Oli eriline ning meeldejääv aasta2022. aasta läheb ajalukku kui aasta, mil algas täiemõõduline sõda Ukrainas. Uskumatu ja ootamatu rahulikus Euroopas. Paljud on imestanud, et kuidas on see tänapäeval võimalik, et nii brutaalselt tapetakse inimesi, lõhutakse taristut ja sunnitakse inimesi kodudest põgenema?! Kahjuks on Venemaa vaid väliselt sarnane teiste riikidega ja nende tegelik väärtusruum on väga erinev meie omast.Nii kestabki Venemaa sõda Ukraina vastu ja toob enesega kaasa üha suuremaid tagajärgi. Tuhanded inimesed on hukkunud, miljonid ukrainlased on sunnitud sõjapõgenikeks ning lõpetuseks on Eesti idanaabrist saanud riiklikul tasemel terrorismi toetav riik kõigest sellest tulenevaga.Meie riigi ja rahva julgeolek tugineb meie endi kaitsetahtele ja meie liitlastele NATO-s, millega sõja tõttu liituvad meie lähinaabrid Soome ja Rootsi. Meie inimeste kaitsetahte otsene väljendus on Kaitseliit, mille liikmeskond on kasvanud ning varustatus paranenud. Rae valla kohalikud kaitseliitlased on abiks suuremate kriiside lahendamisel ja aitavad meil luua turvatunnet.Venemaa muutumine agressorriigiks toob kaasa muudatusi majanduses, asendus tuleb leida sealt pärit toorainele ning lõpetada kaubavahetus. Iga üle idapiiri minev euro toetab sõjamasinat, mis tapab ja hävitab Ukrainat.Rae vald panustab jätkuvalt Ukraina toetamisse. Varakevadel annetas volikogu raha Ukraina toetuseks, vallavalitsus on tööle võtnud kontaktisiku, et Rae valda saabunud sõjapõgenikud saaksid vajalikku abi ja juhatust elukoha, töökoha, lastele kooli- ja lasteaiakoha jmt kohta. Meie koolides õpib 42 Ukraina last ning lasteaedades 6 last.Me aitame,sest Ukrainas võideldakse meiegi vabaduse eest.Rae valda sobib vaid lääne laiusega raudteeRae vallavolikogu langetas aprillis julge ja ettevaatava otsuse keeldudes eraldamast raha Vene rööpmelaiusega (1520 mm) Tallinna ringraudtee projekteerimiseks. Volikogu enamus oli selgel seisukohal, et Rae valda ehitatava Euroopa laiusega Rail Balticu (RB) kõrvale Vene laiusega rööpapaari vaja ei ole.Volikogu otsusest sai alguse laiem avalik arutelu vajaduse üle liituda Euroopaga ka raudteevaldkonnas. Riigikogu liige Mart Võrklaev kirjutas Eesti Päevalehes, et tuleb alustada debatti Eesti lahtiühendamise teemal Vene laiusega raudteest. Allakirjutanu avaldas Postimehes, et lahtiühendamine vajab ühist seisukohta kogu Baltikumi poolt ning Euroopa Komisjoni tuge.Augustis tegi Euroopa Komisjon ettepaneku pikendada Euroopa transpordikoridore Moldovasse ja Ukrainasse, rajades need laiusega 1435 mm ning viia ka Balti riikides ja Soomes raudtee üle samale laiusele.Detsembris otsustasid Euroopa Liidu transpordiministrid, et iga ELi liikmesriik, kus raudtee rööpmelaius erineb Euroopa omast, töötab 2025.-2026. aastaks välja raudtee ümberkujundamise kava.Rae valla elanike jaoks tähendab see, et RB trassi kõrvale täiendavat rööpmepaari ei tule ja ringraudtee jaoks saab kasutada RB trassi.Rae valla maksutulu kasvabTallinna ümbruse valdadest on Rae valla eelarve kasvanud suurimaks, põhipõhjuseks maksumaksjate kõrgest sissetulekust laekuv maksuraha. Rae vallas on nii Harjumaa kui ka kogu Eesti kõrgeim brutosissetulek, ületades 2000 euro piiri. Tänu tulude kasvule saame investeerida inimeste heaolusse, rajada kvaliteetset elukeskkonda ning arendada teenuseid. 2023. aasta eelarve märksõnadeks on investeeringud haridusse ja eelkõige inimestesse hariduses, aga ka teistes sektorites. Rae vald on viimaste aastate jooksul ehitanud mitu uut kooli (Kindluse, Järveküla, Peetri) ja on projekteerimas/ehitamas Raemõisa kooli. Lasteaiakohti oleme rajanud veelgi rohkem, aga tuleb tunnistada, et elanikke tuleb kiiremini juurde ja kasutada tuleb erahoidusid, toetuseid, et probleemi lahendada.Riik tõstab märkimisväärselt õpetajate palka ning sama teeb Rae vald. Me säilitame seni hoitud proportsiooni valla eelarvest makstavate palkade ja riigipalkade vahel ning jätkame kooliõpetajatele 140 euro suuruse lisapalga maksmist. Õpetajad on tähtsad, sest õpetavad meie lapsi, meie tulevikku, andes uusi teadmisi ja oskusi inforikkas maailmas hakkama saada.Loomulikult tõusevad ka teiste Rae valla eelarvest palka saavate inimeste sissetulekud, sest elukallidus on tõusnud.Eelarvelised valikud ei saa lihtsad olema, aga teha nad tuleb.Peale aastatepikkust tööd ja pingelisi läbirääkimisi ministeeriumiga, kus vallavalitsusel oli toeks riigikokku jõudnud eksvallavanem, jõudsime lõpuks niikaugele, et riik ehitab Jürisse Rae Gümnaasiumi (riigigümnaasiumi) ja vald sinna kõrvale spordihoone. Volikogu kogunes erakorraliselt ja andis vallavalitsusele loa sõlmida leping augusti eelviimasel päeval. Lepingud on sõlmitud ning ehitus käib. Õppetöö peab algama hiljemalt 1. septembril 2024. aastal. Rae Gümnaasiumi käivitumisega algab uus ajajärk valla hariduselus.Energia kõrge hind mõjutab meie kõigi eelarveid. Räpane Vene energia on turult kadunud ja seda ei saa enam väljapressimiseks kasutada.Uute tootmisvõimsuste ehitamine aga võtab aega ning vahepealsel ajal on energiat puudu ja selle hind kõrge - meil kõigil tuleb teha valikuid. Valla valik on luua eeldused kohalikule taastuvenergiale üleminekuks ja investeerida, et saaks sama tulemuse väiksema energiakuluga.Volikogu liikme Kaarel Kogeri ja abivallavanem Anna Õuekallase eestvedamisel tekitasime volikogu otsusega soojamajanduse arengukava, täiendades Kuldala elurajoonile gaasi kõrvale kohaliku kütuse alternatiivi. Valla eelarve üheks 2023. aasta märgiliseks investeeringuks on nutikale tänavavalgustusele üleminek, mis põhineb LED-tehnoloogial ja tarkadel lahendustel. Eelarve- ja majanduskomisjoni väljasõiduistung Tartusse andis palju väärtuslikku sisendit juba toimiva süsteemi ohtudest ja võimalustest, et viimaseid Raes rakendada.Sport on vallas au seesRae valla sportlikud ja aktiivsed inimesed lõid osalusrekordi Rae valla mängudel. Indrek Raigi kui ühe eestvedaja nägu olevad mängud on hästi korraldatud, spordialad huvitavad, reeglid arusaadavad ning heatahtlik pinge ja hasart püsib kogu hooaja vältel. Mängud kannavad endas mitmeid väärtusi - tervislikud eluviisid, oma kogukonna, küla, aleviku tunnetuse loomine, kasvatamine, hoidmine. Igal aastal tuhande inimese lisandumine valda on väljakutse, Rae valla mängud aitavad uutel elanikel valla identiteeti kasvatada.RVAKS on eestvedajaRae Valla Alevike- ja Külavanemate Selts (RVAKS) tähistas sel aastal oma kahekümnendat juubelit, olles asutatud 22. aprillil 2002. aastal kolme küla vanemate poolt. Tänaseks ühendab selts 27 külavanemat ja kõiki alevikuvanemaid (3).Küla- ja alevikuvanemad on inimesed meie hulgast, kellel on aega ja tahtmist panustada keskmisest rohkem kogukonna ellu, organiseerides ja korraldades, eest vedades ja meeles pidades. Meie inimeste tublidus paistab kaugemalegi ning seetõttu on RVAKS tunnistatud Harjumaa 2022. aasta vabaühenduseks.AukodanikudRae vald sai 2022. aastal rikkamaks kahe aukodaniku võrra. Endel Albin on edukas põllumajandusettevõtja (AS Pakar) ning samuti aktiivne ühiskonnaliige, hariduselu edendaja, noorteprojektide toetaja. On sisukalt kaasa löönud vallavolikogus, sh juhtides eelarvekomisjoni. Vastutustundlik aukodanik.Rein Karm on olnud Rae valla taasasutamisjärgse esimese volikogu liige ning töötanud ka vallavalitsuse liikmena. Elupõlise Lagedi elanikuna on ta pühendanud suure osa oma ajast koduloo uurimisele ja talletamisele. Vedanud Lagedi piirkonna ajaloopäevi ning aktiivselt olnud seotud mitmete ettevõtmiste toimumisega. Kogukonna hingega aukodanik.2023.aasta tuleb kohanemise aasta, jõudu meile selleks!"Igal aastal tuhande inimese lisandumine valda on väljakutse, Rae valla mängud aitavad uutel elanikel valla identiteeti kasvatada."Rae Vallavolikogu koosseis juunis 2022 Järveküla Lasteaia Sõnajala maja juures.TÕNIS KÕIV, RAE VALLAVOLIKOGU ESIMEES


Endine peaprokurör Norman Aas: tundub, et prokuratuur kaebas Lemberi kaasuse edasi põhimõtte pärastOmaaegne peaprokurör Norman Aas märkis Lemberi kaasuse edasikaebamise taustal, et prokuratuur näib olevat kohtulahendi edasikaebamisel põhimõtet taga ajamas, mitte sisulist õigust otsimas.
Endist Tartu linnapead Kajar Lemberit süüdistati altkäemaksu võtmises ning toimingupiirangu rikkumises ehk huvide konfliktis tegutsemises. Aastaid väldanud kohtuprotsess jõudis mullu detsembris lahendini, kus süüalused mõisteti õigeks, ent Tartu ringkonnaprokuratuur otsustas detsembri lõpus kohtuotsuse vaidlustada.
Lember on ise nimetanud kogu protsessi ning esimese astme kohtuotsuse vaidlustamist „absurdseks“. Kuidas suhtuda asjaolusse, et alates 2016. aastast väldanud protsess – mida avalikkus seostab suuresti 9-eurose juukselõikuse ümber keerlevaga – venib veelgi?
Norman Aas: kus on mõistlik lõpp?
Aastail 2005–2014 riigi peaprokurörina töötanud Norman Aas tõdes, et on üldjoontes Kajar Lemberi kaasusega samavõrd kursis kui tavaline lehelugeja, ent asjatundjast kõrvalseisjana oli tal siiski üht-teist öelda.
„Esiteks: ma pole muidugi väga imestunud, et prokuratuur edasi kaebas – üldiselt sellistes n-ö kaasustes, kus varasemaid kohtupretsedente väga pole, on loomulik, et üritatakse ka kõrgematelt kohtuastmetelt otsuseid saada,“ märkis Aas Delfile. „Teisest küljest aga hakkab aja mõõde aina suuremat rolli mängima: see kaasus on aja jooksul aina väiksemaks jäänud ning hetkel tundub, et edasi on kaevatud pigem põhimõtte pärast kui sisulise õiguse tagaajamise nimel.“
Aas märkis, et prokuratuuri praktika ongi keeruliste juhtumite puhul esimese astme kohtuotsustest edasi minna. Ühe erandina tõi ta välja Kaur Kenderi juhtumi, kus prokuratuur ei kaevanud peale esimese astme kohtulahendit kaasust edasi. Aas sõnas, et üldjoontes on prokuratuuril kombeks esimese astme lahendiga mitte piirduda.
„Kokkuvõtvalt: mulle tundub, et mingil ajal peaks prokuratuur enda jaoks selgemaks tegema, kus on see mõistlik lõpp mingis kaasuses n-ö tõe ja õigluse tagaajamiseks,“ märkis Aas.
Praegune peaprokurör Andres Parmas märkis Delfile, et ta ei soovi oma positsioonist ja pooleliolevast kohtuprotsessist tingituna Lemberi kaasuse vaidlustamist kõrvalt kommenteerida.
„Prokurör, kes seda menetlust juhib, on oma otsustes vaba ning ei lähtu sellest, milliseid ettekirjutusi peaprokurör teeb. Ma ei pea kommentaari andmist kohaseks,“ märkis Parmas Lemberi kaasuse kontekstis.
Tartu maakohus mõistis Lemberi õigeks
Möödunud aasta 14. detsembril mõistis Tartu maakohus õigeks endise Tartu abilinnapea Kajar Lemberi (46) ja juuksur Tuuli Tiro (53).
Prokuratuur süüdistas Kajar Lemberit selles, et ta pani Tartu linnavalitsuse liikme ja abilinnapeana ajavahemikul 2015–2016 toime korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangu teadva rikkumise suures ulatuses. Süüdistus puudutas Tartus asuvat Roosi 83 kinnistut, millest Lember oli isiklikult huvitatud ning kuhu ta soovis rajada lõbustusparki. Sellega seotud tegevuste ette valmistamiseks pidanuks Lember prokuratuuri hinnangul Tartu linnavalitsuses Roosi 83 seotud otsuste tegemisest taanduma. Kuna Lember seda ei teinud, rikkus ta süüdistuse kohaselt KVS § 11 lg 1 p-de 1, 2 ja 3 nõudeid.
Kohus analüüsis põhjalikult kriminaalasjas esitatud tõendeid ning ütlusi ja asus seejärel seisukohale, et Kajar Lember ei rikkunud Tartu linnavalitsuse istungitel Roosi 83 kinnistuga seotud otsuste tegemisel ühtki korruptsioonivastases seaduses välja toodud toimingupiirangut.
Erinevalt prokuratuurist leidis kohus, et küsimus, kas Tartu linn peaks tegema Roosi 83 kinnistuga seoses kulutusi, oli juba enne 05. ja 26.04.2016. a istungeid ära otsustatud, linna eelarves olid mõlema kulutuse jaoks rahalised vahendid planeeritud ning hankemenetluse raames olid pakkumused küsitud ja vastu võetud.
Tartu maakohus mõistis Kajar Lemberi toimingupiirangute rikkumisega seotud süüdistuses õigeks.
Lisaks süüdistas prokuratuur Kajar Lemberit selles, et ta nõustus vastu võtma ja võttis vastu varalist soodustust vastutasuna ametiseisundi kasutamise eest. Samas episoodis süüdistati juuksur Tuuli Tirot altkäemaksu andmises.
Kohtu hinnangul ei mõelnud ega oodanud Tuuli Tiro tõsimeeli, et Kajar Lember paneks toime või peaks tulevikus toime panema juukselõikuse eest korteriühistu huvides Tartu abilinnapeana ametialaseid tegusid. Kuigi Tiro seisis kindlalt korteriühistu huvide eest ja tegi kõik endast oleneva, et mõjutada Lemberit, et ühistu saaks linnalt trepi renoveerimiseks raha, märkis kohus, et Tiro ja Lember ei leppinud kokku aastases tasuta juukselõikuse teenuses, vaid piirdusid 15.12.2015 tasuta juukselõikusega. Seejuures nähtus, et Lember ei soovinud nõustuda sellega, et ta teenuse eest ei tasu. Arvestades selle ühe juukselõikuse märkimisväärselt väikest varalist väärtust, ei mõelnud ka Tiro kohtu arvates tõsimeeli, et see juukselõikus mõjutab või võiks mõjutada Lemberit trepi küsimusega tegelemist jätkama.
Kohus leidis, et kuna Lember ei nõustunud ega võtnud altkäemaksu ning Tiro ei pakkunud ega andnud altkäemaksu, tuleb nad vastavalt õigeks mõista.


Kreml: näme lääne valmisolekut Ukrainat edasi relvastadaMOSKVA, 11. jaanuar,  Interfax-BNS – Lääs jätkab raha ja relvade eraldamist Ukrainale, märkis kolmapäeval Kreml, lisades, et seda tehakse hoolimata asjaolust, et Ukrainas valitseva väidetava korruptsiooni tõttu ei kasutavat Kiiev vahendeid sihipäraselt.
Ajakirjanikud palusid Kremli pressiesindajal Dmitri Peskovil kommenteerida teavet, et Ukrainale antava rahvusvahelise sõjalise abi maht on juba praegu võrreldav Venemaa aastaste kaitsekulutustega ja küsisid, kas Kreml ei karda, et kui abi jätkub, on Ukrainal kaitseks rohkem raha kui Venemaal.
"Esialgu näeme, et nn kollektiivne lääs ehk USA juhitud alliansi liikmesriigid kinnitavad oma valmisolekut eraldada Ukrainale raha üha edasi ja pumbata sinna relvi," vastas Peskov.
Samas viitas ta "teatavatele muredele nende riikide sõjatööstuskompleksis seoses relva- ja moonavarude ammendumisega".
"Kuid praegu näeme nende avaldusest, et vaatamata kõikidele raskustele jätkavad nad Ukrainasse pumpamist," lisas presidendi pressisekretär.
"Samuti kuuleme enam-vähem kaineid hääli, kes huvituvad arglikult endiselt nende vapustavate summade Ukrainas kulutamise tulemuslikkusest. Ka Ukraina põeb seda haigust, pean silmas korruptsiooni, ja loomulikult kulub see rahavoog selgelt mitte ainult eesmärgipäraselt ja üha enam inimesi läänes saab sellest  aru," ütles Peskov.
"Seda raha tuleb edasi. Kuid näeme ka, et sellega on muresid: mitmes lääne riigis kasvavad nii ärritus kui ka tulevikus selliste rahavoogudega seotud probleemid. Need probleemid on lääneriikide jaoks on paratamatud," väitis ta.
Interfax – Baltic News Service


Saaremaa suurettevõtja: "Seis on nii, et sain kriminaalkahtlustuse"Saaremaa kinnisvara suurärimees Tullio Liblik tunnistas Äripäeva raadio hommikuprogrammis, et sai paar kuud tagasi kriminaalkahtlustuse.Uurimise on üle võtnud Euroopa Prokuratuur ja asi puudutab Kuressaare WOW keskuse kriminaalasja. Kriminaalasi alustati Eesti kriminaalpolitsei poolt soodustuskelmuse kahtluse kontrollimiseks.
Liblik ise on kahtlustuse osas kindel, et tegemist on ebaõiglusega, kuid pidas mõistlikuks teemat pikemalt mitte kommenteerida. Ta lisas, et kahtlustuse saamine on negatiivse tähelepanu järel ta äritegevusele halvasti mõjunud.
Loe pikemalt Äripäeva veebist.


Mullu langes kelmide ohvriks keskmiselt kaks inimest päevasMöödunud aastal teatati politseile investeerimispettustest 267 korral, mille kahjud on kokku  veidi üle 3 miljoni euro ja pangapettustest anti teada pea 473 korral, kogukahjuga ligi 2 miljonit eurot.Seega langes kelmide ohvriks langes keskmiselt kaks inimest päevas.
"Internetis leiduvaid investeerimise ja kauplemise petulehti on mõõtmatu arv.  Soovitame kõikidel alustavatel investoritel pöörduda oma kodupanga poole, sest sealt saab vajalikud algteadmised ja soovitusi investeerimiseks," paneb politsei- ja piirivalveamet südamele.
Samuti ei  tasu uskuda väidetava investeerimispakkumisega helistanud või kirjutanud inimest, kes pakub vestluse käigus hea tootlikkusega investeerimisvõimalust või investeeringunõustaja kontakti, kes aitab teha esimese tehingu. Üldiselt see „hea nõu“ lõppeb suure kahjuga.
Levinum pangapettus oli mullu petukõne, kus kelm esitles end pangatöötajana, politseinikuna või Google assistendina, eesmärgiga inimeselt kätte saada Smart-ID või Mobiil-ID PIN-koode.
Pangapettuste seas on ka õngitsussõnumeid ja e-kirju, mida kelmid saatsid pankade või teiste asutuste nimel. Nende õngitsussõnumite ja e-kirjade juurde oli lisatud link, mis suunas inimese näiliselt panga või asutuse lehele, kus paluti inimesel oma kontole sisse logida või sisestada oma krediitkaardiga seotud andmeid. Tegelikkuses avanes selle lingiga petuleht.
Infot, millist liiki pettusi Eestis veel levib ning kuidas end nende eest kaitsta, leiab siit.


„Hooliv konservatism“ saab 2003. aastal võimuVALIMISED VANASTI„Hooliv konservatism“ oli üks erakonna Res Publica enne 2003. aasta valimisi väljakuulutatud poliitikasuundi. Parteijuht ja hilisem peaminister Juhan Parts seletas 2002. aasta augustis, et see tähendab põhimõttena hoolivust, aga teiseks kinnihoidmist väärtustest, „mis on ühiskonnale omased ja mis viivad ühiskonda edasi“.Res Publica juured olid sama nimega noorteorganisatsioonis. Tasapisi liikus seltskond parteistumise suunas ja 2001. aastal läks asi tõsiseks: liitusid Olari Taal, professor Rein Taagepera, varasem riigikontrolör Hindrek Meri jt. Detsembris kuulutati ka erakond välja ja selle ajutiseks esimeheks sai Taagepera.Riigikontrolör Juhan Parts, tuntud Eesti võimueliidi kriitik, sobis liidriks. Kõnes sisekaitseakadeemias aprillis 2002 rääkis Parts, et Eestis on „üdini mäda keskaafrikalik süsteem“, sest poliitikud panevad oma kulusid ministeeriumide eelarvesse ja see on „nagu midagi loomulikku“.See oli igati popp avaldus. Veel juunis 2002 kinnitas Parts aga, et plaane poliitikasse minna pole. Augustis teatas ta ometi, et lahkub ametist ja liitub Res Publicaga, pürgides ka selle esimeheks.„Ennekõike on ju küsimus Eesti riigist ja värskest verest. Küsimus, kas on aadet või ei ole,“ põhjendas ta meelemuutust.Res Publica teine loosung kõlas „Vali uus poliitika!“ ja see tunduski valijale uus ning värske. Kõlavad nimed, korruptsioonivastased hüüatused, „Äraostmatute“ rühmitus... Jaanuaris 2003 korraldas partei Kaarli kirikus tseremoonia, mille käigus sadakond erakonna riigikogu kandidaati andsid vande mitte aktsepteerida kingitusi, täita seadusi ja end kurjategijatega mitte siduda. Vande teksti luges ette Avo Üprus ja respublikaanid kordasid järele.MTÜ Ühendus Vabariigi Eest - Res Publica tipphetk oli õigupoolest kohalikel valimistel 2002, sealt edasi hakkas valija vaimustus juba taanduma. Parlamendivalimistel 2. märtsil 2003 läks Res Publical ja Partsil õnneks üle noatera. Enim hääli kogus tegelikult Edgar Savisaare Keskerakond, kuid riigikogu kohti saadi võrdselt - kumbki 28. Juba valimisööl oli kõigile selge, kummast saab peaminister.Muide, enne valimisi tehtud Faktumi arvamusuuringus eelistasid inimesed järgmise peaministrina hoopis Siim Kallase jätkamist - tema toetus oli Reformierakonna omast kõvasti suurem.Ametlikult sai Partsist peaministrikandidaat alles aprillis, enne tuli kokku panna uus võimuliit. Kõnelused toimusid rahvusraamatukogu ruumes. Kõrvale jäi Isamaa, kelle esindajad küll algul kohale tulid, aga Mart Laari erakonna maine oli toona üsnagi madalseisus ja nendega kõnelda ei tahetud. Valitsus sündis kolmikuna: Res Publica, Reformierakond ja Rahvaliit.Valitsusjuht Juhan Partsi kabinet koliti Toompeale ja Stenbocki majja saabus ka teine uus elanik, kes maja külalisi vägagi intrigeeris - kass Miisu. Tööd oli Partsil kohemaid kuhjaga, sest sama aasta sügisel ootas ees Euroopa Liiduga ühinemise referendum. Polnud sugugi selge, kuhupoole rahva meelsus kaldub. Meil tekkisid kiiresti ka oma kohalikud eurovastased, kelle vapinägudeks said Ivar Raig ja Martin Helme. Viimastel ei olnud siiski suurt menu.Valitsus oli ometi hädas sellega, et iga sealtpoolt tulevat kampaaniasõna ei peetaks kohe propagandaks. Kõik läks aga hästi ja Eesti ühines Euroopa Liiduga Partsi valitsuse ajal, 2004. aasta kevadel."Jaanuaris 2003 korraldas Res Publica Kaarli kirikus tseremoonia, mille käigus sadakond erakonna riigikogu kandidaati andsid vande."ARGO IDEON ajakirjanik


Mitmed saadikud on luubi all võimaliku keelatud annetuse pärastErakondade rahastamise järelevalve komisjon menetleb võimalikku keelatud annetuste juhtumit, mis on seotud mitmete Kohtla-Järve ja Jõhvi volikogu saadikutega, kes said kohalike valimiste eel Ossipenkole kuuluvas trükises Panorama valimisreklaami hinnakirjast tunduvalt soodsamalt või hoopis tasuta.Erakondade rahastamise järelevalve komisjon (ERJK) alustas menetlust eelmise aasta lõpus pärast seda, kui ERRi portaalis ilmus 13. oktoobril ajakirjanik Rene Kundla lugu, mis käsitles seda, et praegu korruptsiooniskandaalis kahtlustatavana vahi alla võetud Nikolai Ossipenkole kuuluvas osaühingu N&V trükises Panorama said nii temaga seotud valimisliidud kui ka mõned teised kandideerijad väga soodsa hinnaga reklaami. Jõhvi valimisliit Jõhvikad deklareeris Panoramas tehtud reklaamikulutusteks 900 eurot ja Kohtla-Järve valimisliit Progress 300 eurot. Kundla mõõdetud reklaamipindade järgi ja hinnakirja arvestades oleks nende kahe liidu peale pidanud kuluma aga üle 25 000 euro, kui arvestada ainuüksi neid reklaame, kus olid juures kandidaatide pildid ja numbrid.Valimisliit Restart Kohtla-Järve tasus kolme reklaami eest 600 eurot, aga hinnakirja põhjal ulatus hind üle 2000 euro. Panoramas ilmusid ka mitme Kohtla-Järvel kandideerinud Reformierakonna saadiku, nagu Vitali Borodini ja Svetlana Vladimirova reklaamid, mille tasumist pole deklareerinud ei Reformierakond ega nad ise. Samuti olid seal mitme Keskerakonna nimekirjas kandideerinud saadiku, näiteks Anton Dijevi ja Vladimir Evve reklaamid. Ka nemad pole neid kulusid deklareerinud ja Keskerakonna peasekretär Andre Hanimägi teatas oma vastuses komisjonile, et Keskerakond pole Panoramast midagi tellinud.Tähelepanuväärne on, et Panoramas ilmusid soodsalt eelmisel aastal Kohtla-Järvel võimuliidu moodustanud saadikute reklaamid.Komisjoni hinnangul tuleb saadud soodustust käsitleda juriidilise isiku annetusena, mis on keelatud, ning asjaosalistel paluti selgitada Panoramas avaldatud reklaami maksumuse kujunemist.Restart eitab soodustuse saamistValimisliidu Restart Kohtla-Järve esindaja ja linnavolikogu liige Janek Pahka teatas komisjonile, et mingeid kokkuleppeid valimisliidu ja OÜ N&V vahel soodustuste saamiseks sõlmitud ei ole ja mingeid soodustusi pole ka tehtud. Ta märkis, et 2021. aasta septembris tegi valimisliidu liige Mare Roosileht Panorama ajakirjanikule Samuel Golombile ettepaneku teha kaks materjali Panorama jaoks. "Pärast materjalide ilmumist palus valimisliidu liige Viktor Andrejev saata temale arve ning 06.10.2021 saadeti arve summas 600 eurot, mille Viktor Andrejev ära tasus," kirjutas Pahka, kes leiab, et haldusmenetlus tuleks lõpetada, sest valimisliit ei ole rikkunud seaduse nõudeid ega jätnud aruandes kajastamata kulutusi. Pahka leiab, et Kundla edastas meelevaldselt valeinfot ja selle põhjal pole haldusmenetluse algatamine põhjendatud.Valimisliidu Ühtne Jõhvi esindaja Arthur Seppern kinnitas aga, et pole reklaamide eest seni maksnud, kuna Panorama ei ole ka rohkem kui aasta hiljem arvet esitanud.Valimisliidu Jõhvikad esindaja Evelyn Danilov, kes on praegu Kohtla-Järve abilinnapea, ja valimisliidu Progress esindaja Maria Merkulova, kes sai pärast valimisi Kohtla-Järve linnavolikogu esimehe koha, kus ta oli kuni tagandamiseni mullu oktoobris, keeldusid selgitusi andmast. Nad põhjendasid keeldumist neile Ossipenko kriminaalmenetluse käigus esitatud kahtlustusega ning viimasest tuleneva enese mittesüüstamise privileegiga."Teile on kindlasti teada, et nii Nikolai Ossipenko kui terve rea isikute, sealhulgas volikogu liikmete suhtes on alustatud kriminaalmenetlust, ka mina olen samas kriminaalmenetluses kahtlustatav. Olles konsulteerinud advokaadibürooga, olen seisukohal, et käesoleval juhul on Teie poolt läbi viidav haldusmenetlus ilmselgelt puutumuses viidatud kriminaalasjaga," teatas Merkulova komisjonile.Ajalehe Panorama toimetaja Ilja Telnov, kes ise kandideeris Kohtla-Järve volikogusse valimisliidus Progress, ütles Põhjarannikule, et tal pole õigust selgitada reklaamihindade kujunemist ega anda kommentaare, kuid ta tõi esile, et nad eristavad hinna poolest "tavalist" reklaami ja tekstireklaami, mis on umbes kolm korda odavam.Menetlusse kaasatud saadikute ring laienesERJK leidis eelmise aasta lõpus toimunud istungil, et enese mittesüüstamise privileegile toetumine haldusmenetluses pole asjakohane ja ükski valimisliit pole komisjonile sisuliselt vastanud.Komisjon otsustas jätkata menetlust valimisliitude suhtes ja algatada lisaks menetluse ka Keskerakonna kandidaatide Anton Dijevi, Ilona Kaldre ja Vladimir Evve ning Reformierakonna kandidaatide Vitali Borodini ja Svetlana Vladimirova suhtes, kes ei ole oma valimisreklaamide kulutusi deklareerinud.Nikolai Ossipenko ja temaga seotud isikute korruptsioonijuhtumi uurimist juhtiv prokurör Alan Rüütel ütles, et see, et mitmed inimesed on uurimise all, ei tähenda, et nad ei peaks ERJK päringutele vastama. "ERJK menetlus on veel käimas ning sealseid tulemusi on vara prognoosida. Kui nende menetlus tuvastab keelatud annetuse tegemise või selle vastuvõtmise suures ulatuses, siis on alust kriminaalmenetluse alustamiseks," sõnas ta.Sellesse kollaaži on koondatud väike osa nendest valimisreklaamidest, mis ilmusid enne 2021. aasta kohalikke valimisi Panoramas ning mille eest maksti vaid sümboolset tasu ja osa eest ei esitatudki arveid. KOLLAAŽ KRISTEL SOOMETSERIK GAMZEJEV


Juhtkiri: Korruptsiooni tajumise võimePoolteist kuud tagasi Kohtla-Järve linnapeaks valitud, kuid veel mitte ametisse asunud Virve Linder rääkis Põhjarannikule pikemas intervjuus, et Kohtla-Järvel on korruptsioon olnud aastakümneid osa süsteemist, nii et inimesed isegi ei anna endale aru, et see, mida nad teevad, on korruptsioon. "Mul on vähemalt arusaam, et asjad päris nii käia ei saa ja siin tuleb hakata reegleid karmimalt sõnastama, et inimesed aru saaksid."Tänase Põhjaranniku lugu sellest, kuidas erakondade rahastamise järelevalve komisjon menetleb osa Jõhvi ja Kohtla-Järve valimisliitude ning saadikutega seotud võimalikku keelatud annetuste juhtumit, illustreerib Linderi mõtet värvikalt. Sellest skeemist, kus kohalikelt omavalitsustelt kümnete miljonite eurode eest tellimusi saanud ettevõtja Nikolai Ossipenko propagandakanalid on tasuta või poolmuidu teinud reklaami poliitikutele, kes parajasti on samades omavalitsustes võimul või pürgivad sinna, on juttu olnud juba aastaid. Ometigi pole paljud kohalikud poliitikud leidnud selles midagi sobimatut.Ka praegusel juhul, vastates erakondade rahastamise järelevalve komisjoni päringutele, leiavad nad, et nad on kõik hästi teinud ja mingit probleemi ei ole ning lõpetatagu menetlus ära.Virve Linderil tuleb esmajoones selgitustööd teha suuremale osale nendele saadikutele, kes tema enda linnapeaks valisid. Iseasi, kas nad tahavad teda kuulda võtta või leiavad uue linnapea, kes mõtleb nagu nad isegi.


Eesti inimesed kaotasid mullu petturitele üle viie miljoni euroEesti inimestelt püütakse raha välja kelmitada petukõnede, õngitsussõnumite ja võltsitud veebilehtede abil. Eelmisel aastal teatati politseile 740 korral investeerimise või pangapettusest, mille kogukahjud on veidi üle 5 miljoni euro.
Möödunud aastal teatati politseile investeerimispettustest 267 korral, mille kahjud on veidi üle 3 miljoni euro ja pangapettustest anti teada pea 473 korral, kogukahjuga ligi 2 miljonit eurot.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre sõnul langes eelmisel aastal kelmide ohvriks keskmiselt kaks inimest päevas ja vaibumise märke pettuste levikust ei ole. „Pea kõik pettused tehakse Eesti inimestele mujalt riikidest, mistõttu kelmide peatamine siit ei ole võimalik ja ka kaotatud raha tagasisaamine on praktiliselt võimatu. Välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning see võetakse lõpuks välisriikides sularahas välja või suunatakse krüptorahasse. Erandjuhtudel on raha tagasi saadud siis, kui inimene sai koheselt aru, et langes pettuse ohvriks ja võttis ülekande peatamiseks kiirelt ühendust oma kodupangaga. Inimestel endil tuleb olla väga hoolas oma andmetega, et mitte sattuda pettuse ohvriks ja kaotada oma raha,“ lisas Tambre.
Võrreldes pangapettustega oli investeerimispettusi pea poole võrra vähem, kuid kogukahju on ligi miljon eurot suurem. „Internetis leiduvaid investeerimise ja kauplemise petulehti on lõputult ning soovitan kõikidel alustavatel investoritel pöörduda oma kodupanga poole, sest sealt saab vajalikud algteadmised ja soovitusi investeerimiseks. Samuti ei tasu uskuda teile väidetava investeerimispakkumisega helistanud või kirjutanud inimest, kes pakub vestluse käigus hea tootlikkusega investeerimisvõimalust või investeeringunõustaja kontakti, kes aitab teha esimese tehingu. Üldiselt see „hea nõu“ lõppeb suure kahjuga,“ rääkis ta.
Levinum pangapettus oli petukõne, kus kelm esitles end pangatöötajana, politseinikuna või Google assistendina, eesmärgiga inimeselt kätte saada Smart-ID või Mobiil-ID PIN-koode. Pangapettuste seas on ka õngitsussõnumeid ja e-kirju, mida kelmid saatsid pankade või teiste asutuste nimel. Nende õngitsussõnumite ja e-kirjade juurde oli lisatud link, mis suunas inimese näiliselt panga või asutuse lehele, kus paluti inimesel oma kontole sisse logida või sisestada oma krediitkaardiga seotud andmeid. Tegelikkuses avanes selle lingiga petuleht.
„Eelmainitud pettuste liigid ei ole ainukesed, mis Eestis levivad, neid on paraku rohkemgi ja ka kahjud on kordades suuremad. Inimestel tuleb olla tähelepanelik, sest kelmid mõtlevad pidevalt välja uus skeeme, millega välja petta raha või andmeid,“ ütles Tambre.
Politseinik tänab tähelepanelikke inimesi, kes koheselt ka politseid kahtlasest pettusest teavitasid. „Tänu nendele inimestele saime koostöös pankadega ja teiste asutustega koheselt hoiatada ka teisi, ära hoida tuhandetesse küündivaid kahjusid ja parema ettekujutuse pettuse levikust.“
Näiteid kelmustest ja soovitusi, kuidas end kelmide eest kaitsta leiab politsei veebilehelt.
Ole ka nende tuhandete inimeste seas ja lae nutiseadmesse alla Riigi Infosüsteemide Ameti Encrypted DNS äpp, mis aitab libalehtedele sattumise võimalust vähendada ja blokeerib teadaolevate ohtlike veebilehekülgede külastamise. Äpi kohta saab rohkem infot siit.


Juhtkiri: Kohtuvaidlused ei tohi aastaid venidaJUHTKIRIKui Tartu maakohus ta mullu 14. detsembril õigeks mõistis, ütles munitsipaalpoliitik Kajar Lember: „Ma ei ole võimeline uskuma, et sellises kaasuses on Eesti vabariigi kohtus võimalik süüdi jääda.“ Ent nüüdseks on selge, et prokuratuur ei jäta jonni ja tahab Lemberile tõestada, et see on võimalik, sest on kohtu otsuse vaidlustanud.Lemberi kaasuses on selgeks saanud, et esialgu loodetud suurt korruptsiooni pole prokuratuuril õnnestunud tõendada. Järele on jäänud tasuta juukselõikusega seotud väidetav altkäemaksukuritegu. „Eesti kõige jaburam korruptsiooniskandaal,“ nimetas seda Eesti Ekspress.Ringkonnakohtul on võimalik see peaaegu kaheksa aastat kestnud kriminaaluurimine ja kohtuprotsess lõpetada ning prokuratuuri kaebust mitte menetlusse võtta. Meie mittejuriidilisel hinnangul olekski mõistlik nii teha - prokuratuuri ja õigusemõistmise maine hoidmise ning kulukuse piiramise nimel.Avalikkuse silmis on Lember selle protsessi käigus omandanud peaaegu kangelase oreooli. Ent selline oreool ei kaalu ilmselt üles stressi, mida kohtualune säärase protsessi vältel tundma peab. Näiteks ärijuht Allan Kiil, kelle üle peeti aastaid kohut Tallinna Sadama korruptsiooniloo tõttu, ei elanudki oma kohtuprotsessi lõpuni, kuigi ta polnud veel 60-aastanegi.Olgu inimene süüdi või mitte, temast pika protsessiga elujõu väljakurnamine ei tohiks Eestis olla riigi kasutatav kohtustrateegia. See ei ole inimlik ja nõuab nii riigilt kui ka süüdistatavalt põhjendamatult palju raha ja aega.Peale kulukuse on selliste pikale venivate ja lõpuks õhust tühjaks jooksvate protsesside halb mõju ka see, et kodanike usaldus õigussüsteemi vastu väheneb.Esiteks tekivad inimestel kahtlused, kas prokuratuur ajab õiget asja, kui ei suuda ega suuda väidetava süüdlase süüd tõendada. Enamasti võibki õiget asja ajada, aga erandlikud lood pälvivad paraku rohkem tähelepanu.Teiseks tekib inimestel hirm samasuguse hammasrataste vahele jäämise ees - et mingil üsna otsitud põhjusel võib riik sullegi esitada süüdistuse, mille eest pead karistuse vastu võtma üksnes seepärast, et sul pole raha aastaid kohut käia.Õnneks on Lemberi juhtum pigem erandlik. Mullu esimesel poolaastal oli kriminaalasjade keskmine üldmenetluse kestus maakohtutes 220 päeva ja ringkonnakohtutes 75 päeva, aga sellega ei tohi rahulduda. Ülipikki tõe ja õiguse taga ajamise protsesse tuleb riigil vältida. 1EESTI PÄEVALEHE SEISUKOHTPikale venivad ja õhust tühjaks jooksvad protsessid on kulukad ning õõnestavad kodanike usaldust õigussüsteemi vastu.


Veebikelmid põhjustasid mullu üle viie miljoni euro kahjuEesti inimestelt püütakse raha välja meelitada petukõnede, õngitsussõnumite ja võltsitud veebilehtede abil. Eelmisel aastal teatati politseile 740 korral investeerimis- või pangapettusest, mille kogukahjud on veidi üle viie miljoni euro.
Möödunud aastal teatati politseile investeerimispettustest 267 korral, kahju on veidi üle kolme miljoni euro, ja pangapettustest 473 korral, kahju on ligi kaks miljonit eurot.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul langes eelmisel aastal kelmide ohvriks kaks inimest päevas: “Pea kõik pettused tehakse Eesti inimestele mujalt riikidest, mistõttu kelmide peatamine siit ei ole võimalik ja ka kaotatud raha tagasisaamine on praktiliselt võimatu.”
Võrreldes pangapettustega oli investeerimispettusi pea poole võrra vähem, kuid kogukahju on ligi miljon eurot suurem.


Mitmed saadikud on luubi all võimaliku keelatud annetuse pärastErakondade rahastamise järelevalve komisjon menetleb võimalikku keelatud annetuste juhtumit, mis on seotud mitmete Kohtla-Järve ja Jõhvi volikogu saadikutega, kes said kohalike valimiste eel Ossipenkole kuuluvas trükises Panorama valimisreklaami hinnakirjast tunduvalt soodsamalt või hoopis tasuta.Erakondade rahastamise järelevalve komisjon (ERJK) alustas menetlust eelmise aasta lõpus pärast seda, kui ERRi portaalis ilmus 13. oktoobril ajakirjanik Rene Kundla lugu, mis käsitles seda, et praegu korruptsiooniskandaalis kahtlustatavana vahi alla võetud Nikolai Ossipenkole kuuluvas osaühingu N&V trükises Panorama said nii temaga seotud valimisliidud kui ka mõned teised kandideerijad väga soodsa hinnaga reklaami. Jõhvi valimisliit Jõhvikad deklareeris Panoramas tehtud reklaamikulutusteks 900 eurot ja Kohtla-Järve valimisliit Progress 300 eurot. Kundla mõõdetud reklaamipindade järgi ja hinnakirja arvestades oleks nende kahe liidu peale pidanud kuluma aga üle 25 000 euro, kui arvestada ainuüksi neid reklaame, kus olid juures kandidaatide pildid ja numbrid.
Valimisliit Restart Kohtla-Järve tasus kolme reklaami eest 600 eurot, aga hinnakirja põhjal ulatus hind üle 2000 euro. Panoramas ilmusid ka mitme Kohtla-Järvel kandideerinud Reformierakonna saadiku, nagu Vitali Borodini ja Svetlana Vladimirova reklaamid, mille tasumist pole deklareerinud ei Reformierakond ega nad ise. Samuti olid seal mitme Keskerakonna nimekirjas kandideerinud saadiku, näiteks Anton Dijevi ja Vladimir Evve reklaamid. Ka nemad pole neid kulusid deklareerinud ja Keskerakonna peasekretär Andre Hanimägi teatas oma vastuses komisjonile, et Keskerakond pole Panoramast midagi tellinud.
Tähelepanuväärne on, et Panoramas ilmusid soodsalt eelmisel aastal Kohtla-Järvel võimuliidu moodustanud saadikute reklaamid.
Komisjoni hinnangul tuleb saadud soodustust käsitleda juriidilise isiku annetusena, mis on keelatud, ning asjaosalistel paluti selgitada Panoramas avaldatud reklaami maksumuse kujunemist.
Restart eitab soodustuse saamist
Valimisliidu Restart Kohtla-Järve esindaja ja linnavolikogu liige Janek Pahka teatas komisjonile, et mingeid kokkuleppeid valimisliidu ja OÜ N&V vahel soodustuste saamiseks sõlmitud ei ole ja mingeid soodustusi pole ka tehtud. Ta märkis, et 2021. aasta septembris tegi valimisliidu liige Mare Roosileht Panorama ajakirjanikule Samuel Golombile ettepaneku teha kaks materjali Panorama jaoks. "Pärast materjalide ilmumist palus valimisliidu liige Viktor Andrejev saata temale arve ning 06.10.2021 saadeti arve summas 600 eurot, mille Viktor Andrejev ära tasus," kirjutas Pahka, kes leiab, et haldusmenetlus tuleks lõpetada, sest valimisliit ei ole rikkunud seaduse nõudeid ega jätnud aruandes kajastamata kulutusi. Pahka leiab, et Kundla edastas meelevaldselt valeinfot ja selle põhjal pole haldusmenetluse algatamine põhjendatud.
Valimisliidu Ühtne Jõhvi esindaja Arthur Seppern kinnitas aga, et pole reklaamide eest seni maksnud, kuna Panorama ei ole ka rohkem kui aasta hiljem arvet esitanud.
Valimisliidu Jõhvikad esindaja Evelyn Danilov, kes on praegu Kohtla-Järve abilinnapea, ja valimisliidu Progress esindaja Maria Merkulova, kes sai pärast valimisi Kohtla-Järve linnavolikogu esimehe koha, kus ta oli kuni tagandamiseni mullu oktoobris, keeldusid selgitusi andmast. Nad põhjendasid keeldumist neile Ossipenko kriminaalmenetluse käigus esitatud kahtlustusega ning viimasest tuleneva enese mittesüüstamise privileegiga.
"Teile on kindlasti teada, et nii Nikolai Ossipenko kui terve rea isikute, sealhulgas volikogu liikmete suhtes on alustatud kriminaalmenetlust, ka mina olen samas kriminaalmenetluses kahtlustatav. Olles konsulteerinud advokaadibürooga, olen seisukohal, et käesoleval juhul on Teie poolt läbi viidav haldusmenetlus ilmselgelt puutumuses viidatud kriminaalasjaga," teatas Merkulova komisjonile.
Ajalehe Panorama toimetaja Ilja Telnov, kes ise kandideeris Kohtla-Järve volikogusse valimisliidus Progress, ütles Põhjarannikule, et tal pole õigust selgitada reklaamihindade kujunemist ega anda kommentaare, kuid ta tõi esile, et nad eristavad hinna poolest "tavalist" reklaami ja tekstireklaami, mis on umbes kolm korda odavam.
Menetlusse kaasatud saadikute ring laienes
ERJK leidis eelmise aasta lõpus toimunud istungil, et enese mittesüüstamise privileegile toetumine haldusmenetluses pole asjakohane ja ükski valimisliit pole komisjonile sisuliselt vastanud.
Komisjon otsustas jätkata menetlust valimisliitude suhtes ja algatada lisaks menetluse ka Keskerakonna kandidaatide Anton Dijevi, Ilona Kaldre ja Vladimir Evve ning Reformierakonna kandidaatide Vitali Borodini ja Svetlana Vladimirova suhtes, kes ei ole oma valimisreklaamide kulutusi deklareerinud.
Nikolai Ossipenko ja temaga seotud isikute korruptsioonijuhtumi uurimist juhtiv prokurör Alan Rüütel ütles, et see, et mitmed inimesed on uurimise all, ei tähenda, et nad ei peaks ERJK päringutele vastama. "ERJK menetlus on veel käimas ning sealseid tulemusi on vara prognoosida. Kui nende menetlus tuvastab keelatud annetuse tegemise või selle vastuvõtmise suures ulatuses, siis on alust kriminaalmenetluse alustamiseks," sõnas ta.


Korruptsiooniohu tajumise võime defitsiitPoolteist kuud tagasi Kohtla-Järve linnapeaks valitud, kuid veel mitte ametisse asunud Virve Linder rääkis Põhjarannikule pikemas intervjuus, et Kohtla-Järvel on korruptsioon olnud aastakümneid osa süsteemist, nii et inimesed isegi ei anna endale aru, et see, mida nad teevad, on korruptsioon. "Mul on vähemalt arusaam, et asjad päris nii käia ei saa ja siin tuleb hakata reegleid karmimalt sõnastama, et inimesed aru saaksid."Tänase Põhjaranniku lugu sellest, kuidas erakondade rahastamise järelevalve komisjon menetleb osa Jõhvi ja Kohtla-Järve valimisliitude ning saadikutega seotud võimalikku keelatud annetuste juhtumit, illustreerib Linderi mõtet värvikalt. Sellest skeemist, kus kohalikelt omavalitsustelt kümnete miljonite eurode eest tellimusi saanud ettevõtja Nikolai Ossipenko propagandakanalid on tasuta või poolmuidu teinud reklaami poliitikutele, kes parajasti on samades omavalitsustes võimul või pürgivad sinna, on juttu olnud juba aastaid. Ometigi pole paljud kohalikud poliitikud leidnud selles midagi sobimatut.
Ka praegusel juhul, vastates erakondade rahastamise järelevalve komisjoni päringutele, leiavad nad, et nad on kõik hästi teinud ja mingit probleemi ei ole ning lõpetatagu menetlus ära.
Virve Linderil tuleb esmajoones selgitustööd teha suuremale osale nendele saadikutele, kes tema enda linnapeaks valisid. Iseasi, kas nad tahavad teda kuulda võtta või leiavad uue linnapea, kes mõtleb nagu nad isegi.


Fantoomliitujad süüakse kõrgete maksudega võrgust väljaRiik tahab elektrivõrgus võimsuse kinnihoidjad ehk nn fantoomliitujad (tootmisseadmeta liitujad) kõrgete maksude abil paari aastaga välja süüa ja vabastada nii isegi kuni veerandi võrguressursist.
Riigikogus tulevad täna teisele lugemisele elektrituruseaduse muudatused, mille eesmärk on vabastada elektrivõrk kahe-kolme aasta jooksul kasutuseta seisvatest liitumisvõimsuse broneeringutest, kehtestades kõrge võrgutasu.
Võrguga liituda soovivate elektritootjate maht on viimase aasta jooksul tublisti suurenenud ja nüüdseks ületab see märkimisväärselt võrgu läbilaskevõime, mis tähendab, et iga järgmise liituja jaoks tuleb võrku aina rohkem ümber ehitada ja sellevõrra tõuseb liitumistasu.
Põhivõrgus on levinud tava, et liitujad küll ehitavad oma liitumispunkti, kuid ei raja selle taha tootmisseadet. Kõik sellised liitumised, mille käigus küll liitumispunkt välja ehitatakse, kuid sinna tootmisseadet ei ühendata, jäävad võrgu ressurssi blokeerima. Praegu ei erguta miski jõude seisvat liitumispunkti kasutusele võtma, mis on saanud takistuseks uute elektrijaamade ehitamisele ja võrguga ühendamisele, kuna uute liitujate liitumistasud on ammendunud ressursi tõttu kasvanud ebamõistlikult suureks. Samas on hädasti vaja rohkem taastuvenergiatootjaid, et talitseda elektrihinna tõusu.
Kokku on liitumisi 11,4 gigavati (GW) jagu. Kaheksa GW on allkirjastatud, välja ehitatud vaid 1,1 GW, kuid tootmiseta. Tootmisega ühendatud on 3,7 GW, väljaehitamisel 3,3 GW. Hinnanguliselt on seadusemuudatusega võimalik vabastada kaks-kolm gigavatti.

Kolm põhilist muudatust elektrituruseaduses

Deposiit ehk tagatisraha
38 000 eurot megavoltampri kohta.
Kodutarbijate kuni 15 kW tootjaliitumised on deposiidivabad.
Uuendusena arvestab võrguettevõtja tagatisega liitumistasu maksmisel.
Võrguettevõtja ei rakenda tagatisnõuet, kui taotleja on tasunud vähemalt 70 protsenti liitumistasust.
Tehnoloogia muutmise keeld
Nõue esitada kehtiv planeering ja keskkonnamõjude hinnang.
Kaalutakse teatud üleminekuakent tehnoloogia muutmiseks.
Tasu kasutamata võimsuse eest
38 000 eurot ühe megavoltampri kohta aastas.
Allikas: riigikogu majanduskomisjon

Suur deposiit

Riigikogu majanduskomisjoni esimehe Kristen Michali (Reformierakond) sõnul kehtestatakse uutele tootjatele tagatis, mis tuleb tasuda juba liitumislepingut sõlmides. Deposiidi suurus on 38 000 eurot megavoltampri kohta.
«Tagatisnõue kindlustab, et arendajad taotlevad võrguga liitumist siis, kui nad on kindlad projekti teostatavuses,» selgitas Michal.
Kodutarbijad kuni 15-kilovatiste tootjaliitumiste eest tagatisraha maksma ei pea.
Liitumislepingu täitmisel ettenähtud aja jooksul tagatis kas tagastatakse ettevõtjale või arvestab võrguettevõtja tagatist liitumistasu osana. Tagatiseks võib olla krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja garantii või tagatisraha, mis on kantud võrguettevõtja arvelduskontole.
Tootmise alustamiseks ette nähtud ajavahemik on päikesepaneelide paigaldamisel üks aasta, avameretuuleparkide paigaldamisel kolm aastat ja muude tehnoloogiate puhul kaks aastat alates sellest, kui võrguettevõtja liitumislepingu täidab.
«Samuti plaanitakse sisse tuua erisus, et võrguettevõtja ei rakenda tagatise nõuet, kui taotleja on tasunud vähemalt 70 protsenti liitumistasust,» selgitas Michal.
Neile, kes hoiavad võimsust kinni, hakkab rakenduma üleminekuaeg tehnoloogia muutmiseks ja tasu kasutamata võimsuse eest 38 000 eurot ühe megavoltampri kohta aastas.
«Tehnoloogia muutmise piirangu eesmärk on lahendada tootjaliitumistega skeemitajate probleemi, kes püüavad hiilida kõrvale nõudest, kus oleks vaja esitada liitumispakkumise saamiseks kehtiv planeering ja keskkonnamõjude hinnang, nagu seda tuulepargi puhul tegema peab,» rääkis Michal.
Turuosalistelt saadud tagasiside põhjal käib praegu arutelu tehnoloogia muutmise võimaliku lubatavuse üle. «Kaalume, et teatud üleminekuaja vältel oleks tehnoloogia muutmine võimalik, et lõpetada alustatu, seejärel see enam võimalik ei ole,» märkis Michal.

Tasuline broneering

Võrguettevõtjatele antakse õigus võtta põhjendatud tasu broneeritud elektrivõrgu ressursi kasutamata jätmise eest. Tasu suurus on 38 000 eurot ühe megavoltampri kohta aastas. Võrguühenduse kasutamata jätmise tasu arvutamine põhineb Eleringi klientidele väljastatud liitumispakkumistel. Tasu eesmärk on suunata liitujaid kindla aja jooksul oma liitumislepingutele vastavaid tootmisseadmeid paigaldama ning elektrivõrguga sünkroniseerima.
«Broneeritud elektrivõrgu ressursi mittekasutamise tasu mõjutaks vanade ja praeguseks demonteeritud tootmisseadmete jaoks kasutatud võrguühenduse võimsust vabastama,» rääkis Michal.
Tasu arvestus algab, kui ette nähtud aeg tootmise alustamiseks on möödas. Olemasolevatele lepingutele on üleminekuperioodiks ette nähtud kaks aastat. Kaalumisel on tasu maksmise tähtaja erisused, kui tootmisega on viivitatud ettevõtjast mittesõltuvatel ja ettenägematutel põhjustel.
«Tasu motiveerib majanduslikult aasta kahe-kolmega fantoomid võrgust välja,» avaldas Michal veendumust. «Hinnanguliselt on praegu kolmandik kuni veerand võrgust nende all kinni.»
Michali hinnangul toovad planeeritavad muudatused ka hindu alla. «Lisaks muudame planeerimise kiiremaks, võtame etappe vahelt ära, sest meid ei rahulda olukord, kus olulised ehitised ja uued tootmisvõimsused tulevad palju aeglasemalt kui naaberriikide juures, see on investeeringute konkurentsis väga tähtis samm,» lausus Michal.

Tasu jääb võrguettevõtjatele

Deposiidina ja üleliigse mahu broneerimise eest kogutud tasud saavad võrguettevõtjad endale, et kasutada seda raha tootmisvõimsuse arendamiseks. Elektrilevi pole aga lisaraha saamisest sugugi huvitatud ja on öelnud eelnõu tagasisides, et kavandatud meetmeid võiks rakendada ainult otse Eleringi võrku pürgijatele.
«Jaotusvõrgus me fantoomliitumistes probleemi ei näe. Pigem on nii, et kõik, kes jaotusvõrguga liituvad, võtavad ikkagi mõistliku aja jooksul ühenduse kasutusele,» ütles Elektrilevi regulaator- ja õigusvaldkonna juht Rudolf Penu. Tema sõnul ei käi jaotusvõrgus ka massilist võimsuste ülebroneerimist, kuna tootjatele rakendub võimsuspõhine püsitasu, mis ärgitab loodud võrguühendust tõhusalt kasutama.
Elektrituru muudatused ei meeldi mitmele arendajale, kes heidavad peamiselt ette ühe- ja kaheaastast tähtaega. Samuti arvab osa turuosalisi, et küsitav võrgu kasutamata jätmise tasu on liiga suur. Näiteks osaühing Sustainable Investments tegi ettepaneku rakendada tasu esimesel aastal 1200 eurot megavati kohta. Ministeeriumi hinnangul ei täidaks nii madal määr aga eesmärki.
«Tasu eesmärk on suunata liitujaid kindla aja jooksul oma liitumislepingutele vastavaid tootmisseadmeid paigaldama ning elektrivõrguga sünkroniseerima. Turuosalistega aru pidades oli enamus arvamusel, et võimsuse mittekasutamise tasu peab olema motiveerivam,» ütles majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi energeetikaosakonna ekspert Marie-Ursula Vaks.


VALIMISED VANASTI | „Hooliv konservatism“ võtab 2003. aastal võimuUus erakond mõjus valijale nagu läikiv ja sädelev pühademuna. Uskumatu, et sellest on juba 20 aastat.
„Hooliv konservatism“ oli üks erakonna Res Publica enne 2003. aasta valimisi väljakuulutatud poliitikasuundi. Parteijuht ja hilisem peaminister Juhan Parts seletas 2002. aasta augustis, et see tähendab põhimõttena hoolivust, aga teiseks kinnihoidmist väärtustest, „mis on ühiskonnale omased ja mis viivad ühiskonda edasi“.
Res Publica juured olid sama nimega noorteorganisatsioonis. Tasapisi liikus seltskond parteistumise suunas ja 2001. aastal läks asi tõsiseks: liitusid Olari Taal, professor Rein Taagepera, varasem riigikontrolör Hindrek Meri jt. Detsembris kuulutati ka erakond välja ja selle ajutiseks esimeheks sai Taagepera.
Riigikontrolör Juhan Parts, tuntud Eesti võimueliidi kriitik, sobis liidriks. Kõnes sisekaitseakadeemias aprillis 2002 rääkis Parts, et Eestis on „üdini mäda keskaafrikalik süsteem“, sest poliitikud panevad oma kulusid ministeeriumide eelarvesse ja see on „nagu midagi loomulikku“.
See oli igati popp avaldus. Veel juunis 2002 kinnitas Parts aga, et plaane poliitikasse minna pole. Augustis teatas ta ometi, et lahkub ametist ja liitub Res Publicaga, pürgides ka selle esimeheks.
„Ennekõike on ju küsimus Eesti riigist ja värskest verest. Küsimus, kas on aadet või ei ole,“ põhjendas ta meelemuutust.
Res Publica teine loosung kõlas „Vali uus poliitika!“ ja see tunduski valijale uus ning värske. Kõlavad nimed, korruptsioonivastased hüüatused, „Äraostmatute“ rühmitus… Jaanuaris 2003 korraldas partei Kaarli kirikus tseremoonia, mille käigus sadakond erakonna riigikogu kandidaati andsid vande mitte aktsepteerida kingitusi, täita seadusi ja end kurjategijatega mitte siduda. Vande teksti luges ette Avo Üprus ja respublikaanid kordasid järele.
MTÜ Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica tipphetk oli õigupoolest kohalikel valimistel 2002, sealt edasi hakkas valija vaimustus juba taanduma. Parlamendivalimistel 2. märtsil 2003 läks Res Publical ja Partsil õnneks üle noatera. Enim hääli kogus tegelikult Edgar Savisaare Keskerakond, kuid riigikogu kohti saadi võrdselt – kumbki 28. Juba valimisööl oli kõigile selge, kummast saab peaminister. Muide, enne valimisi tehtud Faktumi arvamusuuringus eelistasid inimesed järgmise peaministrina hoopis Siim Kallase jätkamist – tema toetus oli Reformierakonna omast kõvasti suurem.
Ametlikult sai Partsist peaministrikandidaat alles aprillis, enne tuli kokku panna uus võimuliit. Kõnelused toimusid rahvusraamatukogu ruumes. Kõrvale jäi Isamaa, kelle esindajad küll algul kohale tulid, aga Mart Laari erakonna maine oli toona üsnagi madalseisus ja nendega kõnelda ei tahetud. Valitsus sündis kolmikuna: Res Publica, Reformierakond ja Rahvaliit.
Valitsusjuht Juhan Partsi kabinet koliti Toompeale ja Stenbocki majja saabus ka teine uus elanik, kes maja külalisi vägagi intrigeeris – kass Miisu. Tööd oli Partsil kohemaid kuhjaga, sest sama aasta sügisel ootas ees Euroopa Liiduga ühinemise referendum. Polnud sugugi selge, kuhupoole rahva meelsus kaldub. Meil tekkisid kiiresti ka oma kohalikud eurovastased, kelle vapinägudeks said Ivar Raig ja Martin Helme. Viimastel ei olnud siiski suurt menu.
Valitsus oli ometi hädas sellega, et iga sealtpoolt tulevat kampaaniasõna ei peetaks kohe propagandaks. Kõik läks aga hästi ja Eesti ühines Euroopa Liiduga Partsi valitsuse ajal, 2004. aasta kevadel.


JUHTKIRI | Kohtuvaidlused ei tohi aastaid venidaKui Tartu maakohus ta mullu 14. detsembril õigeks mõistis, ütles munitsipaalpoliitik Kajar Lember: „Ma ei ole võimeline uskuma, et sellises kaasuses on Eesti vabariigi kohtus võimalik süüdi jääda.“ Ent nüüdseks on selge, et prokuratuur ei jäta jonni ja tahab Lemberile tõestada, et see on võimalik, sest on kohtu otsuse vaidlustanud.
Lemberi kaasuses on aastatega selgeks saanud, et esialgu loodetud suurt korruptsiooni pole prokuratuuril õnnestunud tõendada. Järele on jäänud tasuta juukselõikusega seotud väidetav altkäemaksukuritegu. „Eesti kõige jaburam korruptsiooniskandaal,“ nimetas seda hiljuti Eesti Ekspress.
Ringkonnakohtul on võimalik see peaaegu kaheksa aastat kestnud kriminaaluurimine ja kohtuprotsess lõpetada ning prokuratuuri kaebust mitte menetlusse võtta. Meie mittejuriidilisel hinnangul olekski mõistlik nii teha – prokuratuuri ja õigusemõistmise maine hoidmise ning kulukuse piiramise nimel.
Avalikkuse silmis on Lember selle protsessi käigus omandanud peaaegu kangelase oreooli. Ent selline oreool ei kaalu ilmselt üles stressi, mida kohtualune säärase protsessi vältel tundma peab. Näiteks ärijuht Allan Kiil, kelle üle peeti aastaid kohut Tallinna Sadama korruptsiooniloo tõttu, ei elanudki oma kohtuprotsessi lõpuni, kuigi ta polnud veel 60-aastanegi.
Olgu inimene süüdi või mitte, temast pika protsessiga elujõu väljakurnamine ei tohiks Eestis olla riigi kasutatav kohtustrateegia. See ei ole inimlik ja nõuab nii riigilt kui ka süüdistatavalt põhjendamatult palju raha ja aega.
Peale kulukuse on selliste pikale venivate ja lõpuks õhust tühjaks jooksvate protsesside halb mõju ka see, et kodanike usaldus õigussüsteemi vastu väheneb.
Esiteks tekivad inimestel kahtlused, kas prokuratuur ikka ajab õiget asja, kui ei suuda ega suuda väidetava süüdlase süüd tõendada. Enamasti võibki õiget asja ajada, aga erandlikud lood pälvivad paraku rohkem tähelepanu.
Teiseks tekib inimestel hirm samasuguse hammasrataste vahele jäämise ees – et mingil üsna otsitud põhjusel võib riik sullegi esitada süüdistuse, mille eest pead karistuse vastu võtma üksnes seepärast, et sul pole raha aastaid kohut käia.
Õnneks on Lemberi juhtum pigem erandlik. Mullu esimesel poolaastal oli kriminaalasjade keskmine üldmenetluse kestus maakohtutes 220 päeva ja ringkonnakohtutes 75 päeva, aga sellega ei tohi rahulduda. Ülipikki tõe ja õiguse taga ajamise protsesse tuleb riigil vältida.


Veebikelmid põhjustasid mullu üle viie miljoni euro kahjuEesti inimestelt püütakse raha välja meelitada petukõnede, õngitsussõnumite ja võltsitud veebilehtede abil. Eelmisel aastal teatati politseile 740 korral investeerimis- või pangapettusest, mille kogukahjud on veidi üle viie miljoni euro.
Möödunud aastal teatati politseile investeerimispettustest 267 korral, kahju on veidi üle kolme miljoni euro, ja pangapettustest 473 korral, kahju on ligi kaks miljonit eurot.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul langes eelmisel aastal kelmide ohvriks kaks inimest päevas: “Pea kõik pettused tehakse Eesti inimestele mujalt riikidest, mistõttu kelmide peatamine siit ei ole võimalik ja ka kaotatud raha tagasisaamine on praktiliselt võimatu.”
Võrreldes pangapettustega oli investeerimispettusi pea poole võrra vähem, kuid kogukahju on ligi miljon eurot suurem.

BNS


Fantoomliitujad süüakse kõrgete maksudega elektrivõrgust väljaRiik tahab elektrivõrgus võimsuse kinnihoidjad ehk nn fantoomliitujad (tootmisseadmeta liitujad) kõrgete maksude abil paari aastaga välja süüa ja vabastada nii isegi kuni veerandi võrguressursist.Riigikogus tulevad täna teisele lugemisele elektrituruseaduse muudatused, mille eesmärk on vabastada elektrivõrk kahekolme aasta jooksul kasutuseta seisvatest liitumisvõimsuse broneeringutest, kehtestades kõrge võrgutasu.Võrguga liituda soovivate elektritootjate maht on viimase aasta jooksul tublisti suurenenud ja nüüdseks ületab see märkimisväärselt võrgu läbilaskevõime, mis tähendab, et iga järgmise liituja jaoks tuleb võrku aina rohkem ümber ehitada ja selle võrra tõuseb liitumistasu.Põhivõrgus on levinud tava, et liitujad küll ehitavad oma liitumispunkti, kuid ei raja selle taha tootmisseadet. Kõik sellised liitumised, mille käigus küll liitumispunkt välja ehitatakse, kuid sinna tootmisseadet ei ühendata, jäävad võrgu ressurssi blokeerima. Praegu ei erguta miski jõude seisvat liitumispunkti kasutusele võtma, mis on saanud takistuseks uute elektrijaamade ehitamisele ja võrguga ühendamisele, kuna uute liitujate liitumistasud on ammendunud ressursi tõttu kasvanud ebamõistlikult suureks. Samas on hädasti vaja rohkem taastuvenergiatootjaid, et talitseda elektrihinna tõusu.Kokku on liitumisi 11,4 gigavati (GW) jagu. Kaheksa GW on allkirjastatud, välja ehitatud vaid 1,1 GW, kuid tootmiseta. Tootmisega ühendatud on 3,7 GW, väljaehitamisel 3,3 GW. Hinnanguliselt on seadusemuudatusega võimalik vabastada kaks-kolm gigavatti.Riigikogu majanduskomisjoni esimehe Kristen Michali (Reformierakond) sõnul kehtestatakse uutele tootjatele tagatis, mis tuleb tasuda juba liitumislepingut sõlmides. Deposiidi suurus on 38 000 eurot megavoltampri kohta.«Tagatisnõue kindlustab, et arendajad taotlevad võrguga liitumist siis, kui nad on kindlad projekti teostatavuses,» selgitas Michal.Kodutarbijad kuni 15-kilovatiste tootjaliitumiste eest tagatisraha maksma ei pea.Raha saab tagasiLiitumislepingu täitmisel ettenähtud aja jooksul tagatis kas tagastatakse või arvestab võrguettevõtja tagatist liitumistasu osana. Tagatiseks võib olla krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja garantii või tagatisraha, mis on kantud võrguettevõtja arvelduskontole.Tootmise alustamiseks ette nähtud ajavahemik on päikesepaneelide paigaldamisel üks aasta, avameretuuleparkide paigaldamisel kolm aastat ja muude tehnoloogiate puhul kaks aastat alates sellest, kui võrguettevõtja liitumislepingu täidab.«Samuti plaanitakse sisse tuua erisus, et võrguettevõtja ei rakenda tagatise nõuet, kui taotleja on tasunud vähemalt 70 protsenti liitumistasust,» selgitas Michal.Neile, kes hoiavad võimsust kinni, hakkab rakenduma üleminekuaeg tehnoloogia muutmiseks ja tasu kasutamata võimsuse eest 38 000 eurot ühe megavoltampri kohta aastas.«Tehnoloogia muutmise piirangu eesmärk on lahendada tootjaliitumistega skeemitajate probleemi, kes püüavad hiilida kõrvale nõudest, kus oleks vaja esitada liitumispakkumise saamiseks kehtiv planeering ja keskkonnamõjude hinnang, nagu seda tuulepargi puhul tegema peab,» rääkis Michal.Turuosalistelt saadud tagasiside põhjal käib praegu arutelu tehnoloogia muutmise võimaliku lubatavuse üle. «Kaalume, et teatud üleminekuaja vältel oleks tehnoloogia muutmine võimalik, et lõpetada alustatu, seejärel see enam võimalik ei ole,» märkis Michal.Tasuline broneeringVõrguettevõtjatele antakse õigus võtta põhjendatud tasu broneeritud elektrivõrgu ressursi kasutamata jätmise eest. Tasu suurus on 38 000 eurot ühe megavoltampri kohta aastas. Võrguühenduse kasutamata jätmise tasu arvutamine põhineb Eleringi klientidele väljastatud liitumispakkumistel. Tasu eesmärk on suunata liitujaid kindla aja jooksul oma liitumislepingutele vastavaid tootmisseadmeid paigaldama ning elektrivõrguga sünkroniseerima.«Broneeritud ressursi mittekasutamise tasu mõjutaks vanade tootmisseadmete jaoks kasutatud võrguühenduse võimsust vabastama,» rääkis Michal.Tasu arvestus algab, kui ette nähtud aeg tootmise alustamiseks on möödas. Kaalumisel on tasu maksmise tähtaja erisused, kui tootmisega on viivitatud ettevõtjast mittesõltuvatel ja ettenägematutel põhjustel.Mõnele ei meeldiDeposiidina ja üleliigse mahu broneerimise eest kogutud tasud saavad võrguettevõtjad endale, et kasutada seda raha tootmisvõimsuse arendamiseks.Elektrituru muudatused ei meeldi mitmele arendajale, kes heidavad peamiselt ette üheja kaheaastast tähtaega. Samuti arvab osa turuosalisi, et küsitav võrgu kasutamata jätmise tasu on liiga suur. Näiteks osaühing Sustainable Investments tegi ettepaneku rakendada tasu esimesel aastal 1200 eurot megavati kohta. Ministeeriumi hinnangul ei täidaks nii madal määr aga eesmärki.«Tasu eesmärk on suunata liitujaid kindla aja jooksul oma liitumislepingutele vastavaid tootmisseadmeid paigaldama ning elektrivõrguga sünkroniseerima. Turuosalistega aru pidades oli enamus arvamusel, et võimsuse mittekasutamise tasu peab olema motiveerivam,» ütles majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi energeetikaosakonna ekspert Marie-Ursula Vaks.Kolm põhilist muudatust elektrituruseadusesDeposiit ehk tagatisraha Tehnoloogia muutmise keeld 38 000 eurot megavoltampri Nõue esitada kehtiv planeering kohta. ja keskkonnamõjude hinnang.Kodutarbijate kuni 15 kW tootja- Kaalutakse teatud ülemineliitumised on deposiidivabad. kuakent tehnoloogia muutmiseks. Uuendusena arvestab võrgu-ettevõtja tagatisega liitumistasu Tasu kasutamata võimsuse eest maksmisel. 38 000 eurot ühe megavolt-Võrguettevõtja ei rakenda taga- ampri kohta aastas. tisnõuet, kui taotleja on tasunud vähemalt 70 protsenti liitumis- Allikas: riigikogu tasust. majanduskomisjonMaismaa tuuleparkide puhul antakse kaks aastat aega tehnoloogia võrku liitmiseks. Pildil vähem kui kuu aega tagasi avatud Alexela tankla tuulik Tallinna-Tartu maantee ääres.PIKEMALT LOE postimees.eeKolm põhilist muudatust elektrituruseadusesDeposiit ehk tagatisraha
• 38 000 eurot megavoltampri
kohta.
• Kodutarbijate kuni 15 kW tootjaliitumised on deposiidivabad.
• Uuendusena arvestab võrguettevõtja tagatisega liitumistasu
maksmisel.
• Võrguettevõtja ei rakenda tagatisnõuet, kui taotleja on tasunud
vähemalt 70 protsenti liitumistasust.
Tehnoloogia muutmise keeld
• Nõue esitada kehtiv planeering
ja keskkonnamõjude hinnang.
• Kaalutakse teatud üleminekuakent tehnoloogia muutmiseks.
Tasu kasutamata võimsuse eest
• 38 000 eurot ühe megavoltampri kohta aastas.
Allikas: riigikogu
majanduskomisjon
MERIKE LEES ajakirjanik


MõttekodaMÕTTEKODA. Justiitsminister jättis erakondade rahastamise järelevalve komisjonile (ERJK) lisavolitusi andva eelnõu lauasahtlisse. Kuidas hindate valitsuse ja riigikogu tegevust ERJK-le lisavolituste andmata jätmisel? Kas tegemist on tahtliku venitamisega?MARIS LAURIriigikogu liige, endine justiitsminister (Reformierakond)Kehtiv regulatsioon on ebapiisav, mistõttu ongi ulatusliku kaasamisega välja töötatud erakonnaseaduse muudatused, mis tugevdavad ERJKd ning seavad selgemad ja ausamad reeglid erakondade rahastamisele. Eelnõu on valmis, kuid minister Lea Danilson-Järg takistab otsitud ettekäänetega selle edenemist. Leebelt öeldes võib sellist käitumist nimetada arusaamatuks.Eelnõus on lahendused neile põhiprobleemidele. Esiteks selgelt sõnastatud keeld avaliku sektori vahendite kasutamisele poliitiliseks tegevuseks (praegu valimiskampaaniaks).Kuigi formaalselt pole ühelgi erakonnal sidusorganisatsioone, on tegelikult näha, et mitmed MTÜd ja sihtasutused on seotud ühe või teise erakonnaga, ajades üksnes nende poliitilist agendat. Selliste MTÜde rahastus tuleb lugeda seotud erakonna rahastamiseks ja kehtestada samasugused reeglid, mis on erakondade rahastamisel. See on aus ja annab valijatele õigema pildi, kuidas ja kelle huvides poliitikat tehakse.Samuti tuleb resoluutsemalt ümber käia keelatud annetustega - neist ei tohi tekkida erakonnale mingitki kasu või leevendust. Poliitilise korruptsiooni tõkestamine on demokraatia püsimise alus ning ERIK volitused peavad kindlasti suurenema.PRIIT SIBULriigikogu Isamaa fraktsiooni esimeesIsamaa toetab erakondade rahastamise läbipaistvuse suurendamist ja järelevalve tõhustamist. Samamoodi toetame seda erakonna sidusorganisatsioonide osas. Samas ei pea me õigeks kiirkorras läbi suruda muudatusi, mis sisaldavad õiguslikku praaki. Kui isegi eelmine justiitsminister Maris Lauri tunnistab oma töö kohta, et ta ei leidnud viise sidususorganisatsioone lõpuni detailselt määratleda, oleks tema välja töötatud eelnõu tulemus nii JOKK-skeemid kui ka sisuliselt sarnaste organisatsioonide ebavõrdne kohtlemine, mis poleks kooskõlas hea õigusloomega.Et riigikogu jõuaks kõik küsimused läbi arutada ja neile lahendused leida, võtab aega ja seetõttu on mõistlik jätta ERJK volituste suurendamine järgmise koosseisu esimeseks ülesandeks.REILI RANDriigikogu liige (SDE)Justiitsministeeriumis valmis mullu kevadel eelnõu, mis pidi ERJK-le volitusi juurde andma, et kontroll erakondade rahaasjade üle tugevneks. Eelnõu pole pärast valitsuse vahetust jõudnud ei valitsuse istungile ega sealt edasi riigikokku.Sotsiaaldemokraadid kutsusid juba septembris minister Lea Danilson-Järgi eelnõu riigikokku saatma. Siseminister Lauri Läänemets pöördus oktoobris kolleegi poole kirjaga, kus ta palus kiiremas korras edasi liikuda eelnõuga, mis on suunatud erakondade ausa ja läbipaistva rahastamise tagamisele.Novembri keskel toimus riigikogu põhiseaduskomisjoni avalik istung, mis võttis luubi alla erakondade rahastamise ja järelevalvega seotud probleemide lahendamise. Eelnõu kogub aga jätkuvalt kuskil kapi taga tolmu. Nii jääb ministri ja tema erakonna südametunnistusele tõik, et praegune riigikogu koosseis tõhusamaid reegleid ei kehtesta.Pea kaks aastat tagasi algatasid ka sotsiaaldemokraadid eelnõu, et anda ERJK-le täiendavat jõudu. Selle menetlemise halvas sinna ligi 400 muudatusettepanekut teinud EKRE.SDE seisab kindlasti edasi selle eest, et asi võimalikult kiiresti laheneks. Erakondade hämar ja läbipaistmatu rahastamine kätkeb endas ka julgeolekuohtu.MARKO SORINriigikogu liige (Keskerakond)ERJK juht on pikka aega olnud sotsiaaldemokraatide esindaja, olenemata sellest, kas sotsid on opositsioonis või koalitsioonis. Selline olukord võib tekitada tunde, et tegemist on poliitilise töökohaga. Kui see nii on, siis peaks olema see samamoodi, nagu on kokku lepitud riigikogus, et kontrollivaid komisjone juhivad opositsiooni esindajad. Juht ja ka asejuht annavad paratamatult otsuste hääletamisel ülekaalu ning ka küsimuste arutelul teatava suuna ja tooni. Erakondade rahastamise läbipaistvuse suurendamiseks peaks olema läbipaistev ka neid kontrolliv komisjon.Keskerakonna soov on komisjonile lisavolituste andmisel suurendada kontrolli ka meedia üle. Erameedia peab reklaami müües kohtlema erakondi võrdselt ja läbipaistvalt ning hinnakirjad peavad olema avalikud.


Rõuge mehe nimele tehti laenuleping, kahju 1353 eurotPolitsei poole pöördus Rõuge vallas elav mees, kelle isikuandmeid kasutades oli sõlmitud laenuleping, misläbi mehele 1353 eurot kahju tekitati.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaaluurimises.


Benini opositsioon lükkas valimistulemused tagasiCOTONOU, 10. jaanuar, AFP-BNS – Benini peamine opositsioonipartei lükkas neljapäeval tagasi sel nädalal peetud üldvalimiste tulemused, öeldes, et president Patrice Taloni toetavad erakonnad said võidu pettuse teel.
Taloni toetav Vabariiklaste Blokk ja Progressiivide Liit võitsid 109-kohalises parlamendis 81 mandaati, samas kui opositsioonilised demokraadid said 28 kohta, selgus kolmapäeval esialgsetest valimistulemustest.
AFP – Baltic News Service


Ara lange Facebookis internetis tegutsevate kelmide ohvriks!Üha enam kogub populaarsust veebikaubandus ning interneti teel mugav ja kiire kaupade ostmine. Samuti on toodete eest maksete tegemine muudetud igas seadmes teostatavaks ning kiireks. Küll aga kipuvad halbade kavatsustega inimesed neid mugavaid lahendusi meie enda vastu ära kasutama.Kahjuks on sagedased teated juhtumitest, kus keegi on langenud Facebook.com Marketplace'is ja erinevates ostu-müügi gruppides tegutsevate kelmide ohvriks. Juhtum id on sellised, kus isik on tasunud raha mingi toote eest, aga toodet ei kuskil. Samuti kaob mõne aja möödudes ka toodet müünud isik ning tema profiil.Vältim aks taolist olukorda, on oluline varuda kannatust tehingu sõlmimisega ning mitte kiirustada tehingu sooritamisega. A lati tasub põhjalikult uurida kaupa müüva isiku või veebipoe tausta, vaadata tema profiili, et veenduda, kellega on tegemist. Kindlasti on üheks ohumärgiks see, kui isiku profiil on tühi ning otsingu tulemus annab ainult ostu ja müügi kuulutusi. Ohumärk on ka müüdava toote turuhinnast tunduvalt odavam müügihind või ettekääne kiirmüügiga müüdavast tootest.Kindlasti tuleks uurida, miks toodet müüakse turuhinnast odavamalt? Kas toodet ostes väljastatakse teile ka ametlik arve? Kas soovi korral oleks võim alik kaupa enne ostmist näha? Kas müüja on nõus kaupa üle andma käest kätte? Kas minu jaoks on arusaadav, kuidas toimub kauba eest tasumine ning m illised on kauba tagastamise tingimused? Need kõik on väga olulised küsimused, m illele tuleb saada selged vastused enne mingi toote ostmist ja raha tasumist!Pöörake palun tähelepanu taolistele olukordadele kui kaupa müüv isik (sotsiaalmeedia profiilil kuvatud nim i) ja raha saaja/küsija nim i on erinevad. Taoliseljuhul tuleks tehing kindlasti katki jätta. Ohumärgiks on ka välism aa arveldusarved või muud makseviisid (PayPal vms), m illele rahalist ülekannet küsitakse. Võib juhtuda, et ka makse selgitusse palutakse kirjutada midagi sellist, mis pole üldse antud juhul ostu ja müügi tehinguga seotud. Antud näidete esinedes ei tohiks tehinguid teha. Tuletan siinkohal meelde ka asjaolu, et internetist ostes on tegemist tehinguga, kus teie ei näe müüjat, ei tunne teda ega tea tema kavatsusi!Petta võib saada ka müüjana, kui paned kauba ostjale teele, kuid raha jäädki ootama. Samuti on esinenud juhtumeid, kus keegi pettur soovib teie poolt müüdavat toodet osta ja lubab kaubale järgi saata kulleri. Küll aga selleks, et kuller tulla saaks, küsitakse teie andmeid ning palutakse teil tasuda kulleri tasu. Taolise juhtum i esinedes kindlasti mitte kiirustada müügiga ning ostuhuvilise käest küsida selgitust. Taolise petuskeemi puhul on kasutatud tuntud kullerifirmasid nagu GLS ja DHL. Tuntud nimesid kasutatakse ikka selleks, et tekitada usaldust.Selleks, et ennast kaitsta, ei tohiks tehingutega kiirustada. Ära häbene pakutavast „tehingust“ rääkida ning pidada nõu enne tehingu teostamist. Tuletan meelde asjaolu, et veebis tuleb olla eriti hoolas, tähelepanelik ja ettevaatlik. A la ti tuleb uurida tausta!Juhul kuijuhtub, et olete sattunud petuskeemi ohvriks, siis võimalusel võtke pangaga ühendust, et vältida suure kahju tekkimist. Samuti andke sellest teada ka politseile.Veebipolitseinikuna julgustan teidjälgima Kagu veebipolitsei tegemisi Facebook.com keskkonnas. Veebipolitsei lehele teen ma ennetavaid postitusi erinevatest levivatest petuskeemidest, mida ma sotsiaalmeedias jagan, ettõsta inimeste teadlikust. Mida parem on meie teadlikkus, seda vähem me erinevate pettuste õnge langeme. Kui interneti teemadega seoses kahtlete mingites olukordades, siis võtke minuga julgelt ühendust. Peame nõu ning arutame erinevad teemad läbi.JANAR KOEMETS


Urmas Reitelmann: “Eilne kinnitas taaskord rahapesu- ja korruptsioonipartei jätkuvat sihikindlat tegevust Venemaa huvides”Eile hääletasid reformierakondlased ja sotsid maha sõjakohtute loomise eelnõu, mille olid esitanud EKRE ja mõned Isamaa poliitikud.
Riigikogu EKRE fraktsiooni liige Urmas Reitelmann: „Sõda Ukrainas, mille alguses ei olnud neil sõjakohtuid, tõestas nende hädavajalikkust. Ukrainlased ise arvavad, et Janukovitši poolt likvideeritud sõjakohtud oleksid aidanud neil säilitada kontrolli Donetski ja Luhanski üle. Aga ei, 11 kuud sõda ei ole valitsusele ega justiitsministeeriumile mitte midagi õpetanud. Samal ajal patrab Kaja Kallas igal võimalikul juhul, et Eesti olevat mingis sõjas. Reformigrupeering valetab nagu alati, samal ajal on Lätis jõutud vastu võtta ka sõjaseisukorra seadus. Tänane kinnitas taaskord rahapesu- ja korruptsioonipartei jätkuvat sihikindlat tegevust Venemaa huvides. Tegemist oli järjekordse sammuga Eesti riigikaitse hävitamiseks ning selge viitega, kellel on riigi reetmisel ja vaenlase huvide teenimisel kõige rohkem karta sõjakohtu kiireid ja karme otsuseid.“


LEVINUD SKEEMID: kuidas petturid su pangakontolt raha noolivad? „Boltist öeldi algul, et väga kahju, aga nemad ei tea midagi.“Enamik rahalistest tehingutest on kolinud internetipanka. Seda kasutavad ära ka kelmid, kes püüavad erinevate petuskeemidega rahale ligi pääseda. Bolti mobiiliäpi kaudu jäi eestlanna ilma lausa 300 eurost, ent tänu tarmukale tegutsemisele õnnestus tal see tagasi saada.
Summad, mida kelmid pangakontolt kätte saavad, on õige erinevad. Alles äsja kirjutas Õhtuleht, kuidas ettevõtte kontolt kadus peale internetipanka sisselogimist 3000 eurot tundmatule pangaarvele välismaal. Samas võib raha teadmata suunas kaduda ka läbi mobiilirakenduse. Merle (nimi muudetud) räägib, kuidas avastas, et läbi Bolti äpi oli pangakontolt lühikese aja jooksul läinud maha väikeste summadena kokku 300 eurot.
Naine võttis ühendust kohe pangaga, kus lasi pangakaardi blokeerida ning vaidlustas tehingud. Suheldes Bolti klienditeenindusega läbi nende rakenduse ta suurt abi ei saanud. „Ütlesid, et väga kahju, aga nemad ei tea asjast midagi. Saatsin isegi pildid oma pangakontost, et need summad on maha läinud,” räägib ta oma pettumusest, kui ükskõikselt temasse suhtuti. Samuti tegi Merle avalduse politseisse ja juba järgmisel päeval kandis pank kaduma läinud raha tagasi.
Väikeste vahedega läks läbi Bolti rakenduse maha üle 300 eurot.
(kuvatõmmis)
Bolti pettuste tuvastamise meeskonna juht Jaanus Uudmäe välistab antud juhul võimaluse, et tegemist oli rakenduse tehnilise veaga. „Tegemist on maksetega, mis on tehtud läbi Bolt Foodi rakenduse, kus on võimalik teha mitu tellimust üksteise järel. Pole sugugi ebatavaline, et mõni kaart on seotud mitme kontoga ja sellelt tehakse lühikese aja jooksul mitu sõitu või tellimust. Tihtipeale teevad näiteks lapsed vanemate kaardiga tellimusi,” pakub ta erinevaid võimalusi. Samas, kui ollakse kindel, et tegu ei ole kliendi enda või tema tuttavate ja pereliikmete tehingutega, siis võib kaart olla sattunud kurjategijate kätte.
Bolti pettuste tuvastamise meeskonna juht Jaanus Uudmäe.
(Erakogu)
Merle ei nõustu Bolti esindaja antud selgitusega. Esiteks oli tegu sõidujagamisteenuse rakenduse ja mitte toidutellimisega. Samuti ei olnud rakenduses näha ühtegi tellimust, mille eest raha oleks pidanud kontolt maha minema. „Kuigi klienditeenindusest mulle vastati, et Boltile pole see raha laekunud ja nad ei oska aidata, siis paari nädala pärast kandsid nad mulle selle summa tagasi. Miks nad seda siis tegid?” mõtiskleb naine. Topeltsummat tema arvele siiski ei jäänud, sest pank võttis üleliigse kande tagasi.
Uudmäe täiendab, et klient ei näegi sõidurakenduses tehtud tehinguid, sest tema pangakaardiga loodi uus konto Bolt Foodi rakendusse. Seega tehti kõik juhtumiga seotud kahtlased tehingud läbi uue Bolt Foodi konto. „See on tavapärane käitumismuster kelmide puhul, kes on saanud kaardiandmed ja on otsustanud neid kuritarvitada,“ selgitab ta.
Ohver annab ise ligipääsu
Kuigi erinevatest pettustest kuuleb viimasel ajal tihti, siis tõdeb Swedbanki kommunikatsiooni valdkonnajuht Martin Kõrv, et juhtumite arv on püsinud viimastel kuudel suhteliselt stabiilsena. „Võrreldes mullusega on pettuste arv langenud. Inimeste teadlikkus on tõusnud ja nii lihtsalt „kõne pangast“, investeerimispettused ja teised finantspettused enam läbi ei lähe,“ lisab ta. Samas ei ole erinevad kelmused kuhugi kadunud ja ohvreid ikka leidub.
Ligipääsu pangakontole võimaldab kurikaeltele reeglina ohver ise. Kõrv kirjeldab näitena olukorda, kus inimene oli kodus ja vaatas telekat, tema mobiilile tuli Smart-ID või mobiil-ID PIN-koodi päring, millesse inimene isegi ei süvenenud. Ta sisestas oma koodi ja jätkas teleri vaatamist, sest telefon ju küsis koodi. Tegelikkuses aga lubas inimene kurjategijad oma internetipanka.
Swedbanki kommunikatsiooni valdkonnajuht Martin Kõrv.
(Jake Farra)
„Kindlasti ei tohi sisestada PIN-koode, kui tehingut ei ole ise algatatud ja ei saada aru, mida parajasti kinnitatakse või allkirjastatakse. Samuti ei vaja pangatöötaja „kahtlaste tehingute blokeerimiseks“, „pettustevastase programmi aktiveerimiseks“ või muu sarnase jaoks seda, et inimene kinnitab neid tehinguid oma PIN-koodiga,“ rõhutab Kõrv.
Eriti tähelepanelik tuleks olla ka internetis kaardiandmete sisestamisega. Mõnedes petuskeemides palutakse kaardiandmed sisestada, et osaleda loteriis, pangale andmete valideerimise või andmebaasi korrastamise jaoks. Tasub mõelda, kas sellisele lehele tasub oma andmeid jagada.
Samuti tuleks hoolikalt läbi mõelda kaardiandmete sisestamine erinevatesse mobiilirakendustesse. Oluline on aru saada, kas tehakse ühekordne ost või on tegemist teenusega, mille eest hakkab teenusepakkuja regulaarselt raha maha võtma. Kõrv soovitab enne teenusega liitumist lugeda reeglite kohta, kuidas ja millal saab teenust tühistada. „Ja loomulikult tuleb teha omale selgeks, kas rakendus on usaldusväärne.”
Pangakaardiandmete kättesaamiseks ei ole tingimata vajalik, et ohver need kuhugi sisestaks. Kuna tänapäeval on praktiliselt igal mobiilil kaamera, siis piisab vaid hetkest, et kurjategija saaks oma valduses oleva pangakaardi mõlemast poolest pildi teha. Seejärel saab kurjategija need andmed edasi müüa või hiljem kuritarvitada. Ohver ei pruugi kaardiandmete lekkimisest sellisel juhul teadagi. Kurjategija võib kaardiomanikule helistada alles poole aasta pärast ja lugeda ette kõik kaardiandmed. Sellega jätab ta mulje, et on pangatöötaja ja keelitab ohvrit oma Smart-IDga või mobiil-IDga tehinguid kinnitama.
Pangakaarti tuleb hoida nagu sularaha ja seda ei tohi jätta laokile. Pangakaardiga maksmisel tuleb jälgida, et kaart oleks kogu aeg vaateväljas ja teenindaja ei läheks sellega tehingut tegema tagaruumi.
Kas raha saab tagasi?
„Kaardiandmetesse ja internetipanka tuleb suhtuda samamoodi nagu sularahasse rahakotis. Me ei usalda ju võõrale inimesele oma rahakotti hoida või ei jäta seda avalikku kohta, kus sellele on kõrvalistel isikutel kerge ligi pääseda,” ütleb Kõrv ja lisab, et nii on ka digitaalse rahaga, millega tuleb ümber käia sama ettevaatlikult kui paberkupüüridega. Kelmidelt raha tagasisaamiseks on alati parem, kui tegutsetakse nii kiiresti kui võimalik.
„Kui me anname oma rahakotist paberkupüüri kurjategijale, kuid seejärel mõistame, et tegu oli pettusega, siis me ei saa loota, et helistame panka ja pank paneb selle raha arvele tagasi. Sama on digitaalsete tehingutega,” selgitab Kõrv. Juba pangakontolt kadunud raha tagasisaamiseks tuleb kurjategija tabada ja tema käest raha tagasi saada. Seda kõike eeldusel, et tal on raha veel alles.
Makseid saab peatada, kui need ei ole veel pangast välja saadetud. Samas liiguvad välkmaksed sekunditega ja ööpäevaringselt. Kõrv selgitab: „Makset saab tagasi kutsuda samuti, kuid see eeldab, et makse saaja on nõus seda raha tagastama. Kui tegemist on kurjategijaga, siis ilmselt ei ole ta väga koostööaldis.“


Kiiev: Vene propagandal ei õnnestu lüüa kiilu Ukraina toetusesseKIIEV, 12. jaanuar, BNS – Moskva ei suuda lüüa propagandamanipulatsioonidega kiilu rahvusvahelisse toetusesse Ukrainale, kirjutas välisministeeriumi kõneisik Oleh Nikolenko Facebookis, kommenteerides Vene presidendi kõneisiku Dmitri Peskovi sõnu, et läänes väidetavalt kasvab ärritus Ukrainale antud välisabi ebatõhusa kasutamise tõttu seal vohava korruptsiooni pärast, edastas kolmapäeval Unian.
"Klassikaline tees Vene propaganda metoodikast. Kreml ei peata katseid lüüa kiilu meie riigi rahvusvahelisse toetusse eduka vastupanu taustal Venemaa kallaletungile," märkis Nikolenko.
Diplomaat lisas, et "varem üritas Moskva innukalt diskrediteerida ka lääne sõjalist abi, levitades vihjeid selle sattumisest salakaubavedajate kätte".
"Neil see ei õnnestu. Nagu märkis Dmõtro Kuleba, ootab meid 2023. aastal heade uudiste kaskaad nii uusimate relvade tarnimise kui ka uue rahalise abi kohta. Meie välispartnerid on Ukraina võidu tagamisel sihikindlamad kui kunagi varem," ütles pressiesindaja.
Baltic News Service


Kärdla lennuhangetega on topeltsegadusSegadus Tallinna-Kärdla-Tallinna lennuliini riigihankega veel kestab, kui uus kogub juba hoogu - jaanuari lõpust tahab transpordiamet leida liinile uue, ajutise vedaja. Praegune vedaja kritiseerib viisi, kuidas hankeid läbi viiakse ja süüdistab ametit korruptsioonis.Transpordiamet tühistas Tallinna-Kärdla-Tallinna lennuliini riigihankel tehtud otsused ja teatas, et uuendab hanke menetlustoiminguid, lennuliini teenindamiseks aga sõlmib ajutise otselepingu.Transaviabaltika kõneisik Rene Must ütles, et tegid eile ajutisele hankele oma pakkumise, see avati ja kahe tunni pärast teatati neile transpordiametist, et hanke reegleid muudetakse.Uus tingimus, mis hankesse lisati, oli kohustus maanduda Kärdla lennuväljal ka juhul, kui raja kood on neli. „Kood neli tähendab, et rajal võib olla kokkupressitud lumi ja lumekihi paksus on määramata,“ selgitas Must.Musta sõnul teeb Transaviabaltika igal juhul pakkumuse ka järgmisel ajutise vedaja leidmiseks kuulutatud hankel, transpordiametit aga süüdistab ta korruptsioonis: „See on puhas korruptsioon - nad teevad kõik selleks, et hanke võidaks rma, kus töötavad endised lennuameti töötajad!“Amet kordab hanke menetlustVaideid vaidlustuskomisjon läbi vaadata ei jõudnudki, enne tunnistas transpordiamet oma 10. jaanuari käskkirjaga tehtud otsused kehtetuks. Nii need, millega lükati tagasi Transaviabaltika ja Diamond Sky pakkumus, kui otsus, millega tunnistati edukaks OÜ NyxAir pakkumus.„Seega on hankija ise tunnistanud kehtetuks otsused, mille kehtetuks tunnistamist vaidlustaja taotles,“ selgitas vaidlustuskomisjoni liige Taivo Kivistik.Pakkuja võib nõuda ka menetluskulude hüvitamist. „Vaidlustuskomisjon teeb otsuse kohe, kui Transaviabaltika esitab taotluse menetluskulude väljamõistmiseks hankijalt,“ viitas Kivistik.Leping praeguse teenindajaga lõpeb 28. jaanuaril.Transpordiameti ühistranspordiosakonna juhataja Andres Ruubas ütles, et pakkumuste kontrolliks tuleb üle vaadata lennukite suutlikkus maanduda Kärdla lennuväljal, arvestades raja pinnakatte seisukorda. „Kontrolli tulemustest sõltuvalt teeme vajalikud menetlustoimingud ja otsused uuesti,“ lisas Ruubas.„Kärdla lennuliini teenindamine igal juhul jätkub ka pärast 28. jaanuari,” kinnitas Ruubas. Selleks võtab transpordiamet hinnapakkumised ja sõlmib kuni hanke tulemuste selgumiseni ühega pakkujatest ajutise otselepingu lennuliini teenindamiseks.Jetstreamid enam ei sobinudEnne jõule teatas transpordiamet, et Tallinna ja Kärdla vahel hakkab lendama 33kohaline lennuk, kuna lennuhanke võitis praegu Kuressaare liini teenindav NyxAir. NyxAir tegi kõige kallima pakkumuse ja küsis ühe edasi-tagasi reisi eest üle 5000 euro. Transaviabaltika ja OÜ Diamond Sky pakkumused olid vastavalt 4300 eurot ja ligi 4000 eurot. Mõlemad pakkusid sama tüüpi lennukit, millega Transaviabaltika praegu liini teenindab ehk 19-kohalist Jetstream 32. Transpordiameti hinnangul Jetstream 32 enam uuel hankel osalema ei sobinud. Rahvusringhäälingule ütles Ruubas, et probleemiks on karmistunud regulatsioon ja selle lennukitüübi pärast tuli kahe ettevõtte pakkumused tagasi lükata. „Vaidlus käib tegelikult selle üle, millised lennukid on suutelised Tallinna-Kärdla liini teenindama, et tagada katkematu lennuühendus Kärdlaga,“ märkis Ruubas siis.Rene Must selgitas Hiiu Lehele eile, et lennuamet küsis neilt aasta lõpus lennuki võimsuste arvutamise tabeli. „Nad võtsid sealt ühed numbrid, arvutasid ja leidsid, et Jetstream ei ole teatud oludes suuteline Kärdla lennuväljal maanduma. Meid nad sellest ei informeerinud ja otsus, et Jetstreamid Kärdlasse lendama enam ei sobi, tuli meie jaoks nagu välk selgest taevast - me ju maandume iga päev - lennud toimuvad!“ ütles Must. Peale hanke tulemuste avalikustamist selgitasid Transavaiabaltika esindajad ametile, et neid numbreid nad lennuki võimsuste arvutamisel ei kasuta. Kontrollimisel selgus, et neis numbrites olid ka vead ja Transaviabaltika saatis ametile uue tabeli. Selle järel tühistas transpordiamet hanke ja alustas hanget ajutise vedaja leidmiseks.KAI KALLAS: "Naer on üks asi, mis raskustest üle aitab."PIRET EESMAAHARDA ROOSNA


Kolmandik süüdi jäänud ettevõtetest ei taha kahju korvataNii riiklike kui vabatahtlike tarbijakaitsjate hulgas on levinud arvamus, et tarbijavaidluste komisjoni otsused võiksid olla täitedokumendid nagu kohtuotsusedki, mitte aga nagu praegu – vabatahtlikult täidetavad. Kuigi sulitsenud ettevõtted jätavad täitmata kolmandiku tarbijavaidluse komisjoni otsustest, mis tehtud nende kahjuks ja tarbija kasuks, pole seadusetäienduseni seni jõutud.Kui oled tarbijana petta saanud ja sulle on müüdud kas vigane asi või jäetud vaatamata ettemaksule teenus osutamata, on lihtsaim võimalus esitada kaebus tarbijavaidluse komisjonile (TVK). See tegutseb Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti https://www.ttja.ee/ juures. Paraku on selle otsused  tarbijat petnud ettevõtte jaoks kõigest soovituslikud. Nende firmade suur arv, kes otsuse peale vilistavad, paneb küsima, kas ei peaks mõtlema tarbija tõhusama kaitsmise peale. Teisisõnu, TVK otsused võiksid olla täitmiseks kohustuslikud – nõnda nagu on kohtuotsused.Nimekirjas umbes 150 ettevõtetTarbijavaidluste komisjoni mustast nimekirjast https://jvis.ttja.ee/modules/tarbijavaidluskomisjoni-otsused/mustnimekiri võib leida ka tuntud ettevõtteid nagu postimüügikaubamaja Hobby Hall, ehitusettevõtte Mitt & Perlebach, lennukompanii esindaja SmartLynx Airlines Estonia jt.Kõige rohkem rahuldamata nõudeid seostub postimüügiga, kus raha on makstud, aga kaupa pole klient saanud. Nii leidub ainuüksi ühe ettevõtte vastu 18 pretensiooni, mille lahendamisel on TVK jätnud õiguse tarbijale. Palju nõudeid leidub ka näiteks ühe piletimüügiettevõtte vastu, kes ei maksa tagasi ära jäänud kontsertide eest piletiraha.Ohtralt leidub pretensioone, mille tarbijavaidluste komisjon on tarbija kasuks rahuldanud, automüügifirmade vastu. Tegemist on n-ö klassikaga. Olles ostnud kasutatud sõiduki, on sellel peatselt ilmnenud varjatud vead ja remont on kujunenud kulukaks. Ettevõte ei taha aga kahju hüvitada.Kokku asub mustas nimekirjas päris palju ehk ümmarguselt poolteistsada ettevõtet. Ent kuna TVK otsused on vaid soovituslikud ega ole täitedokumendid nagu kohtute otsused, jääb valdavalt kõik sinnapaika. Teisisõnu, inimestele jääb TVK otsuse näol vaid moraalne õigus, kuid oma raha nad tagasi ei saa.Aasta täitub ja kõik ununebKauplejal on tarbijavaidluste komisjoni otsuse täitmiseks 30 päeva. Kui kaupleja otsust 30 päeva jooksul ei täida, kantaksegi patustanud kauplejad niinimetatud musta nimekirja kuni otsuse täitmiseni, kuid mitte kauemaks kui 12 kuuks.See tähendabki, et päris suur on kiusatus jätta petta saanud klient pika ninaga. Kui aasta saab täis, ei tulene sellest ettevõtte jaoks mingeid sanktsioone – nagu näiteks sunniraha. Probleemist ei jää märkigi maha. Kuna nn mustas nimekirjas paikneb hulk ettevõtteid juba palju kuid ning osa peaaegu juba aasta, pole ka põhjust arvata, et nad sooviksid omi võlgnevusi tarbijate ees kustutada. Lisaks, kui paljudel meist on ikka aega või harjumust musta nimekirja https://jvis.ttja.ee/modules/tarbijavaidluskomisjoni-otsused/mustnimekiri aegajalt üle vaadata enne, kui midagi ostame või teenust tellime.  Tarbijavaidluste komisjoni on praeguse korra järgi määratud juhtima sõltumatu ekspert ehk teisisõnu – tegemist ei tohi olla riigiametnikuga. Praegu täidab juhi kohuseid näiteks vandeadvokaat Kai Amos.„Kas muuta otsused sundtäidetavaks, siin on tegemist poliitilise otsusega,“ rääkis Amos, et ei soovi selles küsimuses otsest seisukohta võtta. „Teisalt ei ole otsuste täidetavus laiemalt võttes sugugi halb ja sageli ei täideta ju ka kohtuotsuseid, ehkki need on täitedokumendid. Tarbijavaidluse komisjoni pädevus on ikkagi kitsendatud, ja see on mõeldud vaid lihtsamate vaidluste jaoks. Kui on tegemist keerulisema juhtumiga, siis peaks tarbija ikkagi minema kohtusse.“Amose sõnul pöörduvadki paljud tarbijad komisjoni, et saada kohtueelset eksperthinnangut, kas tasub asjaga edasi tegeleda. Teisalt möönab Amos, et tõepoolest, kui tegemist on kasvõi paari-kolmesaja eurose nõudega, ei tasu see tsiviilkohtumenetlusega kaasnevat aja- ning rahakulu ära. Firmad, kui jätavad TVK otsuse täitmata, aga sageli just sellele mängivadki.Kohtusse hagiavalduse koostamiselgi peaks konsulteerima juristiga. See on aga juba omaette kulu jne. Lisaks peab tarbija maksma riigilõivu.Amose sõnul on tegemist põhimõttelise õiguspoliitilise küsimusega: kas kohtueelselt vaidlusi lahendavate komisjonide otsustele peaks andma laiemalt täitedokumendi jõu? Või jätma ikkagi põhiliseks otsustajaks kohtu? Näiteks töövaidluskomisjoni otsus on samasuguse juriidilise jõuga otsus nagu kohtuotsus. Jõustunud töövaidluskomisjoni otsus on pooltele täitmiseks kohustuslik.Amet: täitemenetlus oleks põhjendatavTarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametitarbijavaidluste komisjoni sekretariaadi juhataja Veiko Kopamees on aga seda meelt, et olukorda tuleks muuta.„Arvestades, et täitmata jääb pea kolmandik TVK otsuseid, on seetõttu otsuste täitemenetlusega täitmise võimaluse loomine sisuliselt põhjendatud ning vastav ettepanek on seaduse muutmiseks ka varasemalt tehtud,“ ütles ta. „Sellisel juhul oleks TVK otsus, nagu ka näiteks kohtuotsus, täituri poolt sundkorras täidetav. Täitmata jäävad otsused põhjustavad rahulolematust ka tarbijates, sest juhul, kui kaupleja otsust vabatahtlikult ei täida, on kogu vaidluse lahendamine tarbija vaates ebamõistlik ning oma õiguste kaitseks tuleks ikkagi kohtusse pöörduda, mis on omakorda aja- ja rahakulukas. Kohtuväliste tarbijavaidlusi lahendavate üksuste puhul on siiski ka teistes EL riikides valdavalt tegemist otsustega, mis ei ole sundtäidetavad.“Veiko Kopamehe sõnul leidub siiski ka neid n-ö musta nimekirja kantud ettevõtteid, kes siiski täidavad otsuseid hiljem vabatahtlikult. Arvestades nn mustas nimekirjas olevate ettevõtete arvu, võib siiski väita, et enamik nendest otsustest jääbki kahjuks täitmata ja tarbija nõue vaatamata tarbija kasuks tehtud komisjoni otsusele rahuldamata. Kopamehe arvates oleks nn mustal nimekirjal suurem mõju, kui inimesed seda rohkem jälgiksid ja hoiduksid sinna kantud ettevõttete kliendiks hakkamast.Üldisemat tarbijakaitse alast nõu võib saada lisaks Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile  https://www.ttja.ee/1994. aastast tegutsevast MTÜst Eesti Tarbijakaitse Liit https://tarbijakaitse.ee/, mis kujutab endast vabatahtlike tarbijanõustajate ühendust. Sinna kuuluvad omakorda Lääne-Virumaa, saarte, Rakvere, Viljandimaa, Narva ja Järvamaa tarbijakaitse ühingud.Tarbijakaitse liidu telefon, millele peaks vastama nõustaja, aga vaikib nukralt, ja põhjus on lihtne. Tarbijakaitse liit on tänavu juba teist aastat riigi poolt ilma rahastuseta jäetud. Varem korvati kulusid, näiteks loenguid ja üldist nõustamist mõnekümne tuhande euro ulatuses aastas.Vabatahtlikud tarbijakaitsjad on rahastusetaNõnda nagu seletas liidu juhatusse kuuluv Valli Järve, on künnis riigi poolt nüüdseks liiga kõrgeks seatud. Nõutakse, et tegutseks jurist ja deposiidis hoitaks 2000 eurot. „Kust seda raha võtta, sest juristile on ju samuti tarvis maksta, aga me ei ole ju teeniv ettevõte,“ rääkis Järva. „Liidu telefoniarve olen viimasel ajal maksnud omaenda rahast.“Järva sõnul helistab talle iga päev keegi ja küsib mõnes tarbijakaitseküsimuses abi. Tema sõnul siiski püssi põõsasse ei visata, kõnedele vastatakse ja püütakse liidu kodulehtegi https://tarbijakaitse.ee/liikmed-ja-kontaktid/ alles hoida – kuni ehk edaspidi taas rahastust leitakse.Samamoodi nagu Veiko Kopamees, arvab ka Valli Järve, et tarbijavaidluste komisjonide otsused tuleks muuta täitedokumendiks. Ta avaldas lootust et ehk järgmine Riigikogu ja valitsus võtavad asja ette.   ]]>


Kristina Kallas: järgmises valitsuses peaks olema Põhjamaadega koostöö eest vastutav ministerEesti 200 aseesimees Kristina Kallas kirjutas sotsiaalmeedias, et Eesti peaks liituma Põhjamaa riikide koostööga ja saama Põhjamaade Ministrite Nõukogu liikmeks. «Põhjamaade koostöö toimib täna juba pool sajandit läbi rahvusparlamentide ametlike koostöövormide ning Põhjamaade Ministrite Nõukogu. Eesti siht peaks olema nende koostööorganisatsioondega liitumine järgmise kümnendi jooksul,» leidis Kallas.
Tema hinnangul on Põhjamaid koostöösse põiminud ühised väärtused ja huvid. Eestit liidab Põhjamaadega kultuur ja ajalugu. On ka palju sarnaseid tasemeid: Eesti haridus on maailma tipus ja Eesti korruptsiooni tajumise indeks madalal.
«Põhjamaade koostöö keskendub kultuurile, heaoluühiskonnale, keskkonna teemadele, haridusele ja teadusele ning seda toetab ühine identiteet – keele- ja kultuuriruum ning väärtused nagu võrdsus, toimiv heaoluriik, vaba liikumine ja sõnavabadus,» kirjutas ta ja lisas, et need on ka Eesti väärtused. «Muutunud geopoliitilises olukorras on koostöö keskmeks ka julgeolek, eriti küberjulgeolek, kus Eestil on isegi rohkem õpetada kui õppida teistelt Põhjamaadelt,» märkis ta.
«Järgmises Riigikogus luuakse Põhjamaade koostöö grupp ning valitsuses on Põhjamaadega koostöö eest vastutav minister. Eesti teeb ametliku avalduse soovist liituda koostööga. See on Eesti 200 plaan,» lausus Kallas.
Paet: intensiivselt end peale suruda pole mõistlik

Urmas Paet
Remo Tõnismäe

Eurosaadik Urmas Paet (RE) lausus Postimehele, et kui liituda Põhjamaade Ministrite Nõukoguga, siis on ennekõike vaja sellesse kuuluvate riikide ehk viie Põhjala riigi nõusolekut ja soovi võtta juurde uusi liikmeid.
 «Seda teemat sai mõni aeg tagasi kombatud ning siis oli Põhjamaade Nõukogu hoiak, et nad ei soovi uusi liikmeid, vaid tahavad jätkata traditsioonilise Põhjamaade koostöö mudeliga. Seega on need riigid omaaegsest Eesti võimalikust huvist teadlikud ning intensiivselt end peale suruda pole mõistlik ega tulemuslik,» lisas Paet.
Ta rõhutas, et Eesti teeb Põhjamaadega igakülgset koostööd Euroopa Liidus, NATOs - peagi saavad Soome ja Rootsi ka NATO liikmeks, Läänemeremaade Nõukogus – praegu ilma Venemaata, kahepoolselt jne. Veel lisaks on lootust, et peagi on Eesti ka Arktika Nõukogus.
«Seega, kui Põhjamaade Nõukogu liikmesriigid tahaksid Eestit kampa võtta, siis me muidugi võiksime minna, kuid ma ei näe seda soovi Põhjamaade Nõukogu laiendada,» märkis Paet.


Eesti jalgpallikoondis tõmbas soomlastele kolmandat korda järjest mütsi silmade peale. Võiduvärava löönud Miller: uus veri annab koondisele uut energiat ja põlemist juurdeEesti meeste jalgpallikoondis pidas Portugalis toimunud treeninglaagri lõpetuseks teise maavõistlusmängu. Pühapäeval Islandiga 1 : 1 viiki mänginud eestlased alistasid Soome koondise 1 : 0.
Kuigi Eesti koondise peatreener Thomas Häberli oli Portugali kutsunud rohkelt mängijaid, kes seni rahvusesinduse eest platsile jooksnud ei ole, siis Soome vastu jäi ta algkoosseisu nimetades truuks oma põhimõttele ehk saatis platsile võimalikult tugeva ja kogenud koosseisu. Võrreldes Islandi-matšiga tegi Häberli algkoosseisus vaid kolm muudatust, kui väravasuul alustas Marko Meerits, keskkaitses Marko Lipp ja keskväljal Nikita Vassiljev. Et viimane oli mänguminuteid teeninud ka Islandi vastu, siis ainsatki debütanti Eesti algrivistusest ei leidnud. Võrdluseks: Soome juhendaja Markku Kanerva andis algkoosseisus esimese koondisemängu koguni kuuele pallurile. Ka Soomel oli Portugalis üks maavõistlus juba peetud, kui esmaspäeval jäädi 0 : 2 alla Rootsile.
Mängu esimesed kümmekond minutit kulgesid põhjanaabrite taktikepi järgi, kes lükkasid söötu ja surusid meie mehed oma platsipoolele, kuid esimese ohtlikuma olukorra lõid eestlased. Veerandtunnise mängu järel leidis Konstantin Vassiljev pika diagonaalsööduga vasakult äärelt rünnakule tõusnud äärekaitsja Ken Kallaste, kes söötis palli omakorda karistusalasse, kus teisel äärekaitsjal Taijo Tenistel jäi palli tabamisest napilt puudu.
Laias laastus jäigi see Eesti esimese poolaja teravaimaks võimaluseks. 38. minutil sai vasaku jalaga kauglööki üritada Konstantin Vassiljev, kuid keegi soomlastest sai jala vahele ning pall keris väravast mööda. Tõsi, põhjanaabrite puurilukk Viljami Sinisalo tegi igaks juhuks ka tõrje ja Eesti teenis sealt olukorrast nurgalöögi, millest küll midagi väga ohtlikku ei sündinud.
Liialt ohtlikke momente ei tekkinud esimesel kolmveerandtunnil ka soomlastel. Kõige suuremat aktiivsust demonstreeris ründaja Anthony Olusanya, kes sai kolmel korral pealelööki üritada. Kui 22aastase noormehe kaks esimest üritust blokeeriti Eesti koondise keskkaitsjate poolt, siis kolmandal korral virutas ta palli Estadio da Nora jalgpallistaadioni aia taha.
Teise poolaja hakatuseks saatis Häberli platsile esimese debütandi, kui Meeritsa asemel siirdus väravapostide vahele Karl-Romet Nõmm. Peagi lisandus ka teine debütant, kesktormaja Sten Reinkort ning 66. minutil sai Eesti koondise eest esimest korda väljakule ründaja Robi Saarma. Kümme minutit enne kohtumise lõppu saatis Häberli platsile ka neljanda debütandi Danil Kuraksini.
Sarnasel esimesele kulges teinegi kolmveerandtund üpris võimalustevaeselt. Esimene tõeliselt ohtlik olukord tekkis teisel poolajal kahekümneminutilise mängu järel, kui Nõmm eksis väljatulekul ega suutnud lahtist palli käte vahele haarata, kuid tema ja teiste eestlaste õnneks suunas Diogo Tomas selles olukorras palli peaga meie väravast mööda.
Eesti esimene hea võimalus teisel poolajal tekkis 78. minutil, kui Markus Poom vinditas nurgalögist palli teravalt soomlaste värava ette. Seal pani nahkmunale pea vahele keskkaitsja Ville Koski ning tema puutest tuhises pall üpris napilt üle Sinisalo kaitstava värava tagumise ristnurga. Viis minutit hiljem kordus sama stsenaarium, kuid ka nüüd läks Koski klaariv pealöök väravast mööda.
Järgnenud nurgalöögi järel avas aga Eesti mänguskoori. Lahtine pall langes Martin Milleri saagiks ning kui tema esimene löök takerdus veel vastastesse, siis Tartus sirgunud mängumehe teine, vasaku jalaga sooritatud üritus leidis tee meestepuntra vahelt väravasse. Tegemist oli 25aastase poolkaitsja teise väravaga Eesti koondise särgis.
Soome jõudis viigile väga lähedale kohe oma esimesel vasturünnakul, kuid Agon Sadiku löök vuhises meie õnneks napilt väravapostist mööda.
Kui Islandi vastu jäi Eesti viimasel minutil võidust ilma, kui vastastel lubati penaltist viigistada, siis Soome vastu hoiti eduseisust kinni. Tõsi, kohtumise neljandal lisaminutil oli võit peaaegu käest libisemas, kui taas eksis Nõmm, kes pudistas vastaste tsenderdusest tulnud palli enda ette, kuid Sadiku saatis mänguvahendi Portugali õhtutaevasse.
Nii on Eesti saanud Soomest nüüd jagu kolmel korral järjest: 2019. a alguses alistati põhjanaabrid 2 : 1 ja 2021. a juunis 1 : 0.
Kohtumise järel vestlesid Eesti ajakirjanikega võiduvärava autor Martin Miller ja peatreener Thomas Häberli, kes mõlemad jäid nii kümme päeva kestnud treeninglaagri kui ka mängudega Islandi ja Soome vastu rahule.
„Võit ja viik tugevate vastaste vastu – võib rahule jääda küll, ma arvan. Need on päris head tulemused,“ lausus Miller, kes Islandi vastu toimetas äärekaitses, Soome vastu aga oma tavapärasemal positsioonil keskväljal. „Ka uued poisid said minu arvates väga hästi hakkama. Uus veri annab koondisele uut energiat ja põlemist juurde. Kõiki tuleb kiita!“
Mäng Soomega algas Eesti jaoks üpris rabedalt. Kas kohtumine Islandiga oli meestel veel jalagdes?
„Seda ei oska öelda. Kohati mängis Soome palliga päris hästi ja olime väga alla surutud, aga suutsime sealt lõpuks välja pressida. Arvan, et lõppkokkuvõttes tegime kaitses korraliku mängu,“ lausus Miller.
Häberli kinnitas, et jäi Portugalis veedetud ajaga enam kui rahule, eriti seetõttu, et seoses mängijate klubivahetustega tuli enne laagrit teha koosseisus palju muudatusi.
„See polnud lihtne, kuid siin koha peal oli väga hea laager. Alistasime FIFA edetabeli 56. meeskonna ja tegime 63. kohal paikneva koondisega viigi, kusjuures nad lõid värava viimasel minutil. Võime olla nende tulemuste üle õnnelikud. Need olid väga head kümme päeva,“ lausus Häberli.
Talle endale kõige enam muljet avaldanud mängijatest tõi šveitslane esile Milleri, kes näitas head kvaliteeti nii Šveitsi vastu äärekaitses rügades kui ka Soome vastu keskväljal. Samuti pälvis Häberlilt verbaalse pai keskkaitsja Rasmus Peetson, kes tegi kaks väga head mängu.
„Nooremad mängijad – me teame nende kvaliteeti. Nad vajavad veel aega, aga me vajame neid tulevikus. See laager oli hea koht, kus neid lähemalt jälgida,“ märkis Häberli. Ta kiitis siiski veel nimeliselt keskkaitsjat Erko Jonne Tõugjast ja poolkaitsjat Nikita Vassiljevit. „Tõugjas mängis hästi, Vassiljev näitas, et ta suudab duelle võita ning tal on palliga mängus kvaliteeti,“ tõi Häberli esile.
Rääkides konkreetsemalt mängust Soomega, tõdes Häberli, et esimesel poolajal eksisid mõlemad meeskonnad päris palju ning mõlema tiimi esituses nappis kvaliteeti.
„Esimene poolaeg oli keeruline, aga teine poolaeg oli parem. Hea oli see, et suutsime seekord 1 : 0 eduseisust kinni hoida ja mängu võita – see oli võrreldes Islandi mänguga kindlasti parem asi. Ja võita sellisel tasemel meeskonda on meie enesekindluse jaoks kindlasti oluline,“ lisas peatreener.
EESTI – SOOME 1 : 0 (84. Martin Miller)
Eesti koosseis: Marko Meerits (46. Karl-Romet Nõmm), Ken Kallaste (81. Daniil Kuraksin), Erko Jonne Tõugjas, Rasmus Peetson, Marko Lipp, Taijo Teniste (51. Hindrek Ojamaa), Martin Miller, Konstantin Vassiljev (66. Markus Poom), Nikita Vassiljev, Henrik Ojamaa (51. Sten Reinkort), Sergei Zenjov (66. Robi Saarma).