vaata lähemalt masina kohta siit.

GDLS-i kandidaadiks on Griffin III

GDLS

General Dynamics Land Systems (GDLS) on äsja eelmisel suvel võitnud ka konkursi USA armeele kergtanki tarnimiseks. Jalaväe lahingumasinaks pakuvad nad aga välja Griffin III mudeli.
Sellel on samuti 50 mm kahur ja kuulipildujad, lisaks kaheliikmelisele meeskonnale mahutab ka kuus jalaväelast. Välja saab lasta Switchblade´i tüüpi uitmoona. Masin liigub maksimaalselt kuni 75 km/h.

BAE Systems CV90 - viiele jalaväelasele

BAE Systems

Ehkki CV90 mahutab vähem, on see sõiduk hästi kaitstud ja varustatud Iisraeli aktiivse kaitse süsteemiga (Israeli IMI Systems Iron Fist Active Protection System). Sõiduk on saanud lahinguristsed Afganistanis ja Libeerias, on kasutusel ka Eestis. Viimases uusimas versioonis on tornis 35 mm kahur Northrop Grummanilt, kuid saab kasutada ka 50 mm kahurit.

Hanwha ja Oshkosh Defense´i AS21 Redback

Hanwha Aerospace CO., LTD.

Soomuk valmib grupi sõjatehnikaettevõtete koostöös. Lõuna-Korea päritolu Hanwha Redback šassiile on paigaldatud Rafaeli SAMSONi torn. Redback on üks kahest kandidaatist Austraalia jalaväe lahingumasinale Land 400 (IFV), samas kui SAMSONi tornide perekond on aluseks Oshkoshi hiljuti sõlmitud keskmise kaliibriga relvasüsteemi (MCWS) lepingule USA-ga. Masinal on kolmeliikmeline meeskond, pardale võetakse veel lisaks kuni kaheksa jalaväelast. Maksimaalne kiirus on 65 km/h, sõiduulatus 520 km. Lähem info siit.


Edgar Savisaare viimased kuudKunagi rahva seas palavalt armastatud ning vihatud Edgar Savisaar (72) suri suuresti unustatuna Ida-Tallinna keskhaiglas.Sügisel ragistas ta oma hooldajaga, mistõttu lähemad kaasvõitlejad käisid Hundisilmal tema eest hoolitsemas.Esimesel jõulupühal ei suutnud Savisaar enam arusaadavalt rääkida, teisel toimetati haiglasse.Tallinna linnanõunik Ain Saarna viibis Hispaanias puhkusel, kui Edgar Savisaar helistas ja küsis, kas ta saaks Eestisse naastes appi tulla. Isegi ööseks tema poole jääda.Savisaar oli ühe hooldajaga veidi tülli pööranud ja too soovis puhkust.Tallinna kauaaegne linnapea uskus, et saab ise hakkama. Aga ei saanud - igapäevaelu osutus talle liiga keeruliseks ja ta otsis seltsi. Nii ta siis hakkaski oma sõpru ja häid tuttavad läbi kõlistama.Saarna ütles, et hea küll. Mõned puhkusepäevad olid tal veel alles.Oktoobri alguses sõitis ta Lääne-Virumaale, kus Eru külas Hundisilma talus asus Savisaare armastatud kodu.Haigustest räsitud Savisaarel ei liikunud mitme insuldi tõttu enam hästi üks käsi, aga ta oli heatujuline ja krapsakas, mõistus töötas ja sõnade väljaütlemisega ei olnud muret. Päeval käisid nad metsas jalutamas - 2015. aasta kevadel lihasööja bakteri tõttu jala kaotanud Edgar veeres ringi ratastoolis.SAARNA MEENUTAB, et viis Savisaarele kohaliku lehe, kuid peremees ütles nukralt, et „ei, ma ei loe enam suurt midagi".Uudistega oli ta aga hästi kursis. Hundisilmal oli ikka nii, et kaminas põles peaaegu alati tuli - kui just väljas ei valitsenud leitsak -, peremees palus külalistel endale köögis asuvast masinast kohvi lasta ja ka talle tassike ulatada ning elutoas mängis telekas.Eriti palju vaatas ta venekeelseid uudiseid.Täiesti selgelt soovis ta olla kursis tolle inforuumiga, sest enne Mihhail Kõlvarti ja Yana Toomi tõusu oli Savisaar siinsete venekeelsete valijate valik number üks.Oktoobri alguses pasundas Vene meedia, et Ukraina võib korraldada tuumarünnaku nn räpase pommiga. „Edgar ohkas, et kõik räägivad sõjast. Keegi ei räägi rahust," meenutab Saarna.Õhtul ütles Savisaar, et nüüd teeme süsti. Diabeetikuna vajas ta veresuhkru kontrolli all hoidmiseks sutsu. Saarna aga tõrkus. „Ma ei olnud kellelegi varem süsti teinud, iseendale ka mitte. Ütlesin, et ma ei tee. Edgar tegi siis ise. Palus aga, et näita mulle naba lähedal sõrmedega ette, kuhu süstal vajutada. Ja nagu käe tema kõhule panin, nii vajutas. Nõel läks vastu minu küünt kõveraks. Küsis, et mis nüüd küll saab. Painutasin siis süstla sirgeks ja ütlesin, et ta teisel korral niimoodi kohe ei suskaks. Siis läks õnneks."Saarna pakkus Savisaarele huvi ka seetõttu, et mõned aastad tagasi lõigati tal südant ja Savisaart ootas nädal hiljem samuti südameoperatsioon. „Ei saa öelda, et ta just kartis, aga ega see talle rõõmu teinud. Ma sain öelda, et ma olen ju näide sellest, et meie arstid oskavad oma tööd. Mul oli tunne, et ta tahtis, et ma ütleks talle seda."Hundisilmal käik jäigi nende viimaseks trehvamiseks.Saarna ei tahtnud vahetult pärast oppi Savisaart tüüdata. Hooldajalt kuulis ta, et lõikus õnnestus. Tal oli idee võtta Savisaarega ühendust aastavahetuse paiku, aga enne saabus kurb uudis.Tagantjärgi kahetseb Saarna, kes armastab telefoniga pilte klõpsida, et ei teinud viimasel korral fotosid. „Arvasin, et küll jõuab!"SAMAMOODI KÄIS Savisaare juures „medõde" tegemas tema endine nõunik Lauri Laasi.„Ta helistas ja kutsus, et vajab seltskonda. Sellist kõnet iga päev ei saa. Muidugi ma läksin," kõneleb Laasi.Savisaar oli füüsiliselt natuke loid, aga mõtetes erk ja terav. „Rääkisime suurest poliitikast isegi rohkem kui Eesti omast. Ukraina sõja puhul jõudsime järelduseni, et sealsed arengud on ettearvamatud. Eesti puhul arutasime parteide tugevusi ja nõrkuseid. Aga valitsuse paika panemise ja Riigikogu kohtade jaotamiseni me ei jõudnud. Ennustamine ei erutanud enam meid kumbagi."Laasi ei jäänud ööseks Hundisilmale, sest õhtul saabus professionaalne abiline. „See jäi meie viimaseks kohtumiseks. Lahkudes ütles Edgar, et oled alati teretulnud. Tagantjärele on mul hea meel, et ta kutsus ja ma läksin. Edgariga oli nii, et olid need suhted temaga nagu nad olid, aga me kõik jäime talle võlgu. Kes väiksemal, kes suuremal määral."RIIGIKOGU LIIGE Siret Kotka kohtus viimast korda Edgar Savisaarega esimesel jõulupühal. „Enam me ei rääkinud, vaid tunnetasime üksteise olemasolu," ütleb Kotka. Talle oli selge, et need on Savisaare viimased hetked. Et suurmees enam ei parane.Tol õhtul nägi ta ka Savisaare lapsi Mariat, Edgarit ja Erkit. Viimane oli Kotka sõnul alati isa juures olemas.Siret Kotka kasvas isata. Verinoorelt poliitikasse astudes leidis ta Savisaares isakuju ja nad jäidki suhtlema. Ka siis, kui Savisaar parteis juhikoha kaotas ja ühiskonnas korruptsiooniprotsessi tõttu põlu alla langes.Viimati oli sisukam vestlus sügisel. „Ta esitas mulle väga selgelt palve, et kui teda enam pole, siis ma teeksin ja toimetaksin..." räägib Kotka. Ta lisab, et umbes poole aasta pärast saab selgeks, mida nad koos otsustasid.Kotka kiidab, et Savisaarel oli hea poliitiline vaist lõpuni välja. Ta suutis asju ette näha. Ka seda, mis juhtub Keskerakonnaga tema järglaseJüri Ratase käe all. „Tema arvamus oli selgelt selline, et Ratas ei suuda Keskerakonna reitingut hoida, nii nagu tema seda tegi. Ja et reiting kukub," lausub Kotka. Nii läkski.Ka teised inimesed räägivad Ekspressile, et ükskõik millest Edgariga Hundisilmal räägiti, alati jõudis jutt välja Keskerakonna ja Rataseni. See oli tal hinges. Parteis võimu haaranud Jüri Ratas, Kadri Simson ja Mailis Reps olid Savisaarele justkui isatapjad.Muidugi tegid nad hiljem sotsiaalmeedias Savisaarele järelehüüdeid, kuid kas näiteks Ratas ja Sa-visaar ka päriselt ära leppisid, seda Kotka ei tea. Küll aga teeb talle head meelt, et viimastel aastatel klaaris Savisaar suhted mitme inimesega, kellega oli tülli läinud. „Tema elus oli kaks suurt sõpra Lembit Kaljuvee ja Aadu Must - nendega ta leppis ära," ütleb Kotka.KESKERAKONNA ASUTAJALIIGE Lembit Kaljuvee meenutab, et 11 aastat tagasi läksid tema suhted Etsiga (jah, ta kutsub Savisaart Etsiks) pausile. Ta lahkus parteist. Sõprus tundus läbi olevat. Savisaar ei suutnud tavaliselt andestada.Aga kolm aastat tagasi leppisid nad ära, kui kaubanduskuningas Oleg Gross Kaljuvee Hundisilmale kaasa võttis.Pärast seda nad aeg-ajalt kohtusid. Kaljuvee ütleb, et viimase kolme aasta jooksul tuli kunagine Edgar tagasi. Enne seda oli ta pinges, aga nüüd kibedus kadus. „Ja Ukraina sõda vaatas Edgar ajaloolase seisukohalt. Otsis analooge, seoseid varasematest sündmustest. Hakkas kohe edasi mõtlema. Ütles, et see tuleb pikk sõda."Novembris Savisaar helistas ja kutsus jõuludeks külla. Esimesel jõulupühal sõitiski Kaljuvee Hundisilmale, võttis pudeli Moe viinagi kaasa ja ka veini (nad olid aeg-ajalt pruukinud klaasikese), aga keegi ei tulnud vastu. Kaljuvee helistas ja kuulis, kuidas hooldaja ütles Savisaarele, et Lembit Kaljuvee on siin, mida me teeme. Edgari vastuse artikulatsioonist mõistis Kaljuvee, et tal tasub koju tagasi sõita. Kaljuvee muigab:„Urmas Sõõrumaa oli nupukam. Ta pidi minema Hundisilmale järgmisel päeval, aga helistas juba Tallinnast."29. detsembril sai Kaljuvee 70 aastat vanaks. Ta võttis vastu õnnitlusi. Ja sai siis teate, et vana sõber ja kauaaegne kaasvõitleja lahkus igavikku.JÕGEVA HAIGLA JUHI Peep Põdderiga suhtles Savisaar peaaegu iga päev - nad tundsid teineteist 1995. aastast.„Edgar armastas rääkida, et tal on viis ravimatut haigust, aga iga kord läks viimane meelest ära, kusjuures see oli alati erinev haigus," muigab Põdder. Ta lisab: „Edgaril oli lõpuni usk, et ta saab uuesti jalule. Ta kavatses aasta algul minna Haapsalu rehabilitatsioonikeskusesse."Veel eelmisel kevadel hellitas Savisaar lootust kandideerida Riigikogu valimistel. Arutas seda oma külalistega. Nood ei mõistnud aga, kui tõsine jutt on, sest Edgarile meeldis ideedega mängida.Rahvasaadik Oudekki Loone ütleb, et nende vestluste jooksul tekkis palju erinevaid ideid, sealhulgas mõte asutada mingi sihtasutus, mis võimaldaks Edgaril loenguid pidada või muid üritusi teha.„Ta igatses oma töökat ja sündmusterohket elu tagasi. Ta tundis sellest puudust," hindab Savisaare endine nõunik Oleg Harlamov, kes sai Savisaarega tuttavaks Rahvarinde ajal ja töötas temaga koos nii linnavalitsuses kui majandusministeeriumis. „Paremat ülemust ei saa ma ette kujutada. Ta oskas asju juhtida suure ülemusena, ei tegelenud mikromanageerimisega."Kui Savisaar jalast ilma jäi, kutsus ta Harlamovit tagasi linnavalitsusse. Nad leppisid trehvamise kokku, aga see jäi ära, sest kohtumise päeval saabus Hundisilmale kapo. Peagi kõrvaldati linnapea töölt.„Tal oli see komme, et kui valimised hakkasid lähenema, hakkas ta tegelema füsioteraapiaga, otsis kunstjala välja ja hakkas trenni tegema," meenutab Ain Saarna. „Valimised tõmbasid ta käima."PR-mees Janek Mäggi mõistis, et 2015. aastal, kui Savisaar oli just jalast ilma jäänud, oli positsioon talle justkui eluküsimus. Ta tunnistas ligi tunni kestnud jutuajamisel Mäggile: „Mul on vaja saada linnapeaks tagasi!"Mäggi ei osanud Savisaart aidata ning ilmselt Savisaar ei oodanudki seda. Mäggi taipas hiljem, et Savisaar tahtis talle oma mõtteid pähe süstida. „Ta oli selles väga hea. Inimesed ei saanud sellest arugi."Viimati kandideeris Savisaar tunamullu, uskudes, et koht Tallinna volikogus on kindel. Küsis enesekindlalt, et no vaata, miks ma peaksin linnavoliniku tasust ära ütlema. Aga ta sai vaid 437 häält ega pääsenud volikokku.AASTAID AJALEHTE Kesknädal juhtinud Urmi Reinde sõnul olid viimasel ajal Savisaare ümber ainult naised, sõbrannad. Nemad vaatasid, et Edgar tunneks end hästi. Nemad hoidsid ka majapidamist. Savisaar ei olnud Reinde teada kodus kunagi kuigi tegus. Tema käsi oli poliitikas. Ka lastekasvatamisel jäi põhirõhk laste emade kanda. Savisaar toetas, et lapsed kasvaksid jõukalt ja saaksid hea hariduse.Varem olid sünnipäevad ja jõulud Hundisilmal helged ja südamlikud, saabus rohkelt külalisi. Viimastel aastatel tulid ainult sõbrad ja neidki järjest vähem. Savisaar väsis ruttu.Ta armastas süüa kõike, mida poleks tohtinud. Rasvast seapraadi ja magusat torti. See ei meeldinud ühelegi tema kaasale, sest tal oli suhkurtõbi. Samal põhjusel eelistas Edgar tavalist joogivett. Haigus ajas lihtsalt jubedalt janutama.Reinde helistas Savisaarega sagedasti. Jutt kestis enamasti tunni või kaks. Savisaar alustas ikka: „Urmi, mis uudist on?" Reinde hakkas siis rääkima ja sai kiiresti aru, et Savisaar on kõigega kursis ja rohkemgi veel.Viimane kõne, mille Reinde tegi, katkes. Telefon kukkus Savisaarel käest ja kuna hooldajat parasjagu kõrval ei olnud, siis nii see vestlus lõppeski. Esimest korda elus kurtis Savisaar Reindele oma tervise üle. Rääkis, et silmad ei näe enam. „Mis elu see siis on, kui raamatut ei saa enam lugeda," oli ta tõdenud. Reinde sõnul oli ta varem lausa vihanud kurtjaid. „Siis sain aru, et asi on pahasti."„TA EI TEINUD MIDAGI,“ ütleb raadiostaar Heimar Lenk oma kauaaegse sõbra viimaste kuude kohta. Savisaare tervis läks järjest halvemaks ja ta oli üksik. Mitte selles mõttes, et ta ümber poleks olnud inimesi, kuid neid jäi järjest vähemaks. Savisaare arvamust ei olnud enam kellelegi vaja, teda ei kuulatud. Muutumine suurmehest eikellekski mõjus Savisaarele väga. „Pole tavalise inimese üksinda olemine. Vaid et ta arvamus enam ei lugenud. See muserdas teda," ütleb Lenk.Savisaar käis viimati Lengil Põlvas külas juulis. Käis ka Võnnu surnuaial oma ema haual, kelle kõrvale ta sel neljapäeval mulda sängitatakse.Doktor Põdder ütleb, et hoiatas Savisaart - sõit ei mõju hästi. Savisaar ei kuulanud teda. Lõuna-Eesti reisilt läkski Savisaar Hundisilmale tagasi varem, kui oli plaanitud. „Ta väsis ära," sõnab Lenk.Sügisel enne lume tulekut pani Lenk puulauad hoovi pealt kuiva hoiule, Savisaart ootama. Et kui ta kevadel tuleb, saab mööda laudu ratastooliga trepist üles majja.Lenk arvab, et Tallinna linn oleks pidanud andma Savisaarele korteri, kus ta saanuks külalisi vastu võtta. Oleks soe, inimesed oleksid lähedal. Hundisilma oli väike, kaugel ja kõle.Teine Savisaare hea tuttav räägib, et Edgar mõistis - seda talve ta oma kallil Hundisilmal ei veeda. Et lihtsam on Tallinnas olla. Küllap olekski mõni korter leitud.Novembri lõpus kutsus Savisaar Lenki ja Reindet Hundisilmale jõule tähistama. „Me ütlesime ära," sõnab Lenk.NÕUKOGUDE LIIT avaldas ajalehtedes oma liidrite surma põhjused. Tänapäeval, delikaatsete isikuandme-te ajastul pole sellised asjad enam kombeks.Edgar Savisaar oli suur erand. Kohtuprotsessi ajal tegi ta ise avalikuks oma rohked haigused, neist mitmed väga rasked.Tema surma põhjust ei ole ametlikult välja öeldud, kuid mitmed tema tuttavad räägivad veresoonte kehvast olukorrast ja trombidest. „Kui üldse enam ei liigu, siis ei saagi terve olla. Teine jalg hakkas tal ka alt vedama,“ sõnab Lenk. „Kaks päeva lebas haiglas voodis.Alguses arstid arvasid, et tal hakkab paremaks minema.“Loodeti, et Savisaar saab haiglast välja. Lenk helistas talle. „Võttis vastu,küsisin,kuidas on.Pole viga - nii nagu ikka. Aga äärmiselt aeglase jutuga, väga vaikselt rääkis ta.“Lenk meenutab viimaseid sõnu, mis Savisaar talle ütles: „Aga mis sa mulle helistad - tule mind parem vaatama.“ Lenk mõtles, et pärast aastavahetust ehk lähebki.Aga ta ei saanud aru, et Savisaar mõtles kohe.Kas Savisaar tajus lähenevat surma? Viimastel aastatel ta justkui leebus. Käis isegi presidendi vastuvõtul ja Roosiaias, kus teda varem ei nähtud. „See näitas, et ta sai aru, et lõpp on tulemas,“ pakub Janek Mäggi.Heimar Lenk uuris Savisaarelt, miks too Kadriorus käis, sest sealt ja valitsusest oli teda korduvalt alandatud. Ta ei saanudki vastust. Edgar näitas talle Hundisilmal hoopis roose. „Tule, käime aias ringi, tule vaata Vilja roosi!“SÕÕRUMAA SAVISAAREST: „TA OLI HARJUNUD KÜSIMA JA MINA ANDSIN“Suurettevõtjast sõber maksis kinni suure osa ses nimekirjas. Tookord pälvis Savisaar 3621 häält ja Edgar Savisaare viimase aja heaolust. valiti viimast korda Tallinna volikokku.Sõõrumaa viimane kohtumine Savisaarega jäi „Olin temaga üks lähedasemaid suhtlejaid viimas- ära. Mõned tunnid enne nende kavatsetud kokkutel aastatel,“ sõnab Urmas Sõõrumaa. Edgar Savi- saamist Hundisilmal 26. detsembril viidi Savisaar saare elu vajas korraldamist ja sõber aitas. „Pean kiirabiga haiglasse.temast lugu juba 80ndate lõpust,“ põhjendab Sõõ- Sõõrumaa sõnul oli Savisaare lahkumine etrumaa, miks ta seda kõike tegi. „Eks ta oli harjunud te teada. „Süüa mitukümmend aastat peotäite kauküsima ja mina andsin.“ pa tablette,“ lausub Sõõrumaa ja lisab, et Savisaa-Savisaare transport, maja ülalpidamine ja küt- re tervis oli alati kehv. Kolesterool, vererõhk, suhmine, tehnika, hooldajad jne - kõige selle eest ta- kurtõbi - kõikidest tõsistest haigustest järeldab sus Sõõrumaa. „Kogu tema tehniline heaolu oli mi- Sõõrumaa, et Savisaar oli tugev, et ta üldse seda nu korraldatud,“ tunnistab suure poliitiku sõber. kõike kannatas ja niigi kaugele välja vedas.Veel mõned nädalad enne Savisaare surma otsis Ettevõtjast sõbrale pärandas Savisaar koer Rexi. Sõõrumaa talle uue hooldaja. „Leidsin tema kõrvale „Jättis üllatuseks minule,“ ütleb Sõõrumaa. „Sõpruvahva ukrainlasest naisterahva. Meditsiinilise haridu- se märgiks.“ Ärimees ei plaani suurt saksa lambakoera sega. Tema oli ka üks viimastest, kes Savisaare kõr- Hundisilmalt ära tuua. Praegu toidab looma naaber. Kui val oli,“ räägib suurettevõtja, kes toetas väga suurte selgub, mis saab majast edasi, selgub ka Rexi saatus. summadega Savisaare Keskerakonda ning kandidee- „Koer on kodus uhke valvur,“ kostab Sõõrumaa. ris 2017. aasta kohalikel valimistel temaga koos ühi- JOOSEP TIKSSAVISAAR TEGI TESTAMENDI KAKS AASTAT TAGASITunamullu 17. veebruaril registreeritud testament on hoiul notar Aivar Mesikäpa büroos Tallinnas Rävala puiesteel.Mõned nädalad varem müüs Edgar Savisaare firma Fixor Holding maha Keila jõe suudmes Meremõisas asuva suvila, mis kuulus kunagi kindral Johan Laidonerile. Savisaar ostis suvila 2005. aastal Oliver Kruuda kinnisvarafirmalt 51 000 euro eest ja müüs selle nüüd teede-ehitaja Egon Tischlerile 170 000 euroga.Pärast seda sai Savisaare firma võlgadest vabaks ning 68 000 eurot jäi pangakontole.Fixor Holding omab Pihkva järves asuvat 11 hektari suurust Salusaart.Savisaarel oli ka tilluke, viie protsendi suurune osalus Laidoneri suvila lähedal asuvas Keila-Joa sadamas.Eraisikuna kuulusid talle ka 14 hektari suurune Hundisilma talu Virumaal ja garaažiboks Tallinnas Laagna tee ääres (Härma tänaval).Talle kuulus ka 2003. aasta maastur Nissan Patrol. Savisaare maksustatav tulu oli 2021. aastal ligi 99 000 eurot (aasta varem 58 000 eurot).„Edgaril oli lõpuni usk, et ta saab uuesti jalule."Peep Põdder"Reinde viimane kõne Savisaarega katkes. Telefon kukkus Savisaarel käest ja kuna hooldajat parasjagu kõrval ei olnud, siis nii see vestlus lõppeski."Muutumine suurmehest eikellekski mõjus Savisaarele väga.„See muserdas teda," ütleb Heimar Lenk.FOTO ERKI PÄRNAKU   ÕHTULEHT HOOLIV SÕBER: Urmas Sõõrumaa Edgar Savisaarega mais 2020, kui Edgar tähistas oma 70. sünnipäeva.SULEV VEDLER, JOOSEP TIKS, MARTA TUUL


Kapo lõpetas Arctic Sea mereröövlite uurimiseKaitsepolitsei (kapo) lõpetas skandaalse kaubalaeva Arctic Sea kaaperdamise uurimise kellelegi süüdistust esitamata.Malta lipu all sõitnud Arctic Sea rööviti salapäraselt Läänemerel juulis 2009 koos meeskonnaga. Kapo alustas kohe kriminaalasja piraatluse paragrahvi alusel. Kolmteist aastat kestnud uurimine lõpetati mullu novembris seoses kuriteo aegumisega.Arctic Sea kaaperdamine ületas omal ajal rahvusvahelise uudiskünnise ja põhjustas palju spekulatsioone. Mis laevaga tegelikult toimus, jäi segaseks, kaaperdamist seostati nii väljapressimise kui salajase relvaveoga.Mereröövlitel õnnestus Arctic Seaga sõita Atlandi ookeanis Roheneemesaarte lähedale, kus Vene merevägi nad kinni võttis. Osa tabatud piraatidest osutusid Eesti ja Läti venelasteks ning nad mõisteti Venemaa kohtutes süüdi.Eestis tekitas suurt elevust ühe mereröövli väide, et kaaperdamise korraldas Eerik-Niiles Kross. Vene võimud kuulutasid Krossi isegi rahvusvaheliselt tagaotsitavaks.Krossi jutu järgi ajas mereröövel tema kohta pada.


Töötajad soovivad üha enam iseseisvustTöötajatele on oluline pakkuda järjekindlalt karjäärivõimalusi, et mitte lasta motivatsioonil raugeda. Tööalane motivatsioon on aga otseselt seotud sellega, kui huvitav ja õppimisele innustav on inimese töö, kirjutab Swedbanki personalijuht Ülle Pind.
Oleme tööturul omapärases olukorras. Kasvavate kuludega on ühiskonnas silmitsi kõik, olgu tegu indiviidi või ettevõttega. On tööandjaid, kes värbavad töötajaid ebakindlatest majandusoludest hoolimata, teised on pigem ettevaatlikud või koguni vähendavad töötajate arvu. Töötajad aga peavad ausalt otsa vaatama oma finantsseisule, ning olulise inflatsiooni tingimustes võib töökoha vahetamise plaan tunduda ainuõige. Ettevõtete juhtide suureks väljakutseks ja prioriteediks on saanud töötajate hoidmine. Iga juht peab neis oludes alustama organisatsiooni seest: mida saaksin ettevõtte töökeskkonnas ära teha, et töötajad tunneksid end väärtustatuna ja hästi?
Usun, et nüüdseks on vähemusse jäänud ettevõtted, kus usutakse, et ainult palga- ja motivatsioonisüsteemide ning uhkete üritustega suudetakse inimesi enda juures õnnelikuna hoida. Eranditult kõik inimesed tahavad, et neid väärtustatakse ja et neil oleks toetav keskkond. Kuidas seda organisatsioonis saavutada?
Minu esimene soovitus juhtidele: mõelge, mida te ise heaks töökeskkonnaks vajaksite? Täpselt sedasama, ja veidi enam, vajab tegelikult ka teie töötaja. Seejärel tuleb soovitud keskkonna saavutamisega süsteemselt tegeleda. See on lihtne mõtteharjutus, millel on enamasti märgatav tulemus.
Minu esimene soovitus juhtidele: mõelge, mida te ise heaks töökeskkonnaks vajaksite? Täpselt sedasama, ja veidi enam, vajab tegelikult ka teie töötaja.
Mida tööandjalt oodatakse? Esmalt iseseisvust ehk võimalust oma rollis vastutust kanda. Teiseks kompetentsi kasvatamise võimalusi – arengut. Kolmandaks seotust ehk ühise suuna tunnet. See on põhjus, miks me tahame organisatsioonis töötada ja miks kõik meist ei ole üksikettevõtjad.
Kui vaadata viimase aja trende tööturul, siis muutumis-, õppimis- ja kohanemisvõimest on saanud iga töötaja üks olulisemaid oskusi. Kui veel kümnendi eest väärtustasid karjääris õppimisvõimalusi pigem ülikooli lõpetanud tööle asujad, siis enam sellist eristumist märgata ei ole. Pikem tööelu ja elukestva õppe võimaluste avardumine on juhtinud inimesi vaatama lahkema pilguga õppimisele, enesetäiendamisele ja elus eri karjääriteede valimisele. Tööelus ei pea areng enam tingimata olema alt ülespoole, vaid pigem tugeva eksperdi-staatuse kasvatamise suunas.
See tähendab, et inimestele tuleb töökohal pidevalt pakkuda karjäärivõimalusi, et mitte lasta motivatsioonil raugeda. Huvitav ja õppimisele innustav töö on otseselt seotud tööalase motivatsiooniga. Motivatsiooni langemisega seotud tühja tunnet võib juba lahkuda sooviva töötaja sisemise üleostmisega vaid lühiajaliselt täita. Varem või hiljem jõuab väheseid arenguvõimalusi pakkuv töö lihtsalt lõpule.
Seetõttu peaksime üha enam rääkima töökeskkonnas toimuvast elukestvast õppest. Panganduses näen, kui palju on juurde tulnud töövaldkondi, milles on kombineeritud eri kompetentsid. Näiteks andmemajanduse, rahapesutõkestamise, andmekaitse ja muuga seotud töörollid, kus ei piisa ainult ühe töövaldkonna teadmisest. Väga paljud töörollid vajavad varasemast rohkem valdkondadeüleseid kompetentse. Rääkimata ITst, mis ammu enam ei ole valdkond omaette, vaid äriarenduse vältimatu osa.
Teinegi näide: inimesed on pangaga suhtlemisel asunud eelistama digikanaleid, mistõttu esindustes käivate klientide arv on aasta-aastalt kahanenud. Seetõttu on vähenenud esinduste töötajate arv, kuid reaalseid koondamisi on toimunud vähe. Klienditeeninduse vajaduse vähenedes oleme pakkunud arenguvõimalusi ja karjäärivõimalusi teistele vakantsetele kohtadele. See on eeldanud kõigilt õppimist või õppimise toetamist. Oskus õppida ja kasutada teadmisi eri valdkondadest on praeguses töökeskkonnas äärmiselt vajalik ning muutub üha olulisemaks. Et inimene areneks valdkonna eksperdina ja oleks suuteline arendama ka töörolli, ei piisa üksnes valdkonna teadmiste arendamisest, oluline on panustada isiksuslikku arengut toetavasse arengusse. Edukaks tööks on lisaks erialale vajalik ka oskuslik enesejuhtimine, head suhtlemisoskused, meeskonnatöö ja kultuuriülesed kompetentsid.
Samuti on oluliseks teguriks muutunud töö paindlikkus. Paraku ei tunne iga juht veel ennast selle muutusega mugavalt ning sooviks rohkem kontrollida töötamise aega ja kohta. Kasu sellest saab nii organisatsioon kui töötaja, sest tagades suurema paindlikkuse tööelus, aitame panustada inimeste elu tasakaalu. Oleks aeg lasta lahti uskumusest, et mina juhina suudan kontrollida, mida inimene teeb oma töölaua taga. Kui palju ta mõtleb, kui kiiresti ta mõtleb. See on juhtide kõige suurem väljakutse, kuidas seada õigeid eesmärke, mis inimesi innustavad, kuidas neid mõõta ning kuidas anda konstruktiivselt ja tulemuste saavutamist toetavat tagasisidet.
Oleks aeg lasta lahti uskumusest, et mina juhina suudan kontrollida, mida inimene teeb oma töölaua taga. Kui palju ta mõtleb, kui kiiresti ta mõtleb.
Läbipaistvus on üks hea organisatsioonikultuuri alus. Mida rohkem on töötajatel tööelu puudutavat infot, seda parem. See suurendab kollektiivi pühendumist ja usaldust ettevõtte vastu. Läbipaistvuse üks väljund võib olla palga avalikustamine nii organisatsiooni sees kui ka tööle kandideerijatele, nagu oleme juurutanud Swedbankis. Ehkki see paistab praegu veel paljudele ettevõtetele hirmutava käiguna, on läbipaistev palgapoliitika andnud meile häid tulemusi.
Ei tasu liialt karta ka tööjõu voolavust, kui see jääb n-ö tervislikesse piiridesse. Näiteks võis suuremat liikumist prognoosida pärast koroonakriisi lõppu, sest üldiselt lükatakse olulisi otsuseid ebakindlatel aegadel edasi. Pigem tasuks karta seda, kui inimene oleks aheldatud kuldsete käeraudadega ettevõtte külge ega tahaks teha oma elus õigeid otsuseid ja valikuid. Töö ise, arenguvõimalused ja tööalane atmosfäär peaks olema edasiviiv jõud, kasu mõõdetav töötaja jaoks laiem kui üksnes tänane materiaalne tunnustus. Küsimus, kuidas kestab organisatsioon tuumkompetentside jätkuvuse ja töötaja elu perspektiivi vaates, on vast peamine mõlema poole motivatsiooni alustala.


Edgar Savisaare haud kaetakse betooniga, et ta üles tõusta ei saaksAvaldatud3 jaanuar, 2023
kategoorias Kohalik
Selleks, et olla täiesti kindel, et Savisaar üles tõusta ei saaks ning et tema jüngrid korruptsiooninõu otsides teda üles ei kaevaks, otsustati Savisaare haud katta paksu betoonikihiga. Seda lubab teha riiklik matus.
Eestis riiklike matuste korraldamise universaalset korda ei eksisteeri ning otsus riikliku matuse korraldamiseks tehakse konkreetsest isikust lähtudes.
Riiklike matuste puhul otsustab kõik tehnilised tingimused riik ning antud juhul otsustati haud igaks juhuks katta paksu betoonikihiga.
Seda otsutades leidis riigikantselei, et Savisaare ülestõusmise oht on suur.
Savisaare jüngrite peletamiseks on vajalik väga tugeva ja paksu betoonikihi olemasolu.
Lisaks toodi teise ohuallikana välja oht, et tema jüngrid võivad korruptsiooninõu otsides ta üles kaevata.
Ainuke asi, mida testamendi järgi Savisaarel endal valida lubati, oli kiri hauakivil. Selles riigikantselei mingit ohtu ei näinud.
Lugu meeldis? No siis kliki siia ja toeta Eesti kõige usaldusväärsema ja tõsiseltvõetavama uudisteallika Lugejakiri.ee ilmumist!


PolitseiteatedKohila vald30. detsembril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 26. detsembril saadeti 47-aastasele mehele Omniva nimel e-kiri, milles teatati, et pakk ootab kohaletoimetamist ja paki kättesaamiseks tuleb e-kirjas toodud lingil teha makse. Link suunas mehe Omniva lehekülge meenutavale lehele, kus mees tegi Smart-IDga kaks makset, mida pole enam võimalik tagasi pöörata. Tekitatud rahaline kahju on 500 eurot.Rapla vald28. detsembril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 17. detsembri õhtul varastas 33-aastane mees Raplas Tallinna maanteel kauplusest 500 euro väärtuses kanget alkoholi.28. detsembril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et ajavahemikul 27. november kuni 18. detsember suhtles 40-aastane vallas elav naine WhatsAppi veebikeskkonnas mehega, kes andis nõu, kuidas krüptorahaga tegeledes võimalikult kiiresti suurt kasumit teenida. Mees suunas naise veebilehele, kus naine tegi investeeringu summas 415 eurot. Raha naise arvele tagasi kanda ei olnud enam võimalik.31. detsembril kella 13 ajal sai politsei teate, et Raplas lõi 51-aastane mees oma endist elukaaslast, 43-aastast naist, ja tema sõbrannat, 37-aastast naist. Mõlemad naised said viga. Juhtunu üksikasjad selgitab politsei algatatud kriminaalmenetluses.Politsei-ja piirivalveamet


TV: suri viimane Venemaa ülemnõukogu esimees Ruslan Hasbulatov (Täiendatud!)MOSKVA, 3. jaanuar, AFP-BNS – Suri viimane Venemaa Föderatsiooni ülemnõukogu esimees Ruslan Hasbulatov, teatas teisipäeval Venemaa riigitelevisioon.
Teleuudistes öeldi, et tšetšeeni päritolu Hasbulatov suri oma kodus Moskva lähedal 80-aastasena.
Prominentne inimõigusaktivist Aleksandr Tšerkassov kirjutas Facebookis, et Hasbulatovi surnukeha toimetatakse Tšetšeeniasse, tema kodukülla Tolstoi-Jurti.
Hasbulatov oli Nõukogude Liidu viimastel päevadel Boriss Jeltsini lähedane liitlane ning nad seisid üheskoos vastu 1991. aasta augusti riigipöördekatsele.
Jeltsin ja Hasbulatov aga muutusid kiiresti poliitilisteks rivaalideks ning nende võimuvõitlus kulmineerus 1993. aasta oktoobris, kui Jeltsin saatis tankid Vene parlamendi vastu.
Hasbulatov vangistati pärast oktoobrisündmusi. Ta sai 1994. aastal amnestia, kuid tema poliitiline karjäär oli läbi.
2014. aastal tsiteeris ajaleht Argumentõ i Faktõ Hasbulatovi sõnu, et "Jeltsin rikkus mu elu".
AFP – Baltic News Service


Meedia: suri viimane Venemaa ülemnõukogu esimees Ruslan HasbulatovSuri viimane Venemaa Föderatsiooni ülemnõukogu esimees Ruslan Hasbulatov, teatas teisipäeval Venemaa riigitelevisioon.
Teleuudistes öeldi, et tšetšeeni päritolu Hasbulatov suri oma kodus Moskva lähedal 80-aastasena.

Prominentne inimõigusaktivist Aleksandr Tšerkassov kirjutas Facebookis, et Hasbulatovi surnukeha toimetatakse Tšetšeeniasse, tema kodukülla Tolstoi-Jurti.

Hasbulatov oli Nõukogude Liidu viimastel päevadel Boriss Jeltsini lähedane liitlane ning nad seisid üheskoos vastu 1991. aasta augusti riigipöördekatsele.

Jeltsin ja Hasbulatov aga muutusid kiiresti poliitilisteks rivaalideks ning nende võimuvõitlus kulmineerus 1993. aasta oktoobris, kui Jeltsin saatis tankid Vene parlamendi vastu.

Hasbulatov vangistati pärast oktoobrisündmusi. Ta sai 1994. aastal amnestia, kuid tema poliitiline karjäär oli läbi.

2014. aastal tsiteeris ajaleht Argumentõ i Faktõ Hasbulatovi sõnu, et "Jeltsin rikkus mu elu".