„Oota, kuhu sa selle raha panid?“ Tarmo Tanilas vaidleb investeerimise populaarsele käibetõele vastu„Oota, kuhu sa selle raha panid?“ on Ärilehe Investeerimisportaali iganädalane värske rubriik, kus saame kohalikke investoreid veidike enam tundma õppida.Eesti üks tuntumaid investeerimiseksperte, Swedbanki investeeringute strateeg Tarmo Tanilas tõdes investori ankeedis, et on investeeringuid tehes langenud ühe Hiina firma ohvriks, mis tegeles raamatupidamispettusega. „Kaotasin ca 80% tollest investeeringust, aga teadlikult ei olnud sinna paigutatud summa suur. Peale seda olen muutunud veel süsteemsemaks ning valivamaks.“Seetõttu valib ta oma portfelli vaid kvaliteetsete firmade aktsiaid. Sealjuures avaldas Tanilas, millise USA firma aktsiat võib ta rahus hoida ka järgnevad 20 aastat nii, et seda poleks tarvis maha müüa. Eesmärk on vastupidine: osta juurde aina rohkem aktsiaid.Mis on viimane investeering, mille tegid ning miks?Hiljuti hakkasin vaikselt üles ehitama positsiooni Bonavas, mis oli eelmisel aastal ka Eestis enim kortereid müünud kinnisvarafirma. Pole mingi uudis, et kinnisvara on praegu tõusvate intresside tingimustes üks enim vihatud sektoreid ja just see annabki pikaajalisele ja kannatlikule investorile hea võimaluse osta aktsiaid soodusmüügist. Ettevõte on enda kahjumlikematest turgudest väljumas ning kaupleb suhtarvudelt samal tasemel nagu Swedbank aastal 2009, kui seda sai osta pisut enam kui 15 Rootsi krooni eest (praegu kaupleb 188 krooni juures – toim) ning aktsia kauples siis neli korda alla enda raamatupidamisliku väärtuse.Lisaks teeb ettevõtte aktsia atraktiivseks euro suhtes ajaloo nõrgimal tasemel kauplev Rootsi rahvusvaluuta. Kuna kinnisvaraturu taastumisega läheb aega, siis on plaan osta Bonavat n-ö tsüklist läbi, kuni intressid taas vaikselt langema hakkavad. Aktsia hoidmisperiood võiks olla vähemalt keskmise majandustsükli jagu ehk seitse ja rohkem aastat.Kui suur langus portfellis paneks põlve värisema?Enam ei pane midagi põlve värisema ja õnneks on portfell ka piisavalt hajutatud ning mitmes kriisis juba kondiproovile vastu pidanud.Kui tihti on ette tulnud FOMO-efekti ehk hirmu või kahetsust, et mingi investeering jäi tegemata?Ostmata pole midagi jäänud, pigem vastupidi – kuna huvitavaid ideid on pidevalt aina enam kui uute investeeringute tegemiseks vajalikke vabu ressursse, siis olen kärsitusest osa investeeringuid liiga vara ära müünud. Peale 2000ndate aastate börsimulli lõhkemist ostsin 5 dollari eest 1000 Amazoni aktsiat. Nüüd eriti just vaadata ei taha, kui palju see aktsia praegu maksab.Kas oled teinud investeeringuid/spekuleerinud millegagi, millest valjult rääkida ei taha? Kuidas tootlus oli?Midagi erilist ei ole olnud. Ülikooli ajal 90ndate aastate lõpus, kui pangandus ei olnud veel piisavalt elektrooniliselt arenenud, ostsin Tartus Põhja-Eesti pangast Eesti kroonide eest Jaapani jeene ja viisin need üle tee Eesti Ühispanka ning konverteerisin kroonideks tagasi. Arbitraaž oli nii suur, et teenisin veidi üle 500 krooni, mis oli tollal üliõpilase jaoks väga suur raha. Loomulikult läksin Põhja-Eesti panka tagasi, et mustrit korrata, aga kahjuks olid neil kõik jeenid otsas. Et selliseid asju märgata, tuli lihtsalt lahtiste silmadega ringi käia.Mis on kõige obskuursem investeering su portfellis?Obskuurseid asju pole juba ammu. Mul on nimekiri ca 200-st minu arvates maailma parimatest firmadest, mida pidevalt jälgin, ja vahelduva eduga on suurem osa neist mu portfellist aja jooksul ka läbi käinud.Maailmas on väga palju erinevaid aktsiaid ning see tekitab hulgaliselt müra. Soovin omada vaid kvaliteetsete firmade aktsiaid. Kunagi oli mul portfellis üks Hiina aktsia ning alles tagantjärele selgus, et nad tegelesid raamatupidamispettusega. Kaotasin ca 80% tollest investeeringust, aga teadlikult ei olnud sinna paigutatud summa suur. Peale seda olen muutunud veel süsteemsemaks ning valivamaks.Kui tekiks sund müüa üks investeering oma portfellist, siis mis see oleks?Eks see peaks siis olema midagi sellist, mis on tol hetkel kõige nõrgema väljavaatega. Praegu müüksin ilmselt midagi võlakirjadest või siis tehnoloogiaaktsiatest.Millisesse aktsiasse oled olnud justkui ebaratsionaalselt palju kiindunud?Õnneks pole sellist asja olnud, kuna olen endale loonud mudeli, mis aktsiaid nii osta kui ka müüa saab, kui olulised näitajad on ühes või teises suunas kaldu läinud.Millist investeeringut suudaksid hoida rahulikult ka sedasi, et seda poleks järgmise 20 aasta jooksul vaja maha müüa?Rääkisin sellest ka investeerimisfestivalil ja minu jaoks on selline aktsia USA kinnisvarafirma Realty Income, kes on oma tegevusajaloo jooksul 29 aastaga investorite vara keskmiselt 14,4% võrra aastas kasvatanud.Kogu selle aja jooksul on ettevõte vaid ühel aastal olnud kahjumis. Lisaks meeldib mulle, et ettevõte maksab dividende igakuiselt ja on neid keskmiselt suutnud kasvatada 4,4% aastas. Aktsia tugevaks plussiks on ka turust selgelt madalam volatiilsus.Kuna minu pensionipõlv saabubki ca 20 aasta pärast, pole mul mingit plaani Realty Income’i aktsiaid varem müüa. Vastupidi – ma ostan neid igakuiselt juurde ning soovin pensionipõlveks neid omada koguses, et nad tulevase riigipensioni summa vähemalt kolmekordistaks.Mis on kõige totram investeerimisnõu või -võimalus, mida sa kuulnud-näinud oled?Erinevad hoiu- ja laenuühistute pakkumised, kus televisiooni vahendusel garanteeritult inimestele kõrget tootlust on pakutud.Millise investeerimise käibetõega sa kunagi nõustuda ei saa?Et investeerimisega alustamisega pole kunagi hilja. Iga päev ja aasta on arvel ning iga aasta, mis investeerimisega alustamist edasi lükatakse, tähendab seda, et tuleb sama lõpptulemuse saavutamiseks võtta suuremaid riske või säästa ja investeerida igakuiselt rohkem võrreldes inimesega, kes alustas investeerimisega varem.Nvidia või Ignitis?Kuna Nvidia hind on parajasti kosmoses ning on ettevõtte õiglasest hinnast kaugel ees, eelistan praegu Ignitist.Tesla või Merko Ehitus?Ma ei tahaks neid kumbagi kohe osta, aga kui peab ühe valima, siis Merko, sest sarnaselt Nvidiale on Tesla hinnasilt minu jaoks praegu lihtsalt liiga kallis.Millest koosneb Tarmo Tanilase praegune portfell ning mis on investeerimiseesmärk?Eesmärk on mõistliku riskiga tugeva rahavooga firmade ostmine ning liitintress enda kasuks pikaajaliselt tööle panna. Vastavalt sellele on siis ka aktsiad portfelli valitud.


Peeter Espak: avalikkuse ette paisatavad hullumeelsed ideed võivad olla mõeldud tähelepanu hajutamiseksHetkel eri ametkondadest tulevaid üha hullumeelsemana kõlavaid ideid analüüsides tahaks paratamatult järeldada, et toimuva taga võiks olla hoopiski valitsusmeelsete jõudude kaval PR strateegiaga eestimeelsete ringkondade kas rahustamiseks või siis tasalülitamiseks.
Nimelt lastakse avalikkusesse täiesti jaburaid, lõpuni hullumeelseid ja ka vabas ühikonnas teostamatuid regulatsioone ja ideid (sh meediatsensuur) – ning siis justkui deus ex machina tuleb keegi valitsusringkondade meelsuskonnast ning ütleb kogu rahvale ja ka vastavale sektorile rahustuseks “Sellist asja ei luba me küll sündida! Meie teeme kõik, et sõnavabadus ja isikuvabadused säiliks! Meie oleme tegelikult hoopis head jõud”. Ning siis surutakse tähelepanu hajutatuse olukorras omakorda läbi kõige jõhkramad eestivastased ning kahjulikud-destruktiivsed ideed ja seadused üldse. Mis aga tunduvad ametnikelt tulnud täieliku ulme kõrval siiski teataval määral mõistuspärased või siis mitte nii paralleelreaalsusest saabunuina.
Ehk ma tõesti ei suuda lihtsalt uskuda, et meil on järsku päeva pealt tekkinud terve plejaad ametnikke, kes säärast ulmet plaanivad ja ka teostavad. See saab olla ainult mingi näitemäng!
Samas – kui analüüsida Eesti teadusbürokraatias ja selle ametnike poolt korraldatavas ja hallatavas toimunut, mille üle pole viimase kümnendi jooksul mitte ükski poliitik mitte kunagi mitte ühelgi moel proovinud kontrolli omada või kasvõi ühte hullumeelsust ja lollust tasandada – siis taaskord teadus- ja kõrgharidusametnike ja bürokraatiastruktuuride tegutsemise baasilt, kus juba hetkel kehtivad hullumeelsed reeglistikud ja ka toimetavad nende tuules korruptiivsed seltskonnad – ei saa ka välistada, et need asjad sünnivadki tõepoolest ametnike endi tõttu. Sest eeskujud täielikust bardakist ja ka absurdist on juba pikka aega saanud segamatult tegutseda. Seda on aga lihtsalt ikkagi kõike raske uskuda, sest eeldaks, et nii jaburaid inimesi Eestisse ei jätku lihtsalt igale poole.
Ehk ei teagi, et kumb tegelikult oleks hullem – kas “vandenõu” (mida siiski veavad ratsionaalsed PR inimesed) või siis puhas lollus ja idiokraatia (mida veavad eelpoolkirjeldatud tiitlitega isikud). Sageli aga elus siiski ongi nii, et salapärase ja tumedate jõudude vandenõuna tundubki miskit, mida aga tegelikkuses arendab hoopiski seltskond naturaalseid lollpäid. Ja kuna keskmine inimene ei suuda lihtsalt rumaluse ja juhmuse niis suurt kontsentratsiooni uskuda ja tõeseks pidada, siis usutaksegi pigem vandenõud.
Peeter Espak, orientalist ja ühiskonnateadlane


Õismäe elanikud on hädas provokatiivsete ja raha nuiajatest kampadegaHaabersti linnaosa elanikud on avaldanud oma mure seoses Õismäe kandis tegutsevate noorte kampadega. Olukord on kahandanud inimeste turvatunnet ning Pealinn.ee otsustas asja lähemalt uurida.
Meile rääkis oma isikliku kogemuse Markus, kes elanud Õismäel lapsepõlvest saadik ning kelle sõnul on noorte häirivat tegevust nähtud ka varasematel aastatel. Hiljuti sattus ta ka ise kamba küüsi Harku järvel suplemas käies.
„Käisin paar nädalat tagasi sõbraga Harku järvel ujumas. Koju suundudes märkasin, et meid jälitatakse neljaliikmelise pundi poolt. Välimuse järgi ütleksin, et tegu oli alaealiste ja kohati hooleta jäetud lastega. Ühel hetkel kadus kambast neljas liige ning üks neist hakkas minult vägagi agressiivsel moel suitsu „pommima“,“ kirjeldas Markus konflikti algust ning lisas, et keeldus noortele sigarette andmast, kuna tema hinnangul oli tegu alaealistega.
„Ütlesin talle, et me ei suitseta ning palusin meid rahule jätta. Tema aga ei otsustanudki lõpetada. Selle asemel asus meid meelega provotseerima ja ootas meilt vastureaktsiooni, mida neile aga ei kinkinud. Jalutasime rahulikult minema,“ ütles Markus ja lisas, et neid kõnetanud poiss jooksis meestele erinevaid roppusi karjudes järele.
Markus
Pilt: Erakogu
Sigareti küsimisest rahanõudeni.
Lisaks enda kogemusele on Markus näinud sarnaseid juhtumeid ka varem, aga nendel kordadel on asi lõppenud ka väljapressimistega. „Kaks või kolm noort astuvad täiskasvanutele ligi, üks neist on puu taga peidus ja filmib situatsiooni. Noored hakkavad täiskasvanuid provotseerima. Kui täiskasvanud nende käitumisele reageerisid, hakkasid noored karjuma, et üritagu nad neid puutuda, kuna neil on videod rünnakutest ja vastutasuks videoklipile nõuavad inimestelt raha,“ sõnas mees.
Kaks või kolm noort astuvad täiskasvanutele ligi, üks neist on puu taga peidus ja filmib situatsiooni.
Haabersti linnaosavanema Oleg Siljanovi sõnul on neil teada millistes linnaosa piirkondades sagedamini avaliku korra rikkumisi ette tuleb. Selleks, et parandada turvalisust, sõlmis Haabersti Linnaosa Valitsus lepingu turvafirmaga OÜ K Security, mis osutab linnaosas turvateenust käesoleva aasta 15. maist kuni 15.septembrini.
Marko Haruoja
Pilt: K Security OÜ
Korrarikkujaid märgates võib julgelt turvafirma poole pöörduda.
K Security OÜ juhatuse liikme Marko Haruoja sõnul pole hetke seisuga nende ettevõtte töötajatel probleemsete noortega Haabersti piirkonnas probleeme esinenud. Olenemata nende poole pöördumiste puudumisest võib seda vajadusel siiski teha. Turvafirma on linnaosa poolt palgatud kõige muu hulgas ka noortega tegemiseks.
Turvapatrulli põhirõhk on avalikus kohas alkoholi tarbimise keelust kinnipidamise kontrollimine ja vajadusel ka napsitajate korrale kutsumine.
“Turvaettevõtte roll noortega tegelemisel Tallinna erinevates linnaosades on toetav ja täiendav politsei ja teiste asutuste tööle. Aitame kaasa turvalise keskkonna loomisele, õigusemõistmisele ning noorte teadlikkuse ja ennetustöö tõhustamisele. Teeme koostööd politsei, koolide, noorsootöötajate ja teiste noortega tegelevate osapooltega. Jagame teavet, teeme koostööd ennetavates programmides ning anname tagasisidet õiguserikkumiste kohta, et toetada terviklikku ja koordineeritud lähenemist noorte probleemide lahendamisele,” ütles Pealinnale Marko Haruoja.
Aitame kaasa turvalise keskkonna loomisele, õigusemõistmisele ning noorte teadlikkuse ja ennetustöö tõhustamisele.
Haaberstis pööratakse piirkonniti suuremat tähelepanu aktiivse kasutusega puhkealadele, näiteks Harku järve puhkealale, Õismäe tiigi pargialale ning spordi- ja mänguväljakutele. „Lisaks oleme ise mitmetesse probleemsetesse kohtadesse paigaldanud kaamerad,“ ütles linnaosavanem Oleg Siljanov.
Oma panuse saavad anda kõik märkajad.
„Kui inimesed märkavad linnaosas avaliku korra rikkumist, siis kutsun kõiki sellest teada andma turvapatrullile või numbrile 112,“ rõhutas linnaosa vanem.
Infot Haaberstis toimunud avaliku korra rikkumistest saab edastada iga päev kell 10-22 ka telefonile 56686298.
]]>


Näitleja Hendrik Toompere sai kahtlase sõnumi: ilmselt on minu andmed lekkinudEestlasi kimbutavad petuskeemid lähevad järjest kavalamaks ja küünilisemaks. «Inimestel tekib täiesti loomulik küti korilase tunne - ohoo mulle tuli saak!» räägib lavastaja ja näitleja Hendrik Toompere, kes oleks alles hiljuti langenud kavala petuskeemi ohvriks. «Olen varemgi nende küüsi langenud, maksab tähelepanelik olla!»Selle nädala alguses kirjutasime, et levimas on uus petuskeem, kus pealtnäha ustav sõber sõbralistist kirjutab ja küsib telefoninumbrit. Tegelikkuses on konto siiski kaaperdatud ning vanal tuttaval sinu telefoninumbri vastu huvi puudub.
Petturid on viimasel hetkel aga eriti agarad, sest levimas on järjekorne skeem. «Endiste, küttide korilastena, oleme alati õnnelikud, kui midagi juhuslikult leiame või mingi ootamatu saak iseenesest sülle jookseb. Kuid selle lihtsa psühholoogiline nõksu on ära tajunud ka petturid, keda on viimasel ajal palju välja ilmunud,» selgitab näitleja ja lavastaja Hendrik Toompere, kes on varem ka ise petturite küüsi langenud.
Pettus seisneb selles, et tundmatu number saadab sõnumi sisuga: «Paki aadress on vale ja pakki ei saa sorteerida. Enne värskendamist ei saa saata.» Sõnumisse on lisatud ka aktiivne link, mille avamisel jõuavad petturid arvatavasti sinu telefoni. «Väga imelik veebiaadress, maksab tähelepanelik olla,» paneb ka Toompere südamele.
Vähem kui ööpäevaga on Toompere sotsiaalmeedia postitus lendama läinud, sest kommentaariumis räägivad paljud kaasa, et on sarnase sisuga sõnumi saanud. «Need vanad armastuskirjad. Olen ka saanud,» märgib Ervin. Henri räägib, et ka tema telefonile tuli eile täpselt sama sõnum.

Viis aastat tagasi leidis näitleja Facebookist, et hinnalisi asju müüakse edasi praktiliselt olematu hinnaga. «Ostsin siis läbi Facebooki ühe Rimowa kohvri, sest need on üli kvalitseetsed ja reeglina neid poes alla ei hinnata,» räägib näitleja 700 eurosest kohvrist, mille ta läbi Facebooki sai kõigest saja euroga. «Loomulikult pole ma seda kohvrit näinud.»
Toompere nendib, et tegemist on siiski reegliga, kui keegi midagi kingitusena või tasuta anda tahab, siis on tegemist pettusega. «Alles hiljuti käisin ma Chicagos, kui äkki helistab mulle mingi suvaline number,» jagab Toompere seika, et telefonitoru ta õnneks siiski ei haaranud. «Hiljem teistega rääkides selgus, et ka neile on helistatud. Vähe usutav, et tegemist oli mingi filmipakkumisega,» selgitas näitleja. «Süsteem on seal selline, et võtad vastu ja su arvelt tiksub korralik summa.»
Veneetsiasse reisides kordus Tooperega aga sama asi. «Kogu aeg mingid erinevad numbrid. Ilmselt on andmed lekkinud kuskilt, kui ei reageeri, siis pääsed jamast,» märgib ta.

Kui sinu kontosse on häkitud, siis:
Proovi esmalt taastada ligipääs oma kontole, selleks kasuta Facebooki abikeskust, kus on kirjas täpsemad juhised.
Kui konto taastamine ei õnnestu, siis tuleb Facebookile sellest teada anda, kasutades Facebooki kaaperdatud konto abimeest.
Kui sul endal puudub Facebookile ligipääs, siis palu, et keegi sinu sõbralistis olevatest inimestest teavitaks sinu konto kaaperdamisest Facebooki.
Teavita enda konto kaaperdamisest ka oma sõbralistis olevaid inimesi või palu teha mõnel sõbral sellest sotsiaalmeediapostitus. Nii hoiad ära kaaperdamise järgmisi ohvreid.
Kui sinu konto on seotud krediitkaardiga, siis teavita panka ja sulge kaart ehk vaheta see ümber.

Tuleb meeles pidada, et parim kaitse häkkimise ja konto kaaperdamise vastu on turvaline parool, kaheastmeline autentimine ja ettevaatlikkus linkidele vajutamisel ja manuste avamisel.

Kui oled vajutanud Facebookis kahtlasele või kaaperdatud kontolt tulnud lingile:
Vaheta kohe parool.
Aktiveeri kaheastmeline autentimine/sisselogimine.
Vaata oma kontol üle seotud seadmed ja eemalda soovimatud/võõrad seadmed loetelust.


Naine kaotas kelmidele tuhandeid eurosidTALLINN, 17. juuli, BNS – Politsei uurib juhtumit, kus Raplamaal elav naine kaotas kelmidele tuhandeid eurosid.
Naisele helistas vene keeles kõnelev mees, kes hoiatas, et naise pangakontole tahetakse laenu võtta ja selle vältimiseks palus helistaja naisel siseneda telefonis olevasse pangarakendusse.
Helistaja juhendamisel paigaldas naine oma telefoni Anydesk rakenduse, mille abil võeti üle tema telefoniekraan ja naine tegi helistaja juhendamisel oma Smart-ID koode sisestades oma pangakontolt ülekande teisele kontole. Kelmusega tekitatud kahju on 8300 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Raplamaal elavale naisele helistas vene keelt kõnelenud mees, kahju 8300 eurotReedel, 14. juulil sai politsei teate, et Raplamaal elavale naisele helistas vene keeles kõnelev mees, kes hoiatas, et naise pangakontolt tahetakse laenu võtta ja selle vältimiseks palus helistaja naisel siseneda telefonis olevasse pangarakendusse.
Helistaja juhendamisel paigaldas naine oma telefoni Anydesk rakenduse, mille abil võeti üle tema telefoniekraan ja naine tegi helistaja juhendamisel oma Smart-ID koode sisestades oma pangakontolt ülekande teisele kontole.
Kelmusega tekitatud kahju on 8300 eurot.


Rekordiline tõus: Eestis oli juunis sama palju küberrünnakuid kui möödunud aasta esimese kuue kuu peale kokkuViimased kuud on Eesti küberruumi kaasa toonud hulgaliselt uusi ohte ning küberrünnakute hulk on märkimisväärselt suurenenud. Juunis tuli Elisa Netivalvuri teenusel ohtudele reageerida enam kui 600 000 korral, mis on 3000% rohkem kui eelmisel aastal samal ajal, maiga võrreldes kasvas tuvastatud ohtude hulk 120 000 võrra.Tuvastatud küberrünnakute hulk on tõusvas joones liikunud terve esimese poolaasta vältel. Kui veel aasta esimeses kvartalis jäi igakuine ohtude hulk alla 200 000, siis aasta teises kvartalis olukord muutus.
«Kübermaailm on muutumas aina keerukamaks ja ohuallikaid võib leida kõikjalt. Seda illustreerivad selgelt ka viimased tulemused – juunis tuvastatud ohtude hulk on pea sama suur, kui terve 2022. aasta peale kokku. Tooni annavad nii pahavara, raha välja petmiseks loodud õngitsusskeemid kui ka roboti- ja rämpspostirünnakud,» kommenteeris kübermaailmas toimuvat Elisa tegevjuht Andrus Hiiepuu.
Võrreldes möödunud aasta esimese poolaastaga kasvas eestlaste vastu suunatud rünnakute hulk kokku enam kui 2600 protsenti. Kõige ohtlikumaks kuuks kujunes juuni, kõige vähem-ohtlikuks jaanuar.
Elisa erakliendiüksuse juht Mailiis Ploomann märkis, et ühelt poolt mõjutab tuvastatud ohtude kasvu küberhügieeni paranemine ja järjest sagedasem kaitsvate teenuste kasutuselevõtt, teisalt on kurjategijad muutumas järjest aktiivsemaks.
«Pahalased on muutumas aina leidlikumaks nakatunud veebilehtede, petukõnede, postiteenuseid jäljendavate sõnumite, libalooside ja veel paljude muude petuskeemidega. Potentsiaalselt rünnaku ohvriks sattumiseks pole vaja palju pingutada. Piisab vaid olla valel ajal vales kohas ning lasta valvsusel korraks hajuda, kui kaotad andmeid või raha,» lisas Ploomann.
Näiteks on viimastel kuudel levinud viimistletud välimusega võltsitud pangalehed ja e-poed, mille kaudu on saadud ligipääs inimeste pangakontole, et sealt raha varastada. Niisamuti on aktiivselt levinud võltsitud Outlooki ja Tinderi sisselogimislehed.
Tuntud lehti jäljendavate pettuste kõrval on aktiivselt levinud ka portaalid, mis lubasid inimestele raha selle eest, et nad krüptovaluutade reklaame vaataksid.


“Ükssarvikute kasvatajad” | Jevgeni Kabanov oma kõige tülikamast otsusest: ma needsin kolm korda!Iduettevõtja ja Bolti tippjuht Jevgeni Kabanov alustas oma ingelinvestori karjääri viis aastat tagasi. Selle ajaga on ta enda jaoks selgeks saanud mitu olulist tõde: börsil ta enam lühiajalisi investeeringuid ei tee ja inglisündikaate ka ise kokku ei pane.PRO tellijaleÖeldakse, et jänesed šampust ei joo. Ja tulevik on julgete päralt. DigiPRO artiklisarjas “Ükssarvikute kasvatajad” tutvustame Eesti tänase startup-maastiku kõige olulisemaid riskiinvestoreid, kelle julgus oma raha just idufirmadesse paigutada on aidanud siinsel ettevõtlusel õitseda.Juba 16-aastasena ettevõtlusega alustanud Jevgeni Kabanov on praeguseks järele proovinud pea kõik erinevad elud, mida idusektoris läbi mängida on võimalik. Ettevõtjana asutas ta 2007. aastal koos Toomas Römeriga idufirma ZeroTurnaround, mille kümme aastat hiljem USA tarkvarafirmale Rogue Wave Software maha müüs. Tehingust saadud 7 miljoni euroga pani ta alguse oma ingelinvestori karjäärile ja liitus riskipartnerina ka Startup Wise Guysiga. Pisut ootamatu sammuna otsustas Kabanov lisaks minna ka palgatööle ning alustas 2018. aastal tööd Bolti tootejuhina. Tänaseks on Kabanovi ametinimetus Boltis “president” – sisuliselt on temast saanud ettevõtte tähtsuselt teine inimene, kellega tegevjuht Markus Villig erinevate valdkondade juhtimise ära on jaganud. Ja kuigi Kabanovi iduportfellil on viimase viie aasta jooksul tulnud üle elada nii mõndagi, tegeleb ta taas aktiivselt ka ingelinvesteeringutega. Täna leiab tema portfellist juba üle 20 idufirma.Oma esimesi samme ingelinvestorina meenutab Kabanov nüüd juba kerge muigega. “Kui ma müüsin ZeroTurnaroundi, tuli mu kontole koos rahaga ka paanika,” meenutab ta. “Mul oli selline tunne, et see raha hakkab kohe väärtust kaotama, kui ma sellega midagi ei tee,” räägib Kabanov.“Istusin maha ja hakkasin mõtlema, kuhu ma siis investeerima peaksin – kus mul oleks mingi eelis võrreldes teistega; miski, millest ma saaksin paremini aru kui teised. Ja siis arvasingi, et võib-olla on mul idumaailmas ikkagi mingi eelis olemas – äkki on mulle seal ka diilid paremini kättesaadavad,” sõnab ta.Käsi valgeks Samoa saarelOma esimese iduinvesteeringu tegi Kabanov 2018. aastal Comodule’isse. See, kuidas raha lõpuks startup’i arvele jõudis, on aga juba omaette lugu.Comodule asutajad asutajad (vasakult): Heigo Varik, Teet Praks ja Kristjan Maruste.FOTO: ComoduleKabanov meenutab, et kohtus Comodule’i asutaja Kristjan Marustega enne seda, kui läks perega pikemale ümbermaailmareisile. Kuna startup jättis väga hea mulje, sai Maruste temalt ka nõusoleku järgmises investeeringuringis osaleda. “Ma läksin siis oma tripile ja vaatan järsku, et Kristjan helistab. Ma olin tol hetkel Samoa saarel – Eestist kaugemal vist ei olegi võimalik kuidagi olla,” räägib Kabanov. “Ja Kristjan ütleb siis, et kuule, nüüd on vaja kohe raha panna! Et me lähme järgmise kolme päeva pärast Saksamaale – sa pead seal notaris kohal olema või tegema mulle dokumendi, et ma saaksin sinu eest olla,” räägib investor.Kuna sellise tunnistuse vormistamine ei olnud tol hetkel enam võimalik, püüdis Kabanov esialgu ringis osalemisest loobuda. Mispeale Maruste vastas, et ka selline lahendus ei päde, kuna Kabanovi nimi on juba kõigis dokumentides sees.“Ja siis ma tegin selleks lihtsalt eraldi ettevõtte, panin tema (Maruste – toim) selleks juhatusse, et ta saaks minu eest Comodule’isse investeerida. Ja see oligi minu esimene investeering,” lisab investor naerdes.Samoa saarel telefonis asutatud ettevõte sai Eesti äriregistrisse kantud 10 minutiga. Kusjuures kõige keerulisem osa oli Kabanovi sõnul LHV-s uue konto avamine.JKR Ventures OÜ kandev ettevõte on aga üleval tänaseni. “Mul on veel majandusaasta aruandedki esitamata,” naerab Kabanov. Toonane Comodule’isse tehtud 10 000 eurone investeering on ettevõtte seni ainus tehing.Comodule’ile järgnesid Katana, millest Kabanov on praeguseks järelturul ka väljunud, ja Montonio, mis on tänaseni üks tema suuri lemmikuid.Esimeste investeeringuteni aitas Kabanovil jõuda partnerlus kiirendifondide firmaga Startup Wise Guys. “Ma jälgin nende diile tänaseni. Ja kui keegi mulle läheneb, saadan ma nad tavaliselt edasi just nende juurde,” märgib ta.Elu viimane sündikaatExit‘eid on Kabanov tänaseks teinud sisuliselt kolm. Esiteks müüs ta järelturul maha oma osaluse Katanas, millest teenitud tulu oli lõpuks neljakordne, ning ka osa Boltist, kus Kabanov töötab täna presidendina. “Ma panin päris palju raha Bolti, kui ma tulin, sest mõtlesin, et okei, tegelikult näeb see kõik väga hea välja,” sõnab ta naerdes. “Mingi raha olen ma juba tagasi ka saanud, aga mitte väga palju.”Kõige kiirem exit tuli aga Vochist, valgevenelaste loodud TikToki filtrite arendajast. “See on ka päris naljakas lugu,” nendib Kabanov.“Kui ma ei eksi, sain ma selle referral’i Rando Rannuse käest. Ta lihtsalt saatis, et kuule vaata; ja ma vaatasingi, et okei, päris huvitav, numbrid näevad head välja. Rääkisin tüüpidega ja tüübid tundusid ka põnevad. Aga siis tuli välja, et nad ei tahtnud väikest investeeringut, tahtsid hoopis suuremat. Ja siis ma tegin ühe väga suure vea – ma tegin sündikaadi,” sõnab investor iroonilise muigega.Tegemist oli teise – ja tõenäoliselt viimase – korraga, kui Kabanov ise mõnda idufirmasse investeerimiseks inglite sündikaadi kokku on pannud. Esimese katsetuse tegi ta omal ajal Katanaga. Kui asi päriselt tehinguni jõudis ja kõik investeeringu dokumendid juba alla olid kirjutatud, selgus aga, et idufirma pank nõudis ülekande tegemiseks ka põhjalikku hoolsuskontrolli ehk due diligence’i. “Ma pidin hakkama hullult dokumente korjama ja saatma,” meenutab Kabanov.“Ma needsin kolm korda seda hetke, kui ma otsustasin sinna raha panna! Aga jama oli selles, et kõik dokid olid juba ära kirjutatud, kogu raha mulle üle kantud. Kõik seal taga oli juba nii keeruline, et ma tõmbasin sellest protsessist end kuidagi läbi. Aga see võttis ikka konkreetselt mingi paar kuud aega,” räägib ta.“Kõige naljakam oli see, et nad küsisid mu nime vaadates, ega ma ikkagi ei ole Vene sanktsioonide all, sest mingi teine Jevgeni Kabanov oli sanktsioonide all. Nad küsisid, mis mu isa nimi on. Viimased 20 aastat pole keegi mult küsinud, mis mu isa nimi on!”Kõige tülikam exitKui investeering sai lõpuks tehtud, läks mööda kõigest paar kuud, mil Kabanov Vochi asutajatelt uue telefonikõne sai. Kõne sisu oli lihtne: Pinterest oli ettevõtte ära ostnud.Vochisse paigutatud 75 000 eurost sai Kabanov lõpuks tagasi 3-4-kordse tulu, aga sellega ei olnud investori hädad veel paraku läbi. Kuna rahastus oli tehtud Kabanovi kokku pandud sündikaadiga, pidi ta teiste investorite nimel läbi lugema ka 150 lehekülge paberimajandust, enne kui lepingule alla kirjutas.“Ja siis ma hakkasin jälle needma!” naerab ta. “Sest raha, mis ma sinna lõpuks ise panin, oli väike, aga seda tööd, mida ma pidin selle jaoks tegema, oli disproportsionaalselt palju. See oli teine ja viimane sündikaat, mida ma oma elus olen nõus tegema!”Valdkonnast võiks aru saadaIngelinvestorina eelistab Kabanov valdkondi, millest ta suudab aru saada ja kus tal võiks seetõttu olla ka mingi eelis. Näiteks meeldivad talle n-ö operatsioonilisemad valdkonnad, kus Kabanovil on kogemus olemas“Paljudel olen ma aidanud ka strateegiat tänu sellele paika panna. Montonioga ma näiteks tegin varakult päris palju tööd, et aidata neil välja mõelda, mis need järgmised sammud võiks olla. Ja mingit kasu, ma loodan, sellest ka oli. Ma vähemalt näen, et neid asju, mis me kunagi arutasime, nad nüüd ka teevad. Võib-olla aitasin ma neil kiiremini sinna jõuda. Võib-olla,” pakub investor.Ent vahel laseb ta sellest kriteeriumist ka lahti. Kabanov toob eelnevalt mainitud idufirma Vochi, mis arendas TikToki filtreid. “Ma vaatasin neid numbreid, aga ega ma ju tegelikult ei teadnud, millised need head numbrid seal valdkonnas peaks välja nägema,” meenutab ta.“Või näiteks marketingi tarkvara Postoplan – seal ka kuidagi raha tuli, raha läks, aga ega ma ei saanud tegelikult sellest ärist eriti hästi aru,” tunnistab Kabanov.Bolti president ja ingelinvestor Jevgeni Kabanov.Foto: BoltMeeskond ja turg on olulisemad kui toode“Üks naljakas asi on see, et tootejuhina ei ole ma peaaegu kunagi ühtegi neist toodetest ise näinud või proovinud, kui investeerida otsustan. Sest toode ei ole minu jaoks tähtis,” tõdeb Kabanov.Põhjendus on ühelt poolt päris proosaline: tippjuhina pole tal selleks sageli lihtsalt aega. Teisalt on toode ise kui selline lihtsalt meeskonna ja turu lõpp-produkt. “Kui mul on usku meeskonda ja turgu, siis ma tean, et tootega saab ka kõik korda,” ütleb ta.Neil, kes Kabanovilt investeeringut saada soovivad, tasub temaga ühendust võtta LinkedInis. Küsimuse peale, kas tal tõesti on aega kõik kirjad ise läbi lugeda ja neile vastata, märgib investor muigega: “Ma loen… Ja mõnikord isegi vastan.”Vastamise tõenäosus sõltub muidugi sellest, kui hea pakkumisega on tegu. Alustada tuleks sellest, et kiri peaks olema konkreetne. Kuna Kabanov tegeleb ingelinvesteeringute tegemisega oma päevatöö kõrvalt, ei ole tal lihtsalt aega, et lugeda läbi suuri tekstimassiive.“Lõpuks on müük ja turundus minu meelest suhteliselt universaalsed, printsiibid on samad. Ma tahan teada, mis on see väärtus, mida sa mulle kui investorile pakud. Minu huvi on saada return’i ja selleks, et sinna raha panna, on mul vaja aru saada, mis see turg on; milline on meeskond; mis on see väärtus, mida kliendile pakutakse; ja millised on proof point’id, mis näitavad, et asi on päris,” selgitab ta.Kui asutajad saavad aru, mida investorid teada tahavad, ning oskavad oma väärtustpakkumist ka vastavalt sõnastada, on see hea märk. “See näitab, et nad suudavad ka oma klientidele selle arusaadavaks teha – lõpuks on seal ju printsiibid samad,” sõnab Kabanov.Nõuandjana peab Kabanov end aga “generalistiks”. Tihti küsivad asutajad temalt abi just tootejuhtimisega seoses, aga oma tugevustena toob Kabanov välja ka näiteks turulemineku strateegia, organisatsiooni struktuuri ja hinnastamise paika paneku.“Ja siis ma olen psühholoogina ka toetanud,” lisab ta. “Mõnikord helistab inimene oma murega ja siis sa ütled talle: jah, ongi jama, ongi raske; mul oli ka raske ja ma tunnen sulle kaasa! Ja kutsud, et tule, joome mõned õlled ja räägime, kui crap see elu on. See on üks osa kogu asjast.”Bolti huvid jäävad alati pealeSeda, et Kabanovil tuleks Boltis töötamisega seoses võimaliku konflikti tõttu teatud valdkondade idudesse investeerimisest ära öelda, praktiliselt ei juhtu. Kuigi toidukauba vahendusplatvormi Membo julges ta tõesti investeerida alles pärast seda, kui Bolti asutaja Markus Villig ise idufirmasse rahasüsti oli teinud.“Me mingi hetk rääkisime Markusega sellest ja kuidas öelda… lõpuks ei ole see ju meie jaoks konflikt, sest meil kõigil on nii suur osa finantsilist upside’i seotud just Boltiga. Pigem on see nende idufirmade jaoks konflikt. Ja kui neil on meie käest okei raha võtta, siis whatever’s clever. Bolti jaoks ei tee ma kunagi ühtegi otsust teistpidi, sest mul on mingi väike bet kuskil ettevõtetes,” rõhutab ta.See-eest tuleb tal meelde juhtum Boltis tootejuhina töötamise algusaegadest, mil kannatama pidi hoopis üks Kabanovi portfelliidudest.“Ma pidin esimese asjana Comodule’i välja lõikama Boltist. Tol hetkel kasutasime me nende karpe, aga seal olid probleemid ja ma pidin need asendama,” meenutab ta.“Ma olin Kristjaniga palju aega koos veetnud ja nüüd oli päris jama, et pidin temast hoopis lahti saama. Sellest oli päris kahju tegelikult,” nendib Kabanov.Boltiga liitus Jevgeni Kabanov 2018. aastal tootearendusjuhina.FOTO: ErakoguBörsi osakaal on vähenenudKui Kabanov oma investeerimisstrateegia pärast ZeroTurnaroundi müüki paika pani, oli plaan järgmine: suunata idufirmadesse järgneva viie aasta jooksul umbes 20-30 protsenti varast, ülejäänu pidi minema kinnisvarasse ja börsile. Nüüdseks on investoril tulnud oma strateegiat aga veidi kohendada.“Börsil olen peaaegu nullis,” tõdeb ta. “Ma tegin pandeemia ajal kõik valed bet’id, sest ma arvasin, et kõik tõmbab kokku. Aga kõik läks muudkui üles. Siis sain ma aru, et ma ikkagi ei tohi raha panna sellesse kohta, millest ma aru ei saa,” lisab ta lepliku naeratusega.Enda arvates suudab Kabanov börsil trende prognoosida isegi päris hästi, ent ajastus ei ole tema jaoks just tugev külg. Seetõttu teeb ta börsil nüüd pikaajalisemaid investeeringuid ja on fookuse pööranud rohkem ingelinvesteeringute poole. “Sinna, kus ma ikkagi midagi saan aru,” märgib investor.“Aga ma olen ka selle nii ära optimeeritud, et kulutan ühe investeeringu peale maksimum pool tundi. Mul on praegu ka kaks tükki töös – mõlemad tulid Wise Guysi kaudu. Üks on mingi Läti pank, mis on võib-olla rohkem private equity kui ingelinvesteering, aga sarnane. Ja teine on üks startup, mida mu kolleeg on tegelikult tükk aega aidanud. Mina tean neid ka juba tükk aega ja nüüd on nad valmis raha tõstma,” räägib ta.Majandusraskuste mõjuKabanov tunnistab, et hiljuti oli pikem periood, kus ta tegelikult ingelinvesteeringutega ei tegelenudki. “Ma ei näinud tükk aega ühtegi head head diil. Ja tegelikult olen ma iga aasta ka tõstnud seda latti, kus ma olen nõus investeerima,” nendib ta.Lisaks on tema ingelinvesteeringuid mõjutanud ka keeruline majanduskeskkond. “Vahepeal olid mu börsiinvesteeringud nii maas, et ma lihtsalt tõmbasin kõik nulli ja ootasin,” räägib Kabanov.“Ma hoidsin börsil väga suurt osa oma likviidsusest ja see likviidsus oli sellises miinuses, et ma ei tahtnud oma positsioone müüa. Ma umbes teadsin, et nad tulevad tagasi, aga mul ei olnud ka võimalik midagi osta, mis paremini perform’iks. Ma pidin lihtsalt ära ootama, kuni ma olen nõus sealt likviidsust jälle välja võtma,” selgitab ta.“Ja siis mul ei olnudki tükk aega piisavalt vaba likviidsust, et kuskile investeerida. Peaaegu aasta aega ma eriti ei investeerinudki, mingid väga väiksed bet’id olid. Nüüd olen ma hakanud vaikselt jälle investeerima. Selles mõttes oli mõju ikka väga-väga suur,” sõnab Kabanov.Keeruline olukord maailma aktsiaturgudel andis tunda ka iduportfelli sisemiselt. “Membo ja Postoplan ei suutnud raha tõsta sellesama olukorra pärast,” ütleb investor.Membo ongi Kabanov oma portfellist praeguseks juba maha kandnud. Ka turundusidu Postoplan, mille hinnanguline väärtus oli oma tipus 30-40 korda kõrgem kui Kabanovi sisenemise hetkel, on nüüdseks kõvasti kukkunud.OvercorrectionKrahhieelsest idufirmade buumist rääkides usub Kabanov, et Eestis ei jõudnud idufirmade mull tegelikult kunagi nii suureks paisuda kui mujal. “Kui ma vaatasin kas või Bolti perspektiivis, millise valuatsiooniga need tõuksitegijad tõmbasid raha, siis see oli ulmeline! Nüüd on neil natuke probleeme, sest nende correction tuli väga suur,” märgib ta naerdes.Kabanov arvab aga, et pärast eelmise aasta paanikat on idufirmade rahastusvoorude tingimused liigagi konservatiivseks muutunud. “Nagu alati, läks overcorrection’iks ära,” märgib ta.“Mul üks tüüp just helistas; ütles, et tõstab raha ja rääkis, mis talle pakutakse. Ma ütlesin talle, et see ei ole hea diil. See ei ole ka investoritele hea diil. Tüübid andsid 20 protsenti ettevõttest ära ja said selle eest mingi 12 kuud runway’d,” kirjeldab Kabanov.“See ei ole meeskonnale motiveeriv ja samas sa ei osta sellega piisavalt hingamisruumi. Lõpuks peavad ka investorid natuke strateegilisemalt mõtlema – mitte et kuidas kõige rohkem raha välja pressida, vaid et kuidas sealt kõige suurema tõenäosusega midagi suurt tuleb,” rõhutab ta.“Praegu, ma arvan, läks natukene liiga lühiajaliseks see mõtlemine. Aga eks see hakkab vaikselt, ma loodan, ka paranema.”


Naine kaotas kelmidele tuhandeid eurosidPolitsei uurib juhtumit, kus Raplamaal elav naine kaotas kelmidele tuhandeid eurosid, vahendas BNS.
Naisele helistas vene keeles kõnelev mees, kes hoiatas, et naise pangakontole tahetakse laenu võtta ja selle vältimiseks palus helistaja naisel siseneda telefonis olevasse pangarakendusse.
Helistaja juhendamisel paigaldas naine oma telefoni Anydesk rakenduse, mille abil võeti üle tema telefoniekraan ja naine tegi helistaja juhendamisel oma Smart-ID koode sisestades oma pangakontolt ülekande teisele kontole. Kelmusega tekitatud kahju on 8300 eurot.
]]>


Kadri Kõusaar Milan Kunderast: nüansimeistri lahkumine„Kunderat on süüdistatud misogüünias, naistevaenulikkuses – minu arust teenimatult,“ kirjutab Kadri Kõusaar.
Milan Kundera (1929-2023) oli üks mu noorpõlve lemmikkirjanikke. Tema põhiteoseid hakati eesti keeles avaldama just sellel ajal – 1990ndatel ja 2000ndate alguses –, kui ma olin eas, mida Kundera nimetab lüüriliseks.
See on iga, kus inimene on pea eranditult keskendunud iseendale, võimetu nägema, taipama ja järeldusi tegema maailmast, mis teda ümbritseb. Isiksuslik küpsemine eeldab lüürilise vaatevinkli hülgamist. Kundera järgi on romaanikirjanik (ja lugeja!) Saulusest koorunud Paulus, lüürilise ea varemetest ja kompostist hakkab kasvama see päris asi.
Kas ma oleks Kunderast vaimustunud, kui ma oleks juba olnud lüürilisest east väljas? Või just muuhulgas tänu temale ma saingi sest east välja? (Sest lüüriline iga võib ju vaimselt kesta igavesti, sa ei saagi sealt välja.) Või oleks kunderalikud naeruväärsed stseenid ja suurtähtedega mõisted nagu Suur Marss ja Ajalugu mõjunud liiga pateetiliselt? Teisalt ei saa ma eitada Kundera mõju oma maailmatunnetuse kujunemisele – isegi niivõrd, et mõni stseen talletus minus kohe kui „kunderalik“, isegi enne, kui see oli lõppenud. Just Kunderaga seostus mulle poliitiline, aga ka erootiline ebakorrektsus; kerged, koomilised, üle-elulised, isegi piinlikud olukorrad, mille taga võis aga hiilida hirm või nukrus – esimeste hallide karvade avastamine juustes; sädesilmne, aga seksuaalselt ründav öörongi konduktor, kellele aga ühtäkki meenuvad Jumal ja Perekond (just nimelt nii, selles järjekorras ja suurte tähtedega) ja ta põlvitab kupeepõrandal, paludes andestust nii oma ohvrilt kui kõigevägevamalt; kummituslik unenägu, mis hakkab segama reaalsust... Just sellistel hetkedel tundsin ma elu äkilise tiheduse ilu – väljend, mida Kundera kasutab oma esseekogus „Eesriie“.
Kundera jaatas elu ja selle erinevaid vorme kõigis oma nüanssides ja värvides ning ta teadis, et seda ei tohi liiga tõsiselt võtta. Tragöödia ja komöödia kulgevad käsikäes – romaanis „Nali“ saadab spontaanse armukadedussööstu all kannatav noormees oma pruudile totaka sõnumiga kirja, too seda ei mõista, teavitab „organeid“ ja noormees saadetakse sunnitööle...
Tegelikult sedastab kunderalikku elutunnetust päris tabavalt lõik tema viimaseks jäänud romaanist „Tühisuse pidu“, mis ilmus autori 83. eluaastal pärast pikka vaikust. „Teame juba ammu, et meil pole enam võimalik maailma muuta, ümber kujundada ega selle ohtlikku tormisööstu parandada. On vaid üks võimalik vastupanu: mitte seda tõsiselt võtta.“
Peale selle meeldis mulle Kundera täpne poeetiline stiil, kust kõik üleliigne oli välja pressitud. Ka Kundera romaanides esinevad filosoofilised kõrvalepõiked, miniesseed, ei mõjunud pingutatult pikana. Isegi kui sisuliselt ei pruukinud nendega nõustuda (Suur Marss võib olla massihüsteeriline kitš, aga ilma suurte marssideta poleks ei tööliste, naiste, laste, tumedanahaliste, homoseksuaalide jt õigusi), näisid need tegelaste (mõtte)ilma kirjeldamisel põhjendatuna. Veel tekitasid sellised autor-jumala positsioonilt kirjutatud vahepalad suvalise seelikuküti või keskpärase ametniku ümber mingi salapära – pinge, et midagi hakkab juhtuma, selgeks saama. Kundera oskas stseene aeglustada. Nagu oleks mingi hetk pandud aegluupi ja seda siis suurendusklaasiga, millimeeterhaaval lahti kodeeritud.
Kunderat on süüdistatud misogüünias, naistevaenulikkuses – minu arust teenimatult. Jah, meestegelased on tal ehk nüansseeritumad ja naised mõnel juhul vaid ilusad imetlusobjektid, kuid ma ei näe siin vaenulikkust, vaid lihtsalt teatud inimtüpaažide kirjeldust. Kui parafraseerida Kundera kõige mõjuvamat romaani, siis olemise talumatut kergust märkas ta kõigi puhul.
Kaastundliku muige ja irooniaga jälgis ta igaühe koperdamisi ja õnnepüüdlusi, olgu tegu naiivse tudengineiu või vastuolulise meesgünekoloogiga „Hüvastijätuvalsis“.
Tänu oma muusikuharidusele oli Kundera kompositsiooni friik: romaan nagu muusikateos pidi koosnema seitsmest võrdsest osast – muidu ei vastaks see vormilisele täiusele, rõhud oleks paigast. 1987. aastal Paris Review’le antud intervjuus sõnastab Kundera seda nii: „Ma ei allu mingile ebausule maagiliste numbrite osas ega tee ka ratsionaalset arvutust. Pigem ajendab mind sügav, alateadlik, mõistetamatu vajadus, formaalne arhetüüp, mille eest ma ei saa põgeneda. Kõigi minu romaanide arhitektuur põhineb arvul seitse.“
Selle poolest oli Kundera eeskuju tšehhi minimalistlik helilooja Janáček (küllap meeldis Kunderale ka Arvo Pärt, kes samuti väldib liialdusi). Kundera ise kirjeldab samas Paris Review intervjuus oma Janáčeki-mõjusid nii: „Murranguline oli tema otsus muusika oma põhiolemuseni lahti koorida. Muidugi hõlmab iga muusikateos suures osas tehnikat – teemade püstitust, nende arendust, variatsioone, polüfoonilist tööd (mis on sageli väga automaatne), orkestratsiooni, üleminekuid jne. Tänapäeval saab muusikat komponeerida arvutiga – kui vaja, võiksid heliloojad kirjutada sonaate ilma ühegi originaalse ideeta, lihtsalt „küberneetiliselt“ laiendades kompositsioonireegleid. Janáčeki eesmärk oli see arvuti hävitada! Julmad kontrastid üleminekute asemel; kordus variatsiooni asemel – ja alati asjade tuumani: ainult noodil, millel on midagi olulist öelda, on õigus eksisteerida. Peaaegu sama on romaaniga; ka seda koormab „tehnika“, reeglid, mis teevad autori töö tema eest: tutvustage tegelast, kirjeldage miljööd, tooge tegevus ajaloolisse konteksti, täitke tegelaste eluiga mõttetute episoodidega. [- - -] Minu eesmärk on nagu Janáčekil: vabastada romaan romaanitehnika automaatikast.“
Romaan tähistas Kunderale kõige ülemat, nüansseeritumat kunstivormi – midagi, mille üle ta pead murdis ja südant valutas paljudes esseedes (neist vast kuulsaim on „Romaanikunst“). Veelgi enam – romaan oli tema jaoks ka Euroopa kultuuri kvintessents, ja selle kultuuri hääbumist, (Ameerika) kellade-vilede-tele-filmi pealetungi tunnistasid ju ka tema silmad.
Kui Kundera 1968. aastal Praha kevadet kuulutas ja põlu alla langes (ta oli kommunistliku partei liige, aga visati sealt ühes teiste rohkem liberaalsust soovinud intellektuaalidega välja), leidis ta endale uue kodumaa Prantsusmaal. Kodumaa Tšehhiga jäigi suhe problemaatiliseks – on veidi sürreaalne, et näiteks eesti keeles jõudsid Kundera pearomaanid ilmuda varem kui kodumaal Tšehhis originaalis.
Kas Kundera oli tšehhi või prantsuse kirjanik? Julgeksin öelda, et ta oli Euroopa kirjanik, vale oleks teda kuidagi geograafiliselt lahterdada. Samas – lähiajaloost pole vist peale Miloš Formani teada olulisemat tšehhi taustaga kultuuritegelast...
Kas Kundera oli poliitiline kirjanik? Ei ja jaa. Ta armastas rõhutada, et teos on alati kirjanikust targem, laiaulatuslikum – seda nii juhuse kui tahte tõttu, ja teost ega selle tegelaste veendumusi ei tohi samastada autoriga. Autor tõstatab küsimusi, teemasid – midagi pole lõplik... See oli ka põhjus, miks Kundera lausa paaniliselt meediat ja intervjuusid vältis – ta ei sallinud kategoorilisi paikapanemisi, jäika „ametlikku“ tõlgendust. Kundera suhe Tšehhiga ei muutunud paremaks ka pärast raudse eesriide ja idabloki kokkuvarisemist – õli lisas tulle 2008. aastal puhkenud skandaal, kui ajakirjas Respekt süüdistas üks kultuuriloolane Kunderat oma tuttava noormehe, lääne agendi ülesandmises 1950ndatel, mistõttu too paarikümneks aastaks kinni pandi. Süüdistus osutus valeks – aga sellele ei järgnenud mingit vabandust ega selgitust, vaid väiklane, parastav kisa nii paremalt kui vasakult. Kundera reputatsioon oleks hävinud peaaegu samas kurjas rütmis nagu tema romaanis „Nali“... Pealegi häiris Kunderat, et tema üldinimlikke tekste üritati seal mingite poliitiliste suundade ette rakendada, näiteks antikommunismi loosungi alla, mis oma teatud vormides on sama rumal ja sõjakas kui kommunism. (Noor Kundera tahtis tšehhi kommunismi reformida millekski sotsiaaldemokraatia sarnaseks.)
„Romaanikunstis“ kirjutas Kundera: „Olles mudel maailmast, mis põhineb inimlike asjade suhtelisusel ja kahemõttelisusel, on romaan totalitaarse süsteemiga kokkusobimatu. See sobimatus on sügavam kui see, mis eraldab dissidenti aparatšikust, inimõiguste eest võitlejat julmast piinajast, sest see pole mitte üksnes poliitiline ja moraalne, vaid ka ontoloogiline. See tähendab: maailm, mis põhineb ühel ja ainsal Tõel, ning kahemõtteline ja suhteline romaanimaailm on vormitud täiesti eri materjalist.“
Aitäh, Milan Kundera, et sa olid ja lõid maailma, millel on tuhandeid varjundeid, tundehoovuseid ja tõekilde.


Eelistaks eestimaist kaupa, kui saaksSeda, et turul võib petta saada, kiputakse ikka kahtlustama ning paraku on mõnikord sellistel kahtlustel tõepõhi all.
Üks pettusejuhtum kahjustab aga kaudselt kõigi turumüüjate mainet ning nagu osaühingu Kindel Käsi esindaja Viljandi turu maasikapettust kommenteerides tabavalt ütles, siis kõige suuremad kannatajad on kohalikud tootjad. Paljud inimesed ostavad eestimaist kaupa põhimõtte pärast ning selleks, et siinset majandust ja põllumeest toetada. Tänapäeval on järjest suuremale hulgale inimestele oluline keskkonnale jäetud jalajälg. Kui kaob usk sellesse, et kaup on Eestis kasvatatud, võidaksegi hakata ostma välismaist, sest see on ju odavam ning petistele raha anda ei taheta. Rääkimata sellest, et viletsat petukaupa kellegi nime all müües saab kohaliku tootja nimi pleki külge.
Selline pettus võib olla märksa laiem küsimus kui ainult hooajalised maasikad või muud marjad. Selliste kaupadega on lihtsalt võimalik rohkem vahelt teenida, sest eestimaise ning üsna lühikest aega müügil oleva kauba eest ollaksegi nõus rohkem maksma. Pole aga välistatud, et Eesti sibulate, kartulite ja porgandite pähe müüakse mõnikord samuti välismaistelt hulgimüüjatelt ostetut, sest ka kümme senti kilo eest rohkem saada on ju maast leitud raha. Kindlalt seda väita ei saa, sest me lihtsalt ei tea pettuste ulatust. Põllumajandus- ja toiduamet korraldab põhjalikke reide harva.
Lihtne on ameti poole näpuga näidata, et tehku paremat tööd, märksa raskem on vastata küsimusele, kust ta selleks ressursse peaks leidma. Krooniline tööjõu- ja rahanappus kimbutab ju peaaegu kõiki riigiameteid, alles mõne kuu eest kirjutasime Sakalas sellest, et Viljandi politseijaoskonnas on inimesi puudu ning peaprokurör on andnud juhised, et pole lihtsalt mõtet menetluses hoida kuriteoteateid, mille lahendamiseks lootust pole.
Kindlasti tasuks ametil siiski oma sisemine töökorraldus ja olemasolevad ressursid üle vaadata pilguga, et ehk on võimalik tööd pettuste avastamiseks paremini korraldada. Kui see pole võimalik, siis oleks suur abi sellestki, kui amet võtaks ühe suvise hooaja ning korraldaks turgudele reide, nagu kunagi minevikus tehtud on. Ent püsiv lahendus peitub ikka pidevas ja püsivas rahas, mille peaks andma riik. Jutud põllumajanduse toetamisest ja vajadusest tagada Eesti toidujulgeolek on ju üsna sisutühjad, kui ametil pole raha, et põllumehi kaitsta ebaausa konkurentsi, pettuste ja turu solkimise eest.


Zelenskõi sõnul tuleb teraviljaalgatusega jätkata ilma Venemaata (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
KIIEV, 18. juuli, BNS - Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi teatas esmaspäevaõhtuses videopöördumises, et tegi Türgile ja maailmaorganisatsioonile ettepaneku jätkata Musta mere teraviljaalgatust Ukraina teravilja tarnimiseks teistesse maailma riikidesse ilma agressorriigi Venemaata, vahendas uudisteagentuur UNIAN.
"Musta mere teravilja algatus saab ja peaks toimima ka tulevikus. Kui ilma Venemaata, siis ilma Venemaata. Teraviljaekspordi leping – see on leping Türgi ja maailmaorganisatsiooniga – jääb jõusse. Praegu on vaja ainult leida võimalused selle rakendamiseks ja maailma jätkuv otsustav surve terroririigi vastu," ütles president õhtukõnes ukrainlastele.
Sellega seoses märkis Ukraina president, et saatis Türgi presidendile Recep Tayyip Erdoğanile ja ÜRO peasekretärile António Guterresele ametlikud kirjad ettepanekuga jätkata Musta mere teraviljaalgatuse või sellega samaväärse algatusega tööd kolmepoolses vormis.
"Ukraina, ÜRO ja Türgi saavad ühiselt tagada toidukoridori toimimise ja laevade kontrolli," sõnas Zelenskõi.
Riigipea toonitas, et see on vajalik kõigile maailmas. President lisas, et tänu Musta mere teraviljaalgatusele on juba ligi 33 miljonit tonni põllumajandussaadusi eksporditud 45 maailma riiki ning eelkõige on 60 protsenti kogustest läinud Aafrika ja Aasia riikidesse.
"Ukraina seisukoht on alati olnud ja on võimalikult selge, et kellelgi pole õigust hävitada ühegi rahva toiduga kindlustatust. Kui kamp inimesi kuskil Kremlis usub, et neil on väidetavalt õigus otsustada, kas toit on laual erinevates riikides nagu Egiptuses või Sudaanis, Jeemenis või Bangladeshis, Hiinas, Indias, Türgis, Indoneesias, siis on maailmal võimalus näidata, et väljapressimine pole kellelegi lubatud," rääkis president.
Baltic News Service


Zelenskõi sõnul tuleb teraviljaalgatusega jätkata ilma VenemaataUkraina president Volodõmõr Zelenskõi teatas esmaspäevaõhtuses videopöördumises, et tegi Türgile ja maailmaorganisatsioonile ettepaneku jätkata Musta mere teraviljaalgatust Ukraina teravilja tarnimiseks teistesse maailma riikidesse ilma agressorriigi Venemaata, vahendas uudisteagentuur UNIAN.«Musta mere teravilja algatus saab ja peaks toimima ka tulevikus. Kui ilma Venemaata, siis ilma Venemaata. Teraviljaekspordi leping – see on leping Türgi ja maailmaorganisatsiooniga – jääb jõusse. Praegu on vaja ainult leida võimalused selle rakendamiseks ja maailma jätkuv otsustav surve terroririigi vastu,» ütles president õhtukõnes ukrainlastele.
Sellega seoses märkis Ukraina president, et saatis Türgi presidendile Recep Tayyip Erdoğanile ja ÜRO peasekretärile António Guterresele ametlikud kirjad ettepanekuga jätkata Musta mere teraviljaalgatuse või sellega samaväärse algatusega tööd kolmepoolses vormis.
«Ukraina, ÜRO ja Türgi saavad ühiselt tagada toidukoridori toimimise ja laevade kontrolli,» sõnas Zelenskõi.
Riigipea toonitas, et see on vajalik kõigile maailmas. President lisas, et tänu Musta mere teraviljaalgatusele on juba ligi 33 miljonit tonni põllumajandussaadusi eksporditud 45 maailma riiki ning eelkõige on 60 protsenti kogustest läinud Aafrika ja Aasia riikidesse.
«Ukraina seisukoht on alati olnud ja on võimalikult selge, et kellelgi pole õigust hävitada ühegi rahva toiduga kindlustatust. Kui kamp inimesi kuskil Kremlis usub, et neil on väidetavalt õigus otsustada, kas toit on laual erinevates riikides nagu Egiptuses või Sudaanis, Jeemenis või Bangladeshis, Hiinas, Indias, Türgis, Indoneesias, siis on maailmal võimalus näidata, et väljapressimine pole kellelegi lubatud,» rääkis president.
Musta mere teraviljavedu võimaldav leping aegus, sest Venemaa ei nõustunud seda pikendam, vahendasid teisipäeval uudisteagenuurid.
Leping on võimaldanud Ukrainast vilja eksportida meritsi, kuigi riiki tunginud Venemaa on muidu Ukraina mereühendused sulgenud. Tänu kokkuleppele on teravilja hinnad maailmaturul püsinud stabiilsena.
Ühendriigid nimetasid Venemaa esmaspäevast otsust lahkuda Musta mere viljaleppest mõistusevastaseks, sest see tõstab maailmas nälgivate inimeste jaoks toiduainete hindu veelgi.
«Venemaa lahkumine Ukraina teraviljalepingust on julm tegu,» ütles esmaspäeval USA suursaadik ÜRO juures ja süüdistas Moskvat inimkonna pantvangistamises.
«Ajal, mil Venemaa mängib poliitilisi mänge, kannatavad päris inimesed,» sõnas Linda Thomas-Greenfield New Yorgis asuvas ÜRO peakorteris ajakirjanikele.
«Venemaa poolt toiduainete relvadena kasutamise tulemuseks on toidu hankimise raskendamine kohtades, kus seda hädasti vajatakse ja hinnad tõusevad. See on mõistusevastane,» ütles USA välisminister Antony Blinken.
Blinken sõnas telekanalile CNN, et lepingut tuleb võimalikult kiiresti uuendada.
ÜRO peasekretär António Guterres ütles varem päeval, et Venemaa otsus Ukraina teraviljalepingust lahkuda annab kõikjal hoobi abivajajate pihta.
Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen mõistis samuti hukka Venemaa otsuse peatada osalemine Musta mere viljaleppes.
«Euroopa Liit teeb tööd tagamaks maailma haavatavate elanikkonnarühmade toidujulgeolek,» ütles Euroopa Komisjoni president.


Zelenskõi sõnul tuleb teraviljaalgatusega jätkata ilma Venemaata (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud.
KIIEV, 18. juuli, BNS - Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi teatas esmaspäevaõhtuses videopöördumises, et tegi Türgile ja maailmaorganisatsioonile ettepaneku jätkata Musta mere teraviljaalgatust Ukraina teravilja tarnimiseks teistesse maailma riikidesse ilma agressorriigi Venemaata, vahendas uudisteagentuur UNIAN.
"Musta mere teravilja algatus saab ja peaks toimima ka tulevikus. Kui ilma Venemaata, siis ilma Venemaata. Teraviljaekspordi leping – see on leping Türgi ja maailmaorganisatsiooniga – jääb jõusse. Praegu on vaja ainult leida võimalused selle rakendamiseks ja maailma jätkuv otsustav surve terroririigi vastu," ütles president õhtukõnes ukrainlastele.
Sellega seoses märkis Ukraina president, et saatis Türgi presidendile Recep Tayyip Erdoğanile ja ÜRO peasekretärile António Guterresele ametlikud kirjad ettepanekuga jätkata Musta mere teraviljaalgatuse või sellega samaväärse algatusega tööd kolmepoolses vormis.
"Ukraina, ÜRO ja Türgi saavad ühiselt tagada toidukoridori toimimise ja laevade kontrolli," sõnas Zelenskõi.
Riigipea toonitas, et see on vajalik kõigile maailmas. President lisas, et tänu Musta mere teraviljaalgatusele on juba ligi 33 miljonit tonni põllumajandussaadusi eksporditud 45 maailma riiki ning eelkõige on 60 protsenti kogustest läinud Aafrika ja Aasia riikidesse.
"Ukraina seisukoht on alati olnud ja on võimalikult selge, et kellelgi pole õigust hävitada ühegi rahva toiduga kindlustatust. Kui kamp inimesi kuskil Kremlis usub, et neil on väidetavalt õigus otsustada, kas toit on laual erinevates riikides nagu Egiptuses või Sudaanis, Jeemenis või Bangladeshis, Hiinas, Indias, Türgis, Indoneesias, siis on maailmal võimalus näidata, et väljapressimine pole kellelegi lubatud," rääkis president.
Musta mere teraviljavedu võimaldav leping aegus, sest Venemaa ei nõustunud seda pikendam, vahendasid teisipäeval uudisteagenuurid.
Leping on võimaldanud Ukrainast vilja eksportida meritsi, kuigi riiki tunginud Venemaa on muidu Ukraina mereühendused sulgenud. Tänu kokkuleppele on teravilja hinnad maailmaturul püsinud stabiilsena.
Ühendriigid nimetasid Venemaa esmaspäevast otsust lahkuda Musta mere viljaleppest mõistusevastaseks, sest see tõstab maailmas nälgivate inimeste jaoks toiduainete hindu veelgi.
"Venemaa lahkumine Ukraina teraviljalepingust on julm tegu," ütles esmaspäeval USA suursaadik ÜRO juures ja süüdistas Moskvat inimkonna pantvangistamises.
"Ajal, mil Venemaa mängib poliitilisi mänge, kannatavad päris inimesed," sõnas Linda Thomas-Greenfield New Yorgis asuvas ÜRO peakorteris ajakirjanikele.
"Venemaa poolt toiduainete relvadena kasutamise tulemuseks on toidu hankimise raskendamine kohtades, kus seda hädasti vajatakse ja hinnad tõusevad. See on mõistusevastane," ütles USA välisminister Antony Blinken.
Blinken sõnas telekanalile CNN, et lepingut tuleb võimalikult kiiresti uuendada.
ÜRO peasekretär António Guterres ütles varem päeval, et Venemaa otsus Ukraina teraviljalepingust lahkuda annab kõikjal hoobi abivajajate pihta.
Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen mõistis samuti hukka Venemaa otsuse peatada osalemine Musta mere viljaleppes.
"Euroopa Liit teeb tööd tagamaks maailma haavatavate elanikkonnarühmade toidujulgeolek," ütles Euroopa Komisjoni president.
Baltic News Service


Iga kolmas maasikaostja võib petta saadaPeedu Põld ostis neljapäeva hommikul Viljandi turult neli kilo maasikaid. Maasikaid müünud meesterahvas väitis, et tegu on Eestis kasvatatud Sonata sordi maasikatega. Ka kasti küljes olev infokleeps andis Põllule teada, et maasikatootja peaks olema osaühing Kindel Käsi, mis tegutseb Tartumaal Nõo vallas. Põld ostiski heas usus neli kilo marju ja viis need koju.Õhtul koos perega maasikaid sööma asunud Põld avastas seejärel, et maasikad süüa ei kõlba ning neil on vastik roiskunud maitse. «Lähemalt vaadates olid marjad seest pruunid,» ütles Põld, kelle sõnul väliselt riknemist märgata polnud. Et marjade söögikõlbmatus avastati õhtul, siis polnud neid ka võimalik müüjale tagasi viia.Põld pöördus asjas selguse saamiseks ja õiguse nõutamiseks kirja teel otse osaühingu Kindel Käsi poole ning soovis ettevõtjalt olukorrale kommentaari.Talu perenaiselt Helen Kaskemalt sai Peedu Põld teada, et nende ettevõte Sonata-nimelist sorti enam ei kasvata, seega ei saa nad seda ka mitte kuidagi müüa. Maasikakasvataja hinnang olukorrale oli ühemõtteline: «Päritolupettus, need pole meie maasikad.»Osaühingu Kindel Käsi omanik Helen Kaskema sõnas, et pettused on turgudel tegelikult täiesti igapäevane asi. «Meie marju müüakse turgudel praegu väga vähe,» rõhutas ta.Teateid maasikate kohta, mille juures on osaühingu Kindel Käsi silt, edastavad nii peretuttavad, kes juhtuvad neid märkama, kui ka murelikud ostjad, kes soovivad marjade päritolus veenduda. «Helistati näiteks, et leidsime maasikakastist õunapuu lehe, kas teie talus on õunapuid,» tõi ta näite. «Täiesti välistatud, et meie talu maasikad, sest ükski põld ei ole meil õunapuude lähedal. See on täiesti tavaline ja kahjuks täiesti igapäevane, aga me ei jõua iga müügileti juurde.»Kaskema on enda ütlust mööda üsna pessimistlik võimaluse suhtes, et päritolupettustega Eestis asjad niipea paremaks läehvad. Järelevalve on küll justkui olemas, aga siiski nõrk ning pettuste suure hulga taga on tema arvates põllumajandus- ja toiduameti piiratud võimalused.Igale poole inspektorid küllaldase tihedusega ei jõua, saatelehti pole keeruline võltsida ning marjade analüüsiks vajalikke testide tegemine on aja- ja rahakulukas tegevus.Kui suur hulk Eesti turgudel müüdavaid marju on petumarjad, seda on Kaskema hinnangul keeruline öelda. Pettusi tuleb aga ette kõikjal ning hinnanguliselt kolmandik, kui mitte rohkem, võivad olla petumarjad. Seejuures pole vahet, kas käia väikelinna või suure linna turul, pettused on levinud igal pool, ehkki neist ei pruugita väga rääkida. «Pada sõimab katelt: väikesed linnad süüdistavad suuri, suured väikeseid,» lausus ta. «Aga see on väikestel turgudel täpselt sama levinud kui suurtel.» (Sakala)


Juhtkiri: pettustele piir pealeJUHTKIRISeda, et turul võib petta saada, kiputakse ikka kahtlustama ning paraku on mõnikord sellistel kahtlustel tõepõhi all.Üks pettusejuhtum kahjustab aga kaudselt kõigi turumüüjate mainet ning nagu osaühingu Kindel Käsi esindaja Viljandi turu maasikapettust kommenteerides tabavalt ütles, siis kõige suuremad kannatajad on kohalikud tootjad. Paljud inimesed ostavad eestimaist kaupa põhimõtte pärast ning selleks, et siinset majandust ja põllumeest toetada. Tänapäeval on järjest suuremale hulgale inimestele oluline keskkonnale jäetud jalajälg. Kui kaob usk sellesse, et kaup on Eestis kasvatatud, võidaksegi hakata ostma välismaist, sest see on ju odavam ning petistele raha anda ei taheta. Rääkimata sellest, et viletsat petukaupa kellegi nime all müües saab kohaliku tootja nimi pleki külge.Selline pettus võib olla märksa laiem küsimus kui ainult hooajalised maasikad või muud marjad. Selliste kaupadega on lihtsalt võimalik rohkem vahelt teenida, sest eestimaise ning üsna lühikest aega müügil oleva kauba eest ollaksegi nõus rohkem maksma. Pole aga välistatud, et Eesti sibulate, kartulite ja porgandite pähe müüakse mõnikord samuti välismaistelt hulgimüüjatelt ostetut, sest ka kümme senti kilo eest rohkem saada on ju maast leitud raha. Kindlalt seda väita ei saa, sest me lihtsalt ei tea pettuste ulatust. Põllumajandus- ja toiduamet korraldab põhjalikke reide harva.Lihtne on ameti poole näpuga näidata, et tehku paremat tööd, märksa raskem on vastata küsimusele, kust ta selleks ressursse peaks leidma. Krooniline tööjõu- ja rahanappus kimbutab ju peaaegu kõiki riigiameteid, alles mõne kuu eest kirjutasime Sakalas sellest, et Viljandi politseijaoskonnas on inimesi puudu ning peaprokurör on andnud juhised, et pole lihtsalt mõtet menetluses hoida kuriteoteateid, mille lahendamiseks lootust pole.Kindlasti tasuks ametil siiski oma sisemine töökorraldus ja olemasolevad ressursid üle vaadata pilguga, et ehk on võimalik tööd pettuste avastamiseks paremini korraldada. Kui see pole võimalik, siis oleks suur abi sellestki, kui amet võtaks ühe suvise hooaja ning korraldaks turgudele reide, nagu kunagi minevikus tehtud on. Ent püsiv lahendus peitub ikka pidevas ja püsivas rahas, mille peaks andma riik. Jutud põllumajanduse toetamisest ja vajadusest tagada Eesti toidujulgeolek on ju üsna sisutühjad, kui ametil pole raha, et põllumehi kaitsta ebaausa konkurentsi, pettuste ja turu solkimise eest."Kui kaob usk sellesse, et kaup on Eestis kasvatatud, võidaksegi hakata ostma välismaist, sest see on ju odavam ning petistele raha anda ei taheta."


Eesti maasikaid soovinud viljandlane sai vastu pükse ja mõru maigu suhuPETUKAUP
Neljapäeval neli kilo kirjade järgi Tartumaal kasvatatud maasikaid ostnud viljandlane avastas õhtul maasikaid sööma asudes, et marjad on seest roiskunud. Maasikakasvatajale saadetud kirja peale sai ta aga teada, et on langenud päritolupettuse ohvriks. Sellised pettused on Eestis väga tavalised ning järelevalvet oluliselt karmistamata seda probleemi lahendada pole maasikakasvataja sõnutsi võimalik.
Viljandlane Peedu Põld ostis neljapäeva hommikul Viljandi turult neli kilo maasikaid. Maasikaid müünud meesterahvas väitis, et tegu on Eestis kasvatatud Sonata sordi maasikatega. Ka kasti küljes olev infokleeps andis Põllule teada, et maasikatootja peaks olema osaühing Kindel Käsi, mis tegutseb Tartumaal Nõo vallas. Põld ostiski heas usus neli kilo marju ja viis need koju.
Õhtul koos perega maasikaid sööma asunud Põld avastas seejärel, et maasikad süüa ei kõlba ning neil on vastik roiskunud maitse. «Lähemalt vaadates olid marjad seest pruunid,» rääkis Põld, kelle sõnutsi väliselt riknemist märgata polnud. Kuna marjade söögikõlbmatus avastati õhtul, siis polnud neid ka võimalik tagasi müüjale viia.
Põld pöördus asjas selguse saamiseks ja õiguse nõutamiseks kirja teel otse osaühingu Kindel Käsi poole ning soovis ettevõtjalt olukorrale kommentaari.

Sellist sorti ei kasvatatagi
Osaühing Kindel Käsi toimetab Tartumaal Nõo vallas. Talu perenaiselt Helen Kaskemalt sai Peedu Põld teada, et nende ettevõttes Sonata-nimelist sorti enam ei kasvatata ning seega ei saa nad seda ka mitte kuidagi müüa. Maasikakasvataja hinnang olukorrale oli ühemõtteline: «Päritolupettus, need pole meie maasikad.»
Nelja kilo maasikate eest maksis Põld 30 eurot ning sisuliselt kõik marjad rändasid prügikasti ja raha korstnasse, sest nagu Põld ütles, siis suurt midagi sealt päästa ei andnud ning katsest ükshaaval mõned kõlblikud marjad siiski üles leida loobuti kiiresti.
Enda sõnutsi pole Põld turul müüjaid varem kahtlustanud ning on seni usaldanud nii müüjaid kui silte. Omateada pole ta ka seni petta saanud. Marjad on alati süüa kõlvanud ning päritolumaa osas pole Põllul seni kahtlusi tekkinud. Marju ta aga kehvast kogemusest hoolimata tulevikus kohapeal pooleks lõikama siiski ei hakka. «Tõsisemalt hakkan neile samas otsa vaatama küll,» tähendas ta. «Aga usaldan siiski meie müüjaid ja põllumehi edasi, sest ega nad suurt midagi selle eest vastu saa, mis ise sisse panevad. Meie põllumajanduses tehakse kohati ikka imet.»
Eesti maasikatalu, kelle nimel pettus tehti, tahtis Põld aga eraldi tunnustada. «Väga kiiresti ja väga vara hommikul tuli neilt vastus,» kiitis Põld. «Kohe näha, et seal talus teevad inimesed tublisti tööd!»

Susserdamisega kaasneb oht ...

Laupäeva hommikul Viljandi turul Peedu Põllu antud kirjeldusega sobivat maasikamüüjat kommentaari küsimiseks ei olnud. Teisi maasikamüüjaid oli aga mitmeid ning huvi maasikate vastu suur.
Karksi lähedal maasikaid kasvatava Teeve Kändra arvates ei ole päritolupettused, näiteks Poola või muude riikide maasikate müümine Eesti maasikate pähe, tänapäeval enam kuigi tavalised, sest põllumajandusja toiduameti inspektorid hoiavad olukorral jõudumööda silma peal. Lugu neljapäeval ostetud petumaasikatest tuli talle suure üllatusena ning tema kõrvu pole selliseid juhtumeid kuigi palju sattunud.
Müüjaid käib põllumajandusja toiduamet pisteliselt kontrollimas, samuti kontrollitakse väga usinasti ka vihjeid, mida ostjad või teised müüjad saadavad. Õigel müüjal on alati korrektsed saatelehed ning inspektoritele peavad need alati olema ette näidata. Lisaks peavad kastidel olema õiged kleepsud. «Kõik on tänapäeval nii kontrollitav, et ega naljalt keegi ei hakka sellist susserdust tegema,» arvas ta.
Kändra kaubavalikus on ka teiste kasvatajate maasikaid, sest enda talu saak jäi öökülmade ja põua tõttu väga kasinaks, ent marjade ja muu kauba päritolus on ta veendunud, saatelehed on korras ning klientidel on tema kui kauaaegse maasikakasvataja ja -müüja suhtes tekkinud usaldus. Sestap ei ole Kändra pidanud kokku puutuma ka kahtlustavate klientidega, kellele maasikate päritolu tõestama peaks, sest omi inimesi tuntakse ja usaldatakse, eriti väikestes kohtades, ning kord rikutud mainet oleks raske parandada.

... aga mitte piisavalt suur
Osaühingu Kindel Käsi omanik Helen Kaskema sõnas laupäeval ohates, et paraku olukord siiski nii roosiline ei ole ning pettused on turgudel tegelikult täiesti igapäevane asi. Seejuures ka Viljandi turul, kust Kaskema on ennegi saanud teateid, et kirjade järgi on müügil nende marjad.
«Meie marju müüakse turgudel praegu väga vähe,» rõhutas maasikakasvataja. «Tallinnas Nõmme turul müüakse ning Tartus on üks kohalik maasikakasvataja, kes natuke ka meie marju müüb. Kõik. Rohkem turgudel meie marju ei müüda ning meie ametlik edasimüüja on NoBananas, kes müüb marju poolekilostes karpides, mitte kastides.»
Teateid maasikate kohta, mille juures on nende ettevõtte silt, edastavad nii peretuttavad, kes juhtuvad neid märkama, kui ka murelikud kliendid, kes soovivad marjade päritolus veenduda. «Helistati näiteks: leidsime maasikakastist õunapuu lehe. Kas teie talus on õunapuid?» tõi ta näite. «Täiesti välistatud, et meie talu maasikad, sest ükski põld ei ole meil õunapuude lähedal. See on täiesti tavaline ja kahjuks täiesti igapäevane, aga me ei jõua iga müügileti juurde.»
Kaskema on enda sõnutsi üsna pessimistlik võimaluse osas, et päritolupettustega Eestis asjad niipea paremaks muutuvad. Järelevalve on küll justkui olemas, aga siiski nõrk ning pettuste suure hulga taga on tema arvates põllumajandus- ja toiduameti piiratud ressursid. Igale poole inspektorid piisava tihedusega ei jõua, saatelehti pole keeruline võltsida ning marjade analüüsiks vajalike testide tegemine on aja- ja rahakulukas tegevus.
Kui suur hulk Eesti turgudel müüdavaid marju on petumarjad, on Kaskema hinnangul väga keeruline öelda. Pettusi tuleb aga ette kõikjal ning hinnanguliselt kolmandik, kui mitte enam, võivad olla petumarjad. Seejuures pole vahet, kas külastatakse väikelinna või suure linna turgu, pettused on levinud igal pool, ehkki neist ei pruugita väga rääkida. «Pada sõimab katelt: väikesed linnad süüdistavad suuri, suured väikeseid,» nentis ta. «Aga see on väikestel turgudel täpselt sama levinud kui suurtel.»
Ta tõi näiteks Soome, kus võeti päritolupettused erilise luubi alla ning igapäevasest kohalike maasikakasvatajate murest sai tõesti üsna haruldane juhus ja päritolupettused raugesid sisuliselt ühe hooajaga. «Seejuures võin öelda, et kui enne järelevalve karmistamist olid müüdud marjadest paberite järgi kohalikud umbes 90 protsenti, siis pärast karmistamist langes kohalike marjade müügi hulk umbes 60 protsendini,» märkis ta. «Ehk siis umbes kolmandik müüdust oli ilmselgelt pettus ning umbes samas suurusjärgus võib see olla ka Eestis.»
Kaskema ei osanud täpselt öelda, kui palju petised sellise tööga vaheltkasu teenivad, sest ta pole hulgihindadega kursis, ent eelkõige saavad sellega kahju kohalikud ausad kasvatajad, kelle kaup konkureerib ebaõiglastel alustel odavalt sisseveetud marjadega, mida saab õige pisut odavamalt müüa. Ent kahju kannatab ka tarbija ise. «Aastaid on inimesed rääkinud, et kohalikud maasikad maitsesid minevikus hästi, tänapäeval enam aga mitte, et kas tase ja kvaliteet on alla käinud,» rääkis ta. «Tegelikult ei ole, aga pettused on lihtsalt nii levinud, et see tekitab sellise mulje.»
Ühtegi head nõksu pettuste vältimiseks Kaskema anda ei osanud, sest eelkõige seisab asi põllumajandus- ja toiduameti järelevalve taga kinni. Olukorra paranemist oleks loota alles siis, kui järelevalve tugevneks ja amet saaks rohkem ressursse selle tõhusaks korraldamiseks.
Kindlasti tasub tema sõnutsi osta endale maasikaid ainult ühe ja väga usaldusväärse müüja käest, kes müüb talle teadaoleva kasvataja marju. Alati võib küsimustega pöörduda ka kasvatajate poole ning uurida mõne müügileti kohta, kas seal ikka on nende ametlik edasimüüja. «Ma ei näe, et see olukord enne laheneks,» tõdes ta.
Kui on välja otsitud kindel müüja ning veendutud, kas ta müüb enda talu marju või on tegu maasikakasvataja ametliku edasimüüjaga, siis on lootust, et petiste õnge langeb vähem inimesi. Kindlasti tasub tema hinnangul jälgida ka kirjavigu sordinimedes ning võimaluse korral tundmatuid müüjaid lihtsalt vältida.

PEEDUPÕLD
Osaühing Kindel Käsi müüb turul maasikaid üksnes ühe kindla edasimüüja vahendusel Tallinnas Nõmme turul ja Tartu turul. Viljandis nad maasikaid ametlikult ei müü, ometi on Viljandi turul nende ettevõtte siltidega kaupa müügil. 2 × JAN RANDAR RAIDMAViljandis Helen Kaskema teada nende talu maasikaid üldse ei müüdagi, ometi kirjade järgi saab neid justkui osta.Neljapäeval Viljandi turult ostetud maasikad osutusid riknenuks ning ostja langes päritolupettuse ohvriks.

TRIIN LOIDE


Naised kaotasid kelmidele tuhandeid eurosidTALLINN, 18. juuli, BNS – Politsei uurib kaht juhtumit, kus naised kaotasid kelmidele tuhandeid eurosid.
Esmaspäeval alustas politsei menetlust juhtumis, kus Lasnamäel elavale 50-aastasele naisele helistati väidetavalt Elisast ning teavitati, et keegi võõras on saanud juurdepääsu tema andmetele ning on loodud teine Smart-ID lahendus. Seejärel paluti naisel erinevatel ettekäänetel ja erinevate isikute poolt alla laadida RustDesk ja Remote Desktop tarkvara, siseneda internetipanka ja sisestada PIN-koodid. Kuivõrd naine ei kahelnud helistajate usaldusväärsuses, siis täitis ta kõik korraldused. Hiljem selgus, et naise nimel võeti erinevatest krediidiasutustest laene kogusummas 4053 eurot, mis omakorda kanti raha edasi välismaa platvormidele.
Esmaspäeval alustas politsei menetlust juhtumis, kus Maardus elavale 50-aastasele naisele helistati väidetavalt pangast ja politseist ning teavitati, et tema andmed on lekkinud ning tema nimel on võetud laenu. Naisele tehti ettepanek osaleda salajases operatsioonis kurjategija tabamiseks. Selleks paluti alla laadida kaugjuurdepääsu tarkvara AnyDesk, veendi teda võtma laenu ja meelitati pettusega müüma oma sõidukit. Kuivõrd naine ei kahelnud helistajate usaldusväärsuses, siis täitis ta kõik korraldused. Hiljem naine mõistis, et tegu on kelmusega, kui tema kontolt oli tehtud ülekanne 4500 eurot võõrale pangakontole.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Põhja prefektuur hoiatab veebis leviva uue kelmuse eestTALLINN, 18. juuli, BNS - Põhja prefektuur hoiatab, et kelmid ei pea suvepuhkust ning on veebis asunud levitama uut petuskeemi.
"Taas on välja mõeldud petuskeem, kuidas inimestelt raha välja meelitada. Nimelt on sotsiaalmeediasse pandud jooksma reklaam, mis lubab, et pärast panga teenuste hindamist kantakse teie kontole 25 eurot," kirjutab politsei sotsiaalmeedias.
"Tundub nagu kerge rahateenimise võimalus? Tegelikult on aga tegemist petuleheküljega, mille tunned ära, kui tähelepanelikult vaatad aadressiriba, kuhu sind on edasi suunatud.Ole tähelepanelik," jätkas prefektuur.
Kahtluse puhul on kõige kindlam kirjutada brauseri aadressireale ise www.lhv.ee, mitte vajutada lingil, mis tundub sarnane, kuid on tegelikult mõne tähekombinatsiooni poolest siiski erinev, soovitab politsei.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Põhja prefektuur hoiatab veebis leviva uue kelmuse eestPõhja prefektuur hoiatab, et kelmid ei pea suvepuhkust ning on veebis asunud levitama uut petuskeemi.
Uus petuskeem on liikvel.
"Taas on välja mõeldud petuskeem, kuidas inimestelt raha välja meelitada. Nimelt on sotsiaalmeediasse pandud jooksma reklaam, mis lubab, et pärast panga teenuste hindamist kantakse teie kontole 25 eurot," kirjutab politsei sotsiaalmeedias.
"Tundub nagu kerge rahateenimise võimalus? Tegelikult on aga tegemist petuleheküljega, mille tunned ära, kui tähelepanelikult vaatad aadressiriba, kuhu sind on edasi suunatud. Ole tähelepanelik," jätkas prefektuur.
Kahtluse puhul on kõige kindlam kirjutada brauseri aadressireale ise www.lhv.ee, mitte vajutada lingil, mis tundub sarnane, kuid on tegelikult mõne tähekombinatsiooni poolest siiski erinev, soovitab politsei.


Põhja prefektuur hoiatab veebis leviva uue kelmuse eestPõhja prefektuur hoiatab, et kelmid ei pea suvepuhkust ning on veebis asunud levitama uut petuskeemi, vahendas BNS.
“Taas on välja mõeldud petuskeem, kuidas inimestelt raha välja meelitada. Nimelt on sotsiaalmeediasse pandud jooksma reklaam, mis lubab, et pärast panga teenuste hindamist kantakse teie kontole 25 eurot,” kirjutab politsei sotsiaalmeedias.
“Tundub nagu kerge rahateenimise võimalus? Tegelikult on aga tegemist petuleheküljega, mille tunned ära, kui tähelepanelikult vaatad aadressiriba, kuhu sind on edasi suunatud.
Ole tähelepanelik,” jätkas prefektuur.
Kahtluse puhul on kõige kindlam kirjutada brauseri aadressireale ise www.lhv.ee, mitte vajutada lingil, mis tundub sarnane, kuid on tegelikult mõne tähekombinatsiooni poolest siiski erinev, soovitab politsei.
]]>


RIA: petturid küsivad paar eurot, kuid võivad võtta kogu kontol oleva rahaRiigi infosüsteemide ameti (RIA) küberintsidentide käsitlemise osakonna CERT-EE juht Tõnu Tammer ütles Vikerraadios, et RIA saab iga päev ettevõtete esindajatelt ja tavainimestelt infot, et neile on petturite poolt saadetud õngituskirju e-postile või telefoni, milles palutakse postipaki transpordi eest juurde maksta.Sõnumites on kirjas, et paki transpordiga on tekkinud tõrge ja seetõttu peab klient transpordi eest maksma paarieurose lisatasu. Sõnumis on veebilink, millele vajutades küsitakse kliendi pangakaardi andmeid. «Võib ju tunduda, et paar eurot, tühja temaga aga tegelikult jagades krediitkaardiandmeid on võimalik varastada kogu limiidi ulatus,» ütles Tammer.
Tammer selgitas, et üldjuhul ei juhtu midagi, kui inimene vajutab õngistuskirjas olevale lingile, kuid kindlasti ei tohiks ta sisestada seal küsitud andmeid.
Kurjategijad küsivad andmeid selleks, et andmed teistele ebaseadluslikku äri ajavatele petturitele edasi müüa.
Tavaliselt küsitakse kahtlastele lingile vajutades lisaks krediitkaardinumbritele ka teisi isiklikke andmeid, näiteks elukoha aadressi. Kurjategijad küsivad andmeid selleks, et neid teistele ebaseadluslikku äri ajavatele petturitele edasi müüa. Andmeid kasutakse omakorda järgmistes õngistuskirjades, ütles Tammer.
Tammer ütles, et kui inimene on juba oma krediitkaardi andmed sisestanud ja tal tekkib hiljem kahtlus, et tegemist võib olla petuskeemiga, siis peaks ta helistama koheselt panka, et tema kaart suletaks.
Lisaks võiks teavitada RIA-t, et nad saaksid uurida, millega on täpsemalt tegemist. Kui tegemist on pahatahtliku sisuga veebileega, võtavad nad ühendust lehe haldajaga. RIA ei saa alati tagada, et petturite poolt ülesseatud veebilehed kinni pandaks, kuid nad saavad blokeerida sellele juurdepääsu.


Ettevaatust: Soome postifirma nimel levivad pettusedSMS-sõnumite pettused Posti nimel on taas levimas. Väljaanne Ilta-Sanomat nägi hiljuti tekstisõnumit, milles väideti, et kliendi pakk on kättetoimetamiseks valmis. Antud veebilingi kaudu tuli kinnitada vaid tollitasu 54,45 eurot.
Nagu paljude sarnaste kelmuste puhul, liikus ka see sõnum Posti tõeliste sõnumite juurde. Sama nähtust on pandud tähele ka näiteks pangakelmuste puhul. Sõnum läheb telefonis panga ehtsate sõnumitega samasse kohta.
Libasõnumi ilmumine õigete sõnumite sekka suurendab usaldusväärsust. Telefonioperaatoritel on aga olnud raske probleemiga tegeleda varem tehtud tehniliste valikute tõttu.
Ilta-Sanomat külastas lingitud veebisaiti vero-pay.org täna teisipäeval, 18. juulil lõuna paiku. Jäi mulje, et tegemist on pettusega, mille käigus ohvrit meelitatakse ostma kurjategijate jaoks bitcoini krüptovaluutat.
Petusõnumis lingitud veebisait suunab ettevõtte Simplex ilmselt ehtsale makselehele, mis küsib bitcoinide ostmiseks maksekaardi andmeid. Selles etapis tõusis ka nõutav summa sõnumi 54,45 eurolt 75,24 euroni. Hind võib varieeruda olenevalt bitcoini vahetuskursist.
Seoses sellega, et petusõnumi ilmumist ehtsate sõnumite vahel on raske ära hoida, jõustub Soomes peagi seaduse muudatus, millega piiratakse telefoninumbrite võltsimise võimalust.
Paljud petturid on soomlastele helistanud numbritelt, mis tunduvad kodumaised. Küll aga kohustab amet operaatoreid oktoobris vältima helistaja numbri muutmist ja petukõnede suunamist kõne saajatele.


Fredi Oja: inimesed ülehindavad enda võimeid petuskeemide äratundmisel   Järjest sagenevate pangapettustega võitlemisel peavad pangad ja kliendid koostööd tegema, kirjutab LHV pettuste ennetamise juht Fredi Oja.    Pankadega otsesemalt või kaudsemalt seotud pettused on Eestis viimastel aastatel märgatavalt sagenenud. Kurjategijad on välja töötanud uusi ja keerukaid skeeme, millega soovitakse inimeste pangakontodel olevat raha välja petta.  Kuna sularaha kasutatakse üha vähem ning raha liigutatakse valdavalt digitaalselt, püüavad petturid leida erinevaid võimalusi inimeste pangakontodel oleva raha varastamiseks läbi maksete või kaarditehingute. Klientide ootus pangale on, et nende raha on igati kaitstud. Pangad hoiavadki klientide vara turvaliselt, kuid probleemid tekivad siis, kui kliendid annavad petturitele ise ligipääsu oma kontodele. Silmast silma petujutu asemel on tänased kelmid haaranud telefonid, et tõmmata inimesed kõnega konksu otsa, pakkudes näiteks investeeringutele ulmelisi kasumeid. Nad loovad autentsena tunduvaid, aga vale aadressiga veebilehti, mis panevad uskuma, et oled õiges kohas, kuhu maksmiseks oma PIN-koodid sisestada. Ringlevad ka petukirjad ja SMS-id, mille kurjategijad saadavad panga või mõne muu teenusepakkuja nime alt, et suunata pahaaimamatuid edasi lingile, kus on jälle vaja PIN-koodid sisestada.  Veel mõned aastad tagasi olid petukirjad ja -lehed kergesti äratuntavad, kuid täna näevad need väga usutavad välja. Olgu öeldud, et ükski teenusepakkuja ei palu kliendil kunagi telefoni, SMS-i ega e-kirja teel pangakonto paroole või krediitkaardi andmeid kuhugi saata või sisestada.  Levinud arusaam: "Minuga seda ei juhtu ja ma saan aru, kui mind petetakse."  Panga töös näeme iga päev haritud ja arukaid inimesi igas vanuses, olenemata soost, kes on sattunud mõne petuskeemi ohvriks. Pettuste ohvriks võib langeda igaüks. Uuringud tõestavad, et inimesed sageli alahindavad riske ja ülehindavad enda võimeid petuskeeme ära tunda. Sageli sõltub petta saamine pelgalt juhusest.  On oluline mõista, et PIN-koodide sisestamine võrdub allkirjaga ning iga tehingu kinnitamisel peab kasutaja olema äärmiselt ettevaatlik. Kliendid eeldavad sageli, et pangad suudavad kurjategijaid jälitada ja raha tagasi saada. See on keerulisem, kui paljud arvavad, kuna raha liigub kiiresti välisriikidesse ning saaja kontolt edasi. Näiteks kaardiandmete lekkimise korral võib kaardiorganisatsioon aidata raha tagasi saada, kuid see ei laiene kõikidele maksetele. Kui inimene satub pettuse ohvriks, on oluline teha politseisse avaldus, kuna pettuste uurimine ja lahendamine kuulub politsei pädevusse. Pettuste lahendus- ja ennetusmeetmete täpsed üksikasjad ei ole sageli avalikud, et vältida kurjategijate teadlikkust meetmetest.  Mida saavad pangad teha klientide kaitsmiseks ja mida mitte?   Pettuste ennetamiseks tegelevad pangad teavitustööga, arendavad oma süsteeme pettusekindlamaks ning teostavad aktiivset monitooringut petulehtede avastamiseks ja eemaldamiseks. Näiteks on tänavu tehtud juba üle 150 petulehe, mis matkivad LHV veebilehte: enamjaolt jõuavad need internetis üleval olla vaid mõnikümmend minutit, sest pank saab nendele reeglina kiirelt jälile.  Pettuste lahendamiseks tegelevad pangad klientide informeerimise ja nõustamisega ning suhtlevad kaardiorganisatsioonidega kaardipettuste korral. Lisaks teevad pangad koostööd politseiga andmete jagamiseks ja teiste pankadega suhtlemiseks. Lisaks pettuste vastu võitlemisele arendavad pangad tööriistu, mis suudaksid pettusemustreid ära tunda, ennetada riske ning pettusi peatada. Kiiresti muutuvas maailmas on kelmid muutunud üha nutikamaks ning kasutavad erinevaid meetmeid, et inimeste tähelepanu eemale juhtida. Nii pangad kui ka politsei teevad jõupingutusi turvalisema elukeskkonna tagamiseks, kuid ka inimesed peavad olema valvsad ning arvestama, et pettused võivad tabada ka neid endid. Pettuste vastu võitlemine on pankade ja klientide ühine ülesanne. Pangad tegelevad pettuste ennetamise ja lahendamisega erinevate meetmete abil ning klientidel on oluline olla teadlik petuskeemidest ja kasutada oma raha ettevaatlikult. Et raha oleks kindlalt kaitstud, on vajalik koostöö ja teadlikkus nii klientide kui ka pankade poolt.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


PolitseiteatedKehtna vald
16. juulil kell 15.58 toimus liiklusõnnetus Lelle alevikus, kus juhtimisõiguseta 17-aastane noormees sõitis rolleriga vastu tänavavalgustusposti. Kannatanu toimetati haiglasse.

Kohila vald
Politsei alustas kriminaalmenetlust selles, et ajavahemikul 4.-6. juuli varastati Kohilas raudteejaama rattahoidjast lukustatud jalgratas Virus Pro. Vargusega tekitatud varaline kahju on 300 eurot.
14. juulil kella 13.40 paiku toimus liiklusõnnetus Kõnnu teel Metsavahi raudteeülesõidukohal.

Märjamaa vald
Politsei alustas kriminaalmenetlust selles, et 11. juuli õhtul löödi korteris 52-aastast meest.
15. juulil kesköö paiku teatati politseile, et tekkinud konflikti käigus lõi 55-aastane mees oma 50-aastast naabrimeest.

Arvutikelmus
14. juulil sai politsei teate, et Raplamaal elavale naisele helistas vene keeles kõnelev mees, kes hoiatas, et naise pangakontolt tahetakse laenu võtta ja selle vältimiseks palus helistaja naisel siseneda telefonis olevasse pangarakendusse. Helistaja juhendamisel paigaldas naine oma telefoni Anydesk rakenduse, mille abil võeti üle tema telefoniekraan ja naine tegi helistaja juhendamisel oma Smart-ID koode sisestades oma pangakontolt ülekande teisele kontole. Kelmusega tekitatud kahju on 8300 eurot.

Politsei-ja piirivalveamet


Venezuela kinnipeetavad hoiavad pantvangis nelja politseinikkuCARACAS, 18. juuli, AFP-BNS – Venezuela eeluurimisvanglas mässavad kinnipeetavad hoiavad pantvangis nelja politseinikku, teatas teisipäeval vangiõiguste rühmitus.
Organisatsiooni Una Ventana a la Libertad (Aken vabadusse) andmetel ei ole läbirääkimised kohtuametnikega 24 tundi pärast nelja korravalvuri kinnivõtmist tulemusi andnud.
Avalduses öeldakse, et mäss puhkes esmaspäeval politseinikke rikkumistes süüdistanud kinnipeetavate seas Põhja-Aragua osariigi eeluurimisvanglas. Kinnivõtmise hetkel tegelesid politseinikud vangide loendamisega.
Kinnipeetavad sundisid neli politseinikku enda kambrisse.
Sotsiaalmeedia videotes on näha trellide taga kolme mees- üht naispolitseinikku, kelle käed on kinni seotud, kuid kes kinnitavad, et neid ei kohelda halvasti.
Kinnipeetavad väitsid, et vangistajad üritasid neilt toidu, perekülastuste või kohtusse üleviimise eest raha välja pressida.
AFP – Baltic News Service


Kaur Lass kutsub vaidlustama üldplaneeringu rikkumistStrateegilise ja ruumilise planeerimisega tegelev viimsilasest planeerimisekspert Kaur Lass on 14. juulil teinud oma Facebooki lehel üleskutse vaidlustada Viimis vallavalitsuse püüdu rikkuda kehtivat üldplaneeringut.
Avaldame selle postituse täismahus ja muutmata kujul.
“Kutsun sind üles vaidlustama Viimsi Vallavalitsuse püüdu rikkuda oma kehtivat üldplaneeringut! Kannikese tee 1, Kannikese tee 1a, Kannikese tee 19 ja Kannikese tee katastriüksuste detailplaneeringuga antakse ehitusõigus jalghalli püstitamiseks üldplaneeringu vastaselt.
Selle hoone max ehitisealune pind on 1,1 ha ja max kõrgus 20 m, st tegu on Viimis aleviku SUURIMA hoonega. Hoone on umbes katlamaja uute korstende kõrgune ja pindalalt suurem kui naabruse kaarhallid kokku.
Selgitan, seda jalgpallihalli surutakse läbi kehtiva Viimsi valla mandriosa üldplaneeringu kohasele kergetööstuse maale (tähisega üldplaneeringu kaardil: Tk), kuhu selliseid ühiskondlike objekte ei ole lubatud.
Planeeringuala ala on küll ka väikses mahus üldkasutatavate hoonete (tähisega AR, mis on ühiskondlike hoonete reservmaa) ja kuna see on seda alla pooles planeeringuala suuruses, siis on siin korrektne koostada üldplaneeringut muutev, st laia avalikkuse kaasamisega, detailplaneering.
Lisaks on planeerigualal ka osaliselt haljasmaa (tähisega H) ning lisaks osaliselt pruuni ja lilla värviga kavandatud teede alla jääv maa. Selline üldplaneeringu muutise peitmine ja detailplaneeringu läbisurumine toimub ajal, kui vald ise massiliselt kiusab maaomanike, kes üldplaneeringu kohaseid planeeringuid menetleda soovib ja on üldplaneering muutmise keelanud. Asja läbisurumiseks kasutatakse propagandat (eskiisi avaliku arutelu järel ilmunud artikkel esitab lausvalesid, millest saab aru igaüks, kes arutelul viibis) ja vassib fakte ning vaikib maha kodanike vastuseisud ja õigusrikkumised, sellist asja ei tohi kodanikuühiskonnas taluda.
Näiteks selgelt on ekslik 26.10.2022 Viimsi Vallavalitsuse korralduse nr 437 Lisa 1: kus on toodud „Detailplaneering vastab Viimsi valla mandriosa üldplaneeringu kohasele maakasutuse juhtotstarbele – üldplaneeringu kohaselt asub planeeritav ala üldkasutatavate hoonete maa juhtotstarbega alal.“ Korraldus ignoreerib fakti, et jalgpallihall on paigutatud suures osas DP jooniste järgi kergetööstuse maale.
Arvatavasti on eksimus mitte kogemata, vaid eesmärgiga uinutada piirkonna elanike tähelepanu. Viimast näitab ka valitud avalikustamise aeg – juulis puhkuste perioodil, kui inimesed ei uuri koduvallas toimuvat.
Enne selle planeeringu algatamist proovis Viimsi Vallavalitsus õiguslikult ekslikel alustel ja vastuolus kehtiva üldplaneeringuga väljastada jalgpalli hoone rajamiseks ilma detailplaneeringut koostamata projekteerimistingimusi (info sellest on leitaval valla kodulehel.
Olukorras kus „Viimsi Teataja“ selgitab üldplaneeringute muutmise keelamist valla elanikele on seega tänane Viimsi Vallavalitsus ise üldplaneeringut enda poolt valesti menetletava detailplaneeringuga üldplaneeringuid ja seadusi salaja rikkuv. See on nii eetiline kui õiguslik eksimus.
Kehtiva üldplaneeringu muutmine saab käija VAID läbi üldplaneeringut muutva detailplaneeringu, kus avalikkuse kaasa rääkimise õigus on suurem (sh on pikemad sellise DP avalikustamise perioodid).
Üldplaneeringuga vastuolu kajastamata jätmine DP algatamise otsuses ja DP seletuskirjas ning kaardimaterjalides on viga. Sellest veast on tulenenud nii valesti tehtud algatamise otsus, sest üldplaneeringut muutvaid planeeringuid peab algatama vallavolikogu, mitte vallavalitsus.
Enamus osas kergtööstusmaale (üldplaneeringu järgi Tk) kavandatav uus jalgpallihall on massiivne suurhoone mille mõõdud on ca 123 m x 75 m (kohati kuni 85 m lühema külje laiemas osas). Selle suurhoone ehitisealune pind on ca 1 ha. See ületab kordades naabruses olevate kaarhallide jt Viimsi alevikus paiknevate hoonete pindala.
DP alusel kavandatud hoone kõrgus üle 20 m, mis on ületab naabruses olevate korterelamute kõrguseid.
Illustratiivne 3D vaade jalgpallihallile on tehtud nö kotkavaates ning ei anna ülevaadet hoone tegelikust kõrgusest (kuvatõmmis Viimsi vallavalitsuse veebist).
See massiivne hoone on kaugelt märgatav ja jääks silma isegi Toompea vaateplatvormidelt. Kaugvaadete mõju analüüs ja ka kavandatava hoone võrdlus naabruse hoonetega on keskkonnamõju strateegilise hindamise (edaspidi KSH) algatamata jätmise aluseks olnud eelhinnangus maha vaikitud. See on viinud eelhinnagu sisulised järeldused valeks.
Kuna ma elan Viimsi alevikus siis ma tajun, et selle hoone asukoha valiku juures on ununenud kontekst, sh lisaks Tallinnast vaadeldavusele ka selle vaadeldavus lähiala elamualadelt.
Siinset lõiku võib igaüks copy-paste kasutada ja esitada õigusrikkumise ja Viimsi aleviku miljöö rikkumise kohta oma vastuväite. Tagumine aeg selleks on 31.07.2023!
Kes soovib, siis olen nõus ka kirjade koostamist nõustama. Reformierakonna valedel baseeruv türannia Eestis tuleb peatada, muidu jõuame peagi düstoopiasse. See mis siin riigis, nii riigi kui KOV tasandil, nende võimu all toimub on kodanikuühiskonna propagandistlik tasalülitamine. Aeg on seda muuta. Siin on selleks üks võimalus. Palun jaga infot edasi!
Avalikustamise teade. ”
Tunnusfoto: Kaur Lassi Facebooki profiilipilt.
Loe samal teemal:
“Opositsioon esitas 4 arupärimist Tammelaane, jalgpallihalli ja lasteaiakohtade teemadel”
“Lauri Hussar Eesti Päevalehes: tõsine korruptsioonikahtlus seoses Martin Reimiga”
Kui lugu meeldis, siis palun toeta sõltumatut kogukonnaportaali ning ANNETA.
Viimsi Uudised


Kelm teenis jälle paar tuhat eurot17. juulil pöördus Tartu politseisse 36-aastane naine, kellele helistas tundmatu inimene ja teatas, et naine tegi avalduse telefoninumbri blokeerimiseks.
Naine ei soovinud tegelikult oma numbrit blokeerida ning helistaja palus tal laadida alla rakenduse, kust saab teada, kuidas selline avaldus tehti. Naine laadis rakenduse alla ja sisestas sinna PIN-koodid. Hiljem avastas ta, et pangakontolt on kadunud 2200 eurot.


Riik maksab Elmar Vaherile 4392 eurotKOHALIK

Riik maksab teenistusest kõrvaldatud politsei- ja piirivalveameti endisele peadirektorile Elmar Vaherile 4392 eurot.
Tallinna halduskohus on rahuldanud Elmar Vaheri kaebuse ning tühistanud valitsuse 22. märtsi korralduse, millega algatati Vaheri suhtes distsiplinaarmenetlus ja kõrvaldati ta teenistusest. Kriminaalmenetluses esitatud kahtlustuses, mis puudutab kelmusele kaasaaitamist ja millele valitsus oma korralduses viitas, oli nimetatud küll mitu kaebaja konkreetset tegu, ent kõik need olid aset leidnud rohkem kui kaks aastat enne distsiplinaarmenetluse algatamist. Teenistusest kõvaldamise ajal vähendati kaebajale makstavat töötasu, mistõttu tegi kohus valitsusele ettekirjutuse arvestada välja kõrvaldamise tõttu saamata jäänud tasu suurus ja see välja maksta. Riigi tugiteenuste keskuse kommunikatsiooniosakonna juhataja Katrin Romanenkov ütles Õhtulehele, et Vaheri saamata jäänud töötasu suurus on 4392,56 eurot (bruto).

SIIM RANDLA


Riik maksab Elmar Vaherile 4392 eurotRiik maksab teenistusest kõrvaldatud politsei- ja piirivalveameti endisele peadirektorile Elmar Vaherile 4392 eurot.
Tallinna halduskohus on rahuldanud Elmar Vaheri kaebuse ning tühistanud valitsuse 22. märtsi korralduse, millega algatati Vaheri suhtes distsiplinaarmenetlus ning kõrvaldati ta teenistusest. Kohus leidis , et kuna distsiplinaarkaristuse saab ametnikule määrata üksnes kahe aasta jooksul teenistuskohustuste süülise rikkumisena käsitatava teo toime panemisest arvates, siis eeldab distsiplinaarmenetluse algatamine ka vastavat teavet, mille pinnalt saab teo toimepanekut vähemalt tõenäoliseks pidada. Konkreetsel juhul tõdes kohus, et valitsuse korralduses ei olnud viidet ühelegi sellisele kaebaja teole. Kriminaalmenetluses esitatud kahtlustuses, mis puudutab kelmusele kaasaaitamist ja millele Vabariigi Valitsus oma korralduses viitas, oli nimetatud küll mitu kaebaja konkreetset tegu, ent kõik need olid aset leidnud rohkem kui kaks aastat enne distsiplinaarmenetluse algatamist. Kuna kaebaja teenistusest kõrvaldamine oli õigusvastaselt algatatud distsiplinaarmenetluse tagajärg, on kohtu hinnangul lubamatu ka teenistusest kõrvaldamine. Selle ajal vähendati kaebajale makstavat töötasu, mistõttu tegi kohus valitsusele ettekirjutuse arvestada välja selle tõttu saamata jäänud tasu suurus ja see välja maksta.
Riigi Tugiteenuste Keskuse kommunikatsiooniosakonna juhataja Katrin Romanenkov ütles Õhtulehele, et Vaheri saamata jäänud töötasu summa on 4392,56 (bruto).


Politsei pidas kinni tankla röövimises kahtlustatava mehePolitsei pidas eile kinni mehe, keda kahtlustatakse Tartus 17. juuli öösel tankla röövimises ja 15. juulil toimunud tankla röövimise katses.Ööl vastu 17. juulit sisenes kahtlustuse kohaselt Tartus Aruküla teel tanklasse mees, kes suundus klienditeenindaja juurde, haaras taskust relvataolise eseme ning nõudis, et klienditeenindaja avaks seifi. Seifist haaras mees 4950 eurot ja põgenes tanklast. Klienditeenindaja viga ei saanud.
Ööl vastu 15. juulit püüdis kahtlustuse kohaselt sama mees röövida Tartumaal Aoveres asuvat tanklat, kus nõudis relvataolise esemega ähvardades, et klienditeenindaja avaks seifi. Kuna klienditeenindaja ei teadnud võtme asukohta, põgenes mees tanklast. Ka sel korral klienditeenindaja viga ei saanud. Mõlemas kuriteos kahtlustatavana peeti kinni 23-aastane varem kriminaalkorras karistamata mees.
Lõuna prefektuuri Tartu uurimisgrupi juhi Indrek Laanisto sõnul asus politsei kohe peale teate saamist tõendeid koguma, et kahtlustatav ja tema asukoht tuvastada. «Otsisime teavet mehe kohta kõikvõimalikest kanalitest ja tänu kogutud informatsioonile õnnestus mees eile Põltsamaal kinni pidada. Kahtlustatav oli politseile varasemast tuttav varguste ja kelmustega. Mees kinnipidamisel vastupanu ei osutanud. Õppetund, mis sellest juhtumist kaasa võtta, on see, et kindlasti tuleb alati esimesel võimalusel helistada 112 ja kutsuda politsei, et kahtlustatav saaks võimalikult kiirelt tabatud,» ütles Laanisto.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokuröri Laura Jõgisoo sõnul taotleb prokuratuur kohtult luba kahtlustatava vahistamiseks. «Kriminaalmenetluses kogume tõendeid, et selgitada välja nii mehe käitumise motiiv kui ka teised olulised asjaolud. Küll aga on tõendite põhjal alust arvata, et vabaduses viibides võib kahtlustatav jätkata kuritegude toime panemist, sest kahtlustuse kohaselt on ta lühikese aja jooksul pannud juba toime kaks tõsist kuritegu. Tema senine käitumine annab alust arvata, et vabadusse jäädes võib ta hakata ka kriminaalmenetlusest kõrvale hoidma. Seetõttu taotleme kohtult luba kahtlustatava vahi alla võtmiseks,» ütles Jõgisoo.
Jõgisoo lisas, et senises praktikas on politsei sellistes röövimistes kahtlustatavad üldjuhul varem või hiljem kätte saanud. «Relvalaadse esemega ähvardades või korduvalt toime pandud röövimise eest võib kohus karistada isegi kuni 15 aasta pikkuse vangistusega, seega on kindel, et röövimine ei tasu ära. Süüditunnistamisel jääb kurjategija ilma nii kuriteoga saadud varast kui ka vabadusest,» lausus prokurör.
Kohtueelset menetlust viib läbi Lõuna prefektuur ja juhib Lõuna ringkonnaprokuratuur.


Politsei tabas tanklast raha röövinud meheTALLINN, 19. juuli, BNS – Politsei tabas teisipäeval Põltsamaal 23-aastase mehe, keda kahtlustatakse Tartus esmaspäeva öösel tanklast relva ähvardusel ligi 5000 euro röövimises ja laupäeval Tartumaal Auveres tankla röövimise katses.
Mõlemas kuriteos kahtlustatavana peeti kinni 23-aastane varem kriminaalkorras karistamata mees, teatas BNS-ile prokuratuuri pressiesindaja.
Lõuna prefektuuri Tartu uurimisgrupi juhi Indrek Laanisto sõnul õnnestus tänu kogutud infole mees teisipäeval Põltsamaal kinni pidada. "Kahtlustatav oli politseile varasemast tuttav varguste ja kelmustega. Mees kinnipidamisel vastupanu ei osutanud. Õppetund, mis sellest juhtumist kaasa võtta, on see, et kindlasti tuleb alati esimesel võimalusel helistada 112 ja kutsuda politsei, et kahtlustatav saaks võimalikult kiirelt tabatud,“ ütles Laanisto.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokuröri Laura Jõgisoo sõnul taotleb prokuratuur kohtult luba kahtlustatava vahistamiseks. „Kriminaalmenetluses kogume tõendeid, et selgitada välja nii mehe käitumise motiiv kui ka teised olulised asjaolud. Küll aga on tõendite põhjal alust arvata, et vabaduses viibides võib kahtlustatav jätkata kuritegude toime panemist, sest kahtlustuse kohaselt on ta lühikese aja jooksul pannud juba toime kaks tõsist kuritegu. Tema senine käitumine annab alust arvata, et vabadusse jäädes võib ta hakata ka kriminaalmenetlusest kõrvale hoidma. Seetõttu taotleme kohtult luba kahtlustatava vahi alla võtmiseks,“ ütles Jõgisoo.
Jõgisoo lisas, et senises praktikas on politsei sellistes röövimistes kahtlustatavad üldjuhul varem või hiljem kätte saanud. „Relvalaadse esemega ähvardades või korduvalt toime pandud röövimise eest võib kohus karistada isegi kuni 15 aasta pikkuse vangistusega, seega on kindel, et röövimine ei tasu ära. Süüditunnistamisel jääb kurjategija ilma nii kuriteoga saadud varast kui ka vabadusest,“ lausus prokurör.
Esmaspäeva öösel sisenes Tartus Aruküla teel tanklasse mees, kes suundus klienditeenindaja juurde, haaras taskust relvataolise eseme ning nõudis, et klienditeenindaja avaks seifi. Mees haaras seifist 4950 eurot ja põgenes tanklast. Klienditeenindaja viga ei saanud.
Sama mees püüdis laupäeva öösel röövida Tartumaal Aoveres asuvat tanklat, kus nõudis relvataolise esemega ähvardades, et klienditeenindaja avaks seifi. Kuna klienditeenindaja ei teadnud võtme asukohta, põgenes mees tanklast. Ka sel korral klienditeenindaja viga ei saanud.
Kohtueelset menetlust viib läbi Lõuna prefektuur ja juhib Lõuna ringkonnaprokuratuur.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service