Reformierakonna valitsedes on Eesti rohkem mänginud Ukraina toetamist kui seda reaalselt teinudNuttev Lehtme Riigikogus, eratranspordiga põgenike Eestisse toomine, Ukraina lipud kõikvõimalikes kohtades, sädelev Kaja Kallas rahvusvahelistel foorumitel agressorit hukka mõistmas – selline on klantspilt Ukrainat toetavast Eestist, reaalsus on sootuks teine.
Kui algas sõda, tegi Eesti sõjapõgenike saabumise ülilihtsaks, loobudes igasugusest kontrollist nende üle (ehk ainult idapiiril, kus midagi siiski kontrollitakse). Selle tagajärjel on Eesti täis ukrainlasi ja “ukrainlasi”, kusjuures viimasi tundub olevat rohkem, nad on venekeelsed ja mitte-ukrainameelsed.
Sellega, et Eestis varjab ennast arvukalt Ukraina sõjaväekohuslasi, teeb Reformierakonna valitsus Ukrainale hoopis karuteene, nagu ka põgenike siiakinnistamisega – Eesti riik teeb põgenikele teenuseid, millega nad pigem seotakse Eestiga pikemaks või alatiseks, Ukraina aga ootab põgenikke koju maad üles ehitama.
Reformierakonna partneri Eesti 200-ga seotud Slava Ukraini skandaal andis tohutu hoobi annetuskampaaniatele Ukraina heaks ning seejuures kadus suur osa Johanna-Maria Lehtme initsiatiivil kogutud rahast nagu mutiauku ehk läks Ukraina korruptantidele.
Meediast on kogu aeg läbi jooksnud uudised sellest, kuidas läbi Eesti on käinud sanktsioone eirav kaubavahetus Venemaaga, mille kulminatsiooniks on nüüd uudis sellest, et  peaminister Kaja Kallase abikaasale Arvo Hallikule osaliselt kuuluv transpordiettevõte Stark Logistics on vaatamata valitsuse kriitikale Venemaaga äri ajavate ettevõtete suhtes jätkanud Ukraina sõja ajal tegevust Venemaa suunal. Putitati koguni Putini luksusjahti.
Hallik-Kallase afäär on toonud koguni uue määratluse välismajanduspoliitikasse – Eesti ettevõtted mitte ei jätka kaubavahetust Venemaaga, vaid aitavad jätkuvalt Venemaal tegutsedes seda lõpetada. “Mu abikaasal on osalus logistikafirmas. Ta on selgitanud, et see ettevõte aitab lõpetada ühe oma Eesti ettevõttest kliendi tootmistegevust Venemaal kooskõlas seaduste ja sanktsioonidega,” märkis Kallas. (BNS)
Möödunud nädalal aga levis uudis sellest, et Venemaa naftat vedavad tankerid passivad rahumeeli Eesti sadamate reidil ehk “parklas”, oodates Reformierakonna kaitsva tiiva all aega, millala saab sõita Ust-Luuga ja Primorski sadamatesse koormat peale võtma.
Eesti on andnud küll tõhusat relvaabi Ukrainale, kuid sellegi muudab pikantseks asjaolu, et see on paljuski toimunud iseenda arvelt ehk vähemalt ajutiselt on sellega alandatud Eesti kaitsevõimekust.
Reformierakond ja Kaja Kallas pole osanud isegi Ukrainat aidata nii, et see ei lõhnaks korruptsiooni järgi, aga poliitilist kasu on nad sellest lõiganud vägagi ohtralt.
Uued Uudised


Ära jaga pardakaardi fotot oma sotsiaalmeedias: see paljastab rohkem, kui arvadKüberjulgeolekueksperti sõnul võivad petturid sotsiaalmeediasse postitatud pardakaardi fotolt saada sinu digitaalseid andmeid.
„Inimesed arvavad sageli, et ainult nendest andmetest kahju tegemiseks ei piisa, kuid ründajad vaatavad seda teavet väga teise pilguga,“ sõnas USA küberjulgeolekufirma tegevjuht Amir Tarighati.
Kuigi pardakaardil ei pruugi esmapilgul tõepoolest olla palju teavet, võib sellest saada värav väga privaatsele teabele. „Ründajad saavad avalikest registritest väga lihtsalt teada teie sünniaja, aadressi, telefoninumbri, e-posti aadressi jne,“ selgitas Tarighat.
Ta hoiatas ka, et reisiteavet müüakse sageli mustas veebis ning mõnel juhul võib see viia juurdepääsu ka pangakontodeni.
Ka kuulus TikToki stjuardess Brenda Oreluse on öelnud oma jälgijatele, et ta ei lisa välismaal olles kunagi sotsiaalmeedia postitusse oma asukohta. Seda seetõttu, et pahatahtlikud isikud võivad seda ära kasutada.


Veebikelmide otsa sattunud mees jäi ilma enam kui 67 000 eurostTALLINN, 24. august, BNS - Veebiavarustes investeerimispakkumist märganud mees sattus kelmide ohvriks ning jäi ilma enam kui 67 000 eurost.
Politsei alustati kolmapäeval kriminaalmenetlust selles, et Pärnumaal elav mees leidis selle aasta veebruaris internetist investeerimisvõimaluse reklaami ja täitis avalduse sooviga investeerida. Pärast avalduse täitmist võttis temaga ühendust inimene, kes tutvustas ennast investeerimisettevõtte töötajana, ja selgitas, et avatud kauplemiskontolt saab igal ajal raha välja võtta, teatas Lääne prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Mees tegi talle antud arveldusarvele mitmel korral erinevates summades ülekandeid, kuid ühel hetkel sai info, et tema kauplemiskonto on blokeeritud ja temalt küsiti kauplemiskonto kindlustamise eest 20 000 eurot.
Kokku tekitati kelmusega kahju üle 67 000 euro.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Nüüd kontrollitakse ka Saksamaalt toodud autode läbisõituPetturite elu muutus palju raskemaks, sest lõpuks ometi saab Transpordiamet kätte ka Saksamaa autode läbisõiduinfo.
Geeniuse tellijale
Transpordiamet on juba paar aastat kontrollinud pruugituna Eestisse toodavate autode läbisõitu ning kui avastab hodomeetri näidu võltsimise, ei võeta autot arvele enne, kui näit on õigeks keeratud.
„Varasemaid läbisõidunäite kontrollitakse iga sõiduki puhul, kui päritoluriigist või tootja andmebaasist on võimalik vastavad andmed kätte saada,” märgib Transpordiameti maismaasõidukite üksuse juhataja Jürgo Vahtra. Enamasti on tegemist tehnoülevaatustel fikseeritud näitudega.
Kahjuks pole avalik teave
Ent seni oli süsteemis üks suur auk: puudus info Euroopa kõige suurema autoturu ehk Saksamaa sõidukite kohta. See andis suhteliselt vabad käed petturitele, kes Saksamaalt palju sõitnud autosid odavalt ostsid, hodomeetri näidu tagasi keerasid ja siin autod poole värskemana ja kõrge hinna eest edasi müüsid.
„Olukord muutus aprillist 2023. Nüüd on meil võimalik EUCARIS-es kontrollida Saksamaa sõidukeid,” sõnab Vahtra. Enne seda Saksamaa lihtsalt EUCARIS-süsteemi läbisõiduandmeid ei edastanud. EUCARIS ehk European Car and Driving License Information System on üleeuroopaline keskne infovahetussüsteem, milles jagatakse muu hulgas infot autode läbisõidu kohta. Paraku pole see teave mõeldud avalikuks kasutamiseks ehk autoostjal pole taustakontrolli tegemisel EUCARIS-est tolku. Vahtra soovitab selle alternatiivina kasutada autoandmeid jagavaid tasulisi portaale.
„Kindlasti oleme kahe käega selle poolt. Tarbija jaoks on see väga hea ja lisab kindlust, loodetavasti suurendab see usaldust automüüjate ja ostjate vahel veelgi,” on muutusega rahul Tehase Auto müügijuht Timo Koobakene. „Eks see n-ö puhastab turgu, sest pettusega tegelevatel autotoojatel kaob tegevus ära. See aga on just tarbija ja üldise turuseisu kohalt väga tervitatav.”
Transpordiamet tõdeb, et pärast kontrollimise alustamist on väiksemaks keritud läbisõiduga autosid nähtud küll, aga täpsemat statistikat nende kohta ei tehta.
Sama meelt on nii Saksamaalt kui ka mujalt Euroopast pruugitud autosid importiva A1 Autokeskuse müügijuht Taimar Kiveste. Tema hinnangul muudab see turgu ausamaks ja teeb autoostmise turvalisemaks ka laiemas plaanis, sest varem andis Saksamaa andmete puudumine võimaluse sahkerdada ka teiste riikide autodega.
„Saan tuua oma kogemusest üsna hiljutise näite. Importisime Saksamaalt 90 000-kilomeetrise läbisõiduga auto, kuid Transpordiametis selgus, et tegelik läbisõit oli üle 250 000 kilomeetri,” räägib Kivaste. „Tegime küll enne auto ostu kõikvõimalikud taustakontrollid, ka tasulised, ja saime teada, et auto oli mingil hetkel viidud Hollandist Saksamaale. Aga pettuse kohta ühtki kahtlust ei tekkinud.”
Riskid siiski jäävad
Tagantjärele asja uurides selgus, et tegu on üsna levinud skeemiga, kus Hollandi autod registreeritakse maksude tagasisaamise eesmärgil ja/või hodomeetri näidu muutmiseks Saksamaale. Paraku kaasneb sellega säärane nüanss, et Hollandi tausta enam mujalt ei näe, kui ainult EUCARIS-est. „Õnneks ostsime auto soliidselt ettevõttelt, kes selle pärast pretensiooni esitamist tagasi võttis. N-ö keritud autosid me põhimõtteliselt ei müü. Läbisõitu õigeks keerata ning autot siin arvele võtta polnud mingit mõtet, sest selle väärtus polnud enam ligilähedanegi sellele, millega olime arvestanud.”
Kuigi Transpordiameti kontroll ohjeldab kohalikke pettureid, kes ise hodomeetri näitu muudavad, jäävad nii autode importijate kui ka omal käel Saksamaalt autot toova eraisiku jaoks riskid siiski alles, hoiatab Kiveste. Põhjus on nimelt selles, et EUCARIS-e andmeid saab kasutada ainult Transpordiamet, aga mitte eraisikud ja ettevõtted.
„See tähendab, et lõplik tõde selgub ikkagi alles siin Saksamaalt ostetud autot arvele võtma minnes. Kui Saksamaal petturi otsa sattuda ja keritud näiduga auto osta, tuleb see supp ise ära süüa, eriti veel, kui auto ostetakse eraisikult.”
Küll aga soodustavad EUCARIS-esse jõudnud Saksamaa andmed tema hinnangul veelgi suurte ja soliidsete autokaupluste tegevust, sest nagu eespoolgi toodud näite puhul näha, on juhul, kui autoga tekib probleem, kellegi poole pöörduda.
See lugu ilmus ajakirjas Autoleht nr 16, august 2023
Kõik selle ajakirja lood


Kolumnist Barbara Davies: kuidas sai heast perest pärit medõest Lucy Letbyst beebimõrvar?Briti väljaande Daily Mail kolumnist Barbara Davies arutleb oma kolumnis, kuidas sai heast perekonnast pärit medõest Lucy Letbyst julm imikumõrvar ja Briti lähiajaloo kõige hullem lapsetapja.Briti Manchesteri kohus saatis eluks ajaks trellide taha noore medõe Lucy Letby, kes mõrvas vähemalt seitse imikut ja vigastas kuut. Uurijate teatel on selle naise ohvrite arv arvatavalt suurem ja uurimine jätkub.
Praegu 33-aastane Letby töötas alates 2011. aastast Chesteri haiglas vastsündinute osakonnas ning pani imikute mõrvad toime juunist 2015 kuni juunini 2016.

Imikumõrvarist Briti medõde Lucy Letby politseifotol 2020
Cheshire Constabulary via ZUMA Press Wire/Scanpix

Haigla teised töötajad panid tähele, et imikute suremus suurenes, kuid nad ei osanud seda seostada Letbyga.
Letby peeti esimest korda ülekuulamiseks kinni 2018. aastal, teist korda 2019. aastal ja uuesti novembris 2020 seoses täiendava infoga imikute surmajuhtumite kohta. Viimasele vahistamisele järgnenud päeval esitati talle süüdistus kaheksa imiku mõrvas ja kümnes mõrvakatses.
2022. aasta oktoobrist 2023. aasta augustini kestnud kohtuprotsessi lõppedes tunnistati Letby süüdi seitsme imiku mõrvas ja veel kuues mõrvakatses kaheteistkümne kuu jooksul. Letby meetodid hõlmasid ohvritele õhu või insuliini süstimist, nende ületoitmist ja füüsilist ründamist. Letby on tänapäeva Briti ajaloo kõige kohutavam laste sarimõrvar.
Davies küsis, miks ei olnud Lucy Letby ema Susan Letby ja isa John Letby Manchesteri kohtus, kui kohtunik James Goss 21. augustil nende tütre karistusotsuse ette luges.
Kolumnist arvab, et olles olnud pidevalt kohal kogu kümnekuulise kohtuprotsessi vältel, ei suutnud John ja Susan Letby vaadata näkku tõele, et nende ainus laps on sarimõrvar.
Oma karistusotsust ei olnud kuulamas ka Lucy Letby, kes eelistas jääda vanglasse.
Kui imikute kummaliste surmade juhtumid hakkasid pinnale tulema, ei uskunud Lucy Letby vanemad, et tema võib nende taga olla. Nad läksid 2017. aastal koos tütrega kohtumisele Cesteri haigla juhtidega, mis toimus kuus kuud pärast seda, kui Lucy Letby oli eemaldatud töölt vastsündinute osakonnas, kus olid surnud kolmikud poisid.
Mother 'walked in on nurse Lucy Letby as she was killing her newborn twin' https://t.co/E6DmKBZ70i
— Daily Mail Online (@MailOnline) October 11, 2022

Olles veendunud tütre süütuses, aitasid vanemad saada ülemarstidelt kirja, milles öeldi, et Lucy Letby ei ole milleski süüdi. Vanemad olevat kasutanud selle kirja saamiseks väljapressimist, lubades teatada haigla kitsaskohtadest arstide üldnõukogule.
Letby on alles neljas naine Briti ajaloos, kellele on määratud eluaegne vanglakaristus, kuid erinevalt tapjatest Myra Hindleyst ja Rose Westist ei viita miski sellele, et ta oleks lapsepõlves elanud vaesuses või vägivalla all.
Kaugel sellest. Need, kes perekonda tunnevad, ütlevad, et 77-aastane endine kaupluse juhataja John ja 63-aastane pensionil raamatupidaja Susan armastavad oma tütart. Mõne arvates ehk isegi liiga palju.
Lucy Letby sündis 4. jaanuaril 1990. aastal, kuus kuud pärast seda, kui tema vanemad abiellusid, ja mitte kaua aega pärast seda, kui nad ostsid maja, kus nad siiani elavad. See on 1930. aastate ridamaja osa Herefordis tupiktänaval.
Nende tütar oli naabrite sõnul vanemate silmatera. Lucy letby õppis kohalikus hea mainega Aylestone'i koolis, seejärel Herefordi kuueklassilises gümnaasiumis. Tema esimene osalise tööajaga töökoht oli teismelisena ettevõttes WH Smith.
Kui temast sai esimene pereliige, kes lõpetas 2011. aastal Chesteri ülikoolis bakalaureuseõpingud lasteõenduse erialal, olid vanemad nii rõõmsad, et avaldasid kohalikus ajalehes kuulutuse. «Oleme pärast kogu sinu rasket tööd sinu üle nii uhked,» seisis seal. Nad tegid sama uuesti, kui ta sai 21-aastaseks, lisades sünnipäevateatisele tütre lapsepõlvefoto.
Vanemad ei olnud rahul, et ta kolib Herefordist Chesterisse, et asuda sealses haiglas tööle, ent aitasid tal siiski osta sinna korteri, mis maksis 179 000 naela (209 430 eurot).
Tema kohtuprotsessi ajal tulid päevavalgele sõnumid, mida Letby kolleegidega vahetas. Ta andis neis mõista, et tundis end mõnikord oma vanemate poolt lämmatatuna ja ka süüdi nende juurest ära kolimise pärast.

View this post on Instagram

A post shared by On the Kelsey (@onthekelsey)

Ta käis siiski nendega koos kolm korda aastas Torquays puhkusel, mida perekond oli teinud alates tütre varajasest lapsepõlvest.
Ta ütles ühele Suurbritanniast Uus-Meremaale kolinud arstile, et ta ei saaks kunagi sellist sammu teha, sest see hävitaks ta vanemad täielikult. «Neil on minust isegi praegu eemal olla piisavalt raske ja see on ainult 100 miili,» lisas ta.
Teisel korral saatis ta sõnumi: «Mu vanemad muretsevad tohutult kõige ja ükskõik mille pärast, vihkavad, et elan üksi jne.»
«Tunnen end halvasti, sest tean, et neil on väga raske, eriti kuna olen ainus laps, ja nad soovivad head, mõnikord nad lihtsalt lämmatavad mind ja tunnen end pidevalt süüdi.»
Kolumnist Barbara Davies kirjutab, et on irooniline, et Letby kuritegude olemust arvestades võib peituda tema enda imikueas võti, mis aitab mõista tema mõnikord klaustrofoobset suhet vanematega.
Üks tapja lähemaid sõpru, kes käis temaga samas koolis ja keeldub samuti oma sõbra süüd tunnistamast, rääkis BBC saates «Panorama», et Letby soovis saada vastsündinute õeks, kuna ta ise oli üle elanud traumaatilise sünnituse.
Kolumnist jätkas, et kui see on tõsi, võib see kuidagi selgitada, miks John ja Susan Letby kaldusid oma tütart üle kaitsma. See, kuidas imikueas kogetu võis Letbys täiskasvanuikka jõudes avalduda, on hoopis teine teema.
Üks Letby juhtumiga seotud psühholoog ütles Daily Mailile, et imikuid mõrvanud medõde oli nartsissist, kes oskas oma enesekesksust ja eneseimetlust varjata.
Olles olnud nii kaua oma vanemate elu keskmes, ihkas ta tähelepanu, mida oli saanud lapsepõlvest peale, ja kui ta elas neist eemal, pidi ta selle mujalt leidma.
Teised tekstisõnumid, mida ta imikute mõrvamise ajavahemikus kolleegidele saatis, näitavad, kuidas ta otsis kolleegidelt kaastunnet ja imetlust.
Pärast tema esimese ohvri surma 2015. aasta juunis saatis üks teine medõde talle järgmise sõnumi: «Loodan, et sinuga on kõik korras, sa oled suurepärane.»
Letby vastas: «See oli kõige raskem asi, mida ma kunagi tegema olen pidanud... See oli meile kõigile suur šokk. Raske on täna õhtul tööle tulla ja vanemaid näha.»
Loughborough' ülikooli kriminoloogia lektori Dominic Willmotti sõnul viitavad mõned õe tekstid sellele, et ta soovis pärast imikute surma kaastunnet saada. Willmotti arvates võis Lucy Letby mõrvade ajendiks olla patoloogiline soov tähelepanu ja kaastunde järele.
Teine oluline süüdistusargument kogu kohtuprotsessi vältel oli see, et Letby tahtis saada kaastunnet arstilt, kellesse ta oli armunud.
On isegi vihjatud, et Letby põeb Münchauseni sündroomi, mille puhul hooldajad võivad tahtlikult kahjustada lapsi, et saada tähelepanu. Väidetavalt oli ta pärast mõnda mõrva justkui nautinud enda loodud draamat.
For unrivalled coverage of @LucyLetbyTrial and today’s verdicts buy @DailyMailUK tomorrow pages 1-21 and special 8 page pull out pic.twitter.com/rTf7SX1ENh
— Liz Hull (@lizhull) August 18, 2023

Isa John Letby oli kohal, kui tema tütar 4. juulil 2018 esimest korda vahistati.
Ta oli jäänud ööseks tütre juurde Chesterisse, kui oli eelmisel päeval pärast üht perepuhkust Torquays naise koju sõidutanud. Isa jälgis, kuidas politseiametnikud Lucy kinni võtsid ja majast välja viisid.
Lucy Letby oli kohtus nutma puhkemas, kui ütles, et pärast ta vahistamist oli isa ta magamistoas voodi ära teinud.
Kohtus näidatud fotodelt oli näha, et tema tuba oli üsna lapsemeelne, täis pehmeid mänguasju ja tulukesi ning seinal oli silt «Jäta endast jälg kõikjale, kuhu lähed». Tema köögis oli õnnitlus «Palju õnne sünnipäevaks, kassiemme», mille oli saatnud tema ema. Lucy Letbyl on kaks kassi, mis on nüüd vanemate hooldada.
Letby vabastati 2018. aastal kautsjoni vastu, enne kui ta vahistati veel kahel korral, juunis 2019 ja novembris 2020, kui juurdlused jätkusid.
Ühel korral, kui ta lapsepõlvekodus vahistati, ütles tema ärritunud ema politseinikele: «Ma tegin seda. Võtke mind kinni.»
Enne tütre kohtuprotsessi algust mullu oktoobris kolis oma pereäri omav paar Herefordist Manchetseri, üürides korteri kohtu lähedal.
Nad võivad nüüd otsustada veel kord ümber kolida, et olla Letby lähedal, kui ta alustab oma eluaegse vanglakaristuse kandmist vanglas, mis asub tõenäoliselt perekonna Herefordi kodust kaugel.
Kolumnist Daviese andmetel nähti paari kogu kohtuprotsessi vältel vahetamas armastavaid pilke oma tütrega, kes sageli püüdis nendega silmsidet luua.
Vanemad kuulasid ära kõik tõendid, mis nende tütre vastu esitati, olles samas raevukad, süüdistades ajakirjanikke valekajastustes ja kurtes, et kuna protsess venib, peavad nad oma üürilepingut pikendama.
Menetluse vaheaegadel oli näha Susan ja John Letbyt kohtumaja trepil suitsetamas.
Vaatamata kõigele, mida nad oma tütre Lucy Letby kurjade tegude kohta kuulnud on, on nende usk temasse osutunud vankumatuks.
Lucy Letby, 33, was charged with murder in the deaths of five baby boys and two girls, and the attempted murder of five boys and five girls, when she worked at the Countess of Chester Hospital in northwest England. https://t.co/wxJ3JooznR
— FOX 29 (@FOX29philly) August 18, 2023

Kui Manchesteri kohus teatas, et Lucy Letby on kuritegudes süüdi, langes ema Susan Letby oma mehe käte vahele ja ütles nuttes: «See ei saa olla tõsi. See ei saa olla õige.»
Barbara Davies kirjutas, et vanemate otsus mitte ilmuda 21. augustil kohtusse, kui tehti teatavaks nende tütre karistus, eluaegne vangistus, oli samuti märk, et nad on Lucyga jätkuvalt solidaarsed.
Olla sunnitud kuulama päevast päeva tütre toime pandud kuritegude üksikasju on rohkem, kui enamik vanemaid suudaks taluda. Ja ometi pole see veel midagi võrreldes nende leinaga, kelle süütutele enneaegsetele imikutele anti võimalus elule, kuid siis mõrvati nad julmalt.
Kolumnist Barbara Daviese sõnul on selle koletu loo keskmes lihtne küsimus: kuidas võis nii jumaldavate vanemate kasvatatud laps osutuda üheks hullemaks laste sarimõrvariks tänapäeva Briti ajaloos?
Kui John ja Susan Letby hakkavad kunagi oma tütre süüd tunnistama, esitavad nad seda küsimust endale kogu ülejäänud elu.


Tuntud vandeadvokaat mõisteti süüdistuses õigeksViru maakohus mõistis vandeadvokaat Küllike Nammi talle esitatud korruptsioonisüüdistuses õigeks, sest ei tuvastanud Käsmu sadama detailplaneeringu menetlusega seoses toimingupiirangu rikkumist ei suures ega ka eriti suures ulatuses.
Nammile esitatud süüdistuse kohaselt rikkus ta toimingupiirangut suures ulatuses, kui esindas samal ajal nii Vihula vallavanema Annes Naani volitusel ametiisikuna vallavalitsuse kui ka MTÜ Käsmu Majaka Sadam huve Käsmu sadama detailplaneeringu menetluses.


Maksekeskus hoiatab küberkuritegevuse uue laine eest: Omniva nimel petetakse inimestelt massiliselt välja tollimaksuMaksekeskus pöördus avaldusega politsei- ja piirivalveameti poole, kuna paljud postifirma Omniva kliendid on langenud küberkurjategijate ohvriks ja tasunud libaveebi kaudu tollimakse.
„Maksekeskuseni hakkas jõudma info petuskeemist, kus ühe osapoolena kujutati Maksekeskuse makseväravat. Juuli lõpul, 28. juulil teavitasime kirjalikult sellest ka Politsei ja Piirivalveameti küberkuritegude üksust,“ rääkis Fortele Maksekeskuse müügi- ja turundusjuhilt Kuldar Kullasepp.
Ainuüksi eile pöördus Maksekeskuse poole seoses pettusega neli inimest.
Tema sõnul teeb petuskeemi tähelepanuväärseks see, et Maksekeskuse poole pöördunud inimesed justkui päriselt ootavadki saadetisi, sealhulgas välismaalt.
„Seepärast võivadki nii paljud inimesed pahaaimamatult tasuda nn tollimakse, kuna see näib asjakohane. Selline mulje on jäänud vesteldes kümnekonna kliendiga,“ märkis Kullasepp.
Niisiis on eelkõige tegemist petuskeemiga, kus teavitusi saadetakse Omniva nimel ning saadetised, millele viidatakse, oleks justkui Omniva saadetised.
Tüüpiline õngitsusleht, kuhu ohvrid suunatakse, näeb välja selline:
Mis puudutab kuritegevuseks kasutatavaid domeene ja veebilehti – näiteks omnivatracking.wpengine.com või baatarvantrans.mn/ee/Omniva/card.htm -, siis Kullasepa sõnul petuskeemide puhul need tulevad ja kaovad loetud päevade või isegi tundidega.
„Me teeme omalt poolt võimaliku, et domeenihaldurite ja hostingettevõtetega suhelda, kuid arusaadavalt kasutatakse pettuste läbiviimiseks platvorme, mille hoolsuskohustused vast just kõige kõrgemal tasemel ei ole ja seetõttu ka nendega suhtlemine keeruline võib olla,“ sõnas ta.
Omniva: koodide andmeleket ei ole
Omniva riskijuhtimise üksuse juht Mart Normak ütles neist juhtumeid kommenteerides, et petturid kopeerivad visuaalselt Omniva digitaalseid keskkondasid ja e-teenuseid vägagi detailselt. Eesmärgiks nagu ikka: saata heausklikele klientidele erinevatel viisidel pöördumisi, et petta välja isikuandmed või küsida ette makset paki kättesaamiseks.
„Aja jooksul on petturid muutunud ka vilunumaks: kui varasemalt levisid peamiselt venekeelsed pettused ja eestikeelsed olid üldjuhul vigase grammatikaga ja seetõttu äratuntavad, siis nüüd on liikvel ka heas eesti keeles petukirju,“ märkis Normak.
Ta kinnitas ka, et petuskeem toetub oma olemuselt mitte andmelekkele vaid tõenäosusele, tegelikkuse imiteerimisele ehk püütakse luua näilisus tegelikkusest, mille juures on oluline ainult esmane usutavus.
„Paljud inimesed saadavad pakke ja pakkidega on seotud ka lisatoimingud nt tollide tasumine. Nii on lihtne saata õngitsuskiri, mis sisaldab viidet mingile pakile, mille osas oleks nagu vaja sooritada lisatoiming ning suure tõenäosusega leidub õngitsuskirja adressaatide seas ka inimesi, kelle tegeliku elu sündmustega võib selline asi kokku minna,“ ütles ta.
„Adressaatide nimistul ei ole aga meiega mitte mingit pistmist, see on saadud kas avalikest allikatest või mujalt,“ lisas Normak. „Omnival ei ole andmeleket toimunud, infosüsteemid on igahetkeliselt monitooritavad ning jälgitavad ning andmed on turvaliselt hoitud.“
Ta rõhutas ka, et Omniva ei kasuta .com lõpuga veebilehti ükskõik millise teenuse osutamiseks ega helista +33 algavalt telefonilt. Kui saadetisel on number, siis klient saab saadetise numbrit võrrelda talle teadaoleva saadetise numbriga, numbri sobivust ei tasu eeldada. Kui inimesele on tulemas saadetis ja seda toob kohale Omniva, siis selle saadetise kohta saab saadetise numbri järgi infot ka Omnivast, seejuures on kõige lihtsam sisestada number Omniva Track&trace lahendusse.
„Vähimagi kahtluse korral soovitame enne makse tegemist võtta ise ühendust Omniva klienditeenindusega telefonil 661 6616. Kurikaelad otsivad kahjuks pidevalt uusi võimalusi pettusteks ja nende vastu aitab eelkõige inimeste enda teadlikkus ja tähelepanelikkus. Oleme teinud pettuste ennetamiseks koostööd politseiga,“ ütles Normak.
Politsei: oleme kursis
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin märkis, et tegemist on ühe levinuma petuskeemiga. Inimestele saadetakse justkui mõne kullerfirma nimelt sõnum, et saadetisega on tekkinud probleeme või tõrkeid. Sõnumisse on juurde lisatud ka link, mis avab võltsitud veebilehe.
„Soovitame inimestel alati veenduda sõnumite ehtsuses, ka siis, kui oodatakse pakki. Kahtluse korral tuleks helistada kullerfirmasse ja uurida, kas sõnumi saatjateks on nemad või mitte. Kindlasti ei tasu vajutada sõnumitega saadud linkidele ja sisestada avanenud veeblehel oma andmeid, sest pea alati on tegemist pettusega. Konkreetne info on politseile teada,“ ütles ta.
Kuidas pettust ära tunda?
Veendu, et saadud kiri tõepoolest pärineb saatjalt. Näiteks Omniva saadab kirju ainult aadressidelt @omniva.ee või @omniva.eu.
Kontrolli ka avanevate lehekülgede aadresse (URL). Kui need sisaldavad kasvõi ühe kahtlust tekitava sõna, ära teosta sellel lehel ühtegi toimingut! Näiteks on pettuste lainega avanenud lehed sellistel aadressidel nagu omnivatracking.wpengine.com või baatarvantrans.mn/ee/Omniva/card.htm. Neid on kindlasti veel!
Kui saad sõnumi saabuva paki kohta, siis kontrolli, kas pakinumber on sama, mis Sinu tellitud saadetisel. Vajadusel aitab pakifirma jälgimissüsteem:
Jälgi saadetise teekonda | Omniva
Saadetise jälgimine — Itella
Minu pakid – myDPD – DPD-ESTONIA (dpdgroup.com)
Maksekeskuse kaardimaksevorm ei avane kunagi eraldi leheküljel. Kui näed Maksekeskusele sarnast kaardimaksevormi, mis avaneb eraldi veebilehena, siis on see väga suure tõenäosusega pettus.
Kui kaardimaksevormil küsitakse kinnituskoodi või muud sarnast – siis on samuti tegemist pettusega.


Kelmuse ohvriks langenud mees kaotas suure summaEile alustati kriminaalmenetlust selles, et Pärnumaal elav mees leidis tänavu veebruaris internetist investeerimisvõimaluse reklaami ja täitis avalduse sooviga investeerida.
Pärast avalduse täitmist võttis temaga ühendust inimene, kes tutvustas ennast investeerimisettevõtte töötajana ja selgitas, et avatud kauplemiskontolt saab igal ajal raha välja võtta.
Mees kandis talle antud arveldusarvele mitmel korral üle eri summasid, kuid ühel hetkel sai teate, et tema kauplemiskonto on blokeeritud ja temalt küsiti kauplemiskonto kindlustamise eest 20 000 eurot. Kokku tekitati kelmusega kahju üle 67 000 euro.
Samuti sai politsei eile teate, et Pärnu linnas Papiniidu tänaval ähvardas joobes 25aastane mees parklas taksojuhti ja ümbritsevaid inimesi ning vehkis nende suunas metallist toruga. Politsei pidas mehe kinni.
Lääneranna vallas lõhuti aga ukselukk ja siseneti angaari, kust varastati tõstuk Balkancar. Vargusega tekitatud kahju on esialgsel hinnangul 3000 eurot.


Küllike Namm mõisteti õigeksVandeadvokaat Küllike Namm
Autor: Andras Kralla
Viru maakohus mõistis vandeadvokaat Küllike Nammi talle esitatud korruptsioonisüüdistuses õigeks, sest ei tuvastanud Käsmu sadama detailplaneeringu menetlusega seoses toimingupiirangu rikkumist ei suures ega ka eriti suures ulatuses.
Nammile esitatud süüdistuse kohaselt rikkus ta toimingupiirangut suures ulatuses, kui esindas samal ajal nii Vihula vallavanema Annes Naani volitusel ametiisikuna vallavalitsuse kui ka MTÜ Käsmu Majaka Sadam huve Käsmu sadama detailplaneeringu menetluses.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Indrek Hargla „Meriväljast“: ühest veidra auraga majast möödudes hakkas lugu vaikselt kummitama…2017. aasta müstiline draamaseriaal „Merivälja“ on valminud stsenarist Indrek Hargla samanimelisel romaanil ning kujutab inimesi, kelle elud on ühel või teisel viisil seotud nn. Merivälja UFO-ga.
Müstilise põnevussarja tegevus toimub Tallinna äärelinnas Meriväljal 1990-ndate teises pooles. 80-ndate lõpul avastati siin mõistatuslik maa-alune objekt, mida uurisid ülisalastatult vene sõjaväelased. Nõukogude väed lahkusid Eestist, kuid rahvasuus jäi ringlema jutt, et maa seest kaevati välja tõeline UFO. Mõistatuslikult kadus samal ajal jäljetult kohalik elanik, viiuldaja Georg Sinisaar, kelle saatuse kohta ei ole mitte midagi teada.
Ise Viimsist pärit Hargla jalutas palju Meriväljal ringi ja sealt ta ka esimesed mõtted sai. „Ühest veidra auraga majast möödudes hakkas lihtsalt üks lugu vaikselt peas kummitama. Ulmekirjanik otsib pidevalt uut ja põnevat ainest. Ma olin „Meriväljat“ mõtetes kujundanud romaaniks, aga siis tekkis võimalus hoopis sari teha ja eks ma siis hakkasin ka koguma rahvapärimust Merivälja „UFO“ kohta, mida kogunes päris palju. Muidugi on seda palju rohkem, kui mulle inimesed pajatasid. Seda jagub mitme folkloorse uurimuse tarbeks,“ kirjeldab Hargla.
Kuidas võtab Indrek Hargla „Merivälja“ seriaali põhiolemuse kokku ja miks peaks seriaali vaatama inimene, kes seda seni teinud pole? Hargla kommenteeris TV3 portaalile, et tema jaoks on „Merivälja“ eelkõige romaan ning alles siis seriaal. „Romaan ilmus mõni aasta hiljem ja ma pean seda enda kõige paremaks romaaniks, ja nii head ma enam ei kirjuta. „Merivälja“ on küüniline põnevuslugu 90-ndatest ja põhineb suuresti Merivälja ajalool, pärimustel ja faktidel n-ö UFO väljakaevamise kohta. Muidugi on selles loos palju välja mõeldud ja see ei ole dokumentaalne lugu tolle UFO kohta.“
Nii „Merivälja“ seriaal kui ka romaan räägivad Merivälja elanikest, kes langevad väljapressija ohvriks ja see kõik on seoses selle kunagise salapärase oletatava maavälise objektiga, mida vene võimud saladuskatte all välja kaevasid. Antud objekt on Eesti lähiajaloo kõige suurem mõistatus ja romaani lõpus saab see lahendatud seoses ühe teise suure mõistatusega.
Peategelaseks on tütarlaps Karin, kes Meriväljale asudes sealse saladusega kokku põrkab ja seda ise uurima hakkab. Selle juures on talle abiks tema sensitiivsed võimed, ehk otse öeldes –ta on natuke nõid. „Olgu ka öeldud, et vene võimud kasutasid objekti uurimiseks samuti sensitiivide abi,“ rõhutab Hargla.
Vaata kõiki “Merivälja” osasid TV3 Play keskkonnast!


JUHTKIRI | Kaja Kallase ringloogika: pangad ju samuti laenavad!Oma abikaasa Venemaa-suunaliste ärihuvidega viimase aja ühte tõsisemasse skandaali sattunud peaminister Kaja Kallas sipleb nagu kala võrgus ja mässib end paraku iga keeruga üha rohkem kinni. Olukord, mille kohe alguses oleks saanud otsese ja kiire suhtlusega palju pahandust ära hoida, saab lisaks järjest uusi tahke. Nüüd on siis teada, et peaminister on ka ise abikaasa ärisid toetanud, andes nende tarbeks laenu.
Kallas lausus neljapäeval valitsuse pressikonverentsil, et tegutses parimas usus. Et ta armastab ja usaldab oma abikaasat. Nii palju, et on tema äridele andnud laenu suisa kahel korral – algselt 350 000 eurot investeerimiseks ja nüüd, olles eelmise summa tagasi saanud, veel 20 000 eurot.
Kallas ei pea oma laene millekski eriliseks – tema sõnul pangad samuti laenavad, kontrollimata liialt, milleks raha kasutatakse. Kuid eraisiku laen pole sama, mis panga antu. Ja tegemist pole tavalise eraisikuga, vaid riiklikult olulise figuuri ehk peaministriga. Pole kellegi asi, kui oma abikaasa ettevõttele laenab suurema summa suvaline eesti kodanik, kuid peaminister on üks nendest ametitest, kus võimust johtuvad reeglid ning läbipaistvusnõuded on märksa karmimad.
Kuidas peaminister oma raha kasutab, on muidugi tema asi. Kui sellega tekib aga õrn kahtluski, et toetatakse tegutsemist Venemaal, mille vastast sõda ta ise maailmas barrikaadidel juhtida tahab, on asi mage. Siin ei piisa otsese sideme puudumisest - asjad peavad olema täiesti selged, mitte sumbuma JOKK-skeemi. Praegune olukord on infosõjas Venemaale väga magus. Võime olla kindlad, et see leiab oskuslikku ärakasutamist.
Kallase seletused on seni olnud ühe ja sama asja korrutamine, nii et see hakkab moodustama juba ringloogikat. See aga annab väga halva signaali ja vaid süvendab võõrandumist. Kiire vabandamine ja kohene ärisidemete katkestamine – nagu tegi kaudselt sarnases olukorras Briti peaminister Rishi Sunak – andnuks märka parema tulemuse.


RAHVAS: Maha Kaja Kallas!Õhtuleht käis Tartumaal asuvas kuulsa hobusemonumendiga Luunja alevikus küsimas, mida arvatakse sellest, et peaministri abikaasaga seotud firmad ajavad ikka veel Venemaaga äri.
Arvamust avaldas rohkem inimesi, kui neid artiklisse mahtus. Ometi ei õnnestunud vilka elutegevusega alevikust leida kedagi, kes oleks peaministrile kasvõi mokaotsastki toetust avaldanud.
Rahva hääl kui hüüdja hääl kõrbes
Ennu on pensionär, kes on omal ajal sadu kordi vedanud elusloomi nii Ukrainasse kui ka Venemaale.
„Kaja Kallas pole kunagi oma vigu tunnistanud. Valetab ja ei täida lubadusi. Alates kohatust lausest, et tema isa on ka pensionär ja saab hästi hakkama ja lõpetades lubadusega, et makse ei tõsteta ja hinnad ei kasva. Eestile jätab see tema abikaasa Venemaa-äri pleki nagunii. Sellised asjad on lubamatud ja see ei ole aus. Umbusaldusi on ikka tehtud, aga see sõltub ju ikkagi koalitsiooni suurusest. Ta peab ise tagasi astuma. Kurb on see, et rahva hääl on hüüdja hääl kõrbes. Meie võime siin maal oma arvamust avaldada, aga seda nagunii keegi ei kuule. Kui oleme demokraatlik riik, siis sellega peaks arvestama.“
Madis ütleb pikemalt mõtlemata: sada protsenti – peaminister peab tagasi astuma. „Muud võimalust ei näe. Samas kardan, et mätsitakse jälle kinni, nagu ikka. Aga loodan, et peaminister vahetub. Asi ei ole kirumises kirumise pärast, vaid selleks on valitsus piisavalt põhjust andnud. Kui inimene ostab Vene kaupa, siis see on oi kui paha, aga kui peaministri abikaasa miljonite eest kaupa Venemaale veab, siis kas see on okei? Partei survet ka ei ole, Reformierakond on juba öelnud, et nemad selle kaubaveo juures mingit poliitilist vastutust ei võta.“
„Arvatavasti hakatakse nüüd tähelepanu hajutamiseks jälle kohvimasinast rääkima. Ja see suhtumine, et mis te minust tahate, on päris uskumatu. Sellisel kohal olev inimene peab ise jälgima, kuhu tema laenuraha läheb, aga ka kapo peaks nii kõrgeid riigisaladusi hoidvaid tegelasi jälgima. Naisega eile õhtul just arutasime, et seda kasvõi šantaažiohu vältimiseks. Kuum sõda on kestnud ju juba poolteist aastat, aega oli lõpetada,“ tõdeb ta.
KOHVIMASIN UUEKS TEEMAKS: Madis arvab, et skandaali hajutamiseks hakatakse pisiasju üles kiskuma. (Aldo Luud)
Ka Tõnu ütleb, et Kaja Kallas peab kindla peale tagasi astuma.
„Maha võtta muidugi! Ja aeg oleks ka Reformierakonnal kõrvale astuda. Kui kellegagi rääkida, siis ütlevad kõik, et valitsus on täitsa ära pööranud. Nagu öeldakse, igal oinal on oma mihklipäev,“ räägib ta ja lisab, et koalitsioon sai palju hääli just pensionitõusude ja elektroonilise hääletamise tõttu.
MIHKLIPÄEVA OOTEL: Tõnu loodab, et peaministri skandaal viib Reformikonna võimult. (Aldo Luud)
Eestile tõmmati jälle vesi peale
Parasjagu end paadiga sõitma asutava Lauri meelest levivad skandaalid tänapäeval kulutulena.
„Kui Kallase abikaasa Venemaa-teema muidu välismaisesse pressi ei jõua, siis läbi varalahkunud Prigožini trollivabriku kindlasti. See on tugev Eesti maine kahjustamine rahvusvahelisel tasandil,“ leiab ta. Tema arvates on kolisevasse ämbrisse järjest astunud nii Reformierakond, Eesti 200 kui ka välisminister Margus Tsahkna ning toob eraldi välja MTÜ Slava Ukraini häbiväärse juhtumi.
„Peaminister peab kohalt lahkuma, aga kui siinkohal mõelda, siis keda me üldse pukki paneme… Väga paljud on korrumpeerunud. Puhtinimlikult ei saa ma aru, kuidas peaministri kohal olev inimene ei mõtle selliste asjade peale nagu seotus abikaasa äridega. Kaks võimalust, kas oled rumal või ülbe. Vähemalt võinuks peaminister öelda, et tegime vea ja uurime.“
HALB LEVIB: Lauri tõdeb, et peaministri skandaal jätab kogu Eestile taas musta pleki. (Aldo Luud)
Teet on täiskohaga tartlane, kuid suvitab Luunjas.
„Kaja Kallase abikaasa äri ajamine Venemaaga on ikka nali. Mul ei ole Reformierakonna vastu midagi, aga siin tulnuks mitte kaitsele asuda. Need asjad peab ära klaarima, nii jätkata ei saa. Igal juhul peab peaminister tagasi astuma. Asendamatuid inimesi ei ole.“
OOTAB SELGUST: Teet ütleb, et kindlasti peab Venemaa-äri küsimuse ära klaarima. (Aldo Luud)
Irene jalutab Luunjas oma kolme koeraga, kellest ühe kaelarihm on rahvusvärvides.
„Kahjuks toob peaministri abikaasa seotus Venemaaga kaasa ka selle, et pettunud rahvas kaugeneb Toompeast veelgi. Lisaks üleolev suhtumine, et sa ei peagi midagi ajakirjanikule või rahvale selgitama. Kindlasti peab tagasi astuma. Kaja Kallas ise andis ju väga tugeva signaali, et lõpetame kogu suhtlemise Venemaaga. Aga kellelgi on lubatud ja kellelgi mitte. Jah, Kallas tegi suure töö Ukraina suunal, aga nullis selle skandaaliga kogu eelneva töö. Ma ei eelda, et keegi peaks karistatud saama, aga vastutama peab igaüks,“ on ta kindel.


Suurperede vanematest sai ühiskonna häbiplekk, ilma et me midagi teinud oleksimeLP KOLUMNLastetute naiste uuring tõmbas vee peale viimselegi väärikusele, mis suurperedele jäänud oliNeli aastat tagasi oma kolmandat last sünnitusmajas sülle haarates valdas mind kirjeldamatu uhkustunne. Saingi hakkama, mul on kolm last. Vau!Olin alati oma kolme lapsega sõbrannasid suure austusega vaadanud. Iga lapsevanem teab, et juba ühe põnni kasvatamine on vastutusrikas, raske ja ka väsitav. Kolme ja enama lapse vanemad näisid mulle kui tõelised kangelased. Ja nüüdsama hoidsin kõhul oma kolmandat last - see tundus lihtsalt uskumatu saavutusena.Samuti tundsin, et olen ühiskonnas hoitud ja austatud.Kõik muutus. Aasta tagasi said suurpered oma au pihta esimese valusa löögi, kui ühiskondliku läbisaamise hinnaga nõuti välja lasterikaste perede toetuse suurendamine. Arvan endiselt, et see toetus on hädavajalik peredele, kelle eelarve keerab kolmanda lapse sünd peapeale. Ja väga paljudel keerab. Aga toetusest olulisem on suurperedele see, et neid ei peetaks muidusööjateks, väljapressijateks, ühiskonna häbiplekiks.Minu kolmas laps sündis suurest soovist ja armastusest. Tahtsin oma kahele lapsele veel üht kaaslast, soovisin iseendale veel kedagi, kellele vanemlikku hoolt anda. Ei mõelnud ma beebit planeerides hetkekski suurpere toetusele, mis mu kontole pärast tema sündi laekuma hakkab.Ma ei tea ühtki ema, kes oleks saanud kolmanda lapse selleks, et seda toetust välja teenida. Ent meid hakati just nii põlastava pilguga vaatama ja kohati ka valjul häälel hurjutama.Kolme- ja enamalapselised taandusid, lasime toetust uuesti vähendada ja neelasime ühiskondliku pahameeletormi alla. Lootsime, et peagi kõik vaibub ning elu läheb vanaviisi edasi.Kuni saabus veel suurem löök. Samad mõjuisikud, kes mullu olid ühiskondliku hukkamõistu hinnaga välja nõudnud suurperede toetuse kasvu, tõmbasid lastetute naiste uuringuga nüüd vee peale viimselegi väärikusele, mis suurperedele jäänud oli.Poliitiliste mängudega nõuti, et justkui mistahes hinnaga sünniks igasse peresse vähemalt kolm last. Eesmärki püüti saavutada lastetuid ja vähemalapselisi alandades.Selline läbi seina murdmine mõjus äraspidiselt ning nüüd alandati ka neid soositud ja ülistatud paljulapselisi. Ilma et me ise selleks midagi teinud oleksime, lükati meid taas häbiposti.Enam ei taha suuremat peret ka need, kes enne tahtsid. Nii nagu ma ei sünnitanud kolmandat last toetuste pärast, ei sünnitanud ma teda ka selleks, et Eestis mingit kvooti täita. Ma ei ole enda missiooniks pidanud pimesi rahva jätkamist.Nii mina kui ka mu sõbrad ja tuttavad on saanud ikka täpselt nii palju lapsi, kui nende hing on ihaldanud, kui nende pere on suutnud ülal pidada ning kui palju aega, energiat ja tähelepanu on nad olnud valmis oma lastele muu elu kõrval jagama. Iga järgmise lapse saamine on suur otsus ja tohutu vastutus.Ometi on suurpered taas need, kellele vaadatakse otsa kui kolossaalse kobarkäki vallandajatele.Ilma lasteta pered vannuvad, et ei soovi iialgi ühtki last. Et siia ilma üheainsagi beebi sünnitamine oleks vastutustundetu. Löön silmad maha, sest mina olen nii vastutustundetult käitunud lausa kolmel korral - tõepoolest ei ole ma lapsi planeerides liialt muretsenud maailma tuleviku ja jätkusuutlikkuse pärast.Ühe lapse vanemad on solvunud, et neilt nõutakse veel sünnitamist sest üks lapsevanem ei suutvat piisavalt armastust ja tähelepanu pakkuda mitmele lapsele korraga. Löön taas silmad maha, sest tõesti pean ma oma tähelepanu pidevalt kolme lapse vahel jagama ja tunnen end selle pärast iga päev süüdi.Kahe lapse vanemadki võtavad sõjakalt sõna, viidates, et kolmanda lapse sünnitajad on rahavoogudest pimestatud.Mõistan, sest tõesti on neid ülekohtuselt solvatud ja nad peavadki nüüd enda austamist valjul häälel nõudma. Aga seda kõike ei peaks tegema ühiskonda lõhestades. Inimeste väärtus ei seisne selles, kas neil on lapsi või mitu neid on.Soovin, et ühiskond saaks taas toimida harmoonias, nii et austame nii järeltulijateta kui ka ühe, kahe ja rohkemate lastega peresid.Mul on väga hea meel, et mul on kolm last, aga sel pole vähimatki pistmist riigi toetuste ega sellega, et peaksin lastetuid kuidagi vähetähtsateks ühiskonna liikmeteks. Me ei ole nõudnud suuremaid toetusi ega ammugi mitte mingit jaburat uuringut. Palun lubage meid sellelt tuleriidalt alla."Toetusest olulisem on suurperedele see, et neid ei peetaks muidusööjateks, väljapressijateks, ühiskonna häbiplekiks."• „LP kolumn“ on rubriik, kus Delfi Meedia ajakirjade peatoimetajad võtavad sõna endale südamelähedastel teemadel. Elin Järvsaar Pere ja Kodu peatoimetajaILLUSTRATSIOON: GOODSTUDIO SHUTTERSTOCK


Võta, aga pane tagasi! Peaminister võiks ikka mehelt küsida, mis tema rahaga tehakseKaja Kallase jaoks polnud probleem laenata oma mehe firmale 350 000 eurot. Õhtuleht pärib rikastelt ettevõtjatelt, kas nemad küsiksid oma abikaasalt, mida ta teeb 350 000eurose laenuga.Üks tuntud ettevõtja, kelle nime me tema palvel ei avalda, ütleb, et kõik, kes on abielus olnud, mõistavad, kui ebausutav on peaministri jutt. „Väita, et sa ei tea, milleks abikaasa oma ettevõttes seda laenu kasutab, on pehmelt öeldes veider - siis ma küsiks, mis kuradi peaminister meil on? Kujutame ette, et ta ei valetagi. Kuidas saab selline inimene valitseda Eesti riiki, ma ei saa aru!“Kallas peab mehe firmat ülal?Ettevõtja sõnul küsib iga normaalne inimene laenu andes, milleks seda kasutatakse, saati siis nii suurte summade puhul. „Vähemalt Kallase mees võiks seletada, miks seda vaja oli! Eriti tobe, et mees maksab võla mingite kuude jooksul tagasi, aga siis annab Kallas talle juulis 20 000 juurde - tähendab, ta osaleb ju oma mehe äri jooksvas finantseerimises! Peaminister annab oma mehele sisuliselt arvelduskrediiti.“Ettevõtja sõnul on peaminister loonud mulje, et ei tea oma mehe ärist midagi. „Samas teab ta rääkida, kuidas mehe osalusega ettevõte pole isegi Venemaal tankinud. Peaministril on sisuliselt valdav kontroll selle ettevõtte üle, kui ta räägib, et pärast omavahelisi vestlusi lõpetab firma septembrist Vene-suunalised veod. Kui kõik on nii aus ja armas, siis miks nad selle nüüd järsku katkestavad?“Ettevõtja lisab, et naeruväärne on peaministri jutt, kuidas tegu oli ühesuunaliste vedudega, millega toodi Venemaalt otste kokkutõmbamiseks Eestisse asju tagasi. „Mis otsi seal kokku tõmmatakse, kui sinna viiakse 17 miljoni dollari eest kaupa?“Kas tagatis on abieluleping?Ka ettevõtjas Neinar Selis (pildil) tekitab kummastust, et peaminister laenab oma abikaasa firmale raha ega tunne huvi, mida sellega tehakse. „Mis on tagatis? Kas abieluleping? Või on ettevõte andnud mingeid muid garantiisid?“Seli sõnul tuleb küsida, miks niimoodi laenu antakse. „See on väga suur summa. Kas päästetakse midagi või loodetakse kasumit saada?“ Ettevõtjad laenavad reeglina pankadelt ja neil on seoses rahapesureeglitega ülikarmid piirangud. „Kõik uuritakse viimseni välja, miks sa saanud oled ja kust sa oled saanud.“Erinevalt eraisiku antavast laenust on näiteks emaettevõtetel väga karmid piirangud tütarfirmadele antavate laenude intressile. „Emaettevõte ei või anda tütarettevõttele laenu edasi odavamalt, kui ta ise pangast laenab.“Peaministri abikaasa Arvo Hallik selgitas juunis ERRile, et Kallase antud 350 000 euro suurune laen läheb finantsinvesteeringuna erinevatesse firmadesse. „Meil on investeeringud erinevates ettevõtetes,“ rääkis Hallik. „Osa on kinnised, aga on ka avalikud, näiteks oleme Baltcapis osanikud, mitte küll väga suurelt,“ lausus ta. Samas on laen Kallase sõnul juba tagastatud, mis tekitab küsimuse, milleks oli vaja ühisteks investeeringuteks mõeldud 350 000 eurot nii kiiresti peaministrile tagastada.Seli sõnul võib ka küsida, kas Kallase poolt abikaasale laenu andmine võis olla mingi kehvaks läinud äri päästeoperatsioon. „Kui see on järjepidev tegevus, siis sa mängid oma mainega.“Peaministrilt laenu saanud Halliku ettevõttele kuulub ka veerand Stark Logistics ASist. Just selle ettevõtte Venemaa-suunalised kaubaveod skandaali sünnitasidki. Lux Expressi omanik Hugo Osula (pildil) ei tee saladust, et temagi ettevõte veab endiselt Peterburi vahet reisijaid.Mõistagi pole Osula mõne tipp-poliitiku abikaasa. „Keegi täna lõbu pärast Venemaale ja Peterburi ei sõida,“ ütleb ta „Neil, kellel on vaja liikuda sinna või siia, on selleks tõeline hädavajadus ja nad liiguvad nii või teisiti. Nad liiguvad jala üle silla, mõne teise bussifirmaga või millega iganes. Meil ei ole heameel jätkata ja ega see pole ka mingi äri, aga inimesed peavad saama liikuda. Üle piiri käimine pole ju keelatud.“ Osula räägib reisijatest, kes on käinud Moskvas oma ärisid sulgemas ja kellele on olnud Lux Expressiga Venemaale minek ja tulek ainus võimalus.Kui lähedane inimene küsiks Osulalt suuremat laenu, siis uuriks ta muidugi, milleks seda kasutatakse. „Kui sa annad raha, tahad ikka teada, mis investeering see on,“ ütleb ta. „Kuhu see raha investeeritakse ja millal see tagasi tuleb? Ikka tahan teada, see on ju normaalne!“ NILS NIITRA


Juhtkiri: Kaja Kallase ringloogikaOma abikaasa Venemaa-suunaliste ärihuvidega viimase aja ühte tõsisemasse skandaali sattunud peaminister Kaja Kallas sipleb nagu kala võrgus ja mässib end paraku iga keeruga üha rohkem kinni. Olukord, mille puhul oleks saanud kohe alguses otsese ja kiire suhtlusega palju pahandust ära hoida, saab üha uusi tahke. Nüüd on siis teada, et peaminister on ka ise abikaasa ärisid toetanud, andes nende tarbeks laenu.Kallas lausus neljapäeval valitsuse pressikonverentsil, et tegutses parimas usus. Et ta armastab ja usaldab abikaasat. Nii palju, et on tema äridele andnud laenu suisa kahel korral - algul 350 000 eurot investeerimiseks ja nüüd, olles eelmise summa tagasi saanud, veel 20 000 eurot.Kallas ei pea oma laene millekski eriliseks - tema sõnul laenavad ju pangad samuti, kontrollimata liialt, milleks raha kasutatakse. Kuid eraisiku laen pole sama, mis panga antu. Ja tegu pole tavalise eraisikuga, vaid riiklikult olulise figuuri ehk peaministriga. Pole kellegi asi, kui oma abikaasa ettevõttele laenab suurema summa suvaline Eesti kodanik, kuid peaministriamet on üks nendest, kus on võimust johtuvad reeglid ning läbipaistvusnõuded märksa karmimad.Kuidas Kallas oma raha kasutab, on muidugi tema asi. Kui sellega tekib aga õrn kahtluski, et toetatakse tegutsemist Venemaal, mille vastast sõda ta ise maailmas barrikaadidel juhtida tahab, on asi mage. Siin ei piisa otsese sideme puudumisest - asjad peavad olema täiesti selged, mitte sumbuma JOKK-skeemi. Praegune olukord on infosõjas Venemaale väga magus. Võime olla kindlad, et see leiab oskuslikku ärakasutamist.Kallase seletused on seni olnud ühe ja sama asja korrutamine, nii et see hakkab moodustama juba ringloogikat. See aga annab väga halva signaali ja vaid süvendab võõrandumist. Kiire vabanduse palumine ja kohene ärisidemete katkestamine - nagu tegi kaudselt sarnases olukorras Briti peaminister Rishi Sunak - andnuks märka parema tulemuse."Kallas ei pea oma laene millekski eriliseks - tema sõnul laenavad ju pangad samuti, kontrollimata liialt, milleks raha kasutatakse."


Trump andis end võimudele üles ja sai seejärel kautsjoni vastu vabadusse   USA endine president Donald Trump andis end Georgia osariigi võimudele üles seoses valimistesse sekkumise ja väljapressimise süüdistusega. Trump oli vanglas vähem kui pool tundi ja võimud vabastasid ta seejärel kautsjoni vastu.   Trump veetis Fultoni maakonna vanglas umbes 20 minutit, mille jooksul võeti temalt sõrmejäljed ja tehti foto. Vabadusse pääsemiseks pidi endine president maksma 200 000 dollarit kautsjonit. Endine president on tänavu saanud kokku neli erinevat süüdistust. Seekord heidavad võimud talle ette 2020. aasta presidendivalimistesse sekkumist ja väljapressimist. Juhtum on seotud Trumpi telefonikõnega Georgia riigisekretärile, milles ta palus väidetavalt leida juurde hääli. Toonane president Trump helistas siis Georgia osariigi kõrgele valitsusametnikule Brad Raffenspergerile. Väidetavalt palus Trump Raffenspergeril leida juurde hääli, mis pööraks ta valimiskaotuse ümber võiduks. Trump nimetas oma neljapäevast vahistamist muu hulgas õiguse väänamiseks ja valimistesse sekkumiseks. "See, mis siin toimus, on õigluse ja õiguse mõnitamine. Me ei teinud midagi valesti. Ma ei teinud midagi valesti," ütles Trump. "See, mida nad teevad, on valimistesse sekkumine," väitis endine president. Meediale avaldati hiljem Trumpist vahistamisega seoses tehtud ametlik politseifoto. Trump postitas ise sama foto hiljem suhtlusvõrgustikku endise nimega Twitter, mida nüüd tuntakse nime all X. Tegemist oli Trumpi esimese postitusega platvormil pärast 2021. aasta jaanuari. Trumpiga koos esitati esitati süüdistus ka kaheksateistkümnele kaasosalisele, sealhulgas kunagisele Valge Maja personaliülemale Mark Meadowsile ja Trumpi isiklikule advokaadile Rudy Giulianile. Fultoni maakonna prokurör sooviks kohtuprotsessiga alustada juba oktoobri lõpus.    					Toimetaja:  Karl Kivil    					Allikas:  WSJ


VÕTA, AGA PANE TAGASI! Peaminister võiks ikka mehelt küsida, mis tema rahaga tehakseKaja Kallase jaoks polnud probleem laenata oma mehe firmale 350 000 eurot. Õhtuleht pärib rikastelt ettevõtjatelt, kas nemad küsiks oma abikaasalt, mida ta teeb 350 000eurose laenuga.
Üks tuntud ettevõtja, kelle nime me tema palvel ei avalda, ütleb, et kõik, kes on abielus olnud, mõistavad, kui ebausutav on peaministri jutt. „Väita, et sa ei tea, milleks abikaasa oma ettevõttes seda laenu kasutab, on pehmelt öeldes veider – siis ma küsiks, mis kuradi peaminister meil on? Kujutame ette, et ta ei valetagi. Kuidas saab selline inimene valitseda Eesti riiki, ma ei saa aru!“
Kallas peab mehe firmat ülal?
Ettevõtja sõnul küsib iga normaalne inimene laenu andes, milleks seda kasutatakse, saati siis nii suurte summade puhul. „Vähemalt Kallase mees võiks seletada, miks seda vaja oli! Eriti tobe, et mees maksab võla mingite kuude jooksul tagasi, aga siis annab Kallas talle juulis 20 000 juurde – tähendab, ta osaleb ju oma mehe äri jooksvas finantseerimises! Peaminister annab oma mehele sisuliselt arvelduskrediiti.“
Ettevõtja sõnul on peaminister loonud mulje, et ei tea oma mehe ärist midagi. „Samas teab ta rääkida, kuidas mehe osalusega ettevõte pole isegi Venemaal tankinud. Peaministril on sisuliselt valdav kontroll selle ettevõtte üle, kui ta räägib, et pärast omavahelisi vestlusi lõpetab firma septembrist Vene-suunalised veod. Kui kõik on nii aus ja armas, siis miks nad selle nüüd järsku katkestavad?“
Ettevõtja lisab, et naeruväärne on peaministri jutt, kuidas tegu oli ühesuunaliste vedudega, millega toodi Venemaalt otste kokkutõmbamiseks Eestisse asju tagasi. „Mis otsi seal kokku tõmmatakse, kui sinna viiakse 17 miljoni dollari eest kaupa?“
Kas tagatis on abieluleping?
Ka ettevõtjas Neinar Selis tekitab kummastust, et peaminister laenab oma abikaasa firmale raha ega tunne huvi, mida sellega tehakse. „Mis on tagatis? Kas abieluleping? Või on ettevõte andnud mingeid muid garantiisid?“
Seli sõnul tuleb küsida, miks niimoodi laenu antakse. „See on väga suur summa. Kas päästetakse midagi või loodetakse kasumit saada?“ Ettevõtjad laenavad reeglina pankadelt ja neil on seoses rahapesureeglitega ülikarmid piirangud. „Kõik uuritakse viimseni välja, miks sa saanud oled ja kust sa oled saanud.“
Erinevalt eraisiku antavast laenust on näiteks emaettevõtetel väga karmid piirangud tütarfirmadele antavate laenude intressile. „Emaettevõte ei või anda tütarettevõttele laenu edasi odavamalt, kui ta ise pangast laenab.“
Peaministri abikaasa Arvo Hallik selgitas juunis ERRile, et Kallase antud 350 000 euro suurune laen läheb finantsinvesteeringuna erinevatesse firmadesse. „Meil on investeeringud erinevates ettevõtetes,“ rääkis Hallik. „Osa on kinnised, aga on ka avalikud, näiteks oleme Baltcapis osanikud, mitte küll väga suurelt,“ lausus ta. Samas on laen Kallase sõnul juba tagastatud, mis tekitab küsimuse, milleks oli vaja ühisteks investeeringuteks mõeldud 350 000 eurot nii kiiresti peaministrile tagastada.
Seli sõnul võib ka küsida, kas Kallase poolt abikaasale laenu andmine võis olla mingi kehvaks läinud äri päästeoperatsioon. „Kui see on järjepidev tegevus, siis sa mängid oma mainega.“
Peaministrilt laenu saanud Halliku ettevõttele kuulub ka veerand Stark Logistics ASist. Just selle ettevõtte Venemaa-suunalised kaubaveod skandaali sünnitasidki. Lux Expressi omanik Hugo Osula ei tee saladust, et temagi ettevõte veab endiselt Peterburi vahet reisijaid. Mõistagi pole Osula mõne tipp-poliitiku abikaasa. „Keegi täna lõbu pärast Venemaale ja Peterburi ei sõida,“ ütleb Osula. „Neil, kellel on vaja liikuda sinna või siia, on selleks tõeline hädavajadus ja nad liiguvad nii või teisiti. Nad liiguvad jala üle silla, mõne teise bussifirmaga või millega iganes. Meil ei ole heameel jätkata ja ega see pole ka mingi äri, aga inimesed peavad saama liikuda. Üle piiri käimine pole ju keelatud.“ Osula räägib reisijatest, kes on käinud Moskvas oma ärisid sulgemas ja kellele on olnud Lux Expressiga Venemaale minek ja tulek ainus võimalus.
Kui lähedane inimene küsiks Osulalt suuremat laenu, siis uuriks ta muidugi, milleks seda kasutatakse. „Kui sa annad raha, tahad ikka teada, mis investeering see on,“ ütleb ta. „Kuhu see raha investeeritakse ja millal see tagasi tuleb? Ikka tahan teada, see on ju normaalne!“


Tartumaa elanikud kaotasid kelmidele sadu ja tuhandeid eurosidTALLINN, 25. august, BNS – Politsei uurib juhtumeid, kus Tartumaal elavad inimesed kaotasid kelmidele sadu ja tuhandeid eurosid.
Neljapäeval pöördus politseisse Tartumaal elav naine, kellele helistas end politseinikuna esitlenud inimene, kes väitis, et naise nimele tehtud volikirja kaudu on proovitud taotleda Swedbankist laenu. Seejärel helistas talle finantsspetsialist, kes soovis aidata naisel kontod kindlustada. Naine edastas helistajale Mobili-ID paroolid. Hiljem märkas ta, et tema pangakontodelt kanti raha võõrale kontole. Kelmusega tekitatud kahju on 4822 eurot.
Neljapäeval pöördus politseisse Tartumaal elav mees, kes müüs Facebook Marketplace’is elektroonilist seadet. Temaga võttis ühendust ostja, kes soovis seadet osta ning saatis mehele kullerteenuse lingi. Mees sisestas küsitud andmed, kuid avastas hiljem, et tema pangakontolt on võetud tema teadmise ja loata 1390 eurot.
Politseisse pöördus Tarumaal elav naine, kes langes telefoni teel kelmuse ohvriks. Naisele helistati ja kästi alla laadida programm, mille abil võeti tema nimele laen 3700 euro väärtuses.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Tartumaa naisele helistas end politseinikuna esitlenud inimene, kahju 4822 eurotNeljapäeval, 24. augustil pöördus politseisse Tartumaal elav naine, kellele helistas end politseinikuna esitlenud inimene, kes väitis, et naise nimele tehtud volikirja kaudu on proovitud taotleda Swedbankist laenu.
Seejärel helistas talle finantsspetsialist, kes soovis aidata naisel kontod kindlustada. Naine edastas helistajale Mobili-ID paroolid. Hiljem märkas ta, et tema pangakontodelt kanti raha võõrale kontole.
Kelmusega tekitatud kahju on 4822 eurot.


Keskpanga digiraha toetajad toetavad ka valitsuse jälgimiskaameraid oma kodudesKevadel ilmunud Cato Instituudi uuringust selgus, et ameeriklased ei toeta keskpanga digiraha kasutuselevõttu. Enamus, kes seda toetavad, toetavad ka valitsuse jälgimiskaamerate paigutamist inimeste kodudesse. See peegeldab, kuivõrd tugevalt võivad keskpanga digirahad ohustada inimeste vabadust ja privaatsust.Cato uuringust selgus, et vaid 16 protsenti ameeriklastest toetab keskpanga digiraha (CBDC) kasutuselevõttu. 34 protsenti on keskpanga digiraha vastu ning lausa 49 protsenti pole arvamust veel välja kujundanud. Arvatavasti on põhjus selles, et inimesed lihtsalt ei tea selle kohta piisavalt.Uuringust aga märgiti, et kui ameeriklased õpivad keskpanga digiraha kohta rohkem, siis avaldatakse selle kohta ka tugevamat arvamust. Allpool on välja toodud inimeste osakaal, kes oleks keskpanga digiraha vastu juhul, kui:Kui valitsus saaks kontrollida, mille peale inimesed oma raha kulutavad (74%)
	Kui valitsus saaks jälgida, mille peale raha kulutatakse (68%)
	Kui sellega kaasneks sularaha kaotamine (68%)
	Kui see meelitaks ligi küberrünnakuid (65%)
	Kui valitsus saaks maksustada inimesi, kes majanduslanguse ajal raha ei kuluta (64%)
	Kui valitsus saaks külmutada poliitilistel protestidel osalevate inimeste pangakontosid (59%)

Digirahade toetus on kesine ka selle kasude teadvustamiselUuringu läbi viinud Cato Instituut toetab libertarismi ja peab inimeste vabadusi väga oluliseks. Osalt võib see tähendada, et pigem on nad keskpanga digiraha vastased. Samas anti küsitluses digiraha positiivsetele omadustele sama palju ruumi. Isegi, kui selgitada inimestele CBDC kasusid, siis enamus ameeriklasi seda ei toeta. Allpool on välja toodud inimeste osakaal, kes toetaks keskpanga digiraha juhul, kui:Kui see vähendab rahapesu ja pettusi (42%)
	Kui valitsus saab kindlaks teha, et sotsiaaltoetusi kasutatakse sihtotstarbeliselt (40%)
	Kui see teeb pangakontota inimestel pääseda paremini ligi pangandussüsteemile (32%)
	Kui see aitab Föderaalreservil majandussurutisega paremini toime tulla (32%)

Kõigi nende stsenaariumite puhul on aga jätkuvalt veerand kuni kolmandik selliseid inimesi, kes ei ole oma seisukohta veel välja kujundanud.Enamus ameeriklasi on mures CBDC potentsiaalsete riskide pärast ning vähem on neid, kes näitavad selle positiivsete külgede osas entusiasmi. Uuringus oli ka küsimus, milline neist kahest väitest on sinu vaatega rohkem kooskõlas?Vastusevariandid:Valitsus ei peaks keskpanga digiraha välja andma, sest see võimaldab valitsusel potentsiaalselt jälgida, mida inimesed ostavad ja potentsiaalselt ka kontrollida, kuidas inimesed oma raha kulutavad. (76%)
	Valitsus peaks keskpanga digiraha välja andma, sest see vähendaks finantskuritegusid ja muid illegaalseid tegevusi, suurendades samal ajal ligipääsu finantssüsteemile. (24%)

Selgub, et enam kui kolmveerand ameeriklastest ei toeta keskpanga digiraha, sest sellega saab potentsiaalselt piirata inimeste vabadust.Kuvatõmmis Cato Instituudi uuringust.Cato InstituutEriti markantne on see, et keskpanga digiraha toetajatest enam kui pooled toetavad ka Orwelli 1984 stiilis kodudesse valitsuse jälgimiskaamerate paigutamist. Kokku toetab valitsuse taolisi jälgimiskaameraid 14 protsenti ameeriklastest. Nende seas toetavad keskpanga digiraha 53 protsenti vastanutest.Ameeriklaste usaldus valitsuse vastu on viimastel kümnenditel samuti kiiresti langenud. Kui veel 60ndate lõpus usaldas valitsust 77 protsenti ameeriklastest, siis eelmise aasta seisuga oli see langenud 20 protsendini, selgub Pew Researchi uuringust. Kindlasti on see üks faktoritest, miks ei usaldata ka keskpanga digirahasid.Nigeerias võeti keskpanga digiraha vastu mässudegaSeni on digiraha kasutusele võtnud kolm riiki – Nigeeria, Bahama ja Jamaica. Nigeeria eksperiment kujunes vägagi tooreks valitsuse kontrolli- ja võimumänguks.Nigeerias tuli 2021. aastal välja eNaira. Seda ei saanud ühiskonnas praktiliselt üldse kandepinda – vaid 0,5 protsenti inimestest kasutas seda. Ja põhjus ei olnud selles, et nigeerlased kuidagi krüptode kauged oleks – enam kui kolmandik 200 miljoni elanikuga inimestest omab bitcoini. Enam kui pooled kasutavad krüptorahasid. Seega ei olnud asi tehnoloogias või selle keerukuses.Nigeeria valitsus otsustas reageerida karmilt. Kõigepealt hakati keskpanga digiraha kasutajatele pakkuma soodustusi, hiljem hakati piirama sularaha väljavõtmist automaatidest – päevas sai välja võtta vaid 40 dollarit. Selle eesmärk oli sundida inimesi keskpanga digiraha kasutama ja liikuda sularahavaba ühiskonna poole.Nüüdseks on mitteametlike valuutade kasutamine muutunud suureks osaks majandusest. See on nigeerlaste jaoks väga oluline, sest see on ainuke osa, mis ei ole täielikult valitsuse kontrolli all. Majanduse toimimise seisukohast on see väga oluline.Sularaha kasutamise piiramine viis Nigeeria täielikku kaosesse. Inimesed ei saanud osta toitu ning poed ei suutnud riiuleid täita. Nigeeria on Aafrika suurim naftatootja, aga tanklates sai kütus otsa. Inimesed hakkasid mässama, põletades panku ning rünnates ka riigi keskpanga harusid. Nigeeria näide peaks meid muutma väga ettevaatlikuks.Ühendkuningriigi valitsus: programmeeritavat digiraha ei tuleÜhendkuningriigis allkirjastasid kümned tuhanded inimesed eelmisel aastal petitsiooni, kus sooviti, et programmeeritavat keskpanga digiraha riigis ei tuleks.Valitsus andis ka vastuse, öeldes, et programmeeritav digiraha viiks riigi tumedale teele, hakates õõnestama vabadusi, mida riigis nõnda oluliseks peetakse. Samuti teatas valitsus, et neil ei ole plaani kontrollima hakata, kuidas inimesed raha kulutavad. Samas CBDC kasutuselevõttu siiski ei välistatud. Tulevik näitab, kas sealne valitsus ka oma sõnade järgi käitub.Eelmise aasta novembris protestisid Hollandis tuhanded inimesed euroala keskpanga digiraha vastu. Protestid algasid pärast seda, kui kuninganna Maxima teatas, et ta on digiraha toetaja. 2020. aastal allkirjastas Holland Euroopa Keskpangaga leppe, mille kohaselt hakatakse Hollandit kasutama CBDC testiriigina.Keskpanga digirahad on tulekulVaatamata vastasseisu tekkimisel on valitsused liikumas keskpanga digirahade kasutuselevõtmise poole. USAs tegutsev Atlantic Council avaldas juunis uuringu, milles märgiti, et keskpanga digiraha arendab juba kokku 130 riiki. Pooled neist on katsenäidise arendamise, pilootprogrammi või väljalaske staadiumis.CBDC Tracker on kokku pannud infograafika, kus näidatakse, millises CBDC arendamise faasides erinevad riigid on:Keskpanga digiraha arendamise faas erinevates riikides. Punasega: tühistatud, rohelisega: uurimisjärgus, lillaga: kontseptsiooni katseline tõestus, pruuniga: pilootuuring; sinisega: kasutusele võetud.CBDC TrackerElektroonilisest rahast eristab keskpanga digiraha asjaolu, et see loob otsese seose raha kasutaja ja valitsuse vahel. Elektroonilise raha puhul on sinu kontol olev raha kommertspanga kohustus, CBDC puhul on inimesel konto aga keskpangas ning tema kontol olev raha on keskpanga kohustus.Lisaks sellele on CBDC ehitatud üles hajutatud pearaamatu tehnoloogiale (distributed ledger technology). See on ka programmeeritav, mis tähendab, et digitaalsele rahale on võimalik informatsiooni juurde lisada. Selle kaudu on võimalik kontrollida, kuidas ja kus seda raha kulutatakse.CBDC on küll digiraha, aga see on väga erinev digitaalsetest eurodest ja dollaritest, mis praegu eksisteerivad. On lihtne teha järeldus, et CBDC on nagu valitsuse juhitud bitcoin. Tuleb aga teadvustada, et neil on väga suured erinevused.Esiteks – peamine innovatsioon krüptovaluuta (näiteks bitcoin) puhul on see, et see võimaldab väärtust säilitada ja toimib vahetusvahendina, põhinedes seejuures krüptograafial. See ei sõltu valitsusest või kolmandatest osapooltest. Näiteks bitcoini kasutamisel ei ole inimesel vaja valitsuse, keskpanga või mõne ettevõtte luba.CBDC on aga raha, mida pakub ja kontrollib valitsus. See tähendab, et see on tsentraliseeritud. Kuigi see krüptovaluutadega samal tehnoloogial, siis CBDC võimaldab keskvalitsusel kontrollida, kes ja kuidas seda raha kasutab. See idee on vastuolus paljude krüptovaluutadega, mille põhimõte on see, et nad ei ole tsentraalselt kontrollitud.Seda, kuidas keskpanga digirahade kaudu on võimalik inimeste vabadusi piirata ja privaatsust rikkuda, saab pikemalt lugeda siit.Kui soovid maailmamajanduses toimuvate protsessidega kursis olla, siis külasta meie uudiste lehte!


Veebikelmide uus trikk: näidatakse võltsitud politsei töötõenditTALLINN, 25. august, BNS - Põhja prefektuuri kinnitusel on veebikelmid võtnud kasutusele uue triki ja näitavad ohvritele võltsitud politsei töötõendit.
"Kelmid kasutavad kõiksuguseid nõkse, et inimestelt välja petta raha ja andmeid. Üheks viisiks on saanud väljamõeldud töötõendite saatmine, millega püütakse tõestada, et töötavad Eesti politseis," kirjutab Põhja prefektuur sotsiaalmeedias.
Prefektuur rõhutab, et tegemist ei ole Eesti politseile kuuluva töötõendiga. "Eesti politsei ei helista ega kirjuta, kui pangakontol toimub midagi kahtlast, ka ei küsi politseinikud inimeste isiklikke PIN1 või PIN2 koode," märgivad korrakaitajsd.
"Katkestage taolised kõned ja blokeerige need vestlused. Ära jaga oma andmeid ka siis, kui keegi saadab töötõendist foto, garantiikirja või väidetava asutuse allkirjastatud dokumendist foto," lisab politsei.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Hoiatus: kelmid kasutavad igasugu nõkse, et raha välja pettaKelmid kasutavad kõiksuguseid nõkse, et inimestelt välja petta raha ja andmeid. Üheks viisiks on saanud väljamõeldud töötõendite saatmine, millega püütakse tõestada, et töötavad Eesti politseis.
Politsei hoiatab, et tegemist ei ole Eesti politseile kuuluva töötõendiga.
Eesti politsei ei helista ega kirjuta, kui pangakontol toimub midagi kahtlast, ka ei küsi politseinikud inimeste isiklikke PIN1 või PIN2 koode.
Katkestage taolised kõned ja blokeerige need vestlused.
Ära jaga oma andmeid ka siis, kui keegi saadab töötõendist foto, garantiikirja või väidetava asutuse allkirjastatud dokumendist foto.


Trump andis end võimudele üles ja sai seejärel kautsjoni vastu vabadusse   USA endine president Donald Trump andis end Georgia osariigi võimudele üles seoses valimistesse sekkumise ja väljapressimise süüdistusega.   Trump oli vanglas vähem kui pool tundi ja ta lasti kautsjoni vastu vabadusse. Tema sõnul on süüdistused poliitiliselt motiveeritud. Maria-Ann Rohemäe jätkab.


Poola peaminister: Wagner on veel ohtlikum pärast lennuõnnetust PrigožinigaPoola peaminister Mateusz Morawiecki ütles, et Wagner on veel ohtlikum pärast lennuõnnetust grupeeringu juhi Jevgeni Prigožiniga.
„Ma ei kommenteeri, kas see on õnnetus või mitte,” ütles peaminister Mateusz Morawiecki, viidates Wagneri grupi juhi Jegvenij Prigožini hukkumise kaasa toonud lennuõnnetustele, vahendab onet.pl.
Arvan, et poolakad suudavad sellele ise vastata. Kontroll Wagneri grupi üle läheb nüüd otse president Putinile. Vastaku nüüd kõik küsimusele, kas Valgevenes paiknev Wagneri grupp on nüüd suurem või väiksem oht, lisas ta.
Peaminister Morawiecki ütles, et Vladimir Putini kontrolli all hakatakse Wagneri gruppi kindlasti veelgi rohkem kasutama provokatsioonideks, väljapressimiseks, rünnakuteks ja „mitmesuguseks jõnksutamiseks julgeolekupoliitika lõhkumise osana”.
Kolmapäeva õhtul kinnitas Venemaa lennutranspordi agentuur Rosaviatsija, et Lääne-Venemaal Tveri oblastis alla kukkunud lennuki pardal viibinud kümne inimese hulgas on Wagneri grupi juht Jevgeni Prigožin ja tema „parem käsi” Dmitri Utkin, hüüdnimega „Wagner”.
„Venemaa eriolukordade ministeeriumi raporti kohaselt tulistati Tveri oblastis Kuženkino küla lähedal alla Moskvast Peterburi lennanud eralennuk Embraer Legacy,” ütlesid Vene ametiisikud Politicole.


Riigikogu eelinfo 28. augustist 3. septembriniRiigikogu eelinfo 28. augustist 3. septembrini
Esmaspäev, 28. august
Komisjoni istung
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 12: Presidendi Kantselei
rahastamine, kutsutud peaminister Kaja Kallas, peaministri büroo juhataja
Gerrit Mäesalu ja Riigikontrolli esindaja; istung on avalik, toimub
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).
Sündmused
Kell 10.45 – riigikaitsekomisjoni esimees Kalev Stoicescu kohtub USA
Kongressi nõunike delegatsiooniga.
Kell 11.30 – Riigikogu esimees Lauri Hussar kohtub Meediaettevõtete
Liidu esindajatega.
Teisipäev, 29. august
Komisjonide ühine istung
riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni
ühisel erakorralisel istungil – kell 10: sõjajärgne äritegevus
Venemaaga, kutsutud peaminister Kaja Kallas, Maksu- ja Tolliameti
peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprint ASi tegevjuht Martti Lemendik, Stark
Logistics ASi tegevjuht Kristjan Kraag ning Riigikontrolli esindaja; istung
on avalik, toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum
L333 ja videosild).
Sündmused
Kell 12 – Riigikogu esimees Lauri Hussar kohtub Kaubandus-Tööstuskoja
esindajatega.
Kell 15 – väliskomisjon kohtub Kadriorus president Alar Karisega.
Reede, 1. september
Komisjoni istung
Euroopa Liidu asjade komisjoni videoistungil – kell 10: Eesti seisukohad
3.–5. septembril toimuval ELi põllumajandus- ja kalandusnõukogu
mitteametlikul kohtumisel, kutsutud regionaalminister Madis Kallas;
seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu
ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa rahvastiku- ja eluasemestatistikat
ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 862/2007 ja tunnistatakse
kehtetuks määrused (EÜ) nr 763/2008 ja (EL) nr 1260/2013, kutsutud
Statistikaameti esindaja; ministeeriumide vastuskirjade kokkuvõte ELi
õiguse mõistliku ülevõtmise teemal.
Sündmus
Kell 14 – riigikaitsekomisjoni esimees Kalev Stoicescu kohtub Lowy
Rahvusvahelise Poliitika Instituudi tegevdirektori Michael Fullilove’iga.
Välislähetused
25.–28. august
Balti Assamblee Eesti delegatsiooni esimees Timo Suslov osaleb
Läänemeremaade parlamentaarse konverentsi noortefoorumil, konverentsi
aastaistungil ning Balti Assamblee presiidiumi istungil Berliinis
Saksamaal.
27.–29. august
Balti Assamblee Eesti delegatsiooni liikmed Tiit Maran ja Peeter Tali
osalevad Läänemeremaade parlamentaarse konverentsi aastaistungil ja Balti
Assamblee presiidiumi istungil Berliinis Saksamaal.
30. august – 3. september
Riigikogu liikmed Martin Helme, Henn Põlluaas, Anti Poolamets, Arvo Aller,
Kalle Grünthal, Helle-Moonika Helme ja Varro Vooglaid osalevad kohtumistel
Ungari valitsuse liikmete ja parlamendi sõprusrühmaga Budapestis Ungaris.
30. august – 1. september
Riigikaitsekomisjoni liikmed Raimond Kaljulaid ja Alar Laneman osalevad
julgeolekufoorumil Londonis Ühendkuningriigis.
1.–6. september
Väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson osaleb 7. Tbilisi Rahvusvahelisel
Konverentsil Tbilisis Gruusias.
2.–14. september
Euroopa Parlamentidevahelise Kosmosekonverentsi Eesti delegatsiooni esimees
Mario Kadastik ja liige Toomas Uibo osalevad Eesti tuumaenergia töörühma
visiidil Ameerika Ühendriikidesse.
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Kallas kutsuti erikomisjoni ette nii presidendi kantselei kui ka Stark Logisticsi asjus   Peaminister Kaja Kallas on järgmisel nädalal kutsustud kahel korral riigikogu erikomisjonide istungile. Esmaspäeval on teemaks presidendi kantselei rahastamine, teisipäeval sõjajärgne äritegevus Venemaal   Esmaspäeval toimuval riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungil on teemaks presidendi kantselei rahastamine ning kutsutud lisaks Kallasele peaministri büroo juhataja Gerrit Mäesalu ja riigikontrolli esindaja. Komisjoni esimees Urmas Reinsalu kutsus Kallase istungile juba eelmisel nädalal, kuid Kallas saatis enda asemel erakonnakaaslasest rahandusministri Mart Võrklaeva. Teisipäeval toimub riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine erakorraline istungil, kus on teemaks sõjajärgne äritegevus Venemaaga. Kutsutud on Kallas, maksu- ja tolliameti peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli esindaja. ERR.ee teeb mõlemast istungist otseülekande. Esmaspäevane istung algab kell 12, teisipäevane kell 10.    					Toimetaja:  Marko Tooming


Mida arvatakse Kaja Kallasest ja Eestist nüüd Venemaal ja Ukrainas?Kui teade Eesti peaministri Kaja Kallase abikaasa äridest Venemaal peaks jõudma agressorriigi ja kallaletungi ohvri rahvamassideni, siis mida võidakse seal mõelda? Sotsiaalmeedia pakub välja järgmist.
Venemaa: “No näe, Kaja Siimujevna ei olegi nii halb, kui lehtede järgi tundus. Karjub küll oma Brüsseli ja Washingtoni isandate juuresolekul, et Ukraina ja Ukraina, aga näe, salaja aitab ikka meie Vladimir Vladimirovitšil ukropide vastu sõda pidada. Jeesti on ikka meie maa, seal räägitakse ju peamiselt vene keeles. Nende naispresident käis ju ka hiljuti meie Isakese juures nõu küsimas ja koostööd pakkumas. Meie Rodina on alati võitja, nagu 1945. aastal, nii ka nüüd, ja tuleb see Baltikum ka meie juurde tagasi, Kallased on ju vanad Nõukogude inimesed.”
Ukraina: “Mida? Eesti aitab Venemaad? Ja see naisterahvas, peaminister, kes meie juures käis, on ise seotud sellega? Oligi see asi liiga ilus, et olla tõsi… Jälle üks reetmine Lääne poolt, tõelist relvastust nad meile ei anna ja peavad salaja sidemeid Kremliga. Mõtlesime, et ainult meil on korruptsioon, aga näe, neil ka see Slava Ukraini. Eestit ei saa enam usaldada… mida nüüd edasi teha?”
Allikas: sotsiaalmeedia


Kaja Kallas annab uuel nädalal kaks korda riigikogu erikomisjonidele skandaalide kohta aruPeaminister Kaja Kallas (RE) astub järgmisel nädalal kahe riigikogu erikomisjoni ette, et anda aru viimastel nädalatel lahvatanud skandaalide kohta.Esmaspäeval astub Kallas riigieelarve kontrolli erikomisjoni ette, et anda selgitusi presidendi kantselei rahastamise kohta. Lisaks peaministrile on komisjoni ette kutsutud peaministri büroo juhataja Gerrit Mäesalu ja riigikontrolli esindaja.
Presidendi kantselei rahastamise skandaal puhkes augusti alguses, kui Postimees kirjutas, et presidendi sisenõunik Toomas Sildam sidus vestluses rahandusministeeriumi kantsleri Merike Saksaga seaduste väljakuulutamise presidendi kantseleile lisaraha eraldamisega.
Teisipäevaks on Kallas kutsutud riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisele erakorralisele istungile, et arutada sõjajärgset äritegevust Venemaaga. Lisaks Kallasele on kutsutud maksu- ja tolliameti peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprint ASi tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics ASi tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli esindaja.
Venemaa äriskandaal puhkes sellel kolmapäeval, kui sai avalikuks, et Kaja Kallase abikaasa osalusega ettevõte Stark Logistics ei ole poolteist aastat pärast Venemaa täiemahulist kallaletungi Ukrainale lõpetanud oma äritegevust Venemaal.
Mõlemad istungid on avalikud ning neid saab jälgida otseülekandena Postimehe vahendusel.


Tarmo Hints: täna on häbi olla eestlaneSelle artikli ilmumise ajal vaatan, kuidas suhtekorraldajad eesotsas Vootele Päiga pesevad järk järgult Kaja Kallase ja Reformierakonna mainet puhtamaks. Eilse päeva artiklid ja hetkeline peataolek on asendunud külma kalkuleerimisega.
Vaatan ning sees ausalt öeldes keerab. Vastik on vaadata seda Eesti riiki. Vastik on vaadata seda, millega tegeletakse. Meil on ametiseisundi kuritarvitamine, kus võimupositsioonil olnud isik likvideeris kõigepealt konkurentsi ning siis investeeris, teades, et see toob nagunii tagasi. Meil on korruptsioon kõige kõrgemal tasemel. Meil on kõik silma ees. See on kõigile näha. Aga…
Loen sellest, kuidas Rein Raud räägib tõemeeli, et Kaja Kallas ei peaks tagasi astuma, sest siis juhtub ei tea mida. Ma ei tea, mis on saanud lugupeetud õppejõu moraalsest kompassist. Meil on 43 protsenti inimesi, kes toetavad Kaja Kallase jätkamist. Kus on nende mõõt?
Samasugused kisakõrid röökisid Andres Mustonenile needusi, kui ta käis Venemaal kuskil kolkalinnas esinemas. Edasi Kaia Kanepi.
Kui aga keegi on saanud sellest reaalselt kasu nii nagu seda on saanud meie peaminister, investeerides valusse ja kannatustesse? Nüüd on nad vait. Kui tagatipuks peaministri kodus võetakse poos, et midagi ei ole olnud ja müüakse osalusi maha, siis kõlab see nagu lapse lalinana, kes ütleb, et ta enam ei tee.
Me tõesti oleme õppinud niivõrd palju oma idanaabrilt, et pole ime, et meil kõrgemal tasandil ka seal äri tehakse. Kui siin eelmisel korral rääkisin sellest, kuidas Putin on jäänud ja kuidas tema suhtekorraldajad ta igast probleemist välja ratsutasid, olgu selleks allveelaev Kurskiga toimunu, Nord-Ost rünnak või Beslani kriis, siis olid just suhtekorraldajad need, kes välja ilmusid. Ma ei tea, kuidas on nende isikute moraalse palega, kuid ega ilmselt ei saagi selle ametiga tegeleda need, kes omavad südametunnistust. Seda ka Eestis loomulikult.
Ma ei kujuta hästi ette, kui Kaja Kallas peaks jätkama peaministrina, kuidas hakkavad tulevikus välja nägema valitsuse pressikonverentsid. Kuidas hakkab üleüldse välja nägema see riik, kellel puudub vaimne kompass. Kuidas me üleüldse riigina sellisel juhul jätkame, teades, et meil on eesotsas inimesed, kellel puudub moraal ja õiglustunne, kuid kes samas räägivad sellest. Et kõik on taandunud rahale. Taandub sellele, mille nahka läks ka meie eelmine vabariik, sest on ju ajaloolased sellegi ju välja uurinud, et president Pätsil olid Nõukogude Liidus oma ärihuvid. Ajalugu on tulnud tagasi, et korduda. Korduda just sellisel kujul ja sellise farsina.
Täna on vastik olla eestlane. Kui Kaja Kallas tahtis omal ajal Riigikogu eetikakoodeksit, siis millest me enam räägime? Need normid on ammu muutunud tühja tünni kõminaks. Meil ei ole ainult eetika ja moraalikriis, meil on kõige kriis. Vaadates seda, kuhu me oleme pärast 32 aastat jõudnud, siis ausalt öeldes hakkab sees keerama ning ajab iiveldama.
Tarmo Hints, EKRE Kristlik ühendus


Globaalne briifing: selle nädala suured teemad, mida pead teadmaWagneri juhile ei saanud saatuslikuks mitte lahtine aken, vaid lennujõuta õhusõiduk. Lisaks: Hiina riigipea kaval plaan uueks maailmakorraks, Saksamaa majanduse vähikäik ning pöördunud nafta hind.
See siin on Äripäeva uus igareedene briifing, mille eesmärk on anda ülevaade nädala kõige olulisematest välisteemadest. Suurema tähelepanu all on sealjuures kolm lugu, mille mõju ulatub märksa kaugemale kui lõppev nädal.
Taaskord lendavad Ukraina droonid Moskva pihta, kuid need pole lennumasinad, mis jäävad lõppevat nädalat saatma. Kolmapäeva õhtul langes taevast Embraer Legacy 600 – kümme inimest pardal, kaks neist ninamehed täpselt kaks kuud tagasi toimunud ülestõusus Kremli vastu.
Prigožin on ilmselt surnud. Wagneri palgasõdurite juht Jevgeni Prigožin kukkus oma kaasvõitleja Dmitri Utkini ja veel viie mehega (lisaks kaks pilooti ja stjuardess) Peterburi ja Moskva vahel alla. Kas lennuki tulistas alla õhutõrje? Ilmselt mitte. Kas pardal oli pomm? Võib-olla. Kas Prigožini surnukeha on sada protsenti tuvastatud ja ta kohe kindlasti ei ole maskeeritult mõnes kolmandas riigis? Lõpuni ei tea me sedagi. Kuid nagu ütles hiljuti Bellingcati üks eestvedajatest Christo Grozev: Prigožin korraldab kas uue ülestõusu või ta tapetakse.
Ka teised tahavad anda Ukrainale hävitajaid. Kui möödunud nädalal said Taani ja Holland loa anda oma hävitajad F-16 Ukrainale, siis nüüd teeb seda Norra. Ka Rootsi opositsioon ütleb, et Ukrainale tuleb hävitajaid anda, sedapuhku rootslaste endi Jas Gripeneid. Ukrainal on hävitajaid koledasti vaja, ehkki nagu ütles Äripäeva raadios ka kolonel Mart Vendla – imerelv see pole.
Trumpi pätipilt lõi Ühendriigid kihama. USA ekspresident Donald Trump lasi end neljapäeval Georgia osariigis vahistada ning tulenevalt osariigi seadusandlusest sai avalikuks ka tema niinimetatud pätipilt ehk mugshot. Sünge pilguga portree pani Trump ka ise sotsiaalmeediaplatvormile X, märkides sellega oma naasmist endisesse Twitterisse. Ekspresidenti süüdistatakse valimiste mõjutamises – täpsemini väljapressimise paragrahvi alusel.
Vabariiklased otsivad kandidaati. Ülejäänud vabariiklased pidasid aga sel nädalal debatti, kuhu oli kutsutud ka Trump, ent kes otsustas mitte osaleda. Kaheksast kandidaadist kuus kinnitasid, et toetaksid Trumpi presidendikandidaadina ka siis, kui ta kohtus süüdi mõistetaks. Debati vaatajate seas läbi viidud välkküsitluse järgi on napilt populaarseim kandidaat Florida kuberner Ron DeSantis, kelle edu Trumpi ees on mõõtmisvea suurune. Osa poliitikavaatlejate sõnul võib otsus debattidel osalemata jätta Trumpile populaarsuses kätte maksta.
Jaapan ja Hiina tülitsevad radioaktiivse vee üle. Jaapan hakkas laskma Fukushima tuumaelektrijaamast jahutusvett merre. ÜRO loal tehtud otsus on siiski vastuoluline ning reaktsioonina keelas Hiina Jaapani mereandide impordi – Hiina turg on Jaapanile aga ülioluline. 2011. aastal toimus tuumajaamas tsunami järel katastroof ning nüüdne käik on vajalik tuumajaama lõplikuks sulgemiseks. Teadlaste sõnul on inimesele selles vees ohtlik üksnes soolasus.
Läti sai uue peaministri. Lõunanaabrite sotsiaalkaitseministrist Evika Siliņast sai sel nädalal Läti uus peaminister. Tema parteikaaslane Krišjānis Kariņš pani ameti eelmisel nädalal maha, kui ei saanud koalitsioonikaaslastelt mandaati valitsusliidu laiendamiseks. Siliņa kinnitas, et tahab alustada uue valitsusega tööd septembri keskpaigast.
Mida toob tulevik?
Nafta hind suuri üllatusi ei too. Musta kulla hinnakasv jääb sel aastal ilmselt tagasihoidlikumaks, kui varem prognoositi. Turuetaloni Brenti hind on juba kaks nädalat langenud. Ühelt poolt pole tulnud Hiinast sellist nõudlust nagu prognoositi, teisalt on turul rohkem Iraani naftat, kus tootmine pole olnud nii suur viimased viis aastat. Võrreldes aastatagusega on nafta hind pea 15 protsenti madalam.
September toob tippkohtumisi. Kui BRICS kohtus augustis, siis suured tööstusriigid G20st saavad kokku 9. septembril. Lisaks sõjale Ukrainas on ühe teemana õhus kindlasti ka Hiina ebalev majandus. Üheksa päeva hiljem koguneb New Yorgis ÜRO peaassamblee.
Kuningas jõuab lõpuks Prantsusmaale. Septembris teeb lõpuks riigivisiidi Prantsusmaale ka Briti kuningas Charles III. Esialgu kevadesse plaanitud külastus jäi ära, sest Pariisis prügi põles ja rahvas märatses. Toona külastas kuningas lõpuks üksnes Saksamaad.


Kuidas juhtus, et kolm kõrgeimat riigitegelast korraga skandaalidesse sattusid?Eestis ei ole poliitilist ametikohta, mis poleks suuremast või väiksemast skandaalist läbi käinud. Mida kõrgemal sa oled, seda teravamad on nii konkurents kui tähelepanu, palju on kaalul ja töö pingeline. Ent kunagi varem pole korraga, kõigest ühe kuu jooksul skandaalide keskele sattunud kõik kolm Eesti kõrgeimat võimukandjat.
Kõige leebem ja igavam neist on riigikogu esimehe Lauri Hussari lugu. Eesti 200 siseopositsioon süüdistab erakonna esimeest jõuvõtetes ja ebademokraatias, nagu on siseopositsioon teinud lugematutel kordadel teisteski parteides. Need süüdistused pole Hussarile iseenesest kuigi ohtlikud, kuid neil võib olla kaalu ühe kivina Eesti 200 jamade pikas reas.
Hoopis keerulisem on lugu president Alar Karise ja tema kantseleiga. Senised riigipead on sattunud kriitika alla pigem isiklikes küsimustes, näiteks teismeliste lastelaste käitumine või talu eurotoetuste kohta sõlmitud erikokkulepped. Kahtlus, et presidendi sisenõunik on püüdnud siduda eelnõude väljakuulutamist Kadrioru rahastamisega, ei heida aga varju mitte niivõrd presidendi isikule kui institutsioonile. Ühest küljest seisab see skandaal kõige pudedamatel savijalgadel, sest vaidlus ei käi isegi mitte selle üle, kes mida ütles, vaid kes mida mõtles. Teisalt on rahandusministeeriumist ülestõstetud süüdistus seaduste müügiks pakkumisest erakordselt ränk.
Peaminister Kaja Kallase abikaasa äri Venemaal on veelgi enam riigi mainet kahjustav, ehkki pigem isiklik teema. Tõik, et Euroopa sõjaprintsessi mees Venemaal toimetades raha teenib, on juba iseenesest meem, mis eales meelest ei lähe, kuid ülikäpardlikud katsed seda eitada, pisendada ja naeruvääristada tegid asja veel mitu korda hullemaks. Kui enamasti on meie kodused keeristormid möödunud ülejäänud maailmale märkamatult, siis seekord sööbib juhtunu välispartnerite mällu ka siis, kui peaministril õnnestub oma koht säilitada. Rekatäis renomeed, mis Kallasel seni rahvusvahelisel areenil oli, läks Narva sillal kaduma.
Kõik kolm juhtumit on seega üsna erinevad, kui välja arvata, et need rullusid lahti üksteise sabas augustikuus (Eesti 200 skandaali esimene vaatus oli, tõtt-öelda, juba varem). Kas see näitab Eesti poliitilise ladviku läbinisti rikutust, et peaminister, president ja riigikogu esimees on korraga skandaalidesse segatud? On siin mängus kellegi kuri käsi? Või on kõik lihtsalt juhus?
Poliitilise eliidi korrumpeeritusest on pikalt räägitud ja kaugeltki mitte üksnes Eestis. Aga äkki on see hoopis hoolimatus, rumalus, lapsikus, laiskus, nakatumine sotsiaalmeediaga? Eelkõige kostab sellekohaseid süüdistusi muidugi opositsiooni ja selle toetajate ridadest, kuid sugugi mitte ainult. Meenutagem või kirjaniku ja endise poliitiku, Reformierakonda kuuluva Jaak Jõerüüdi paar aastat tagasi Sakalale antud intervjuud, mille mõtet kordas ta hiljuti Eesti Päevalehe kolumnis veidi teise nurga alt: meie valitsejad on ebaküpsed ja saamatud.
Teine variant on, et tegu on Venemaa infooperatsiooniga. Teatav alus on selleks teooriaks ju olemas. Praegusel ajal on raske vaadata mööda faktist, et oleme sõdiva hiidriigi väike naaber ja suur vaenlane. Ühtegi märki, et dirigendikeppi hoiaks Vene luure karvane käsi, samas pole.
Kõik kolm skandaali tunduvad olevat alguse saanud nii-öelda loomulikul moel, tavapärase ajakirjandusliku töö käigus, mõni peaaegu juhuslikult. Tõsi küll, vahel ei tea me isegi, kas juhus on ikka päris juhus. Kas me ise panime mingit lauset või fakti tähele või juhiti meie tähelepanu sellele? Kas see info sattus meie teele või oli sinna vaikselt valmis pandud? On vähe tõenäoline, et Vene luure ei teadnud ühe Putini vihaseima kriitiku perekondlikest ärihuvidest Venemaal, aga isegi kui idanaabril oleks info avaldamise ajastuses mingi osa, ei ole keegi peale Stark Logisticsi omanike süüdi selles, et nad õigel ajal oma vedusid ei lõpetanud. Sama moodi, nagu pole välisjõud ajanud tülli Eesti 200 liikmeid ega sundinud Toomas Sildamit segaseid nalju tegema.
Ja loomulikult on võimalik lihtne kokkusattumus: riigijuhid on kompetentsed, välisvaenlase käed on seekord puhtad ja lihtsalt sattus kolm käkki kobarasse. Ega tagajärjele mõeldes suurt vahet olegi. Kahju on kõigil kolmel juhul sama. Eesti rahvusvaheline maine on kannatada saanud, rahva usaldus riigi vastu vähenenud ja segadus juhtimises sündinud. Tekib tunne, et me elame katkematus skandaalis, kus üks kriis ajab teist taga kõige kõrgemal tasemel.
Väike lootuskiir meil siiski on: et need skandaalid tulevad välja. Salajas püsiv kompromiteeriv info on alati kahjulikum kui see, mis on avalikuks saanud. Alguses on valus, aga haavad paranevad vaid siis, kui need on valguse ja õhu käes.
Iga olulisel kohal olev inimene nii poliitikas kui väljaspool seda peaks praegu eriti selgelt endale teadvustama, et moraalse kompassi silmist kaotamine ei kahjusta mitte ennast ja lähedasi, vaid palju laiemat ringi. Eriti praegusel ajal. "Everything counts in large amounts (Kõik loeb, kui seda on palju)," nagu Depeche Mode laulis.


Eksperdid skandaalist: peaministrina jätkamine saab olema olema vaevaline kannataminePeaminister Kaja Kallase (RE) abikaasa Arvo Hallik teatas reedel, et müüb oma osaluse Venemaaga äri ajavas ettevõttes Stark Logistics ja taandub firmast. Lähiajal selgub, kas sellest piisab, et Kallas saaks valitsusjuhina jätkata.
Kolmapäeval puhkes skandaal, kui sai avalikuks, et Kallase abikaasa osalusega ettevõte Stark Logistics ei ole poolteist aastat pärast Venemaa täiemahulist kallaletungi Ukrainale lõpetanud oma äritegevust Venemaal. Peaministrit süüdistati, et ta pole kasutanud võimalust anda arusaadavaid selgitusi ja tema väited on vastuolulised. Vastustest kõrvalehiilimist heideti ette ka tema abikaasale.
Suhtekorraldaja Meelis Kubitsa arvates olnuksid peaministri jõuline moraalne hinnang toimunule ja vabandus päästerõngad, mis oleks avalikkust rahustanud. «Meenutagem, et Mart Laaril läks nn püssiskandaali ajal selleks nädalake, aga see tuli ja omal moel isegi töötas. Ka siis anti Laarile palju andeks ainult seetõttu, et võimule ei tuleks Savisaar. Viimane muuseas tuligi, aga ilma maailmalõputa,» sõnas ta ja lisas, et võimuvahetus ongi demokraatia.
Reedel saatis Hallik avalikkusele lõpuks pöördumise, milles lubas oma aktsiad ettevõttele Stark Logistics tagasi müüa, taanduda ettevõtte nõukogust, öelda üles finantsjuhi tööleping ning loobuda mistahes rollist ja ülesannetest nimetatud ettevõttes. «Olen ettevõtjana ja finantsjuhina käitunud alati seaduspäraselt ning teinud kõike oma parimate teadmiste ja väärtushinnangutega kooskõlas,» märkis ta.
Halliku sõnul uskus ta end ajavat õiget asja, kui soovis oma ettevõtet Venemaal päästa. «Ma mõistan, et paljude Eesti inimeste jaoks ei paista see nii ega tundu Venemaa agressioonisõja valguses moraalne. Ma vabandan tekkinud olukorra pärast ning kahju pärast, mida see on toonud minu abikaasale,» märkis ta ja kinnitas, et peaminister ei olnud tema äritegevusega kursis. Nagu ka sellega, mille jaoks Hallik Kallase laenatud 350 000 eurot kasutas. Praeguseks on nimetatud laen täies mahus tagasi makstud.
«See on samm õiges suunas, aga karta võib, et konkurenterakonnad ja ajakirjandus selle sammuga ei rahuldu,» arvas poliitikavaatleja Tõnis Leht. «Kui peaminister üritab ametis edasi püsida, saab see Reformierakonnale ja talle endale olema üks suur ja vaevaline kannatamine.»
Lehe arvates alahindas Reformierakond algusest peale konflikti suurust ja selle võimalikke riske. «Tundub, et head nõu skandaali puhkemise alguses oleks olnud tarvis rohkem, oli ju teada, et meedia infopäringud tulid mõni päev varem, kui see asi avalikuks sai,» sõnas ta ja lisas, et tagantjärele tarkusena oleks olnud mõistlik valida ka mitte nii tõrjuvat suhtlemisviisi ajakirjanikega.
Tõnis Lehe arvates alahindas Reformierakond algusest peale konflikti suurust ja selle võimalikke riske.
«Kui juhtunu kohta ei selgu enam uusi muret tekitavaid fakte või valeväiteid, jääb konflikti negatiivne välismõju piiratuks,» avaldas Leht lootust. Ent kindlasti väheneb tulevikus Kallase veenvus Venemaa kritiseerimisel.
Ukrainas viibiv kommunikatsiooniekspert Ilmar Raag märkis, et ukrainlased pole veel Eesti skandaali suurelt välja toonud, sest osa suurriikidega on neil palju suuremad probleemid. Kel on rohkem raha ja relvi, võivad endale lubada ka rohkem reaalpoliitikat kui väärtuspõhist poliitikat. Mitte aga väike Eesti. «Väärtuspõhine poliitika on teinekord väga julm, sest see nõuab, et kõik, kes on selle teostamisega seotud, oleksid usklikumad kui paavst ise. Ja kus asjad ei saa ainult olla õiged, vaid ka näima õiged.»
Praeguseks Eesti piirid ületanud skandaali puhul tuleb Raagi sõnul arvestada, et mida kaugemale Eestist minna, seda vähem hakatakse vaatama, kuhu lausetes komakoht on paigutatud, ja loevad vaid konkreetsed teod.
Kuigi paistab, et valitsust vahetada ei taheta, on koalitsioon Raagi arvates lõpuks mõistnud, et «selle asjaga ei saa panna ka tuima», nagu endine USA president Donald Trump seda praegu teeb. «See tähendaks Eesti senise kuvandi lõhkumist.»
Julgeolekuekspert Erkki Koort tõi välja, et peaministri investeeringuga ettevõtte vastu tunneb kindlasti huvi Vene luure. Ka kaitsepolitseiamet (kapo) on korduvalt hoiatanud, et Venemaad külastades võivad inimesed sattuda Vene luure sihtmärkideks.
Kapo endise peadirektori Arnold Sinisalu hinnangul on selleks teoreetiline oht küll olemas, ent varasemate kohtumiste pealt ei usu ta, et Kaja Kallas on selline inimene, kes laseb endaga manipuleerida.
Kapost öeldi, et neile teadaolevalt pole peaministri abikaasaga seotud ettevõtted sanktsioone rikkunud.
Opositsioonilise erakonna EKRE juht Martin Helme soovis aga, et riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon koguneks kiiresti erakorralisele istungile, kus kapo annaks hinnangu Kallase ja tema abikaasa äritegevusega seotud julgeolekuriskidele.
Kapost öeldi, et neile teadaolevalt pole peaministri abikaasaga seotud ettevõtted sanktsioone rikkunud. «Kui kusagil on tegu olnud nn JOKK-skeemiga, siis see tähendabki, et pole alust karistusõiguslikuks etteheiteks. Moraalseid hinnanguid me ei anna.»
Sinisalu lisas, et julgeolekukontrolli tehakse konkreetsele inimesele, suguvõsa uuritakse alles siis, kui on tekkinud põhjendatud kahtlus, näiteks kriminaaluurimine. «Mis tähendab, et järelevalvekomisjonis saab küll vastata, kas oht on või ei ole, aga selle hinnangu sisu on riigisaladus.»
Sama kinnitas ka riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni juht Jürgen Ligi (RE). «Meie komisjon on uue info kontrollimise, aga mitte sisuliste avalduste tegemise koht.» Enne kokkusaamist peab jätma kapole aega uut infot analüüsida.
Ent enne veel toimuvad avalikud istungid. Järgmise nädala teisipäevaks on Kallas kutsutud riigikogusse, riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisele erakorralisele istungile, et arutada sõjajärgset äritegevust Venemaaga. Lisaks Kallasele on kutsutud maksu- ja tolliameti peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprint ASi tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics ASi tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli esindaja.