«Kui sinna lähete, olgu teil korralik elukindlustus.» Naisele tormati Tervise Paradiisis otsa, tagajärjeks luumurd ja liigesest väljas käsiLavastaja Gerda Kordemetsa perekonnas juhtus juuli lõpus traagiline õnnetus, kui tema sõbranna võttis kaasa Kordemetsa lapselapse ja läks sulistama Pärnus asuvasse Tervise Paradiisi veekeskusesse.
«Järgmisel hetkel tormas keegi sõbrannale otsa ja ta kukkus – siledal põrandal rahulikult seistes.» Ehkki lavastaja sõnul on keskuse suhtumine olnud hoolimatu ja külm, siis Tervise Paradiis selgitab, et nemad pole kahetsusväärses õnnetuses süüdi ning lugu on kirjeldatud asjaolusid väänates.«See ei ole õnneliku lõpuga lugu, alustab lavastaja Gerda Kordemets kulutulena levivat Facebooki postitust. Lugu leidis tema sõnul aset tänavu suvel Pärnus.
Gerda Kordemets tõdeb, et suvel pidi ta sagedasti tõdema, et suvine teeninduskultuur suvepealinnas on keskelt läbi kehv. «Mis sa teed. Ajutine, väljaõpetamata tööjõud, väsinud ja vihane, sest koroona on läbi ja klientide hordid tagasi.»
Kordemets nendib siiski, et kehv teenindus on tühitähi ja suveelaniku kapriis pärast seda, mis juhtus tema perekonnaga juuli viimastel päevadel.
Spaast otse haiglasse
«Tegin Koidula Muuseumi aias lavastuse proove ja minu hoida oli 8-aastane lapselaps. Lapse vanemad olid juba koju Stockholmi tagasi sõitnud. Abiks lapsehoidmisele oli Tallinnast kohale sõitnud minu tütre ristiema. Tol päeval sõidutasin nad koos lapselapsega Tervise Paradiisi, et lapsel aeg rõõmsamalt liiguks,» räägib ta.

Gerda Kordemets.
Erakogu

Ühel hetkel helistas talle Rootsist aga tema tütar. «Et sõbrannale oli keegi SPA-s raske vigastuse tekitanud ja nad on koos lapselapsega EMO-sse viidud.»
Kordemets jättis proovi pooleli ja kihutas EMO-sse. «Lahke arst näitas mulle röntgenpilti sõbranna õlast, mis oli liigesest väljas, lisaks oli õlavarre ülemises osas luumurd. Sõbranna ise oli tugevate valuvaigistite mõju all ega saanud sel hetkel midagi aru. Tema kõrval toolil istus ehmunud ent vapper tütrepoeg,» kirjeldab Kordemets ja lisab, et ligiduses vedeles ka kott sõbranna asjadega, kuid mitte tema riideid.
«Umbes poolteist tundi hiljem mässisin niiskes trikoos sõbranna oma kampsunisse ning me sõitsime kolmekesi tagasi Tervise Paradiisi. Et tagastada sealt sõbrannale laenatud hommikumantel ning sisenemisel talle väljastatud käepael.» Nii seal leti ees seistigi: supeltrikoo ja kampsuni väel Kordemetsa sõbranna, ehmunud laps ja tema.
«Seletasin letitöötajale, et siin on see inimene, kellega basseinis paar tundi tagasi raske õnnetus juhtus, et me tõime hommikumantli ja käepaela tagasi…»
«Teil on maksmata arve üheksa eurot,» teatanud Kordemetsale töötaja. «Oleksin tahtnud küsida, mille eest, aga ei küsinud. Küsisin hoopis, kuidas sõbranna oma riided kapist kätte saaks.»
Järgmiseks olla teenindaja Gerda Kordemetsale sõnanud: «Mina sellega ei tegele, astuge eest ära, mul on klient.»
««Meie ei olegi siis kliendid?!»» imestas lavastaja, kelle sõnul saabus siis teine töötaja, kes ilmselt oli esimese ülemus.
«Ta ütles, et minu tütar on Rootsist juba teinud avalduse juhatusele ning nemad nüüd rohkem selle probleemiga ei tegele. Kuna nemad ei teagi, mis basseini poole peal toimub ega vastuta selle eest. Et selliste asjadega tegeleb ainult juhatus.»
Kordmets ütleb, et ehkki töötajad ei pruukinud tõesti teada, mis basseini poole peal toimub, olid nad siiski juhtunust kuulnud. «Aga neil kummalgi ei tulnud pähegi küsida neid küsimusi, mida oleks küsinud iga normaalne inimene: «Kas te saite raskesti viga?» või «Kuidas te ennast nüüd tunnete?» või «Kas me saame midagi teha, et te tunneks ennast paremini?» Ei. Kui oled oma «võla» ära maksnud, pole sa enam klient ja astu aga minema.»
Kordmets ütleb, et tegelikult ei teadnud Tervise Paradiisis mitte keegi, mis seal «basseini poole peal» õieti toimub. «Polnud seal ei turvatöötajat ega vetelpäästjat,» kirjutab ta.
Keegi tormas otsa
Kuidas aga taoline õnnetus juhtus?
Kordemets kirjeldab, et tema lapselaps jättis oma jäätisekokteili topsi sõbranna kätte ja läks torust alla laskma, lisades seejuures, et jäätisekokteil maksis üheksa eurot.
«Järgmisel hetkel tormas keegi sõbrannale otsa ja ta kukkus – siledal põrandal rahulikult seistes, aga nii õnnetute tagajärgedega, nagu eespool kirjeldasin. Appi tulid paar juhuslikku SPA külastajat. Oli kohe aru saada, et vigastus on tõsine, õlg rippus ebaloomulikus asendis ja ta ei saanud kätt üldse liigutada.»

Tervise Paradiis.
Erakogu

«Mingi aja möödudes ilmus nähtavale siiski ka turvatöötaja,» kirjeldab Kordemets ja lisab, et kutsuti kiirabi, seoti valge riideribaga käsi üles ja paigaldati jääkott. «Mitte vigasaanud õlale, ei, vaid täiesti tervele küünarnukile.» Kordemets ütleb, et tema sõbranna oli hoobist ja valust nii segi, et ei osanud ka protestida.
«Hakati teda juba ukse poole talutama, kui ta taipas öelda: aga temaga on kaasas ka 8-aastane poiss! Mitte keegi polnud selle vastu huvi tundnud, kas keegi on koos temaga SPAs. Kui ta oleks saanud obaduse pähe, kaotanud teadvuse või olnud veel rohkem segaduses, oleks 8-aastane laps jäänud sinna üksi ilmselt sulgemiseni.»
Kordemets lisab, et laps taheti lükata kiirabiautosse samuti ujumispükstes, ent õnneks taipas sõbranna paluda, et vähemasti lapsele kapist riided toodaks.
«Minu tütre kirjale Tervise Paradiisi juhatusele, kus palusime turvasalvestiste ülevaatamist lootusega tuvastada õnnetuse põhjustaja kahjunõude esitamiseks, ei tulnud tükk aega mingit vastust. Kui tuli, ei küsitud kannatanu tervise järele ega pakutud abi, vaid uuriti, kas soovime kaasata politsei.»
Kriminaalmenetlus jäeti alustamata
Mis muud üle jäi – Kordemets ütleb, et tema sõbranna tegi politseile avalduse sooviga «leida abi süüdlase tuvastamisel, näha turvakaamerate salvestusi, selgitada välja milline oli veekeskuse personali tegevus peale vahejuhtumit.»
14. augustil teatas Lääne Ringkonnaprokuratuur kriminaalmenetluse alustamata jätmisest: «Olemasolevatele andmetele tuginedes ei ole kukkumine ja sellest saadud tervisekahjustus toimunud kellegi tahtlikult toime pandud süüteo tõttu, vaid tegemist on õnnetu juhtumiga, kui keegi, (teataja sõnul) ilmselt teismeline, jooksis vastu teatajat, kes ootamatust kontaktist tasakaalu kaotas ja kukkus. Veekeskus toob enda kodulehel üldreeglite loetelus välja, et veekeskus koos selle basseinide ja atraktsioonidega on tulenevalt atraktsiooni/basseini füüsikalistest omadustest, kasutajate hulgast ning nende kehalistest eripäradest ja käitumisest, tavapärasest kõrgema ohuriskiga piirkond, kus ei ole võimalik täielikult elimineerida tervisekahjudega intsidentide teket ning andnud soovituse veekeskuse ruumides liikuda ettevaatlikult ja kiirustamata. Võib möönda, et lapsed võivad veekeskuses saadavatest positiivsetest emotsioonidest saadud ülemeelikuses liikuda kiirustades ja sellega veekeskuses ohutu käitumise reegleid rikkuda…»
Pettunud Kordemetsa sõnul kestab sõbranna ravi ja tasuline taastusravi hinnanguliselt kuus kuud kuni kaks aastat ning pikad kirjavahetused Tervise Paradiisi juhatusega pole viinud mitte kusagile. «Nende empaatiavõime tipp oli pakkuda tasuta perepääset asutusse, kuhu meie perekond ei julge enam kunagi jalga tõsta. See on sama hea, kui pakkuda ööklubis vägistamise ohvriks langenule priipääset ja nelja tasuta jooki.»
Kordemets leiab, et taoline käitumine Tervise Paradiisi töötajate poolt on juhtumiga seoses igal tasandil olnud ebaviisakas, ebaväärikas ja äärmiselt hoolimatu. Samuti jagab ta, et toimunu valguses on siit-sealt jõudnud pereni ka teiste inimeste negatiivseid kogemusi Tervise Paradiisist.
«Vaatamata asutuse uhkele nimele, ei huvita Tervise Paradiisi üldse, et kliendid püsiksid terved, neid ei huvita ka klientide rahulolu. Neid ei huvita miski peale klientide raha.»
Kordemetsa sõnul jagab ta juhtunut teistega, et oma hinge pealt asi ära saada. «Meile oleks nii oluline olnud, kui keegigi sealt majast oleks küsinud: kuidas teil läheb? Kas me saame midagi teie heaks teha? Või äkki oleks piisanud sellestki, kui poleks seda 9-t eurot kasseeritud? Üks oma mainest hooliv asutus oleks võinud selle õnnetu külastuse raha üldse tagasi maksta – rõõmu ju selle eest ei saadudki…»
«Natuke inimlikkust ei maksa midagi, ei siis, kui oled letitööataja ega siis, kui oled juhatuses. Aga nüüd ma tahan lihtsalt öelda: ärge viige neile oma raha, nad pole seda väärt. Kui siiski lähete, olgu teil korralik elukindlustus.»

«Teie lugu on kirjutatud asjaolusid väänates ning presenteeritud Teile sobivas, kuid Tervise Paradiisis halvustavas valguses»
Olukorda kommenteerib ka Tervise Paradiis. Seda omaenda Facebooki lehel. «Teeme seda siin, sest meil ei olnud võimalik kommentaari Gerda Kordemetsa postituse alla jätta,» kirjutatakse postituses.
Väga, väga valus on lugeda Teie postitust teades juhtunu ja sellele järgnenu täpset kulgu ja asjaolusid.
Veelkord, nagu oleme Teie tütrega peetud kirjavahetuses edastanud- meil on väga kurb, et selline õnnetus tema lapse ristiemaga meie Veekeskuses juhtus (talle jooksis veekeskuses otsa umbes 10 aastane klient keda meil kahjuks ei õnnestunud tuvastada). Me siiralt loodame, et tema õla paranemine kulgeb kiirelt ja komplikatsioonideta.
Me ei pea õigeks ega mõistlikuks muuta sotsiaalmeediaruumi alternatiivse kohtumõistmise toimumiskohaks kus peale seda, kui õiguskaitseorganid ega ka ajakirjandus ei ole teinud Teie loodetud järeldusi või kajastusi.
Teie postituse lõpus küsite endalt, miks te selle postituse kirjutasite ning tõdete, et Te seda täpselt ei tea isegi. Kas võib siinkohal siiski olla üheks motiiviks ka asjaolu, et Teil ei õnnestunud saada Tervise Paradiisilt hüvitist õnnetuse ja tekkinud tervisekahju eest? Seda küllaltki olulist osa meie ja Teie tütre vahelisest suhtlusest Te oma muidu pikas ja põhjalikus postituses ei maini (kuid sellest hoolimata ei kao see kuhugi meie ja Teie tütre vahelisest e-kirjavahetusest). Hüvitise saamine juhtunu eest on olnud kirjavahetuse üheks läbivaks teemaks alates Teie tütre esimesest e-mailist meile (saadetuna õnnetuse juhtumise päeva õhtul).
Nüüd on paslik veelkord ära märkida, et Tervise Paradiis ei ole süüdi Teie tütre ristiemaga juhtunud õnnetuses ning seda on Teile ametlikult kinnitanud ka Eesti Vabariigi õiguskaitseorganid. Õnnetuses mitte süüdi olevalt osapoolelt hüvitise nõudmine on ebaõiglane ning võib tunduda väljapressimisena.
Teie lugu on paraku kirjutatud asjaolusid väänates ning presenteeritud Teile sobivas kuid Tervise Paradiisis halvustavas valguses.
Mõningad näited- Te väidate, et Teie tütre ristiemale paigaldati valge riideriba õla asemel küünarnukile ning ka jääkott valesse kohta. Ning, et meie valveinstruktor ei küsinud Teie tütre ristiemaga kaasas olnud isikute kohta. Siinkohal on oluline mainida, et need konkreetsed süüdistused ilmuvad esimest korda Teie praeguses, kõnealuses Facebooki postituses (tehtud eile õhtul). Teie tütar, kes pidas meiega e-kirjavahetust kus ta samuti kirjeldas juhtunu üksikasjasid, ei ole kordagi selliseid asjaolusid nimetanud.
Teie tütre ristiema viga saanud käsi fikseeriti meie veekeskuse valveinstruktori poolt kolmnurksidemega mis on klassikaline esmaabi võte käe/õlavigastuse korral. Kolmnurkside paigaldatakse küünarnuki alt läbi. Ka jääkott asetati õigele kohale sest õlaturse oli sellel hetkel valveinstruktorile juba näha. Kannatanuga kaasas olevate isikute kohta esitas Teie tütre ristiemale küsimuse siiski seesama, temale esmaabi pakkunud meie valveinstruktor.
Ka kiirabi kutsumise, kannatanule meie hommikumantli toomise, lapse riidesse aitamise ning kannatanu garderoobi kapis olevate asjade kottipakkimise ja kiirabiautosse transportimisega tegeles meie valveinstruktor omal initsiatiivil. Meil on olemas meie töötajate seletuskirjad, kus vastavad asjaolud on kajastatud ning mis on kirjutatud ammu enne kui Te need meile nüüd käesolevas Facebooki postituses süüdistavalt esitate.
Palun vaadake rahulikult üle kogu meie ja Teie tütre vahel peetud kirjavahetus ning me väga loodame, et Te peate seejärel õigeks oma postitus ära kustutada. Ka Tervise Paradiisil on õigus oma hea nime eest seismisel kasutada Eesti õigusruumis sätestatud meetodeid.
Ja lõpetuseks, jäätisekokteil Tervise Paradiisi veekeskuses maksab siiski vaid 4 eurot.

Alles tänavu kevadel leidis Tervise Paradiisis aset kohutav õnnetus.
11. märtsil tõugati Pärnu veekeskuses basseini 27-aastane Kristjan. Sellest hetkest alates, kui lähedased aru said, et mees ise pinnale ei tõuse, kulus üle viie minuti selleni, kui valveinstruktor ta basseinist välja tõi. Kahjuks ei suutnud arstid tema elu päästa.


Moskva linnapea Sobjanin valiti uueks ametiajaksMOSKVA, 10. september, AFP-BNS – Venemaa kõrge valimisametnik teatas pühapäeval, et Sergei Sobjanin võitis veenvalt Moskva linnapeaks tagasivalimise.
"Võitja on ühemõtteliselt juba teada. Me kõik siin saalis õnnitleme Sergei Semjonovitš Sobjaninit nii veenva võidu puhul," ütles ametnik Nikolai Bulajev valimiskeskuses Venemaa riiklike uudiste vahendusel.
Sobjanin nimetati Moskva linnapeaks 2010. aastal ning on pärast seda võitnud 2013. ja 2018. aasta valimised.
Aastal 2013 võitis ta valimised napilt, kui toona sai talle lähedale korruptsioonivastase kampaania najal kandideerinud Aleksei Navalnõi, kes nüüdseks kannab pikka vangistust.
AFP - Baltic News Service


Mõnes asjas on Kõlvartil Kiige ees eeliseidIga erakond on oma juhi valimisel suveräänne. Aga seekord polnud teistel ka selget eelistust, näitas üks selline küsitlus, kuigi võinuks eeldada ülevoolavat toetust Kiigele.Eelduse põhjus on muidugi Kõlvarti venemeelne taust ja valijaskond. Tema pingutused patrioodina välja paista ei ole väga loomulikud olnud ja elulugu ei kustuta. Kuid mõnes asjas on ta erinevalt Kiigest välja näidanud pisut sügavamat vastutustunnet kui partei ja EKREIKE opositsiooni ees.
Mulle on silma torganud teatav arusaamine rahandusest, praktilises tegevuses Edgar Savisaare paralleelmaailma murendamine Tallinnas. Pole enam Tallinna ombudsmani, munitsipaalpoodi, munitsipaalpanka ning vabanetud on mõnest korruptiivses keskkonnas suureks kasvanud ametnikust ja poliitikust.
Kõlvart ei saa parandada Eesti ühemõttelist julgeolekupoliitikist mainet, aga saab parandada ennast ja KE käitumist. Tanel Kiik on siiski täielikult ühte sulanud EKREga ja sealt saadav mainekahju ja rünnak põhiseaduslikule korrale ei ole tegelikult parem kui Kõlvarti minevik. Ootame tulemused ära.


Moskva linnapea Sobjanin valiti uueks ametiajaks (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
MOSKVA, 10. september, AFP-STT-BNS – Venemaa kõrge valimisametnik teatas pühapäeval, et Sergei Sobjanin võitis veenvalt Moskva linnapeaks tagasivalimise.
"Võitja on ühemõtteliselt juba teada. Me kõik siin saalis õnnitleme Sergei Semjonovitš Sobjaninit nii veenva võidu puhul," ütles ametnik Nikolai Bulajev valimiskeskuses Venemaa riiklike uudiste vahendusel.
Sobjanin nimetati Moskva linnapeaks 2010. aastal ning on pärast seda võitnud 2013. ja 2018. aasta valimised.
Aastal 2013 võitis ta valimised napilt, kui toona sai talle lähedale korruptsioonivastase kampaania najal kandideerinud Aleksei Navalnõi, kes nüüdseks kannab pikka vangistust.
Venemaal peetakse pühapäeval kohalikke valimisi kokku 79 regioonis, kus valitakse oblastiduumad, kubernerid ning linna- ja munitsipaalvolikogud; paraku suuremat pinget need ei paku, kuna valimistelt puudub tegelik opositsioon.
Lisaks korraldavad agressorriigi Venemaa okupatsioonivõimud kohalikud valimised neljas mullu ebaseaduslikult annekteeritud Ukraina piirkonnas – Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja oblastis.
Samuti valitakse 2014. aastal ebaseaduslikult annekteeritud Krimmis föderaal- ja kohalikke saadikuid.
Kiiev ja Lääs on valimiste korraldamise Ukraina okupeeritud aladel rahvusvahelise õiguse rikkumisena hukka mõistnud. Kreml püüab aga üha rohkem seadustada Ukraina annekteeritud alasid riigi ida- ja lõunaosas.
Ukraina annekteeritud aladel on Kremli võimud pannud püsti liikuvad valimisjaoskonnad, milles saab mitme päeva jooksul oma hääle anda.
Pühapäevaste valimiste tulemused suure tõenäosusega üllatusi kaasa ei too, kuna enamik Putini vastaseid on sunnitud elama eksiilis või veedavad oma päevi vanglatrellide taga.
AFP - STT - Baltic News Service


Gaboni peaministri sõnul on kaheaastane üleminekuperiood mõistlik (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
LIBREVILLE, 10. september, AFP-BNS – Gaboni uute sõjaväeliste valitsejate lubatud kaheaastane üleminekperiood enne vabu valimisi on mõistlik eesmärk, ütles pühapäeval hunta poolt ametisse nimetatud uus peaminister uudisteagentuurile AFP antud intervjuus.
"Hea on alustada mõistliku eesmärgiga. Meil on soov näha, et protsess lõppeks 24 kuu pärast, et saaksime naasta valimiste juurde," sõnas Raymond Ndong Sima.
Peaministr sõnul võib see periood olla veidi pikem või lühem.
Ndong Sima nimetas eelmisel nädalal üleminekuvalitsuse juhiks kindral Brice Oligui Nguema, kes juhtis augustikuist riigipööret president Ali Bongo Ondimba vastu.
Riigipööre toimus 30. augustil, mõni hetk pärast seda, kui Bongo kuulutati võitjaks presidendivalimistel, mille nii armee kui ka opositsioon kuulutasid pettuseks.
Üleminekuperioodiks presidendiks kuulutatud Nguema lubas kohe anda riigi tagasi tsiviilvõimule pärast üleminekuperioodi toimuvate valimistega.
AFP - Baltic News Service


Moskva: Putini partei võitis valimised Ukraina annekteeritud oblasteis (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
MOSKVA, 11. september, AFP-STT-BNS – Venemaa keskvalimiskomisjon teatas pühapäeval, et võimuerakond Ühtne Venemaa, mis seisab vankumatult autoritaarse presidendi Vladimir Putini taga, võitis niinimetatud kohalikud valimised neljas Ukraina annekteeritud oblastis.
Komisjoni veebiküljele postitatud väidetavate tulemuste kohaselt sai Ühtne Venemaa sõjast laastatud oblasteis Ukraina ida- ja lõunaosas igaühes enam kui 70 protsenti häältest.
Kiiev ja selle liitlased lääneriikides peavad libavalimisi ebaseaduslikeks ja katseks kinnistada Kremli tahet liita mullu annekteeritud oblastid üha tugevamini Venemaaga.
Venemaa kõrge valimisametnik teatas enne seda, et Sergei Sobjanin võitis veenvalt Moskva linnapeaks tagasivalimise.
"Võitja on ühemõtteliselt juba teada. Me kõik siin saalis õnnitleme Sergei Semjonovitš Sobjaninit nii veenva võidu puhul," ütles ametnik Nikolai Bulajev valimiskeskuses Venemaa riiklike uudiste vahendusel.
Sobjanin nimetati Moskva linnapeaks 2010. aastal ning on pärast seda võitnud 2013. ja 2018. aasta valimised.
Aastal 2013 võitis ta valimised napilt, kui toona sai talle lähedale korruptsioonivastase kampaania najal kandideerinud Aleksei Navalnõi, kes nüüdseks kannab pikka vangistust.
Venemaal peeti pühapäeval kohalikke valimisi kokku 79 regioonis, kus valiti oblastiduumad, kubernerid ning linna- ja munitsipaalvolikogud. Paraku suuremat pinget need ei pakkunud, kuna valimistelt puudus tegelik opositsioon.
Lisaks korraldasid agressorriigi Venemaa okupatsioonivõimud kohalikud valimised neljas mullu ebaseaduslikult annekteeritud Ukraina piirkonnas – Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja oblastis.
Samuti valiti 2014. aastal ebaseaduslikult annekteeritud Krimmis föderaal- ja kohalikke saadikuid.
Kiiev ja Lääs on valimiste korraldamise Ukraina okupeeritud aladel rahvusvahelise õiguse rikkumisena hukka mõistnud. Kreml püüab aga üha rohkem seadustada Ukraina annekteeritud alasid riigi ida- ja lõunaosas.
Pühapäevaste valimiste tulemused üllatusi kaasa ei too, kuna enamik Putini vastaseid on sunnitud elama eksiilis või veedavad oma päevi vanglatrellide taga.
AFP – STT - Baltic News Service


Gaboni peaministri sõnul on kaheaastane üleminekuperiood mõistlik (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud.
LIBREVILLE, 11. september, AFP-STT-BNS – Gaboni uute sõjaväeliste valitsejate lubatud kaheaastane üleminekperiood enne vabu valimisi on mõistlik eesmärk, ütles pühapäeval hunta poolt ametisse nimetatud uus peaminister uudisteagentuurile AFP antud intervjuus.
"Hea on alustada mõistliku eesmärgiga. Meil on soov näha, et protsess lõppeks 24 kuu pärast, et saaksime naasta valimiste juurde," sõnas Raymond Ndong Sima.
Peaministri sõnul võib see periood olla veidi pikem või lühem.
Ndong Sima nimetas eelmisel nädalal üleminekuvalitsuse juhiks kindral Brice Oligui Nguema, kes juhtis augustikuist riigipööret president Ali Bongo Ondimba vastu.
Riigipööre toimus 30. augustil, mõni hetk pärast seda, kui Bongo kuulutati võitjaks presidendivalimistel, mille nii armee kui ka opositsioon kuulutasid pettuseks.
Üleminekuperioodiks presidendiks kuulutatud Nguema lubas kohe anda riigi tagasi tsiviilvõimule pärast üleminekuperioodi toimuvate valimistega.
Praegu 68-aastane ökonomist Ndong Sima oli peaminister ka aastatel 2012-2014, kuid muutus siis Bongo kritiseerijaks ning püüdis teda 2016. ja 2023. aastal presidendivalimistel edutult võimult tõrjuda.
Gabonis riigipöördega võimule tulnud hunta lubas kuu alguses, et riigi institutsioonid saavad pärast Ali Bongo kukutamist olema demokraatlikumad.
Institutsioonide laialisaatmine oli sõjavälaste kinnitusel ajutine.
"Küsimus on nende ümberkorraldamises, et muuta need demokraatlikumaks ja viia rohkem kooskõlla rahvusvaheliste standarditega ehk inimõiguste, põhivabaduste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete osas," sõnas Oligui Nguema.
AFP - STT - Baltic News Service


Märkamatult, kuid Saue linn ongi 30-aastaseks saanudSaue linn tähistas 27. augustil 30. sünnipäeva meeleoluka peoga Keskuse pargis ja armsad sauelased avasid, nagu tavaks kujunenud, üle linna üleöö kohvikuteks muudetud kodud külalistele.Oli muusikat, oli tantsu, oli sporti, oli ühestegemise, kogemise ja jagamise rõõmu, uue kohtumise ja taaskohtumise rõõmu, oli nii palju maitsvaid hõrgutisi, et vöökohal kummiga või üldse vööta riietus oli asjakohane. Meestel siis tuli ilmselt rihm lõdvemaks lasta.Ja vaat - seda võiks edaspidigi meeles hoida, sest need kümme aastat, mil linna sünnipäeva koos kodukohvikutega peetud on, on pakutav aina hõrgumaks ja mitmekesisemaks muutunud.No mõelge ise - krõbedad haugipallid näiteks Palgi Uulitsas. Muide, uus tulija juubeliaastal.Kompanii Teemaja on aga linna sünnipäeva ja kohvikutepäevaga koos olnud aegade algusest peale. Muljeid päevast Kompanii Teemajas jagab Sirli Nõmme.Saue kompanii kutsus sõdurisupile ja püssi laskmaSauel Ladva tänava raudteepoolseimas otsas on üks õu, mis on raamitud kõrge okastraataiaga. Suve viimasel pühapäeval, 27. augustil, kui Saue linn pidas 30. sünnipäeva, olid selle aia väravad lahkesti lahti - Saue naiskodukaitsjate ja kaitseliitlaste ühepäevakohvik Kompanii Teemaja oli tänavu kümnendat korda avatud.Sünnipäeva puhul kutsuti üle linna ja mõnes naaberkülaski kodukohvikuisse. Parki sünnipäevalinna südames olid kerkinud kümned letid magusate kookide ja omanäolise käsitööga. Eks igaüks oli tulnud sooviga näidata, mida hästi oskab, isegi poliitikud olid kõnetundideks krelli telgi kortermaja rõdude alla üles seadnud. Kuulajaid jagus ka segakoorile ja teistele kutsutud esinejatele.Kes üheks päevaks enda kodu omakandi inimestele kohvikuna on avanud, vahest juba teab, kuidas see ettevõtmine on õigupoolest pikem kui päev. Vahel suisa mitu nädalat. Tahaks ju pakkuda parimat, tutvustada oma pere lemmikroogi, näidata, kuidas ses kodus elatakse ja millega tegeletakse, ja lasta külalisel tunda end nii hästi, et tal terveks aastaks jaguks kõneainet ja igatsust esimesel võimalusel tagasi tulla.Varjevõrgud valmivad kogukondlikus koostöösKompanii Teemaja ei ole just peente suupistete pitsivahune mekutamiskoht. Et Kaitseliit ja Naiskodukaitse on küll vabatahtlikud, kuid siiski riigikaitses osalevad organisatsioonid, oli ka nende kohvik militaarteemaline.Muist Kompanii Teemaja ettevalmistusi algas juba augusti esimeses pooles. Nendega, kel on raske Ukrainas toimuvast Venemaa agressioonist kõrvale vaadata ja tegevusetuks jääda, on väsimatu Maarja Ehala pununud varjevõrke. Kui muidu on ta toimetanud asumiseltsis, tuli ta üheks päevaks Saue kompanii õuele.Selleks, et kõigile kohviku külalistele porikarva võrgu punumiseks materjali jaguks, koguneti paaril eelneval õhtul kangaribasid lõikama. Sellesse andsid panuse nii iganädalased võrgupunujad kui ka Sauel elavad ukrainlased.Kohvikupäeval said kõik külalised oma käe sirutada Ukraina rindeni - kogukondlikus koostöös valminud varjevõrgul on elu hind.Kleidi lehvides lasketiiruSaue kompaniil on, mida näidata ja rääkida. Mitmemeetrisele lauarivile oli laotud kõiksuguseid relvi, mida huvilised said katsuda ja mille kohta lahkelt selgitusi jagati. Kes tahtis, sai ka eheda tankitõrjerelva õlale tõsta, mõnda robustsesse masinasse ronida, uhkeid pilte teha ja neid sõpradelegi jagada.Kohe kõrval oli avatud lasketiir. Säärane tiir, kus Glocki moodi püstoleist ja õlga tõstetud püssidest võis laskmas näha ka lapsi ja lehvivais suvekleitides naisi. Et see mehi huvitab, on ehk ootuspärasem.„Polnudki nii hull pauk ja tagasilöök, nagu ma vanaisa Vene vindiga laskmisest mäletasin,“ oli üks värske snaiper üllatunud. Nimelt oli Kompanii Teemajas airsoft lasketiir: moonaks olid väiksed plastkuulid, lennukiiruse andis suruõhk ja sedagi kõike instruktorite tähelepaneliku juhenduse all. Tulirelvi - selliseid, kus relva sees põleb ja paugub - päris niisama kellelegi kätte ei anta, ohutus ikka ennekõike.Kompanii Teemajas olid rakkesse pandud ka organisatsiooni noorliikmed - kodutütred ja noored kotkad.Neil oli nii abistavat rolli kui ka terviklikku vastutust.Kodutütreid võis näha väikeste kohvikukülalistega sõbrapaelade punumist juhendamas ja neile, kes seenemetsas saagile varjatult ligi hiilida soovisid, camo-meiki tegemas.Ei, see viimane pole midagi udupeent ja pidulikku, ent hea värvimaskeering on omas kohas korralik kunst küll.Kuna Kompanii Teemajas olid teretulnud ka neljajalgsed sõbrad - ja neid käis ikka omajagu -, võis kohvikus korra patseerimas näha kaht malamuuti, kel heledad põsed rohetriibulised.Üheskoos tegemise jõudKehakinnituseks pakkus Kompanii Teemaja sõdurisuppi. See on lihtne ja toekas supp kruupide ja kaalikaga, liha ja kartuliga. Kõik sai eelmisel õhtul niks-naks peeneks tükeldatud, et pirtsutajad midagi välja nokkida ei saaks. Suppi hakati keetma juba hommikuvaras, keedunõuks suured katlad, milles võib süüa teha kasvõi keset sood ja metsa. Need, kes magustoitugi soovisid, said ilmatu suurelt pannilt pannkooke.Kuna niisama kõrval passida pole ses seltskonnas kombeks, usaldati mullegi põll ette ja pannilabidas kätte. Tššš-tššš, sisisesid pannile kukkunud vihmapiisad ja kuuma õlisse sattudes praksusid ähvardavalt.Naiskodukaitsjate seas olnuks mul ebamugav näidata end suhkrust ja saamatuna, sestap katsin kuuma rauapinna pannkookidega tihedamalt ja see sahmak pea unustatud oligi.Aga olgu ajaloolise tõe huvides märgitud - Kompanii Teemajas sai ka kooki ja kohvi, nagu kõige traditsioonilisemas kohvikus kunagi.Hiljem - kui ka kõik hilinenud külalised olid kostitatud - asju koristades ja pakkides, ei jõudnud ma ära imestada, kui kärmelt see Saue kompanii rahval käis. Eks see, et mitte jääda kõrvaltvaatajaks, ole ka auasi. Ja ju on teha tahtmine ka silmavaates. Tundes, et mul on panni tõsta üksi raske, sain kinni sõnasabast oma soovitusel lasta seda mõnel meesterahval teha. „Tõstame seda mitmekesi,“ juhatati üheskoos tegutsemise jõuni.Fotod: Silver Raidla, Sirli Nõmme, Sirje Piirsoo Camo-meik. Palgi Uulitsa pere oli uus tulija sel aastal. Oi, neid krõbedaid haugipalle. Sai välja pressitud, et osalevad taas. Jääb vaid kalameestele head püügiõnne soovida. Osa kohvikutepidajatest, kes linna juubelisünnipäeva osalejatele imetoredaks korraldasid.SAUE VALDUR, SIRLI NÕMME


Saksa välisminister saabus visiidile KiievisseFRANKFURT, 11. september, AFP-BNS - Saksa välisminister Annalena Baerbock saabus esmaspäeval visiidile Kiievisse, kus lubas Ukrainale vankumatut toetust ja kiitis Kiievi edusamme teel Euroopa Liidu liikmesusele.
"Ukraina kaitseb määratu vapruse ja otsustavusega meie kõigi vabadust," ütles Baerbock Saksa välisministeeriumi teatel. "Ja Ukraina võib meiega arvestada. Me ei loobu pingutustest toetada end Vene agressiooni vastu kaitsvat Ukrainat nii majanduslikult, sõjaliselt kui ka humanitaarsfääris."
Tegemist on Baerbocki neljanda visiidiga Ukrainasse alates täiemahulise sõja puhkemisest mullu veebruaris, tema seekordse külaskäigu ajal arutatakse muu hulgas Kiievi soovi saada EL-i liikmeks. Ukraina sai eelmisel aastal EL-i kandidaadi staatuse ning loodab alustada ametlikke liitumiskõnelusi veel sel aastal.
Baerbock ütles Kiievis, et Ukraina on teinud mitmes valdkonnas "suuri edusamme", kuid tunnistas, et korruptsiooni ohjeldamisel on "minna veel tükk maad".
Saksa välisminister kinnitas Berliini "kindlat toetust Ukrainale teel Euroopa Liitu". "Meie EL-is peame kiiresti tegutsema, et olla valmis lisatoolideks laua ümber," lisas Baerbock.
AFP - Baltic News Service


Politseinikuna esinenud kelm pettis välja 2300 eurotTALLINN, 11. september, BNS - Politseinikuna esinenud kelm pettis möödunud nädalal kergeusklikut naist ära kasutades välja ligi 2300 eurot.
8. septembril sai politsei teate, et 7. septembril sai Läänemaal elav naine kõne inimeselt, kes väitis end olevat politseitöötaja ja andis teada, et naise pangakonto on hõivatud ja tema nimele on võetud laenu.
Anydesk programmi kasutades sai helistaja ligipääsu naise andmetele ja võttis tema nimel laenu. Laen kanti naise kontolt edasi võõrale kontole, teatas Lääne prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Kokku tekitati kelmusega varalist kahju ligi 2300 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Läänemaa elanik kaotas kelmile ligi 2300 eurot8. septembril sai politsei teate, et 7. septembril sai Läänemaal elav naine kõne inimeselt, kes väitis end olevat politseitöötaja ja andis teada, et naise pangakonto on hõivatud ja tema nimele on võetud laenu.
Anydesk programmi kasutades sai helistaja ligipääsu naise andmetele ja võttis tema nimel laenu. Laen kanti naise kontolt edasi võõrale kontole. Kokku tekitati kelmusega varalist kahju ligi 2300 eurot.
Kehaline väärkohtlemine
LOE KA:
Haapsalus kakeldi tänaval ja peretülis vigastas mees abikaasat
Haapsalus tungis mees naisele kallale
9. septembril sai politsei teate, et Haapsalus eramaja hoovis tekkis konflikt, mille käigus 65-aastane mees läks kallale oma naabrile, 52-aastasele naisele.
Pärnumaa
Kelmus
8. septembril sai politsei teate, et Läänemaal elav 39-aastane naine pani Facebooki gruppi üles kuulutuse, milles soovis osta transporditeenust. Temaga võttis ühendust inimene, kes pakkus soovitud teenust, mille eest naine kandist vastavalt kokkuleppele üle 655 eurot. Rohkem pole naisel teenuse pakkujaga ühendust õnnestunud saada.
Kehalised väärkohtlemised
9. septembril sai politsei teate, et Põhja-Pärnumaa vallas Tootsi alevis Kooli tänaval lõid kaks seni tuvastamata meest 37-aastast meest, kes sai viga. Meedikud andsid viga saanud mehele esmaabi. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.
9. septembril sai politsei teate, et Pärnus Pikal tänaval bussipeatuse juures viskas seni tuvastamata noorem mees 39-aastast mees kiviga vastu nägu ja kätt. Mees sai viga ja meedikud andsid talle vajalikku abi.
Vargus
10. septembril sai politsei teate, et Pärnus Papiniidu tänaval varastas 29-aastane mees poest bokserid, kaks akupanka, laadija, alkoholi ja muid asju. Turvatöötajad pidasid mehe kinni ja andsid üle politseile. Vargusega tekitatud kahju oli ligi 270 eurot.
Raplamaa
Ähvardamine
9. septembril sai politsei teate, et Järvakandi alevis Kooli tänaval ähvardas 47-aastane mees 39-aastast meest noaga. Politsei pidas 47-aastase mehe kuriteos kahtlustatavana kinni.


SÕJARAPORT | Teet Kalmus: Ukraina läks Donetski suunal vastupealetungile, mis osutus üle ootuste edukaksKõige reaalsem stsenaarium on see, et Ukraina armee võtab enda kontrolli alla kogu Vodjane jõest põhja poole jääva territooriumi, peale mida on Venemaal sealt suunast juba väga keeruline Avdijivka suunas pealetungi arendada.
Minu jaoks kõige üllatavad arengud toimusid nädalavahetusel Donbassis, Avdijivkast lõunas. Donetsk asub Avdijivkast ainult kümme kilomeetrit lõuna pool ja Venemaa on teinud sisuliselt kogu sõja algusest saadik katseid rindejoont Donetskist kaugemale nihutada, aga siiani ebaõnnestunult.
Avdijivka kaitsjate olukord ei ole kerge olnud, sest Venemaa on suutnud edasi liikuda linnast põhja ja lõuna pool, seega on vaenlane ümbritsemas linna kolmest küljest. Ukraina kasuks on siiani mänginud asjaolu, et lääne pool on peamiselt põllud, mistõttu Venemaa üritused linnast lõuna või põhja poolt lääne suunas edasi liikuda on lõppenud rasketehnika ja elavjõu suurte kaotustega.
Kassettmoona lisandumine muutis linna kaitsjate olukorda paremaks. Ometi oli Venemaa seal piirkonnas selgelt aktiivsem pool ning Ukraina oli kaitses.
Nädalavahetusel aga toimus ootamatu pööre, kui Ukraina läks Donetski suunal vastupealetungile. See oli Ukraina jaoks üle ootuste edukas. Avdijivkast lõuna pool lääne-ida suunal on rohkete paisudega Vodjane jõgi. Jõest põhja pool asub Opõtne asula, millest põhja suunas oli Venemaa kontrolli all territoorium, mis oli Avdijivka kaitsmise seisukohast äärmiselt ebameeldiv.
Ukraina armee sai infot, et sealt piirkonnast on liigutatud osa Venemaa armee üksusi lõunarindele ning mindi Opõtne suunal rünnakule. Tulemused üllatasid positiivselt ka ukrainlasi – vaenlane suruti tagasi mitme kilomeetri ulatuses ning Ukraina armee on kindlustamas positsioone asula põhjaosas.
Venemaa Z-blogijate sõnul oli ukrainlaste rünnak tulnud ootamatult ning taganevad Venemaa üksused olid seetõttu jäänud enda suurtükitule alla, sest enda sõjaväelasi peeti ukrainlasteks. Ukrainlastel omakorda ei olnud vaja teha muud, kui oodata suurtükitule lõppemist ning liikuda edasi territooriumile, mille vaenlane oli ise nende jaoks puhastanud.
Venemaa sõjaväelaste paanika on mõistetav, sest Opõtne asulast mõne kilomeetri kaugusel asub Donetski purustatud lennujaam, mida Ukraina eriväelased 2014. aastal mitu kuud enda käes hoidsid, hoolimata eraldusmärkideta Venemaa armee üksuste rünnakutest.
Edasiseid võimalikke arenguid analüüsides on minu jaoks kõige reaalsem stsenaarium see, et Ukraina armee võtab enda kontrolli alla kogu Vodjane jõest põhja poole jääva territooriumi, peale mida on Venemaal sealt suunast juba väga keeruline Avdijivka suunas pealetungi arendada.
Ukraina edu muudab keerukaks ka Venemaa armee jaoks positsioonide hoidmise Opõtnest lääne pool, mis kiiluna liigub mööda Vodjane jõge lääne poole Pervomaiski suunal. Jõest lõuna poole edasi liikumine oleks sõja praeguses faasis problemaatiline, aga juba ainuüksi võimaliku ohu loomine Donetski lennuvälja suunal on positiivne areng.
Ägedad lahingud jätkuvad ka lõunarindel Tokmaki suunal. Ukraina on järjest liikumas edasi lõuna poole, aga seetõttu muutuvad järjest pikemaks ida- ja läänetiib ning juba reedel oli Venemaa z-kanalites info, et Kreminnast toodud reservidega planeeriti rünnata nii ida- kui läänetiivalt, et edu korral seada piiramisohtu lõuna poole liikuvad Ukraina üksused.
Lääne poolt Venemaa armee rünnakud ebaõnnestusid, aga ida pool võtsid nad enda alla piirkonna, mis siiani oli n-ö hallis alas ehk seda ei kontrollinud kumbki osapool. Ukraina pool tunnistas, et vaenlased on seal piirkonnas hea väljaõppe ja kõrge motivatsiooniga üksused, kellega peetakse raskeid lahinguid. Venemaa edenemine seal lõigus on Ukraina jaoks väga ebamugav.
Samas suutis Ukraina ise arvestataval määral edasi liikuda Novopropokivka suunal. Edasiliikumine on seda väärtuslikum, et Ukraina ründab edukalt kõrgemal asuvaid Venemaa hästi kindlustatud positsioone.
Nendest lahingutest on video, kus ukrainlaste tank Leopard 2A6 on sellele sõjale mitteomaselt eesliinil ning kuigi teda üritatakse tabada nii mobiilse tankitõrjevahendi kui Lancet drooniga, teeb ta väga efektiivset tööd vaenlase jalaväe positsioonide kahjutuks tegemisel. Ukrainlaste sõnul oli seekordsel edasiliikumisel tankide roll väga suur.
Loomulikult on Leopard 2 sellises lahingus vaenlase sihtmärgiks, aga ukrainlased on võtnud kasutusele vastumeetmed: luuredroonid katavad õhust ning peale Venemaa armee poolt tankitõrjevahendi kasutamist kaeti relva kasutamise piirkond kiiresti (metsaviirg) suurtükitulega ning hävitati seal olnud Venemaa armee sõdurid.
Ühe Leopard 2A6 meeskonnaliikme sõnul on nende tankide ülekaal eriti suur optika osas, mis ületab Venemaa tankide optikat eriti öösiti ning koidu ajal. Ka pidavat olema rohkem kui 62 tonni kaaluv tank tänu võimsale mootorile ergas ning hästi juhitav, kiirusega 50-60 kilomeetrit tunnis sõites pidi saama täpset tuld anda ka ebatasasel maastikul sõites.
Ning loomulikult meeskonna ohutus: kui nõukogude tankidel päris tihti plahvatab peale tabamust laskemoon ning tankis olnud meeskonnast ei jää mitte midagi järele, siis lääne tankides on laskemoon paigutatud teisiti. Siiani on kuuldavasti tabamuse korral kõik lääne tankide meeskonnad eluga pääsenud.
Väike edenemine on Ukrainal olnud ka Berdjanski suunal, kus ületati Novomaiorske suunal Šaimanka jõgi. Samamoodi oli väike edenemine Novodonetskest lääne suunal, mis loob eeldusi ka vaenlase väljatõrjumiseks Novodonetskest.
Luganski oblastis rinnetel märkimisväärseid muutusi ei toimunud, aga sellel nädalal võib Venemaa seal oluliselt aktiviseerida lahingutegevust.
Kui Ukrainasse saabusid täna kevadel Challenger 2 tankid, oli Venemaa poolelt palju lärmi tankide laskemoona ümber, mis sisaldavad vaesestatud uraani. Nüüd on teema taas päevakorral, sest Ukrainasse on saabumas M1 Abrams tankid, millele USA annab samuti vaesestatud uraani sisaldavat laskemoona.
Venemaa lärm on äärmiselt silmakirjalik, sest Defence Expressi andmetel kasutab Venemaa enda armee juba pikalt samasuguseid mürske Svinets 1 ja nende analooge Svinets 2, mis kasutavad volframit. Defence Expressi arvates võib Venemaa närvilisust põhjustada hoopis asjaolu, et neil on selliseid mürske lihtsalt vähe ja seetõttu saavad nad neid lahingutes harva kasutada.
Ja juhitava laskemoonaga pidi samuti suured probleemid olema – ei jätkuvat laserjuhitavaid suurtükimürske Krasnopol ning HIMARSi Venemaa analoogi Tornado-S juhitavad raketid pidavat olema väga lihtsalt Ukraina armee elektroonilise sõjapidamise vahendite poolt mõjutatavad, sest need kasutavad nõrga signaaliga laiatarbe GPSi, samas kui Ukraina kasutavat GPSi sõjaväe versiooni, mis on tugevama signaaliga ning mida olevat Venemaal hetkel äärmiselt keeruline segada.
Enne kassettmoona rindelejõudmist oli palju vaidlusi teemal, kas nende abil õnnestub miiniväljasid demineerida või mitte ja vastakatel seisukohtadel olid isegi kindralid. Venemaa enda sõjaväelaste sõnul on kassettmoon osutunud demineerimisel efektiivseks, kui suuta tulistada mürske nii, et nad plahvatavad ühes suunas üksteise lähedal ning ukrainlased suutvat nii suurtükkidest tulistada.
Ukraina armee ohvitser Arty Green oli aga äärmiselt skeptiline ühes USA meediaväljaandes avaldatud info osas, justkui katvat Venemaa armee mingid piirkonnad põleva ainega ja hiljem viskavad sinna granaadi, mis paneb maapinna põlema ja plahvatavad seal asuvad mürsud. Greeni sõnul muutub sellisel juhul tihtipeale miin hoopis mitteplahvatavaks, sest sütik saab kuumuskahjustusi.
Nädalavahetusel on ekspertide hulgas kuumaks teemaks tõusnud taas ATACMS ballistiliste rakettide Ukrainale andmise temaatika. Palju on spekuleeritud selle üle, et miks siiani pole neid antud olukorras, kus Ukrainal on juba olemas sama kaugele lendavad tiibraketid Storm Shadow / SCALP-EG. On välja toodud, et arvestatav osa nendest rakettidest on vanad ning peaksid minema utiliseerimisele, aga koos vanusega kasvab oht, et rakettmootorites võivad tekkida defektid, mis halvimal juhuks viiks raketi väljalaskmisel kogu mitmikraketiheitja hävimiseni.
Ka on spekuleeritud, et kui Venemaa õhutõrje (teoorias peaks S-400 saama sellega hakkama) suudaks neid rakette alla tulistada, oleks see USA-le moraalne hoop. Võib ka küsida, milles on nende rakettide eelis Storm Shadow tiibrakettide ees, kus on lõhkeainet pea kaks korda rohkem.
Storm Shadow puudus on selles, et neid peab välja laskma lennukitelt, aga Venemaa luurelennukid suudavad Ukraina lennukite õhkutõusu fikseerida ning siis jõutakse näiteks kompleksid S-300 maapinnal programmeeritud koordinaatidega tiibraketi võimaliku tabamuse eest ära liikuda (kahjuks ei suuda Ukraina oma vanade lennukitega neid rakette lennu ajal programmeerida). Mitmikraketiheitjast lastud ATACMS jõuaks aga nii kiiresti kohale, et õhutõrjekomplekse ära liigutada ei jõuta.
On veel üks väga oluline aspekt. Nimelt on juba pikemat aega väidetud, et Saksamaa on nõus oma Taurus tiibrakette andma ainult siis, kui ameeriklased annavad ATACMS rakette, ehk siis täpselt sama muster, kui oli tankide osas. Kuigi Ukrainas kiputakse nende rakettide efektiivsust üle hindama, oleks nendest Ukraina armee jaoks väga suur abi vaenlase sihtmärkide hävitamisel.
Huvitavad uudised tulevad Venemaa lõunaosast, kus keset kõige kibedamat põllumajandustööde hooaega on ühtäkki diiselkütus otsa saanud ning probleem olevat kohati ka bensiini kättesaadavusega tanklates. Olukord on nii hull, et Venemaa farmerid ähvardasid lausa meeleavaldusi korraldama hakata.
Mis siis selle olukorra on põhjustanud? Paljude asjaolude koosmõju ja ka kokkulangemine.
Venemaal on keeruline kütusehindade subsideerimise süsteem, et kütuse hinnad püsiksid tanklates etteantud hinnavahemikus. Kus on aga subsiidiumid, seal on kohe ka erinevad petuskeemid ning nii olevat tavaline skeem, kus subsideeritud kütus liigub hoopis piiri taha, kus see müüakse suure vaheltkasuga edasi.
Ka oli vahepeal õhus võimalus, et venemaa vähendab tootjate jaoks subsiidiume poole võrra, mistõttu hakati kohe rohkem kütuseid eksportima, sest siseturule ei julgetud seda võimaliku äririski pärast tarnida.
Aga on ka muud põhjused, millest peamine Venemaa raudteevõrgustiku totaalne ülekoormatus, sest sanktsioonide tõttu liigub väga palju kaupa raudteel. Lisaks on raudteele lisandunud sõjaväe varustamiseks moodustatud ešelonid ning loomulikult on riigi lõunaosas kütuste andmine armeele esimene prioriteet.
See kõik kokku on moodustanud olukorra, kus riik ei saa enam vedude haldamisega hakkama. Seetõttu on osutunud võimalikuks juhtumid, kus ühe farmeri tellitud kütus seisis kuu aega sihtkohast paarikümne kilomeetri kaugusel lihtsalt haruteel. Lisame kütuseprobleemidele mured lääne tehnika varuosade ja tehnika hooldamisega, madalad vilja kokkuostuhinnad ning saamegi plahvatusohtliku olukorra.
Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistuse (SVR) direktor Sergei Narõškin esines The Moscow Times’i andmetel Vladivostokis toimuval majandusfoorumil kummalise avaldusega, süüdistades läänt ülikoolide reitingutega manipuleerimises, mistõttu minevat Aasia ja Aafrika talendikad noored selle pettuse ohvriks, siirdudes läände õppima, kuhu nad suure tõenäosusega pärast õpingute lõppemist ka jäävad.
Pettuse tõttu toimuvat suur ajude äravool. Venemaa on igatahes juba ajude väljavoolu vastu nö võitlusse asunud, astudes välja Bologna süsteemist, et Venemaal kõrghariduse saanud inimestel ei oleks tulevikus enam nii lihtne arenenud riikidesse tööle minna.
Järsult on vähenenud Venemaa teadlaste koostöö lääne ülikoolidega, Venemaa võimude poolt on The Moscow Times'i andmetel antud ka soovitus lõpetada tudengite liikumine Erasmus+ programmi raames. Ehk siis tüüpiliselt Venemaa riigijuhtide arusaamisele on Venemaa hädades alati süüdi kõik teised, samas kui nende ülikoolide reitingute kiires langemises ja inimkapitali lahkumises on nad oma süüd ei näe.
Järgmine ülevaade kolmapäeval.
Au Ukrainale!


Politsei: Läänemaa naine langes kelmi ohvriks8. septembril teatati politseile, et Läänemaal elav naine langes kelmuse ohvriks. Päeva varem oli naine saanud kõne inimeselt, kes väitis end olevat politseitöötaja ja andis teada, et naise pangakonto on hõivatud ja tema nimele on võetud laenu. Anydesk programmi kasutades sai helistaja ligipääsu naise andmetele ja võttis tema nimel laenu. Laen kanti naise kontolt edasi võõrale kontole. Kokku tekitati kelmusega varalist kahju ligi 2300 eurot.
9. septembril sai politsei teate, et Haapsalus eramaja hoovis tekkis naabrite vahel konflikt, mille käigus 65aastane mees läks kallale oma 52aastasele naabrinaisele.


Kütusehinnad langesid vähemalt 20 senti liitriltTerminal langetas reedel, 8. septembril oma teenindus- ja automaatjaamades terveks päevaks bensiinide hinda 20 sendi võrra ning diislikütuse hinda 8 sendi võrra.
Hinnad on soodsamad kella kuuest hommikul südaööni. "Kampaaniaga annab Terminal tormihoiatuse mootorikütuste jaeturule, mis on muutunud enneolematult passiivseks seoses kütuseturul toimuva ajalooliselt suurima pettusega," teatas kütusemüüja.
"Kui hulgiturult kaoks pettusega võidetud hinnaeelis ja aus konkurents taastuks, saaksime koheselt langetada postihinda vähemalt 5 senti. Kütuseturu müügimahtude juures tähendaks see, et Eesti tarbijad hoiaks kokku vähemalt 5 miljonit eurot kuus, aastas teeb see juba pea 60 miljonit eurot, mis jääb inimestele täiendavalt rahakotti," ütles Terminali juhatuse liige Raido Raudsepp.
Ettevõte ootab sealjuures ametkondadelt olukorra kiiret lahendamist, mille tulemusel ei oleks seaduserikkumine ja selle äritegevusse sisse kirjutamine Eesti kütuseturul võimalik ja kuritegu selle toimepanijale kasumlik.
Keskkriminaalpolitsei (KKP) ja keskkonnaamet teatasid tänavu juunis, et uurivad alustatud kriminaalmenetluse käigus, kas AS Olerex on esitanud maksu- ja tolliametile teadlikult valeandmeid, eesmärgiga vabaneda vedelkütuse seadusest tulenevast biokütuse nõude täitmisest.
Vedelkütuse seaduse järgi on kütusemüüjal kohustus tagada, et aasta jooksul tarbijale müüdud fossiilsest kütusest vähemalt 7,5 protsenti on taastuvenergial põhinev kütus ehk biokütus. Keskkonnamet tuvastas eelmise aasta suvel, et Olerexil ei ole tõenäoliselt võimalik kalendriaasta jooksul seda nõuet edukalt täita. Keskkonnaamet teavitas ettevõtet sellest korduvalt. Sellele vaatamata oli 2022. aasta 20. detsembri seisuga Olerexil biokütuse nõude täitmise maht vaid ligi 1 protsent.
Circle K langetas reedel oma teenindusjaamades üle Eesti bensiinikütuse hinda 20 sendi võrra ning diislikütuse hinda 8 sendi võrra.
Nii bensiini kui diislikütuse uus jaehind on 1,599 eurot liitri kohta, teatas kütusemüüja.


Ivan Makarov: eilses rändan taasTegelikult võiks Keskerakonda juhtida hoopis Korb, või vähemalt olla partei vapiloom, sest ta ju kehastab Keskerakonna senise edu võtit: räägi eestlastele üht, venelastele risti vastupidist, kirjutab Ivan Makarov.
Kunagi noorena olin ma lummatud loost „Eilses rändan taas". Olin siis üliõpilane ja üritasin stipile lisa teenida Tartu lihakombinaadis laadijana. Külmad ruumid, pehmelt öeldes iseäralik lõhn, mingil imekombel jäätmete hunniku otsa sattunud elus kõhetu kana, kes nokkis kellegi kõõluseid…
Mind tõmbas sellesse loosse meie kursuse kõige vanem tudeng, vene kroonus oma aja juba ära teeninud Boriss. Enne seda kaasas ta mind katlakütjaks, nagu oli omal ajal Tunne Kelam, kuid seal ei pidanud ma rohkem kui kaks ööd vastu ning haihtusin, teenitud tasust mõtlemata.
Nüüd aga oli asi veel karmim: nagu kunagi hiljem Rocky, tassisin ma jäiseid poolkeresid ja tõmbasin kopsud täis letaalsuse lehka. Ja mingist seinal rippunud kastikesest kõlas „Kui olin noor, siis raadiost mind iga päev võlus mõni lemmikviis ning ma kaasa laulsin neid nii tihti siis. See oli kaunis aeg… Ah, miks küll kadus see oma viisidega koos? Meeles sha-la-la-laa, iga woo-woo on veel. Iga shing-a-ling-a-ling nukrameelseks teeb mind…"
See oli Carpentersi 1973. aasta loo „Yesterday Once More" (sain seda teada aastaid hiljem) Heldur Karmo poolt eesti keelde pandud ballaad ansambli Collage esituses.
Kadusin kohutavast kombinaadist juba mõne tunni pärast nagu paha õhk ja jäin mõneks ajaks taimetoitlaseks. Kuid see „iga sha-la-la-laa" jäi kummitama ja kummitab seni, nagu ka Kurmeti „Naer".
Kui eile toimus Keskerakonna kongress, mida ma lünklikult jälgisin Delfi tasuta blogi kaudu, mille eest kolleegidele siiras tänu, siis tekkis mul tõeline nostalgia hoog, kuid hinges ei kõlanud paraku „iga sha-la-la-laa", vaid taaskerkis too katlamaja kõrbelõhn ja lihakombinaadi külmkambrite vaimud tekitasid tuttava kõheda tunde. Et tahaks eemale, välja, värske õhu kätte.
Kuna kogu selle profülaktooriumi läbiviimine oli usaldatud kunagise tubli Moskva telekorrespondendi Heimar Lengi kätte, oli seal ka „Kustuva tulukese" aurat, kui saalis viibisid teenelised traktoristid, töölised ja teised eakad inimesed, sekka paar partei üritusele üliustavat nooremat komsomolihinge.
Mul oli üks eelaimdus, ja ma ei eksinud: härra Lenk hakkaski kutsuma välja Edgar Savisaare vaimu, kutsudes üles jäädvustama keskerakonna endise jumala ja juhi mälestust, mis on Lengi arvates veel ebapiisavalt jäädvustatud (mõne raamatuga võib ka härja uimaseks lüüa). Ja nüüd siis uus raamatusoov, ka kaasosaliste memuaaride vormis. Jah, Heimar Lengi kuldajastu langes just Savisaare ajale. Mõlemad olid ikka vinged naistemehed ja elunautijad, härra Lenk õnneks naudib elu tänase päevanigi. Многая лета!
Aga kasutage siis seda võimalust, et Keskerakond on Tallinnas võimutsemas, ja püstitage pedofiil ja rassist Ghandi jaoks juba valmis ehitatud postamendile üks pirakas mälestusmärk Edgar Savisaarele, kes oli erinevalt maailmas vihatud hindust eluterve normaalne mees. Või veeretage Estonia juurest kuhugi turvalisemasse kohta „Ruslan ja Ludmillast" tuttavat monstrumit meenutav „Riigipea", asendades selle eestlaste ja venelaste ühise lemmikuga.
See on täiesti reaalne idee, sest kui Tallinna keskerakond suutis üles kaevata terve linna, mis siis ühe skulptuuri püstitamine ära ei ole.
Inimesed, kes jälgisid eelarvamusfestivali ja Ghana jalgpallikoondise käe ja jala läbi paljukannatanud Paides seda seenioride maratoni, nägid ka stseene, kuidas rohkete soliidsete brežnevistliku kehakonstruktsiooniga meeste vahel siblisid noored näitsikud, kuigi otsest vihmavarju hoidmise vajadust ei olnud.
Mingil hetkel kutsuti lavale lausa kolme Korbi, aga ma ei tea, kas kõik need oma teatud tegudega kõvasti laineid löönud isikud ka tulid. Üks neist olles minister rääkis mõned aastad tagasi eestlastele, et ta on NATO poolt, samal päeval aga kohtus vene sõjaveteranidega, kellele jällegi väitis, et on NATO vastu. See noorem Korb võiks abielluda Kaja Kallasega, aga kahjuks pole KK süda hetkel vaba ja perekondlik vene äri vajab ju kokkutõmbamist.
Tegelikult võiks Keskerakonda juhtida hoopis Korb, või vähemalt olla partei vapiloom, sest ta ju kehastab Keskerakonna senise edu võtit: räägi eestlastele üht, venelastele risti vastupidist – ja mõlema leeri rohked idioodid annavad sulle oma mõttetud hääled.
Mingil hetkel tuli Keskerakonna kongressi lavale mingi taat, kes oli kunagi Estoplastis mingi asjapulk. Ka Estoplastis olen ma tööd teinud, aga kuna mind ümbritsesid seal puhtas valgusküllases ruumis hõljunud sümpaatsed naised ja krapist kõlas eestikeelne raadio (kas ER 1. programm või siis Vikerraadio), pidasin seal vastu terve kuu! Ma ei mäleta, kas käitise direktor oli tollal Ülo Nugis või mitte. Õnneks ei olnud meil nii suurte ülemustega kokkupuudet, sest millegi heaga see mitte kunagi ei lõppe.
Ja eile tuli kunagi Estoplastis vägesid juhatanud raukhärra keskerakonna kongressi lavale ja pajatas oma pika nostalgilise loo! Et kuidas Estoplast tarnis oma valgusteid Kremli ja et „see oli tollal suur au!" Kuidas käidi kolm korda Kremlis, kui ilus oli elu, et mitte kunagi ei investeeritud nii palju elamuehitusse, et kõik said vaevata kortereid jne.
Ma kuulasin võlutult ja mõtlesin, et ega tollest ajast meie kommunistide poolt loodud keskerakond suurt ei muutunudki – „suur au" ja „vanem vend" oli ikka Moskvas, ikka valitses rahvaste vankumatu sõprus, ainult et päris süüdimatud sellid ja jäänukid suruti välja otse interliikumisse. Siis need viimased tulid nendelt esimestelt oma „доля" nõudma ja kõlas kuulus „Kordan: Toompead rünnatakse!"
Pärast estoplastilase hiilgavat esinemist „vaba mikrofon" jätkus juba sellise kolli esinemisega, et ma lülitusin targu teisele lainele: lähenes esmaspäev, mis on ikka raske tööpäev, töö on intellektuaalne ja peaks vähegi vormis olema.
Lõppes kõik Seligeri võiduga Lesbose üle, ja Mihhail Kõlvartit ründasid kohe, huuled töllakil, avarad kiilaspead, ka tuntud korruptsionäärid, roolijoodikud ja siinse „vene maailma" käilakujud. Mingil hetkel tekkis kartus, et Elsa Gretškina soengutega vanamammid klopivad sportlasest kopsud välja. Ja Mihhail Kõlvarti tänusõnas kõlas selline klassikaline nõukogude väljend nagu „usalduse avanss".
Ega seal häid variante ei olnudki.


Raamatupidaja teadmatus viis mitme korteriühistu rahade väljapetmiseniRahalisi pettusi läbi viivad kurjategijad ei piirdu vaid eraisikute tagant varastamisega. Oleme jõudnud ajajärku, kus internetikeskkonnast on saanud meile hea abimehe näol ka saatuslik lõks. Teadlikkus infotehnoloogia ohtudest on ka aktiivsetel interneti kasutajatel nõrgapoolsed, kui sinna lisada liigne usaldus, võivad tagajärjed olla drastilised.
Sagenenud on pettuste juhtumid, kus eraisik, kes on seotud ettevõtte pangakontodega ning kellel on juurdepääs firma internetipanka ja täisvolitused teha tehinguid ainuisikuliselt, jääb läbi pettuse lisaks isiklikul kontol oleva raha kaotamisega suuremahuliselt võlgnikuks ka ettevõtte ees.
Raamatupidaja Natalja teadmatus viis mitme korteriühistu rahade väljapetmiseni
Natalja on elukutselt raamatupidaja, kes on otsustanud ka pensionipõlves tööd jätkata. Koormus on küll varasemast tunduvalt väiksem, kuid kolme korteriühistu raamatupidamise haldamine on talle jõukohane. Natalja omab kõikide korteriühistute internetipankade juurdepääsu ning tal on piiramatu kasutusõigus.
Saatuslikud sammud pettuse läbiviimiseks
Saatuslikuks saab teisipäeva pärastlõunane kõne. Helistajaks on Olga Jakovleva, kes tutvustab end politseitöötajana. Olga väitel on Natalja nimele tehtud SmartID konto, logitud sisse tema internetipanka ja võetud mitmed väikelaenud. Ärevil Natalja võtab politseiametniku „abi“ ilma põhjaliku süvenemiseta vastu ning toob välja kõik pangad, kus ta isiklikke kontosid omab. Kontod on tal kahes Eesti pangas.
Järgmise sammuna jagab ta internetipanga kasutajatunnuseid, mis on mõlemas pangas identsed. Pankade nimetamise ja kasutajatunnuste jagamise järel, asub Natalja SmartID rakendusele saabuvaid päringuid kinnitama. Kõne kestab tunde ning selle käigus ei lubata Nataljal internetipanka siseneda, sest see olevat uurimise huvides valve all. Abistav politseiametnik rõhub seejuures asjaolule, et antud olukorras tehakse hetkel parim probleemi kiireks lahendamiseks.
Vaatamata sellele, et Natalja on sattunud rahalise pettuse küüsi ka kaks aastat varem, ei tee tuttav olukord teda ettevaatlikuks ning ta kinnitab veel hulgaliselt päringuid SmartID rakenduse kaudu, vastates eeskujulikult kõigele küsitule.
Mis juhtus aga tegelikult Nataljaga seotud pangakontodel?
Mida sellisest olukorrast õppida?


Rohelised ootavad uuelt poliitaastalt valitsusremontiTALLINN, 11. september, BNS - Erakond Eestimaa Rohelised märkis esmaspäeval, kui riigikogu koguneb oma sügisistungjärgu avaistungile, et algav poliitaasta peaks kaasa tooma valitsusremondi ja keskendumist olulisele ehk Eesti demokraatia tervise tagamisele.
Rohelised kinnitasid, et alles pärastseda saavad tulla püsivad pikaajalistele kokkulepetele tuginevad otsused nii Eesti julgeoleku, majanduse, hariduse, tervishoiu, regionaalarengu kui ka elurikkuse edendamiseks. "Ootame valitsuselt eelnimetatu arenguks vajaliku otsustusprotsessi läbipaistvuse ja sisulise kaasamise tagamist, tervikpildi ja seoste mõistmist ning suutlikkust seda selgitada. Poliitilist korruptsiooni soosiv praktika tuleb lõpetada ja tõsta oluliselt juhtimiskvaliteeti," seisab roheliste pöördumises.  Kliimaministeeriumi ja selle haldusalas oleva suunamisel tuleks roheliste hinnangul lähtuda Eestile rahvusvaheliselt võetud keskkonnahoiu kokkulepetest, mitte partei sponsorite erihuvidest. "Peame kriitiliseks keskkonnaorganisatsioonide kui avaliku huvi kaitsjate laialdast kaasamist. Kitsastest ärihuvidest lähtuv otsuste langetamise muster ei taga meie ees seisvate keskkonnaprobleemide lahenemist, vaid halvendab majandusolukorda, elukeskkonda ning Eesti ühiskonna toimimist veelgi," leiavad rohelised. Obstruktsioon riigikogus peab roheliste hinnangul lõppema, seadusandliku kogu töövõime - selleks vajalikud õiguslikud, materiaalsed- ja inimressursid - tuleb tagada tingimusteta nagu ka teiste põhiseaduslike institutsioonide töövõime selleks vajalike vahenditega. "Eesti riigieelarve peab saama läbipaistvaks, jälgitavaks ja olema koostatud avalikes huvides. Kokkuhoiukohti Eestil on, bürokraatia on end isetootev, sellisena eesmärgipäratu ning koormav. Peame oluliseks, et Eesti 2035 eesmärgid on aluseks kõigile poliitikatele ja otsustele ning keskkonnamõjude hindamine ning sellega arvestamine muutub korruptsioonivabaks," seisab pöördumises.
Rohelised toetavad kohalike omavalitsuste finantsvõimekuse olulist parandamist, sest see on avalike teenuste tagamiseks Eesti erinevates piirkondades kriitilise tähtsusega. "Lisaks on sellel parem võimude tasakaalustatuse mõõde ning tugev õigluse komponent. Metsküla algkooli sulgemise saaga ja teised taolised juhtumid üle Eesti õõnestavad kogukondlikku sidusust ja riigi usaldusväärsust. Sellised olukorrad ei tohi enam korduda!" rõhutavad rohelised.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Ministeerium soovib kõrgematele ametnikele tähtajalisi lepinguid   Rahandusministeerium saatis kooskõlastusringile avaliku teenistuse seaduse muutmise väljatöötamiskavatsuse, mille alusel määrataks tippjuhtidele kahe ametiaja piirang, muudetaks kõrgemate ametnike lepingud tähtajaliseks ja avalikustataks lisaks ametnike palkadele ka töölepinguliste töötajate palgad.   Eelnõu väljatöötamiskavatsuse järgi soovib ministeerium kehtestada valitsuse tegevusprogrammi järgi kantslerite ja asekantslerite maksimaalseks ametiaja pikkuseks kahekordse ametiaja ning muuta osakonnajuhtide lepingud tähtajaliseks. Avaliku teenistuse seadust muutis riigikogu ka möödunud aastal ning sellele eelnenud kooskõlastusringil aasta alguses tegi riigisekretär Taimar Peterkop ka ettepaneku tähtajaliste töölepingu alusel töötavate ametnike ringi laiendamiseks. Mullu jäi see seadusemuudatusest välja, kuid valitsus liikus edasi avaliku teenistuse seaduse analüüsiga, toona loodeti ettepanekuid seadusemuudatusteks möödunud aasta lõpuks. Toonane justiitsminister Maris Lauri mullu avaliku teenistuse seaduse muudatuse osana avaliku teenistuse reformiideed ei toetanud, küll aga tegi ametiaegade piiramiseks eraldi ettepaneku. Praegu kehtib kahe järjestikuse ametiaja piirang välisluureameti juhile ja konkurentsiameti peadirektorile, julgeolekuasutuste seaduse järgi ka julgeolekuasutuse juhtidele. Tähtajalised lepingud tuleks väljatöötamiskavatsuse alusel kohaldada ka keskastmejuhtide ja tippjuhtide tasandite vahele jäävatele ametnikele ehk valitsusasutuste juhtide asetäitjatele. Praegu on tähtaegne teenistussuhe juba kehtestatud politsei- ja piirivalveameti peadirektori asetäitja ja kaitsepolitseiameti peadirektori asetäitja ametikohale. Avalikus sektoris plaanitakse muudatusega kehtestada ka 2027. aastaks alampalk, mis oleks 60 protsenti mediaanpalgast. Ühtlasi muudetaks praktikas tõusetunud probleemseid kohti, näiteks vanemapuhkusel viibiva tippjuhi asendamiseks sisekonkursi korras.  Muudatuse järel avaldataks ka IT-juhi palk  Kümne aasta eest jõustunud avaliku teenistuse seadusega eristati avalikus teenistuses avalikku võimu teostavad teenistujad tugifunktsioonide täitjatest ehk avaliku teenistuse seaduse regulatsioonile alluvad ametnikud ja töölepingu seaduse alusel töötavad töötajad. Probleemiks on aga saanud ametnike ja töötajate erinev kohtlemine ametiasutuse sees ning see, et piirid ametnike ja töötajate rollide vahel on hägustunud, seisab väljatöötamiskavatsuses. Töötajatele on võimalik rakendada paindlikumaid tingimusi näiteks palga ja lisatasude määramisel ning neile kehtivad ka erinevad vormid ja nõuded tugiteenuste töös. Ministeerium märgib, et üha enam minnakse üle ka töölepingulistele töösuhetele ja vähem nimetatakse ametisse ametnikke. Võimalike lahendustena pakub ministeerium välja avaliku teenistuse seaduse nõuete kohaldamise ka töölepingu alusel töötajatele. Muudatusega arvestataks palka ühtsetel alustel. Samuti avalikustataks lisaks ametnike palkadele ka ametiasutuste töötajate palgad. Ministeeriumi hinnangul on see oluline läbipaistvuse tagamiseks ning lähtub põhimõtteks vältida avaliku raha kuritarvitamist ja korruptsiooni. "Mõnel töökohal on märkimisväärne roll näiteks avalike rahaliste vahendite kasutamisel (nt raamatupidajal, hanke- või finantsjuhil) või riigi toimimiseks vajalike muude ülesannete täitmisel (näiteks IT- või infoturbejuhil). Palkade isikustatud avalikustamine aitab tagada, et töötaja valikul, töötasu suuruse määramisel ja lisatasude maksmisel lähtuvad ametiasutused lubatud kaalutlustest," märgib ministeerium. Seni on töötajate töötasud avaldatud vastusena teabenõuetele. Mullu töötas riigi ametiasutustes 22 410 teenistujat, kellest 6986 olid ametnikud, 9057 eriteenistujatest ametnikud, 5239 töölepingulised töötajad ja 1137 eriteenistujate töötajad. Lisaks kohaldub ATS seaduses ka kohaliku omavalitsuse üksuste ametiasutustele, kus oli mullu teenistuses 5517 inimest, neist 2957 ametnikku ja 2560 töötajat. Rahandusministeerium ootab kooskõlastusringil väljatöötamiskavatsuse kohta tagasisidet 9. oktoobrini.    					Toimetaja:  Barbara Oja


Villem Vohu: Ei ole maad energiamahukale tööstuseleUkraina sõja äratuskell sunnib tööstust mõtlema sellele, kuhu parkida senised Venemaa allhanked. Samuti võib kogu tööstustootmine, mis varem suunati instinktiivselt Hiina, sealt pigem hakata tagasi pöörduma. Samaaegselt on toimumas välispoliitikast tingitud tarbimise muutus ja rohestamisest tulenev tootmise muutus. Rohestamine võtab kogu tähelepanu, aga me peame selle kõrval jätma tähelepanu ruumi ka energia tarbimisele. Mitte kõik energiatarbimise viisid ei tee meid jõukamaks.
Energia hind ja lisandväärtus ehk mida me maksame ja mida selle vastu saame?
Energia sisend on ühiskonnale laiaulatusliku mõjuga – sellest sõltub ulatuslikult igapäevane elu ja sisuliselt ei ole ühtegi ühiskonna liiget, kes energia hindadest ei sõltuks. Tegemist on tööstusajastu universaalse toorainega, mis sisaldub kõigis meie kaupades ja teenustes. Nimetatud asjaolu muudab teema arusaadavalt oluliseks, kuid samas tuleks mõista, et energia hinnataseme kõrval tuleks jälgida ka seda, mida me sellest sisendist toodame ehk teisisõnu – millist heaolu taset me oleme osanud kulutatud energiaühikust saada.
Mida see tähendab? See tähendab, et loodud väärtusel on seos kulutatud energiaga ning mõõdetavad on nad mõlemad – üks väljendub sisemajanduse kogutoodangus (SKT) ja teine energia lõpptarbimises. Eesti sisemajanduse kogutoodang 2021. aastal oli 31,4 miljardit eurot ja energia lõpptarbimine 32,5 TWh ehk siis teisendatuna loodi pisut alla tuhande euro SKT´d iga kulutatud MWh kohta (969 eurot MWh kohta).
Samal aastal kõikusid käibemaksuta energia hinnad lõpptarbijale järgnevalt:
Elekter: 0….1000 eur/MWh (aasta keskmine 87 eur/MWh)
Maagaas: 34…62 eur/MWh
Kaugküte ca 40…112 eur/MWh
Autokütuste tanklahinnad teisendatuna energiaühikuteks 90…140 eur/MWh.
Ülaltoodu kirjeldab 2021. aasta vaates seda, mida me maksime (energia hinnad „EUR / MWh kohta“) ja mida me saime (lisandväärtus energiaühiku kohta ehk „SKT / MWh kohta“).
Arvestades 2022. aasta ulatuslikku hinnašokki, oli energiatarbimise langus tõenäoliselt suurem majanduslangusest ning SKT / energia suhtarv 2022. aastal kasvas võrreldes 2021. aastaga. Seega – majandus langes 1,3%, aga tõenäoliselt energiatarbimine langes rohkem, mistõttu tõenäoliselt lisandväärtus kasvas kulutatud energiaühiku kohta.[1]
Rohestamine ja majanduskasv – kas nad mahuvad samasse lausesse?
Miks on lisandväärtuse ja energiatarbimise omavaheline seos oluline? Nimelt käsitletakse klassikaliselt majanduskasvu ja energiatarbimise kasvu kui omavahel seotud nähtusi ehk lisandväärtuse kasv toob kaasa täiendava energiakulu.
Eesti puhul nimetatud seos ei kehti – energia lõpptarbimine Eestis on kõikunud sellel sajandil 28…35 TWh vahel olukorras, kus majanduse maht on püsihindades kasvanud umbes kaks korda. Põhjuseks on mitmete asjaolude koostoime:
tööstus on rakendanud energiasäästu, lõpetanud tegevus või lahkunud Eestist;
muutunud on majanduse struktuur – tööstus on asendunud pigem teenindussektoriga;
kinnisvaraarendused ja renoveerimised on loonud kõrgema energiatõhususega hooned;
iga järgnev põlvkond kodumasinaid ja sõidukeid tuleb turule eelnevast tõhusama energiakasutusega;
Mitte kõik ülalkirjeldatu ei ole keskkonna või majanduse vaatest ilmtingimata positiivse mõjuga – tööstuse lahkumine viib kaasa töökohti ja kinnisvaraarendused põhjustavad valglinnastumist, mille tagajärjel võit paremast soojapidavusest kulutatakse lõpptulemuses suuremale kogusele autokütustele, jne… Käsitlegem ülaltoodut kui hinnanguvaba fakti nentimist.
Energia lõpptarbimine Eestis on kõikunud sellel sajandil 28…35 TWh vahel olukorras, kus majanduse maht on püsihindades kasvanud umbes kaks korda.
Miks majanduskasvu energiasõltuvuse teooria ei lähe Eesti praktikaga kokku? Sellepärast, et suhteliselt püsiva majanduse struktuuriga tööstusriigid loovad teooria, millega väikeriigi dünaamiline majanduskeskkond tingimata ei sobitu.
See mittesobitumine võib meile luua eelise rohestamise kontekstis. Nimelt lisab täiendava kihi energiavaldkonna probleemistikule vajadus vähendada energia tootmisest ja tarbimisest tekkivat keskkonnajalajälge. Suure tõenäosusega väljendub rohepööre Eestis energiatarbimise edasises vähendamises ning ühiskonnal, mis on 23 aasta jooksul kasvatanud majanduse mahtu kaks korda ilma energiasisendit kasvatamata, on selle ülesande täitmisel eelis energiamahukate tööstusriikide ees.
Kui madalaks saaks Eestis kärpida energia lõpptarbimist? MTÜ Rohetiiger Energia teekaart projitseerib 2040. aastaks Eesti energiakasutuse vähenemist 22 TWh tasemele (2021. aastal oli see 32 TWh). Nimetatud sõnumiga ei ole välja tulnud kitsalt keskkonnaorganisatsioon, vaid valdkondade ülene koostööplatvorm, kuhu kuulub muuhulgas ka soliidne loetelu Eesti eraettevõtteid. Kui Rohetiigri mudelist lähtuda, siis majanduskasvu ootust arvesse võtmata peaks 2040. aastaks eelpoolmainitud energiaühiku lisandväärtuse tase tõusma 32 / 22 ehk u 1,5 korda, mis tähendaks 2021. a tasemelt 969 EUR/MWh 19 aastaga püsihindades jõudmist 1400…1500 EUR/MWh tasemele. Koos majanduskasvuga ootustega oleks see näitaja 1800…2000 eur/MWh lähedal.
Mille arvelt peaks energiasääst tulema? Suurimad säästukohad on soojusenergia kulu vähendamises (ca 45% kogutarbimisest) ja transpordisektori tarbimises (ca 30% energia kogutarbest).
Milline on Eesti energiakasutuse positsioon rahvusvahelises võrdluses?
Kasutades kahte parameetrit: (a) jõukus ehk SKT per capita ja (b) energia väärindamise suutlikus SKT per MWh on koostatud lisatud maatriks.[2] Analüüsis vaadeldi 173 riigi andmeid, millest maatriksis on esitatud nähtavuse huvides riigid üle 10 tuh SKT per capita (kokku 65 riiki). Skeem kirjeldab, kuidas on jaotunud jõukus ja energiatarbimine ning eelduslikult „suruvad“ kaks vektorit – majanduskasv ja rohestamine – riike graafikul vastavalt üles ja paremale.
Maatriksist nähtub, et neid riike, kes on meist jõukamad ja energiatõhusamad samaaegselt, on üllatavalt vähe. Tinglikult võib neid jagada järgnevateks gruppideks:
Finantskeskused nagu Luksemburg, Šveits, Iirimaa – madala energiasisendiga teendindussektor (spetsiifilisemalt finantsteenused ja suurettevõtete peakontorid) on tinginud nende riikide positsiooni antud maatriksis;
Tööstusriik, aga finantskeskuse mõjuga – Suurbritannia (ÜK) – maailma kuues majandus koos energiamahuka tööstuspärandiga, samas ka London City finantskeskuse mõju, mis muudab ÜK samal SKT per capita tasemel olevate tööstusriikidega (Saksamaa, Prantsusmaa) võrdluses ca 20% paremaks energia väärindajaks;
Anomaalia ehk Puerto Rico – pigem kehvapoolse energiasüsteemi ja kõrgete energiahindadega 3,3 mln elanikuga riik, mis on hoolimata nõrgast energiasüsteemist kõrge SKT tasemega. Peaasjalikult on see tingitud USA mõjust, turismisektorist ja madala energiavajadusega tööstuste olemasolust. Võimalik, et energiatarbimise andmed on puudulikud, sest võrk on killustunud ja kõigi ennast isevarustavate tarbijate andmeid ei õnnestu koguda.
Energiaefektiivsed väikeriigid nagu Iisrael ja Taani – suhteliselt väikesed riigid vastavalt 9,7 ja 5,9 mln elanikuga, kes hoolimata lähedasest positsioonist antud maatriksis on küllaltki eriilmelised. Iisrael on tugeva tööstustootmise osakaaluga riik, mis sõltub energia impordist. Taani on peamiselt teenusmajandusel põhinev riik, mis on suhteliselt madala energiasõltuvusega. Kahe erineva riigi teekond sarnasesse positsiooni on olnud erinev. Tegemist on tõenäoliselt hea õppematerjaliga energiakasutuse analüüsimiseks.
Eelnimetatud loetelu kirjeldab maatriksis Eesti suhtes paremal üleval asuvaid riike. Suur osa maailma tööstuspotentsiaalist asub Eesti suhtes maatriksis vasakul üleval. Rohestamine sunnib nende riikide tööstusi leidma uusi meetmeid energiaefektiivsuse tõstmiseks. Samas ei ole võimalik lõputult energiatarbimist vähendada – füüsikareeglid tulevad vastu ja ka kõige rohelisemal energiatootmisel on lõpuks jalajälg. Sellele lisandub poliitika – Ukraina sõja äratuskell sunnib mõtlema sellele, kuhu parkida senised Venemaa allhanked. Samal ajal rohestamise piirangutega on tekkinud ka poliitilised piirangud, mistõttu kogu tööstustootmine, mis varem suunati instinktiivselt Hiina, võib sealt pigem hakata tagasi pöörduma. Me võime jõuda ajastusse, kus piltlikult öeldes ei ole maad energiamahukale tootmisele.
Arvestades Eesti juba kõrget sisemajanduse kogutoodangut energia lõpptarbimise suhtes, tuleks energiamahukate tööstuste arendamisel endalt küsida, kas pakutava projekti lisandväärtus energiasisendi kohta ületab meie tänast taset ca 1000 eur/MWh ja kas pakutav projekt suudab kaasa liikuda meie sihteesmärkidega, mis võiksid 2040. aastaks olla püsihindades suuremad kui 2000 eur/MWh. Nende küsimuste küsimata jätmisel riskime enda energiakolooniaks muutmisega.
Kokkuvõtteks
Seos energiatarbe ja majanduskasvu vahel ei ole möödapääsmatu paratamatus. Eesti majandus on kasvanud sama energiatarbe juures ning tõenäoliselt on meil majandusstruktuuri muutumise kaudu eelis ning paindlikkus energiamahukate tööstusriikide ees.
Lisaks traditsioonilisele SKT per capita käsitlusele suruvad samaaegsed majanduskasvu ootus ja rohestamise nõue järjest enam arvestama ka lisandväärtuse loomet energiaühiku kohta. Kui SKT per capita kontseptsioon on üldlevinud, siis SKT per MWh kontekstis on veel harjumise ruumi.
Korterelamute soojustamine ja transpordi elektrifitseerimine ei ole mitte lihtsalt sotsiaalpoliitilised ja keskkonnatundlikud „pehmed“ tegevused. Küttelt ja transpordilt säästetud energia arvelt saab Eesti majandus ressursse ja reageerimisaega.
Nõudlik ja kriitiline vaade välisinvesteeringute energiatarbele võiks olla asjakohane. Me suudaks küll pakkuda energiamahukale tööstusele sisendit tuuleenergia baasilt, aga peame enne aru saama, millist lisandväärtust need tööstused meile pakuvad. Kas nad suudavad üle hüpata juba tänasest 1000 EUR/MWh lisandväärtuse latist? Kas nad suudavad 10…15 aastaga jõuda 2000 EUR/MWh?
Õppimismaterjali on nähtavalt mõistlik ammutada eelkõige kahest riigist: Iisrael ja Taani.
[1] Energiatarbimise koondandmed 2022. aasta kohta ei ole artikli kirjutamise ajaks veel kättesaadavaks muutunud. Statistikaameti hinnangul avaldatakse andmed septembris 2023.
[2] Kasutatud on kahe andmebaasi andmeid: (1) CIA „The World Factbook“ (2) IMF, GDP per capita, current prices. Lähtutud on 2019. andmetest ning SKT/MWh on tuletatud SKT ja energiatarbimise per capita andmete jagatise kaudu.


Teet Kalmus: Ukraina tegi üllatusliku eduka rünnaku Donetski suunasMinu jaoks kõige üllatavamad arengud toimusid nädalavahetusel Donbassis, Avdiijivkast lõunas. Donetsk asub Avdiijivkast ainult kümme kilomeetrit lõuna pool ja Venemaa on teinud sisuliselt kogu sõja algusest saadik katseid rindejoont Donetskist kaugemale nihutada, aga siiani ebaõnnestunult. Avdiijivka kaitsjate olukord ei ole kerge olnud, sest Venemaa on suutnud edasi liikuda linnast põhja ja lõuna pool, seega on vaenlane ümbritsemas linna kolmest küljest. Ukraina kasuks on siiani mänginud asjaolu, et lääne pool on peamiselt põllud, mistõttu Venemaa üritused linnast lõuna või põhja poolt läänes suunas edasi liikuda on lõppenud rasketehnika ja elavjõu suurte kaotusega ning kassettmoona lisandumine muutis linna kaitsjate olukorda paremaks. Ometi oli Venemaa seal piirkonnas selgelt aktiivsem pool ning Ukraina oli kaitses.
Nädalavahetusel aga toimus ootamatu pööre, kui Ukraina läks Donetski suunal vastupealetungile ning see oli üle ootuste edukas ka Ukraina jaoks. Avdiijivkast lõuna pool on lääne-ida suunaliselt Vodjane jõgi, mis on rohkete paisudega. Jõest põhja pool on Opõtne asula, millest põhja suunas oli Venemaa kontrolli all territoorium, mis oli Avdiijivka kaitsmise seisukohast äärmiselt ebameeldiv. Ukraina armee sai infot, et sealt piirkonnast on liigutatud osa Venemaa armee üksusi lõunarindele ning mindi Opõtne suunal rünnakule ja tulemused üllatasid positiivselt ka ukrainlasi – vaenlane suruti tagasi mitme kilomeetri ulatuses ning Ukraina armee on kindlustamas positsioone asula põhjaosas.
Venemaa z-blogijate sõnul oli ukrainlaste rünnak tulnud ootamatult ning taganevad Venemaa üksused olid seetõttu jäänud enda suurtükitule alla, sest enda sõjaväelasi peeti ukrainlasteks. Ukrainlastel omakorda ei olnud vaja teha muud, kui oodata suurtükitule lõppemist ning liikuda edasi territooriumile, mille vaenlane oli ise nende jaoks puhastanud. Venemaa sõjaväelaste paanika on mõistetav, sest Opõtne asulast mõne kilomeetri kaugusel asub Donetski purustatud lennujaam, mida Ukraina eriväelased 2014. aastal mitu kuud enda käes hoidsid, hoolimata eraldusmärkideta Venemaa armee üksuste rünnakutest.
Edasiseid võimalikke arenguid analüüsides on minu jaoks kõige reaalsem stsenaarium see, et Ukraina armee võtab enda kontrolli alla kogu Vodjane jõest põhja poole jääva territooriumi, peale mida on Venemaal sealt suunast juba väga keeruline Avdiijivka suunas pealetungi arendada. Ukraina edu muudab keerukaks ka Venemaa armee jaoks positsioonide hoidmise Opõtnest lääne pool, mis kiiluna liigub mööda Vodjane jõge lääne poole Pervomaiski suunal. Jõest lõuna poole edasiliikumine oleks sõja praeguses faasis problemaatiline, aga juba ainuüksi võimaliku ohu loomine Donetski lennuvälja suunal on positiivne areng.
Ägedad lahingud jätkuvad ka lõunarindel Tokmaki suunal. Ukraina on järjest liikumas edasi lõuna poole, aga seetõttu muutuvad järjest pikemaks ida- ja läänetiib ning juba reedel oli Venemaa z-kanalites info, et Kreminnast toodud reservidega planeeriti rünnata nii ida- kui läänetiivalt, et edu korral seada piiramisohtu lõuna poole liikuvad Ukraina üksused. Lääne poolt Venemaa armee rünnakud ebaõnnestusid, aga ida pool võtsid nad enda alla piirkonna, mis siiani oli nö hallis alas ehk seda ei kontrollinud kumbki osapool. Ukraina pool tunnistas, et vaenlasel on seal piirkonnas hea väljaõppe ja kõrge motivatsiooniga üksused, kellega peetakse raskeid lahinguid. Venemaa edenemine seal lõigus on Ukraina jaoks väga ebamugav. Samas suutis Ukraina ise arvestataval määral edasi liikuda Novopropokivka suunal. Edasiliikumine on seda väärtuslikum, et Ukraina ründab edukalt kõrgemal asuvaid Venemaa hästi kindlustatud positsioone.
Nendest lahingutest on video, kus ukrainlaste tank Leopard 2A6 tegutseb sellele sõjale mitteomaselt eesliinil ning kuigi teda üritatakse tabada nii mobiilse tankitõrjevahendi kui Lancet drooniga, teeb ta väga efektiivset tööd vaenlase jalaväe positsioonide kahjutuks tegemisel ning ukrainlaste sõnul oli seekordsel edasiliikumisel tankide roll väga suur. Loomulikult on Leopard 2 sellises lahingus vaenlase sihtmärgiks, aga ukrainlased on võtnud kasutusele vastumeetmed – luuredroonid katavad õhust ning peale Venemaa armee poolt tankitõrjevahendi kasutamist kaeti relva kasutamise piirkond kiiresti (metsaviirg) suurtükitulega ning hävitati seal olnud Venemaa armee sõdurid. Ühe Leopard 2A6 meeskonnaliikme sõnul on nende tankide ülekaal eriti suur optika osas, mis ületab Venemaa tankide optikat eriti öösiti ning koidu ajal. Ka pidavat olema rohkem kui 62 tonni kaaluv tank tänu võimsale mootorile ergas ning hästi juhitav, kiirusega 50-60 kilomeetrit tunnis sõites pidi saama täpset tuld anda ka ebatasasel maastikul sõites. Ning loomulikult meeskonna ohutus – kui nõukogude tankidel päris tihti plahvatab peale tabamust laskemoon ning siis ei jää tankis olnud meeskonnast mitte midagi järele, siis lääne tankides on laskemoon paigutatud teisiti ning siiani on kuuldavasti tabamuse korral kõik lääne tankide meeskonnad eluga pääsenud.
Väike edenemine on Ukrainal olnud ka Berdjanski suunal, kus ületati Novomaiorske suunal Šaimanka jõgi. Samamoodi oli väike edenemine Novodonetskest lääne suunal, mis loob eeldusi ka vaenlase väljatõrjumiseks Novodonetskest.
Luganski oblastis rinnetel märkimisväärseid muutusi ei toimunud, aga sellel nädalal võib Venemaa seal oluliselt aktiviseerida lahingutegevust.
Kui Ukrainasse saabusid täna kevadel Challenger 2 tankid, oli Venemaa poolelt palju lärmi tankide laskemoone ümber, mis sisaldavad vaesestatud uraani. Nüüd on teema taas päevakorral, sest Ukrainasse on saabumas M1 Abrams tankid, millele USA annab samuti vaesestatud uraani sisaldavat laskemoona. Venemaa lärm on äärmiselt silmakirjalik, sest Defence Expressi andmetel kasutab Venemaa enda armee juba pikalt samasuguseid mürske Svinets 1 ja nende analooge Svinets 2, mis kasutavad volframit. Defence Expressi arvates võib Venemaa närvilisust põhjustada hoopis asjaolu, et neil on selliseid mürske lihtsalt vähe ja seetõttu saavad nad neid lahingutes harva kasutada. Ja juhitava laskemoonaga pidi samuti suured probleemid olema – ei jätkuvat laserjuhitavaid suurtükimürske Krasnopol ning HIMARSi Venemaa analoogi Tornado-S juhitavad raketid pidavat olema väga lihtsalt Ukraina armee elektroonilise sõjapidamise vahendite poolt mõjutatav, sest kasutab nõrga signaaliga laiatarbe GPS-i, samas kui Ukraina kasutavat GPS-i sõjaväe versiooni, mis on tugevama signaaliga ning mida olevat Venemaal hetkel äärmiselt keeruline segada.
Enne kassettmoona rindelejõudmist oli palju vaidlusi teemal, et kas nende abil õnnestub miiniväljasid demineerida või mitte ja vastakatel seisukohtadel olid isegi kindralid. Venemaa enda sõjaväelaste sõnul on kassettmoon osutunud demineerimisel efektiivseks, kui suuta tulistada mürske nii, et nad plahvatavad ühes suunas üksteise lähedal ning ukrainlased suutvat nii suurtükkidest tulistada. Ukraina armee ohvitser Arty Green oli aga äärmiselt skeptiline ühes USA meediaväljaandes avaldatud info osas, justkui katvat Venemaa armee mingid piirkonnad põleva ainega ja hiljem viskavad sinna granaadi, mis paneb maapinna põlema ja siis plahvatavat seal asuvad miinid. Greene sõnul sellisel juhul tihtipeale muutuvat miin hoopis mitteplahvatavaks, sest sütik saab kuumuskahjustusi.
Nädalavahetusel on ekspertide hulgaks kuumaks teemaks tõusnud taas ATACMS ballistiliste rakettide Ukrainale andmise temaatika. Palju on spekuleeritud selle üle, et miks siiani pole neid antud olukorras, kus Ukraina on juba olemas sama kaugele lendavad tiibraketid Storm Shadow / SCALP-EG. On välja toodud, et arvestatav osa nendest rakettidest on vanad ning peaksid minema utiliseerimisele, aga koos vanusega kasvab oht, et rakettmootorites võivad tekkida defektid, mis halvimal juhuks viiks raketi väljalaskmisel kogu mitmikraketiheitja hävimiseni. Ka on spekuleeritud, et kui Venemaa õhutõrje (teoorias peaks S-400 saama sellega hakkama) suudaks neid rakette alla tulistada, oleks see USA-le moraalne hoop. Võib ka küsida, et milles on nende rakettide eelis Storm Shadow tiibrakettide ees, kus on lõhkeainet pea kaks korda rohkem. Storm Shadow puudus on selles, et neid peab välja laskma lennukitelt, aga Venemaa luurelennukid suudavad Ukraina lennukite õhkutõusu fikseerida ning siis jõutakse näiteks kompleksid S-300 maapinnal programmeeritud koordinaatidega tiibraketi võimaliku tabamuse eest ära liigutada (kahjuks ei suuda Ukraina oma vanade lennukitega neid rakette lennu ajal programmeerida). Mitmikraketiheitjast lastud ATACMS jõuaks aga nii kiiresti kohale, et õhutõrjekomplekse ära liigutada ei jõuta.
On veel üks väga oluline aspekt. Nimelt on juba pikemat aega väidetud, et Saksamaa on nõus oma Taurus tiibrakette andma ainult siis, kui ameeriklased annavad ATACMS rakette ehk siis täpselt sama muster kui oli tankide osas. Kuigi Ukrainas kiputakse nende rakettide efektiivsust üle hindama, oleks nendest Ukraina armee jaoks väga suur abi vaenlase sihtmärkide hävitamisel.
Huvitavad uudised tulevad Venemaa lõunaosast, kus keset kõige kibedamat põllumajandustööde hooaega on ühtäkki diiselkütus otsa saanud ning probleem olevat kohati ka bensiini kättesaadavusega tanklates. Olukord on nii hull, et Venemaa farmerid ähvardasid lausa meeleavaldusi korraldama hakata. Mis siis selles olukorra on põhjustanud? Paljud asjaolude koosmõju ja ka kokkulangemine. Venemaal on keeruline kütusehindade subsideerimise süsteem, et kütuse hinnad püsiksid tanklates etteantud hinnavahemikus. Kus on aga subsiidiumid, seal on kohe ka erinevad petuskeemid ning nii olevat tavaline skeem, kus subsideeritud kütus liigub hoopis piiri taha, kus see müüakse suure vaheltkasuga edasi. Ka oli vahepeal õhus võimalus, et Venemaa vähendab tootjate jaoks subsiidiume poole võrra, mistõttu hakati kohe rohkem kütuseid eksportima, sest siseturule ei juletud seda võimaliku äririski pärast tarnida.
Aga on ka muud põhjused, millest peamine Venemaa raudteevõrgustiku totaalne ülekoormatus, sest sanktsioonide tõttu liigub väga palju kaupa raudteel, lisaks on raudteele lisandunud sõjaväe varustamiseks moodustatud ešelonid ning loomulikult on riigi lõunaosas kütuste andmine armeele esimene prioriteet. See kõik kokku on moodustanud olukorra, kus riik ei saa enam vedude haldamisega hakkama ning seetõttu on osutunud võimalikuks juhtumid, kus ühe farmeri tellitud kütus seisis kuu aega sihtkohast paarikümne kilomeetri kaugusel lihtsalt haruteel. Lisame kütuseprobleemidele mured lääne tehnika varuosade ja tehnika hooldamisega, madalad vilja kokkuostuhinnad ning saamegi plahvatusohtliku olukorra.
Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistuse (SVR) direktor Sergei Narõškin esines The Moscow Times’i andmetel Vladivostokis toimuval majandusfoorumil kummalise avaldusega, süüdistades läänt ülikoolide reitingutega manipuleerimises, mistõttu minevat Aasia ja Aafrika talendikad noored selle pettuse ohvriks, siirdudes läände õppima, kuhu nad suure tõenäosusega pärast õpingute lõppemist ka jäävad. Pettuse tõttu toimuvat suur ajude äravool. Venemaa on igatahes juba ajude väljavoolu vastu nö võitlusse asunud, astudes välja Bologna süsteemist, et Venemaal kõrghariduse saanud inimestel ei oleks tulevikus enam nii lihtne arenenud riikidesse tööle minna. Järsult on vähenenud Venemaa teadlaste koostöö lääne ülikoolidega, Venemaa võimude poolt on The Moscow Timesi andmetel antud ka soovitus lõpetada tudengite liikumine Erasmus+ programmi raames. Ehk siis tüüpiliselt Venemaa riigijuhtide arusaamisele on Venemaa hädades alati süüdi kõik teised, samas kui nende ülikoolide reitingute kiires langemises ja inimkapitali lahkumises on nad omal süüd ei näe.
Järgmine ülevaade kolmapäeval.
Au Ukrainale!
Ülalolev artikkel põhinbe Teet Kalmuse Facebook postitusel.


Kapo asejuht: info peaministri ja tema abikaasa kohta on riigisaladusega kaitstud   Esmaspäeval riigikogu korruptsioonivastase komisjoni ees julgeolekukontrolli teemal vastuseid andnud kaitsepolitsei peadirektori asetäitja Martin Arpo ütles intervjuus ERR-ile, et kapo valduses olev info peaministri ja tema abikaasa kohta on kaitstud riigisaladusega ning seega ei saa ka öelda, kas Kaja Kallaselt on varem küsitud tema abikaasa seotuse kohta Venemaa-suunalise äriga.    Milline on kaitsepolitsei roll NATO saladuse loa menetlemisel ja kuidas suhestub sellega välisluureamet? Kes üldse NATO saladuse loa menetlust teeb?  NATO saladuse juurdepääsusertifikaat põhineb julgeolekukontrollil ja seda julgeolekukontrolli teeb Eesti riigis enamikel juhtudel kaitsepolitseiamet, teatud juhtudel ka välisluureamet. Need ametikohad on üles loetletud, millistel puhkudel on see välisluureamet. Sertifikaadi väljastab riigi julgeoleku volitatud esindaja, mis on välisluureameti osa.  Kas peaministri puhul teeb seda kontrolli ikkagi kaitsepolitseiamet?  Julgeolekukontrolli teeb kaitsepolitseiamet, sertifikaadi väljastab riigi julgeoleku volitatud esindaja.  Volitatud esitaja vaatab siis teie tehtud julgeolekukontrolli tulemustele peale ja selle alusel väljastab või ei väljasta sertifikaadi – saan ma õigesti aru?  Põhimõtteliselt on see niimoodi.  Kas julgeolekukontrolli tegemise protsessis on intervjuu?  Julgeolekukontrolli osa on jah, julgeolekukontrolli vestlus.  Enne julgeolekukontrolli tuleb täita aga ankeet, kus on kirjeldatud enda ja oma lähedaste seotus või mitteseotus Venemaaga moe või teisel. Seda peavad kõik tegema. Kas seal peab kirjeldama ka näiteks lähedaste isikute ettevõtete, juriidiliste isikute seotuse või mitteseotuse Venemaaga?  Sellist konkreetset küsimust minu mäletamist mööda seal ei ole, mis puudutab lähedasi. Sest oluline on see, et julgeolekukontrolli teostatakse ikkagi kontrollitavale isikutele, mitte tema sugulastele.  Ehk tegelikult ei eeldata seda, et inimene ise teab või ei tea oma lähedaste seotuse kohta. Inimene vastab ikkagi ainult iseenda kohta.  Inimene vastab seda, mida ta teab, nendele küsimustele, mida tema käest küsitakse.  Kas taustakontroll käib ankeedi põhjal või enne ankeedi täitmist?  Taustakontroll on üldse üldse midagi muud. Julgeolekukontroll käib nii ankeedi põhjal kui ka muudele andmetele tuginedes. Ankeet on üks osa nendest andmetest, mida julgeolekukontrollis kasutatakse. Nii oleks kõige õigem öelda.  Põhiline printsiip on, et ankeedis ei tohi valetada. Aga kas ankeeti täites on oluline, et inimene teab kõike sinna kirjutada, mis potentsiaalselt võiks huvitada?  Oluline on see, et inimene vastab ausalt ja avameelselt küsimustele, mis on seal ankeedis ja mida küsitakse julgeolekukontrolli vestlusel.  Kas kaitsepolitsei oli teadlik või oli see kaitsepolitsei jaoks üleüldse oluline teadlik olla riigijuhtide lähedaste ettevõtlusest, mis on seotud Venemaaga?  Kaitsepolitseile on oluline teada julgeolekuohtudest. Julgeolekuohtude skaala on väga lai. Kõike ei tea kunagi ükski julgeolekuasutus. Tähtis on see, et me saame keskenduda kõige olulisemale.  Aga kui meil on peaminister, kes taotleb muuhulgas NATO saladusele ligipääsu ja kui tema abikaasa ettevõte tegutseb Venemaal, kas hästi toimiv kaitsepolitsei sellisest asjast peab teadma või ei pea?  Veel kord – me peame teadma julgeolekuohtudest reaalselt. Aga mis puudutab konkreetselt Eesti vabariigi peaministrit, tema abikaasat, infot, mida me tema kohta teame või ei tea, siis see on kaitstud riigisaladusega, meie teadmine sellest. Seda ma siin üksikasjalikumalt ei kirjelda.  Te ütlete, et seda ei saa öelda, et kas te nüüd küsisite peaministrit või ei küsinud peaministrilt tema abikaasa ettevõtte kohta. Miks te seda öelda ei saa?  Sellepärast, et julgeolekukontrolli puhul on andmed, mida isik ise annab ja muud andmed, mida julgeolekukontrolliga kogutakse, väga rangelt kaitstud. Need on mõnes mõttes kaitstud veel rangemalt kui kui kaitsepolitsei julgeolekuasutuste seaduse alusel kogutav teave. Ja see on vajalik selleks, et inimesed julgeolekukontrollis usaldaksid kaitsepolitseiametit või julgeolekukontrolli tegevat asutust; et nad ei peaks kartma seda, et et seda sama infot julgeoleku asutuste kaudu võidakse hiljem hakata lahkama mingisuguses laias ringis. Julgeolekukontrolli eesmärk on see, et julgeolekuasutus saaks piisavalt infot, mille järgi oleks võimalik hinnata, kas selle isiku kätte võib usaldada riigisaladust või mitte.    					Toimetaja:  Marko Tooming


Netipoe kaubale transporti otsinud naine sai pügadaPolitsei asus uurima juhtumit, mille käigus peteti pärnakalt välja üle 600 euro kokku lepitud transporditeenuse eest, mis osutus õhulossiks.
Politsei andis teada, et Pärnus elav 39aastane naine pani Facebooki gruppi üles kuulutuse, milles soovis osta transporditeenust.
Prokuratuuri pressiesindaja Lisanna Männilaane sõnutsi oli naine ostnud internetipoest autoistmed, mida soovis transportida Saksamaalt Eestisse.
Istmete transpordivõimalust otsinud naisega võttis ühendust inimene, kes pakkus soovitud teenust, mille eest naine kandist vastavalt kokkuleppele üle 655 eurot. Rohkem pole naisel teenuse pakkujaga ühendust õnnestunud saada.
Männilaan lisas, et esialgu toimus suhtlus Facebookis, kuid hiljem jagati telefoninumbreid ja kokkuleppele jõuti telefoni teel.
Juhtunu uurimiseks alustati menetlust karistusseadustiku paragagrahvi järgi, mis käsitleb kelmust.


TOP 5: Kuidas läks Eesti väärtuslikemail firmadel eelmisel aastal?Eesti väärtuslikematel ettevõtetel õnnestus eelmine aasta edukalt läbida.Foto: Shutterstock
PRO tellijale
Eesti juhtivatel firmadel õnnestus eelmisest aastast edukalt läbi tulla.
Finantsnõustamisfirma Prudentia ja Nasdaq Tallinna koostavad alates 2020. aastast igal aastal Eesti 101 väärtuslikuma ettevõtte edetabeli. 2022. aasta TOP põhines ettevõtete seisul 2021. aasta viimasel päeval ehk praeguseks ligi kaks aastat tagasi. Ärigeenius vaatas, milline oli eelmine aasta viie kõige väärtuslikuma firma jaoks.
Eesti Energia
Edetabelis viienda koha saanud Eesti Energia müügitulu oli eelmisel aastal üle 2,2 miljardi euro ning kasum umbes 215 miljonit eurot. 2021. aastal oli firma müügitulu üle 1,3 miljardi euro ning kasum üle 120 miljoni. Seega on nii firma käive kui kasum teinud kena hüppe.
“Lõppenud aasta näitas, et saime ka energiakriisis oma strateegiale kindlalt toetuda, pakkudes klientidele energialahendusi ja elektrisüsteemi paindlikkusteenuseid ning investeerides taastuvelektri tootmisvarade kasvu,” kirjutas Eesti Energia juhatuse esimees Hando Sutter majandusaasta aruandes.
Eesti Energia pressiesindaja Mattias Kaiv ütles Ärigeeniusele, et Vene täiemahuline agressioon Ukrainas oli päästikuks Euroopat tabanud energiakriisile. “Kui Venemaa peatas Euroopa gaasitarned tekkis Euroopas oht, et 2022 talveperioodiks ei jagu sooja ega elektri tootmiseks piisavalt gaasi. Piiratud gaasipakkumine viis gaasihinna turul erakordselt kõrgele ja koos sellega ka elektrihinnad kogu Euroopas. Täiuslikule tormile andis hoogu Venemaa elektri ekspordi lõppemine Soome ja Balti riikidesse,” sõnas ta.
LHV Group
Aktsiaselts LHV Group, mis varasemalt on edetabelis olnud üheksandal kohal, saavutas 2022. aasta TOPis neljanda koha. LHV teenis eelmisel aastal üle 61 miljoni euro kasumit, mis on umbes sama palju kui aasta varem, mil teeniti 60 miljonit eurot kasumit.
“Pankade jaoks kaasneb rahapoliitika karmistumisega ka intressitulude kasv. Pilt ei ole aga ühesuunaline, sest inimeste ja ettevõtete kindlustustunde langus koos suurenevate kuludega ei jäta mõjutamata koduostjate otsuseid või ettevõtete investeerimisplaane. Senise lõdva rahapoliitika lõppemine sunnib ka panku taas hoiuste nimel pingutama. See viib väiksemate kasvumäärade, riskide kasvu ja hoiuste kulu suurenemiseni. Siiski võib eeldada, et hästi juhitud pankade puhul ületab tulude kasv kulude kasvu,” kirjutas LHV juhatuse esimees Madis Toomsalu majandusaasta aruandes.
Graanul Invest
Graanul Invest, mis tegeleb peamiselt taastuvenergeetikaga ehk puidugraanulite ning biomassist elektri- ja soojusenergia tootmisega. Graanul Investi müügitulu 2022. aastal oli 590 miljonit eurot ning kasum üle 110 miljoni euro. Aasta varem teenis ettevõte üle 450 miljoni euro suuruse käibe juures umbes 85 miljonit eurot kasumit.
Graanul Investi juhatuse liige Jaano Haidla ütles Ärigeeniusele, et eelmine aasta oli firma jaoks väljakutseterohke ja heitlik.
“Läbivaks teemaks kogu Euroopas ja ka meie ettevõttes osutus sõjategevuse puhkemine Ukrainas ja sellest tingitud sanktsioonid ja muutused. Venemaa rünnak Ukrainale tõi kaasa rahvusvahelise energiakriisi, mis viis kõikide energiakandjate hindade kiire kallinemiseni ja defitsiidini. Muutunud majanduslik olukord tõi kaasa selle, et ehitussektoris oli vähem tööd, mis omakorda vähendas saeveskite töö hulka ja seetõttu ka kaskaadiefektina Graanul Investini jõudvat tooraine hulka,” sõnas ta.
Haidla rääkis, et aasta tormilistele sündmustele vaatamata õnnestus ettevõttel saavutada head tulemused. “Suutsime kiiresti reageerida sisendite muutusele ning leidsime alternatiivid importtoorainele. Teiseks aitas meid oluliselt tegutsemine energeetikasektoris – saime tootmiseks kasutada oma koostootmisjaamades toodetud sooja ja elektrit ja ülejäägi müüa vabaturule. Üks 2022. aasta silmapaistvamaid saavutusi oli see, et ülemaailmsetel energiaturgudel valitsevate halbade asjaolude kokkulangemisele vaatamata täitsime kõik oma lepingulised tarned,” kirjeldas ta.
Luminor
Teise koha Prudentia ja Nasdaqi topis pälvis eelmisel aastal aktsiaselts Luminor Bank. luminor teenis eelmisel aastal peaaegu 125 miljonit eurot kasumit, aasta varem oli vastav näitaja 75 miljonit eurot. 2021. aasta edetabelis oli Luminor kolmandal kohal.
Luminori tegevjuht Peter Bosek ütles majadusaasta aruande pöördumises, et 2022. aastat varjutas Ukraina sõja inimlik ning geopoliitiline mõju.
“Majanduskliima halvenes kogu aasta vältel ja Balti riikides registreeriti kogu euroala kõrgeimad inflatsioonimäärad. Kasvanud ebakindlus vähendas aasta lõpus paratamatult nõudlust uute laenude järele. Keskendusime oma töötajate ja klientide – Balti riikide eraisikute ja ettevõtjate – toetamisele ning kohandasime enda strateegiat teha rohkem ja tõhusamalt koostööd üha enamate klientidega ning luua meie ettevõttes ainulaadne kultuur. Kasvatasime tegevuse mahte, parandasime tulemuslikkust ning suurendasime riskijuhtimise, vastavuskontrolli ja finantskuritegude vastase tegevuse tõhusust,” rääkis Bosek.
Swedbank
TOPi järgi oli Eesti väärtuslikum ettevõte Swedbank, aasta varem sai pank edetabelis teise koha. Swedbanki koondkasum 2022. aastal oli üle 206 miljoni euro. 2021. aastal teenis firma üle 188 miljoni euro kasumit.
“Pärast enam kui kaks aastat kestnud pandeemiat on Vene Föderatsiooni sissetung Ukrainasse ja selle globaalsed mõjud kaubaturgudele, tarneahelatele, inflatsioonile ja finantstingimustele oluliselt võimendanud regionaalse kasvu aeglustumist,” kirjutas firma oma majandusaasta aruandes.
“Vaatamata jätkuvale ebakindlusele, mis on tingitud geopoliitilise olukorra eskaleerumisest 2022. aastal ja pikaajalistest majandusvapustustest, ei näinud Swedbank tõsist ohtu Panga likviidsuse, kliendikäitumise ega üldise ärikliimaga seoses.”


Danske istungid hakkavad peagi pihta. "Kohus venitamist ei luba"Tänasel Danske panga rahapesuasja teisel eelistungil sai selgeks, et kui istungid toimuksid iga päev, siis kuluks asja lahendamisele vähemalt ligi kolm kuud.
Kohtunik Merit Bobrõšev andis istungil mõista, et ootab viguriteta kohtuprotsessi. „Ma ei soovi näha, et tunnistaja tuleb siia ja ei mäleta midagi,“ ütles Bobrõšev ja lisas, et ta ei taha kohata kohtusaalis ka tunnistajat, kes ei püüa mäletada juhtunut, sest „nii palju aega on möödas“.


Portugali kohus mõistis süüdi "jalgpallilekete" häkkeriLISSABON, 11. september, AFP-BNS – Portugali kohus mõistis esmaspäeval süüdi häkker Rui Pinto seoses tema jalgpallialaste leketega Football Leaks, mis paljastasid kahtlasevõitu sobinguid rahvusvahelises jalgpallis, ning mõistis talle tingimisi nelja aasta pikkuse vanglakaristuse.
Pinto, kes enda sõnul oli lokulööja, kelle edastatud teave viis viies Euroopa riigis kriminaaljuurdlusteni, mõisteti süüdi häkkimises ja väljapressimise katsetes.
AFP – Baltic News Service


Juhtkiri: Võimuvahetus Keskerakonnas ja Ida-VirumaaSee pole mingi saladus, et Keskerakonnal on Ida-Virumaal läbi aegade olnud väga tugev toetus, seda eelkõige suuremates linnades. Pärast kauaaegse esimehe Edgar Savisaare taandamist ning Jüri Ratase esiletõusu hakkas aga Keskerakonna sära Ida-Virumaal tuhmuma. Osalt seetõttu, et valijad hakkasid aastakümneid kohapeal valitsenud ning korruptsiooniskandaalidest räsitud Keskerakonnast tüdinema ning nii Narvas kui Kohtla-Järvel tõusid esile alternatiivsed jõud, kes lubasid teistsugust juhtimisstiili.Osalt oli aga Keskerakonna populaarsuse langus tingitud ka vahepeal peaministriks tõusnud Jüri Ratase jõulistest seisukohtadest Venemaa Ukrainavastase agressiooni kohta. Selle tõestuseks on see, kuidas Keskerakond viimastel riigikogu valimistel põrus, samal ajal kui avalikult venemeelsust üles näidanud konkureerivad poliitikud korjasid ootamatult rohkelt hääli Ida-Virumaal.Nüüd, kui erakonna esimeheks on valitud kauaaegne Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart, räägitakse erakonnas jätkuvast vastasseisust, millest niipea üle ei saada. Mida tähendab aga see võimuvahetus Ida-Virumaale? See sõltub paljuski erakonna uue juhtkonna seisukohtadest väga põhimõttelistes küsimustes. Loodetavasti ei teki kohalikel keskerakondlastel kiusatust hakata oma toetuse nimel taas Eesti riigile ja selle keskvalitsusele vastanduma. Kuigi kiusatus võib olla suur, sest on ju erakond praegu opositsioonis. Piirkonnale tervikuna see kuidagi kasuks ei tule, eriti olukorras, kus toimumas on nii suured muutused alates rohepöördest ning lõpetades haridusreformiga.