Pressiteade: 66 protsenti tolli kontrollimahtudest moodustasid
 eelmisel aastal sanktsioonide kontrollidMaksu- ja Tolliamet
PRESSITEADE
26.01.2023

66 protsenti tolli kontrollimahtudest moodustasid eelmisel aastal
sanktsioonide kontrollid

26. jaanuaril tähistab Maksu- ja Tolliamet rahvusvahelist tollipäeva,
mille raames heidetakse pilk ka möödunud aasta tulemustele. Alates 2022.
aasta veebruarist on Maksu- ja Tolliamet kohaldanud jõuliselt Euroopa
Liidu kehtestatud sanktsioone Venemaa vastu.

„Olles üks neljast Euroopa Liidu riigist, kellel on maismaapiir
Venemaaga, on Eesti tolli roll kahtlemata vastutusrikas ning saanud ka
rahvusvahelist tähelepanu ja tunnustust,“ ütles Maksu- ja Tolliameti
tolliosakonna juht Eerik Heldna. „Kõikidest eelmisel aastal tolli poolt
tehtud kontrollidest moodustasid 66 protsenti sanktsioonide kontrollid.“

Kui varasemalt on Venemaa olnud Eestile üks kaubanduspartneritest, siis
eelmine aasta ja sellises mahus sanktsioonide rakendamine oli Eesti
tolliametnikele väljakutseterohke.

Eerik Heldna sõnul töötavad Euroopa Liidu tolliasutused kui üks
meeskond. „Tolliametnikud teevad sanktsioonide jõustamisel tihedat
koostööd, sest järjest enam puutume kokku olukordadega, kus otsitakse
võimalusi sanktsioonidest kõrvale hiilimiseks,“ tõi Heldna välja.
„Oleme tuvastanud erinevaid sanktsioonidest kõrvale hiilimise juhtumeid,
näiteks topeltdokumente, kauba valet klassifitseerimist, kaubale vale
päritolu märkimist või kaubale vale väärtuse deklareerimist. Tegeleme
jätkuvalt nende pettuste tuvastamisega ja menetlemisega.“

„Sanktsioonid ei tähenda ainult kauba-, vaid ka finantssanktsioone,“
ütles Heldna. 2022. aastal külmutas Maksu- ja Tolliamet 19
sanktsioneeritud ettevõtte ettemaksukontod, summas üle 8 miljoni euro,
tehes seejuures koostööd ka Rahapesu Andmebürooga.

Maksu- ja Tolliameti suunaks on automatiseeritud ja andmepõhised
kontrollid, millele lisandub väljaõppinud tolliametniku kontroll. Kõik
riskid hinnatakse elektrooniliselt ning kontrolle teostatakse
mitmeetapiliselt.

Täna, rahvusvahelisel tollipäeval, tähistab Maailma Tolliorganisatsioon
WCO oma 70. aastapäeva. Maksu- ja Tolliamet viib sel puhul läbi
konverentsi Sisekaitseakadeemias, kus õpetatakse tulevasi maksu- ja
tolliametnikke. Rahvusvahelise tollipäeva raames tunnustab Maailma
Tolliorganisatsioon (WCO) aukirjaga ka Maksu- ja Tolliameti kümmet
töötajat.

Lugupidamisega
Karin Laurima
Meediaspetsialist
+372 504 6343
www.emta.ee<http://www.emta.ee>

________________________________
Käesolev e-kiri võib sisaldada asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud
teavet. Kui te ei ole selle kirja adressaat, palun võtke ühendust
saatjaga ning kustutage e-kiri arvutist.
This e-mail may contain information which is classified for internal use.
If you are not the intended recipient of this message, please notify the
sender immediately and delete the message.


Finantskuritegevusega võitlev Salv kaasas laienemiseks 4 miljonit eurotJaga:
Autor: foundME • 26. jaanuar 2023
Jaga:
Salvi tegevjuht ja kaasasutaja Taavi Tamkivi.
Autor: Andras Kralla/Äripäev
Endiste Skype’i ja Wise’i võtmetöötajate asutatud idufirma Salv kaasas 4 miljonit eurot, et laieneda Euroopas.
Investeerimisvooru juhtis USA riskikapitalifond ffVC, osalesid ka Saksamaalt G+D Ventures ja senised investorid. Kaasatud summa võimaldab Salvil edasi arendada oma koostööl põhinevat finantskuritegevusevastast platvormi ja toetada geograafilist laienemist uutesse piirkondadesse, sealhulgas Poola.
FoundME.io toetajad:
Sisu on kättesaadav ainult tellijale.
Kui oled juba tellija, siis logi sisse või vormista tellimus
Logi sisse
Telli foundME / esimene kuu 3,90


MTA: kaks kolmandikku tolli kontrollimahtudest olid mullu sanktsioonidTALLINN, 26. jaanuar, BNS – Maksu- ja tolliameti kõikidest eelmisel aastal tehtud kontrollidest moodustasid 66 protsenti sanktsioonide kontrollid.
Euroopa Liidu kehtestatud sanktsioone hakkas amet kehtestama 2022. aasta veebruarist, teatas MTA. "Olles üks neljast Euroopa Liidu riigist, kellel on maismaapiir Venemaaga, on Eesti tolli roll kahtlemata vastutusrikas ning saanud ka rahvusvahelist tähelepanu ja tunnustust," ütles ameti tolliosakonna juht Eerik Heldna pressiteates.
Kui varasemalt on Venemaa olnud Eestile üks kaubanduspartneritest, siis eelmine aasta ja sellises mahus sanktsioonide rakendamine oli Eesti tolliametnikele väljakutseterohke. Heldna sõnul töötavad aga Euroopa Liidu tolliasutused kui üks meeskond. "Tolliametnikud teevad sanktsioonide jõustamisel tihedat koostööd, sest järjest enam puutume kokku olukordadega, kus otsitakse võimalusi sanktsioonidest kõrvale hiilimiseks," nentis ta.
Heldna sõnul on amet tuvastanud erinevaid sanktsioonidest kõrvale hiilimise juhtumeid, näiteks topeltdokumente, kauba valet klassifitseerimist, kaubale vale päritolu märkimist või kaubale vale väärtuse deklareerimist. "Tegeleme jätkuvalt nende pettuste tuvastamisega ja menetlemisega," kinnitas tolliosakonna juht.
"Sanktsioonid ei tähenda ainult kauba-, vaid ka finantssanktsioone," märkis Heldna. 2022. aastal külmutas amet 19 sanktsioneeritud ettevõtte ettemaksukontod, summas üle 8 miljoni euro, tehes seejuures koostööd ka Rahapesu Andmebürooga.
Maksu- ja tolliameti suunaks on automatiseeritud ja andmepõhised kontrollid, millele lisandub väljaõppinud tolliametniku kontroll. Kõik riskid hinnatakse elektrooniliselt ning kontrolle teostatakse mitmeetapiliselt.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Jõgevamaa mees sattus mopeedautot müües kelmuse ohvriksPolitseile laekus teade, et möödunud nädala alguses müüs 28-aastane Jõgevamaa mees sama vanale naisele mopeedauto hinnaga 3100 eurot.Ostja esitas tehingu tegemisel müüjale küll panga maksekorralduse, kuid raha tänini meheni jõudnud ei ole. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Väidetav krediitkaardifirma õngitseb Hiiumaa mehe nimel raha: minu nimi ja pangakonto number...«Tegu on minu nime ja pangakonto numbriga,» tunnistab Marguse-nimeline härra, kelle pangakontol toimuvad tema teadmata kahtlased tehingud.«Tuli kiri ja sain pakkumise, et saan krediitkaardi,» meenutab Heiti kummalist kirja, mis ühel päeval tema postkasti potsatas. «Vaatasin Facebookist ka ja asi tundus kahtlane – pean maksma 61 eurot ja krediitkaart, kus on laenusumma 2500 eurot juba peal, tuleb koju.»
Heiti tunnistab, et kuigi pakkumine tundus liiga hea, et olla tõsi, kaalus ta krediitkaardi tellimist. «Mõtlesin, aga õnneks sain näpu peale... Tavaliselt küsitakse ikka isikuandmeid, isikukoodi,» jäi ta mõtisklema. «Nii lihtsalt need asjad ei käi, et maksa raha ja kaart on kohe olemas.» Ebausaldusväärsust lisas ka asjaolu, et raha paluti kanda võõrale eraisikule, Marguse-nimelise mehe kontole. «Esimest korda kuulsin sellist asja.»

Kuvatõmmis
Kuvatõmmis

Heiti pöördus Facebooki vahendusel ViaBuy poole, kust sai aga vaid segaseid sõnumeid. Ta esitas küsimuse: «Mis te mõtlete, et inimesed ei saa aru, et tegemist on pettusega?» ja sai järgmise vastuse: «See on 2 asi, mida austate meie seisundit või lahkusite.»
Küll aga selgitas ettevõte Facebooki teel arusaadavalt krediitkaardi toimimist. «Kaart sisaldab laenusummat ja igakuine tagasimakse tehakse otsekorraldusena. Kui ostate krediitkaardi, järgnevad identiteedi kontrollimise protseduurid. Kaart pärineb Saksamaalt ja Luksemburgist.»
Toimetuse saadetud päringule vastas aga ViaBuy: «Ei kommentaari.»

Kuvatõmmis ViaBuy veebilehelt
Kuvatõmmis ViaBuy veebilehelt

Margus, kelle kontole raha palutakse saata, sõnas toimetusele, et kuigi olukord on kummaline, siis tema selles suurt probleemi ei näe. «Olen kursis, et mind petetakse, tegu on minu nime ja pangakonto numbriga, aga mis teha... elan üle.» Üks kodanik on Margusega ka otse ühendust võtnud ja teada andud, et tema nimel säärane petuskeem levib. «Tegelen asjaga, aga õnneks sellel kontol raha ega kaarti ei ole.»
LHV kommunikatsioonijuht Marthi Lepik nentis, et see on järjekordne petuskeem. «Erinevad välismaa kodanikud võtavad kas e-kirja või sotsiaalmeedia kaudu inimestega ühendust, pakuvad pealtnäha soodsatel tingimustel laenu, püüavad muul moel ohvritelt andmeid välja petta või neid petturite juhiste järgi pangakontosid avama meelitada. Et petturite pakutud «hea tehing» saaks tehtud, on neil vaja ligipääsu ohvri kontole.»
Lepik tuletab meelde, et kuigi laen või investeering tundub olevat väga hea, on üldjuhul tegu pettustega. «Hiljem, kui pättidel on ligipääs kellegi kontole olemas, saavad nad neid andmeid ka oma petusõnumites või -kirjades kasutada ja kuvada sõnumi saatjana näiteks mõne ettevõtte (sel juhul ViaBuy) nime,» ütles ta.
Kui sotsiaalmeedias võib liba- või varikonto luua teise inimese nimel tema teadmata, siis Lepiku sõnul pangakontot sellisel moel avada ei saa. «Pangakonto saab avada vaid inimene ise või on see avatud pettuse teel nii, et inimene ise on oma andmed ja identiteedi petturitele konto avamiseks loovutanud. Konto saab igal juhul sulgeda, kui konto omanik helistab panka ja teavitab oma soovist. Ka pangad ise sulgevad kontosid, kui selgub, et neid kasutatakse kuritegevuslikul eesmärgil,» rääkis ta.

LHV
Erik Tikan


MTA: kaks kolmandikku tolli kontrollimahtudest olid mullu sanktsioonidMaksu- ja tolliameti kõikidest eelmisel aastal tehtud kontrollidest moodustasid 66 protsenti sanktsioonide kontrollid.
Euroopa Liidu kehtestatud sanktsioone hakkas amet kehtestama 2022. aasta veebruarist.
Euroopa Liidu kehtestatud sanktsioone hakkas amet kehtestama 2022. aasta veebruarist, teatas MTA. "Olles üks neljast Euroopa Liidu riigist, kellel on maismaapiir Venemaaga, on Eesti tolli roll kahtlemata vastutusrikas ning saanud ka rahvusvahelist tähelepanu ja tunnustust," ütles ameti tolliosakonna juht Eerik Heldna pressiteates.
Kui varasemalt on Venemaa olnud Eestile üks kaubanduspartneritest, siis eelmine aasta ja sellises mahus sanktsioonide rakendamine oli Eesti tolliametnikele väljakutseterohke. Heldna sõnul töötavad aga Euroopa Liidu tolliasutused kui üks meeskond.
Tolliametnikud teevad sanktsioonide jõustamisel tihedat koostööd, sest järjest enam puutume kokku olukordadega, kus otsitakse võimalusi sanktsioonidest kõrvale hiilimiseks,
nentis ta.
Heldna sõnul on amet tuvastanud erinevaid sanktsioonidest kõrvale hiilimise juhtumeid, näiteks topeltdokumente, kauba valet klassifitseerimist, kaubale vale päritolu märkimist või kaubale vale väärtuse deklareerimist. "Tegeleme jätkuvalt nende pettuste tuvastamisega ja menetlemisega," kinnitas tolliosakonna juht.
"Sanktsioonid ei tähenda ainult kauba-, vaid ka finantssanktsioone," märkis Heldna. 2022. aastal külmutas amet 19 sanktsioneeritud ettevõtte ettemaksukontod, summas üle 8 miljoni euro, tehes seejuures koostööd ka rahapesu andmebürooga.
Maksu- ja tolliameti suunaks on automatiseeritud ja andmepõhised kontrollid, millele lisandub väljaõppinud tolliametniku kontroll. Kõik riskid hinnatakse elektrooniliselt ning kontrolle teostatakse mitmeetapiliselt.


MIS VILE? | Vilistatud ja vilistamata jäetud ebasportlikud vead ning välgub ka tehniline!Eesti Korvpalliliidu, Eesti Korvpallikohtunike Kogu ja Korvpall24.ee portaali ühistööna lugejateni jõudev rubriik “Mis vile?” toob sel korral lugejateni taas viis üsna eriilmelist näidet korvpallireeglitest ning nende tõlgendamise kunstist.
Vaatame esmalt ühte Rakveres vilistatud katteviga, Prometey mängumehe poolt Keilas vastasele jala taha panemise olukorda, Tartus vilistamata jäänud ebosportlikku viga, veel ühte õlast haaramisega tehtud ebasportlikku viga ning Audentese spordihallis vilistatud ründeviga, millele järgnes kohe otsa ka tehniline viga.
NB! “Mis vile?” rubriik on maksumüüri vabalt lugemiseks kõigile!
[embedded content]
1. Katte panek palliga mängija puhul
Sinine 44 põrgatab palliga eesalasse ja Sinine 33 tuleb panema katet. Katte panemise käigus toimub kehakontakt kaitsjaga Valge 17 ning kohtunik vilistab ründaja vea ( vale kate) Sinisele 44-le.
OBR Artikkel 33.7 Lubatud kate on siis, kui katet tegev mängija on:
paigal (oma silindris), hetkel kui kehakontakt toimub;
mõlema jalaga põrandal, hetkel kui kehakontakt toimub.
Lubamatu kate on siis, kui katet tegev mängija:
liikus, hetkel kui kehakontakt toimus;
katte tegemisel seisvale vastasmängijale, väljaspool viimase vaatevälja, ei jätnud piisavalt ruumi kehakontakti vältimiseks;
liikuva vastasmängija puhul ei arvestanud aja ja ruumi elemente, kui kontakt toimus.
Kui vastane liigub tuleb arvestada aja ja ruumi elemente. Katte tegija peab jätma piisavalt ruumi selleks, et mängija, kellele tehti katet, oleks võimeline hoiduma kokkupõrkest peatumisega või liikumissuuna muutmisega.
Nõutav vahemaa ei ole kunagi väiksem kui üks (1) normaalsamm ja suurem kui kaks (2) normaalsammu.
Mängija, kellele tehti lubatud kate, on vastutav kehakontakti eest katte tegijaga.
Otsus: Ründaja S33 on katte panemise ajal paigal, mõlemad jalad maas. Tagatud on ka aeg ja piisav distants ( 1 samm) kaitsemängijale suuna muutmiseks või peatumiseks. Kaitsemängija näeb kattepanijat ja jookseb tema õlga sisse ehk on kontakti eest ise vastutav. Õige otsus oleks antud olukorras mitte vilistada.
[embedded content]
2. Ebasportlik viga – jalaga ründaja takistamine
Valge 5 alustab palliga läbimurret kolmepunkti joone tagant, kui kaitsemängija Punane 7 blokeerib jalaga tema liikumist, mille tagajärjel ründaja kukub ning kohtunikud vilistavad kaitsjale vea.
OBR Artikkel 37.1.1 Ebasportlik viga on mängija poolt kehakontaktiga tehtud viga, mille korral kohtuniku arvates:
ei olnud tegu katsega mängida palli vastavalt reeglite mõttele ja vaimule;
kui katsel mängida palli põhjustab mängija tugeva kehakontakti (ränga vea);
kui kaitsemängija põhjustab mittevajaliku kontakti peatamaks vastaste rünnakule minekut. See kehtib hetkeni kui ründaja on alustanud pealeviset.
kui mängija tekitab kehakontakti selja tagant või küljelt vastasele, kes suundub vastaste korvile ning korvile suunduva mängija ja korvi vahel pole ühtegi vastast ja
korvile suunduv mängija omab kontrolli palli üle või
korvile suunduv mängija üritab saada kontrolli palli üle või
pall on lahkunud sööduks korvile suunduva mängija suunas.
See kehtib hetkeni kui ründaja on alustanud pealeviset.
Otsus: Kaitsemängija P7 põhjustatud kontakti ei saa pidada normaalseks korvpalli liigutuseks ning tegu ei ole katsega mängida palli, mistõttu tuleks määrata ebasportlik viga esimese kriteeriumi järgi. Taoline liigutus võib tugevama löögi puhul kvalifitseeruda diskvalifitseeriva veana.
[embedded content]
3. Ebasportlik viga – selga lükkamine
M23 on palliga kolmepunkti joone taga ning söödab palli korvi alla lõikavale M23-le, kellel on vaba tee korvile. Kaitsemängija V5 lükkab viskele minevat mängija selga ning kohtunikud vilistavad kaitsevea.
OBR Artikkel 37.1.1 Ebasportlik viga on mängija poolt kehakontaktiga tehtud viga, mille korral kohtuniku arvates:
ei olnud tegu katsega mängida palli vastavalt reeglite mõttele ja vaimule;
kui katsel mängida palli põhjustab mängija tugeva kehakontakti (ränga vea);
kui kaitsemängija põhjustab mittevajaliku kontakti peatamaks vastaste rünnakule minekut. See kehtib hetkeni kui ründaja on alustanud pealeviset.
kui mängija tekitab kehakontakti selja tagant või küljelt vastasele, kes suundub vastaste korvile ning korvile suunduva mängija ja korvi vahel pole ühtegi vastast ja
korvile suunduv mängija omab kontrolli palli üle või
korvile suunduv mängija üritab saada kontrolli palli üle või
pall on lahkunud sööduks korvile suunduva mängija suunas.
See kehtib hetkeni kui ründaja on alustanud pealeviset.
Otsus: Kaitsemängija P7 põhjustatud kontakti ei saa pidada katseks mängida palli, mistõttu tuleks määrata ebasportlik viga esimese kriteeriumi järgi. Taoline liigutus õhus olevale mängijale võib viia vigastusohtlikku olukorrani ja kvalifitseeruda diskvalifitseeriva veana.
[embedded content]
4. Ebasportlik viga – haaramine õlast
M1 viskeüritus põrkab rõngalt üles ja M23 püüab kolmesekundi alas ründelauapalli. M23 teeb viskepette ja läheb seejärel hüppelt pealeviskele. Kaitsemängija V11 haarab selja tagant õlast ning kohtunikud vilistavad vea. Pall läheb korvi, mistõttu korv loetakse ja M1-le antakse 1 vabavise.
OBR Artikkel 37.1.1 Ebasportlik viga on mängija poolt kehakontaktiga tehtud viga, mille korral kohtuniku arvates:
ei olnud tegu katsega mängida palli vastavalt reeglite mõttele ja vaimule;
kui katsel mängida palli põhjustab mängija tugeva kehakontakti (ränga vea);
kui kaitsemängija põhjustab mittevajaliku kontakti peatamaks vastaste rünnakule minekut. See kehtib hetkeni kui ründaja on alustanud pealeviset.
kui mängija tekitab kehakontakti selja tagant või küljelt vastasele, kes suundub vastaste korvile ning korvile suunduva mängija ja korvi vahel pole ühtegi vastast ja
korvile suunduv mängija omab kontrolli palli üle või
korvile suunduv mängija üritab saada kontrolli palli üle või
pall on lahkunud sööduks korvile suunduva mängija suunas.
See kehtib hetkeni kui ründaja on alustanud pealeviset.
Otsus: Kaitsemängija V11 põhjustatud kontakti ei saa pidada katseks mängida palli kuna ta haarab ründajal õla piirkonnast,  mistõttu tuleks määrata ebasportlik viga esimese kriteeriumi järgi. Mäng peaks jätkuma 1 vabaviskega M23-le koos audi sisseviskega audisisseviske joonelt võistkonna eesalast. Rünnakuaja kellale pannakse 14 sekundit.
[embedded content]
5. Ründaja viga ja tehniline viga
Valge 7 põrgatab palliga tagaalast eesalasse. Kaitsemängija Must 3 mängib aktiivset kaitset, hoides hetkeks vasakut kätt ründemängija selja peal, mille ründemängija parema käega minema lööb. Kohtunik määrab Valgele 7-le ründaja vea, mille järel ründaja demonstratiivselt näitab oma pahameelt ja talle määratakse ka tehniline viga.
OBR Artikkel 33.11 Vastasmängija puudutamine käe (kätega) ja/või käsivarre (-tega)
Vastasmängija käe (kätega) puudutamine ei pea iseenesest veel olema viga.
Kohtunikud peavad otsustama, kas mängija, kes tekitas kehakontakti sai sellest ebaõiglase eelise. Kui kehakontakt mingil määral piiras vastasmängija liikumisvabadust, siis selline kontakt on viga.
Käe (käte) või väljasirutatud käsivarre (-te) lubamatu kasutamine õiges kaitseasendis oleva mängija poolt on siis, kui ta asetab käe (käed) palli või pallita vastasele ja hoiab neid pidevas kontaktis, piirates viimase liikumist.
Palliga või pallita vastase korduvat puudutamist või torkimist, tuleks samuti tõlgendada veana, kuna see võib üle minna toorutsemiseks.
OBR Artikkel 36.2.1 Tehniline viga on mängija käitumisest tulenev viga, mille puhul ei esine kehalist kontakti vastasmängijaga kui:
mängija jätab tähele panemata kohtunike hoiatusi;
ebaviisakalt käitub ja/või pöördub kohtunike, komissari, lauakohtunike, vastaste või vahetusmängijate pingil olevate isikute poole;
sõimleb või teeb lubamatuid (solvavaid) žeste pealtvaatajate aadressil;
õrritab või mõnitab vastast
vehkleb kätega vastasmängija silmade ees, et väljakunägemist häirida;
ohtlikult vehib küünarnukkidega
venitab mängu, sihilikult puudutades korvi läbinud palli või takistades palli kiiret audist mängupanekut;
kukutab end väljakule vea väljapetmiseks;
haarab kinni korvirõngast ja jääb sinna kogu keharaskusega rippuma, kui just mängija pealtpaneku järel hetkeks ei haara kinni korvirõngast või kui kohtunike tõlgendusel mängija püüdis kaitsta ennast ja teisi mängijaid vigastuse eest;
kaitsemängija rikkus korvi sulustamise reeglit viimase või ainsa vabaviske ajal. Ründavale võistkonnale arvestatakse üks (1) punkt ja kaitsemängijale määratakse tehniline viga.
Otsus: Korrektne otsus kohtunikelt. Vastasmängija käega puudutamine ei pea iseenesest veel olema viga. Kohtuniku ülesanne on verbaalselt pöörduda kaitsemängija poole, et ta käed ründaja küljest ära võtaks. Kui kaitsemängija hoiab kätt ründemängija küljes ning see tegevus otseselt ei piira ründaja liikumisvabadust, siis tuleb ründemängijal aktsepteerida seda kontakti kuniks kohtunik pöörab sellele verbaalselt tähelepanu ning vajadusel vilistab vea ( kui kaitsja verbaalsele hoiatusele ei reageeri). Ründemängija ei jätnud võimalust kohtunikule kaitsjat käe kehal hoidmise osas hoiatada ja reeglite vastaselt lõi ise vastase käe minema, mille tõttu määrati ründaja viga. Ründaja veale järgnenud reaktsioon on ebaviisakas ja otsene protest kohtuniku otsuse peale ning selle eest tuleb määrata tehniline viga. Mäng jätkub tehnilise karistusega –  1 vabavise Mustale võistkonnale, mida võib visata ükskõik milline mängija. Seejärel saab Must võistkond palli mängu panna lähimast kohast, kus määrati ründajaviga ehk kohtunike laua eest oma tagaalast ja ründeaja tablool 24 sekundit.


Sisuturundus: KAI RIMMEL: EKRE võit Riigikogu valimistel toob Eestile parema eluKandideerin Riigikogusse, et kaitsta Harju- ja Raplamaa inimeste huve, kelle töökus muutis siinsed vallad kogu Eestile silmapaistvalt ilusaks.
Seisan vastu Kaja Kallase ja Reformierakonna laastavale poliitikale ning kindlustan Eesti pered kodulähedaste koolidega, püsiva elektrivarustusega ja heade teedega.
Perekonda kavandatakse kogu eluks, kuid Reformierakonna valitsus planeerib perepoliitikat lühiajaliselt. Riigi juhid peavad andma endast kõik, et Eesti pere tunneks ennast kindlalt ja julgeks saada lapsi. EKRE annab meie peredele pikaajalise kindlustunde.
Veel halvemini mõjub, kui Kaja Kallase valitsus murrab noortele peredele antud lubadusi. Kui mõned aastad tagasi meelitati noori maale elama, siis nüüd tõmmatakse neil vaip jalge alt ära. Sulgetakse väikeseid koole ja lasteaedu, mis hävitab kogukonna elujõu. Kui inimesed on mitmeid aastaid investeerinud maakohas kodu rajamisse, siis infrastruktuuri sulgemine tähendab, et riik pettis neid. Eesti rahvusriik püsib üksnes tänu tugevale perekonnale.
Me ei saa lubada olukorra jätkumist, kus iga suurem tuulehoog ja lumesadu kustutab Tallinnast väljaspool tuhandetes kodudes valguse, ehkki nuumame riigile kuuluvat Eesti Energiat üha kasvava elektri hinna tõttu hiiglaslike summadega.
EKRE lubab, et Eesti pered võivad meie edu korral olla kindlad kodulähedastele koolidele, püsivale elektrivarustusele ja headele maanteedele. Meie täidame valijale antud lubadused.
Kartelliparteide juhtpoliitikud kindlustavad endale soodsat karjääri Brüsseli koridorides rahva arvelt. EKRE poolt hääletades teete lõpu silmakirjalikule ja valelikule poliitikale.
Harju- ja Raplamaa inimesed ootavad südame värinal järjekordse kaevandusettevõtja tulekut, kes soovib õitsva kodutanuma muuta tolmavaks karjääriks. Brüsseli asjameeste soositud Rail Balticu raudteetrassi ehitamine on lootusetult takerdunud, kuid maksumaksja raha pumbatakse soodesse kasutute viaduktide ehitamisse. Valitsus teeskleb, justkui sooviks karjääride rajamisel teha koostööd valdadega ja kohalike inimestega, kuid lubadused osutuvad petlikuks.
Pole kindel, et meil jätkub maavarasid nii raudtee kui ka maantee suurprojektidele. Harju- ja Raplamaa elanikud vajavad ennekõike just korralikke teid. Isegi Euroopa Liit heidab ette, et Reformierakonna valitsus pole suutnud hakata riigile olulistes põhisuundades korralikke maanteid välja ehitama.
EKRE tõestas valitsuses olles, et majanduse elavdamiseks tuleb maksusid ja aktsiise julgelt langetada. Maksude alandamisest saab EKRE tähtis ülesanne, kui me moodustame valitsuse. Madalamate maksudega elavneb majandus, laekumised riigieelarvesse suurenevad, hinnad langevad ja rahvas tuleb toime ilma abirahadeta.
Praegu teised riigid langetavad meie ümber energia hindasid, kuid Kaja Kallase valitsus ei tee seda ja kaotame konkurentsivõimes.
Tunnen uhkust, et EKRE sai lahkuva Riigikogu volituste ajal võimaluse olla valitsuses ja mina töötada Riigikogus. Saime endid näidata tahtejõulise ja teovõimelise erakonnana. Mina sain kogemuse riigijuhtimise kitsaskohtadest ja sellest, mida teha, et elu Eestimaal paremaks muuta.
Ma olen pühendanud oma elu Eestimaa tuleviku paremaks muutmisele. Soovin EKRE võitu, et teeksime lõpu poliitilisele korruptsioonile, valetamisele ja probleemide ees pea liiva alla peitmisele.
Riigikogus saab minu missiooniks jätkusuutlik, teaduspõhiselt juhitud areng, mis loob kasuliku majanduskeskkonna nii ettevõtjatele kui ka igale inimesele.
Riigikogus lähtun järgnevast:
Energiahinnad alla, et peatada rahva vaesumine.
Tagame riigi ja üksikisiku julgeoleku.
Luban tõde ja ausat riigijuhtimist.
Lähtun Põhiseadusest, mis kohustab meid kaitsma eesti keelt ja kultuuri.
Seisan traditsiooniliste pereväärtuste, noorte perede ja laste toetamise eest.
Võitlen, et iga eakas inimene võiks elada inimväärselt oma kodus.
Pingutan, et arstiabi muutuks igale inimesele kättesaadavaks.
Nõuan, et rahvas saaks ise valida presidenti.
Astun vastu massilisele ja ebaseaduslikule immigratsioonile.


Project Veritas: Pfizer kaalub SARS-CoV-2 evolutsiooni suunamistVabaühenduse Project Veritas viimasest paljastusest selgub, et Pfizer võib tegeleda SARS-CoV-2 viiruse "evolutsiooni suunamisega … nagu see Wuhanis alguse sai".
Ettevõtete ja poliitikute nurjatuste paljastamisele pühendunud vabaühendus Project Veritas on ilusate naiste kõrval agentidena kaasanud ka noormehi ja ühel neist õnnestus Grindri* kaudu kokku lepitud kohtingul rääkida mRNA süstidest Pfizeri mRNA strateegilise planeerimise valdkonna ühe juhi Jordon Walkeriga.
Veritase agent küsis Walkerilt, kas Pfizer tegeleb SARS-CoV-2 viiruse muteerimisega. Pfizeri töötaja vastas küsivas vormis, et "üks asi mida me [Pfizer] kaalume, on küsimus, miks me ei võiks viirust ise muteerida, et me saaksime ennetavalt vaktsiine luua".
Walker jätkas, et kui nad seda teeksid, siis kaasneksid sellega riskid, sest "keegi ei taha ravimiettevõtet, mis tegeleb urrima viiruste muteerimisega". Tema sõnul "peavad kõik sellised asjad toimuma väga kontrollitud keskkonnas selleks, et ei sünniks midagi sellist…, mis leviks igale poole, kuidas minu hinnangul viirus Wuhanist alguse sai. See on võimatu, et selline viirus kargab välja eikusagilt."
Veritase ajakirjanik leidis, et see kõlab nagu oleks tegemist viiruse talitluse võimendamisega (gain of function). Walker teatas selle peale, et "asi, millega Pfizer tegeleb [viiruse evolutsiooni suunamine], on hoopis midagi muud. Viiruse evaolutsiooni suunamine on selle talitluse võimendamisest väga erinev. Me tegeleme valitud struktuuride muteerimisega, et vaadata, kas need muutuvad palju jõulisemateks. Selles vallas toimub teadustegevus."
Veritas kutsus paljastusi kommenteerima ühe mRNA tehnoloogia leiutaja Robert Malone, kes teatas, et "nendel [Pfizeri] härradel pole absoluutselt mitte mingisugust moraalset kompassi".
Walker kirjeldas lisaks kui korrumpeerunud on riiklikud järelvalveametid, kuna "kõik ametnikud tahavad peale riigitöölt lahkumist saada tööd ravimiettevõtetes ja keegi ei ütle ravimiettevõtetele midagi halvasti".
Pfizeri töötaja kirjeldas samuti, kuidas selline viiruse evolutsiooni suunamine käiks. Kõigepealt pannakse viirus ahvidesse, seejärel luuakse olukord, kus nad üksteist järjest nakatavad. Siis kogutakse viiruse näidiseid kokku ja valitakse välja eksemplarid, mis on kõige nakkavamad ning pannakse need järgmisesse ahvi. Niiviisi muteeritakse viirust korduvalt. See on üks viiruse muteerimise lahendus. Teine võimalus on prognoosida viiruse muteerumist simulatsiooni kaudu.
Veritase juht James O'Keefe juhib tähelepanu, et Walker räägib ahvieksperimentidest viisil, nagu need juba toimuksid, mitte et selliste asjade peale alles mõeldakse.
Kui Veritase ajakirjanik uurib, millal Pfizer nende muteerimiste tulemusi kasutama hakkab, vastas Walker, et see sõltub, kuidas eksperimendid välja tulevad, sest tegemist on ikkagi eksperimentidega.
Paljastuse lõpuosas osutab Malone, et "Pfizer paistab uskuvat, et neil on õnnestunud USA ja ilmselt terve maailma ravimitööstust valvavad riigiametid oma käpa alla saada (nn regulatory capture)".
*Grindr on omasooiharate ja "huvitavate" seksuaalsete kalduvustega inimeste kohtingurakendus, mis sai muuhulgas saatuslikuks Eesti 200 poliitiku Hendrik Terrase ja ühe seltskonnastaaritari telekaamerate ees maha mängitud paarisuhtele.
Toimetas Karol Kallas


Kelmuses süüdistatav endine hotelliomanik tembeldas pettuse avastanud kliente lollideks ega ilmunud kohtussePirital asuvas Aquamarine'i hotellis ööbinud isikud avastasid peagi, et pangakontolt on topelt raha maha läinud. Kelmuses süüdistatav hotelli endine omanik Marina Huttunen endal aga süüd ei näe.«Ta on läbivalt teinud kõik, et menetlusest kõrvale hoiduda ja seda venitada,» nentis prokurör neljapäeva hommikul Harju maakohtus toimunud kohtuistungil.
Korduvas arvutikelmuses süüdistatav endine Aquamarine'i hotelli omanik Marina Huttunen (42) aga kohtuistungile ei saabunud. Sama juhtus ka möödunud aasta märtsis, kui ta saatis kohtule teate, et viibib Venemaal ning Vene võimud ei lase teda üle piiri. Kuna Huttunen üritas kõrvale hoiduda ka politsei eeluurimisest, kuulutas kohus ta toona tagaotsitavaks.
«Ilmselgelt pole tal mingit huvi arutada talle ette heidetavaid kuritegusid. Isegi tema kaastäideviija Mihhail Štšiptsov on kokkuleppemenetluses süüdi mõistetud eelmise aasta kevadel,» nentis prokurör.
Süüdistuse kohaselt kasutas Huttunen 2016. aastal hotellis peatunud inimeste krediitkaartide andmeid, sisestades näilike broneeringute alusel pangakaartide andmeid makseterminali, mille pank oli hotellile väljastanud. LHV pank väljastas aga summad kaarditehingute mahaarvamisel arvelduskontole, kust Huttunen võttis koos Mihhail Štšiptsoviga topeltbroneeringutest laekunud raha pangaautomaatidest sularahas välja. Nii tekitati pangale kahju kokku ligi 74 000 euro ulatuses.

Aquamarine'i hotell
Sander Ilvest

Marina Huttuneni kaitsja Vladimir Sadekov kinnitas kohtusaalis, et Huttunen ennast süüdi ei tunnista. «Teda ei ole kahjuks siin, aga ta ei sooritanud kuritegu, kelmust ega võtnud raha asjata,» nentis Sadekov. Kaitsja sõnul suhtles ta Huttuneniga nädal aega tagasi, kui palus tal vajalikud tõendid saata.
«Et inimesed on lollid ja niisama kirjutavad»
Aquamarine'i hotellis töötanud administraatori sõnul oli Huttunen ise tihti hotellis – mõnikord iga päev, mõnikord paar korda nädalas. Klientide probleemide ja ka broneeringutega tegelesid aga administraatorid.
Kui muidu olid peaasjalikult olmeprobleemid, siis umbes 7–8 kuud pärast kõnealuse administraatori tööle asumist hakkasid hotelli saabuma e-kirjad inimestelt, kes kaebasid, et neilt on pangakontolt broneeringu eest raha topelt võetud.
«Kuna ma polnud juhatuse liige, polnud õigust rahasid tagastada. Kirjutasime klientidele, et me lahendame selle probleemi, ja edastasime kirjad Marinale.» Kuidas hotelli omanik probleemi lahendas, endine administraator öelda ei osanud. «Mõnikord ütles, et klient on lihtsalt loll, niisama kirjutab...» Endise administraatori sõnul oli pooleteise aasta jooksul, kui tema seal hotellis töötas, umbes 20–25 säärast juhtumit.

Aquamarine'i hotell
Sander Ilvest

Ühel hetkel võttis LHV pank hotellilt makseterminali ära ja blokeeris ettevõtte arvelduskonto. See aga hotellipidamist ei takistanud. «Pani infosildi, et terminal ei tööta, aga on võimalik tasuda sularahas või PayPaliga.» Endisele administraatorile teadaolevalt kasutati just Huttuneni PayPali kontot. «Kui kliendid maksid sellega, siis me helistasime Marinale ja tema kinnitas, kas tasu on laekunud või mitte.» Kuhu täpselt rahad liikusid ja mida hotelli omanik nendega tegi, endine administraator öelda ei osanud.
Ligi viis aastat tagasi müüs Marina Huttunen lahkhelide tõttu hotelli maha.
Kuigi Huttuneni neljapäeval toimunud kohtuistungile ei saabunud, arutatakse kriminaalasja ilma temata ja istungid jätkuvad veebruaris.


Meduza: Venemaa majanduslangus mullu oli oodatust väiksem. Ökonomistid eksisid oma arvutustesMajandusanalüütikute ennustused sanktsioonide mõju osas ei olnud vastavuses reaalsusega. Arvesse ei võetud ekspordimõju ning lähtuti ekslikult Krimmi annekteerimise ajal kehtestatud sanktsioonide mõjust.
Juba täiemahulise sõja esimestel nädalatel sai Venemaa maailma juhtivaks riigiks tema vastu kehtestatud sanktsioonide arvu poolest. Vene Föderatsioon kaotas tegelikult poole oma rahvusvahelistest reservidest, dollari kurss oksjonil ületas mingil hetkel 130 rubla ning kauplustes olid järjekorrad ja tühjad riiulid . Venemaa keskpanga poolt märtsi alguses küsitletud eksperdid ootasid 8% SKP langust, üle 20% aastainflatsiooni ja 110 rubla keskmist aastakurssi dollari suhtes. Midagi sellest ei juhtunud, kirjutab Meduza erikorrespondent Margarita Lyutova.
Kas sanktsioonid üldse toimisid?
Kohe pärast täiemahulise sõja algust ütlesid paljud tuntud eksperdid, et juba mõne kuu pärast sanktsioonide kehtestamist on Venemaa majandus sügavas kriisis. UCLA professor Oleg Itshoki sõnul eeldasid selliseid prognoose tehes majandusteadlased, et Venemaal võib tekkida panganduskriis ja sellest tulenevalt on ka majanduslangus palju sügavam. Venemaa võimud võtsid aga kasutusele enneolematuid meetmeid, mis võimaldasid neil jätta võimalikult palju valuutat riiki sisse ja peatada pangajooks.
Kuid kõige rohkem aitasid eksporditulud. Märtsi lõpuks selgus, et eksporditulu sissevool on nii suur, et sellest piisab kõigi jooksvate vajaduste katmiseks välisvaluutas. Sellele aitas kaasa asjaolu, et Venemaa sissetungi esimestel kuudel ei mõjutanud sanktsioonid peaaegu üldse süsivesinike eksporti: siis kehtestasid Venemaa nafta suhtes embargo vaid Ameerika Ühendriigid, kuid sealsed tarned olid juba väikesed ning Euroopa Liit ostis jätkuvalt Venemaa naftat ja gaasi.
Selle tulemusena maksis 2022. aasta märtsis Vene Uurali naftabarrel keskmiselt üle 90 dollari. Võttes arvesse rubla odavnemist, teatas Vene Föderatsiooni rahandusministeerium kuu lõpus rekordilise nafta- ja gaasitulu kohta 1,2 triljoni rubla kuus. Ja aprillis saavutati uus rekord - 1,8 triljonit nafta- ja gaasitulu. Majandus oli sõna otseses mõttes üle ujutatud nafta ja gaasi ekspordist saadava rahaga.
Samal ajal hakkas import vähenema, seda nii sanktsioonide tõttu, mis keelasid teatud kaupade tarnimise Venemaale, kui ka välisfirmade iseseisva tagasitõmbumise tõttu Venemaa turult. Juba märtsis vähenes import riikidest, mis moodustavad kolm neljandikku Venemaa väliskaubandusest, 2021. aasta märtsiga võrreldes üle 40%, leidsid Euroopa uurimiskeskuse Bruegel analüütikud.
Aprillis jätkus impordi kokkuvarisemine. Erinevate hinnangute kohaselt on see ulatunud juba 50-80%-ni. Täpsed andmed puuduvad endiselt: kohe pärast 24. veebruari lõpetas Venemaa oma kaubandusstatistika avaldamise.
„Venemaa majanduses on 2022. aastal kujunenud hämmastav olukord, sellel ei ole rahvusvahelisi ajaloolisi analooge,“ märgib Yitzchoki. Venemaa teenis aktiivselt ekspordilt, kuid ei suutnud peaaegu üldse kulutada seda, mida teenis. Tavaliselt on kriiside ajal olukord vastupidine: kaupu on olemas, kuid nende ostmiseks pole piisavalt sissetulekut.
Selle tulemusena toetasid ekspordi „ülejäägid“ rubla ja majanduse kokkuvarisemist ei toimunud. Juuniks olid analüütikute prognoosid muutunud veidi optimistlikumaks. Suvel ootasid nad siiski veel märkimisväärset SKP langust - 7,5% võrra. See on suur langus: 1998. aastal, kui Venemaal toimus maksejõuetus , langes Venemaa SKP 5,3% ja 2009. aastal, kui Venemaa Föderatsioon sai tunda ülemaailmse finantskriisi tagajärgi, 7,8%.
Kuid aasta lõpuks selgus, et majandusteadlased arvestasid taas valesti: langus oli poole või isegi kolm korda väiksem.
„Majandusteadlased, sealhulgas mina, on teinud analüütilisi vigu,“ ütles Bloomberg Economics'i Venemaa peaökonomist Aleksandr Isakov valearvestuse kohta. „Esiteks lähtusid esimesed hinnangud 2014-2015 sanktsioonide kogemusest, arvestamata, et uute sanktsioonidega püütakse hävitada seda, mis on juba varem hävitatud. Suurettevõtted ja pangad kaotasid juba aastaid tagasi juurdepääsu välismaistele finantsturgudele ja uutel sanktsioonidel ei olnud sageli mingit rakendusvõimalust.“
Teine viga on valed ajaloolised analoogiad, on Isakov kindel: „Enamik arvutusi võrdlesid oodatavat mõju Iraani suhtes kehtestatud varajaste sanktsioonide mõjuga. Viimase kolme kvartali kogemus näitab, et Venemaa trajektoor on lähemal Lõuna-Aafrika 1980. aastate kogemusele, kus äritegevus vähenes pisut, konkurents vähenes välismaiste ettevõtjate lahkumise tõttu ja kasumite tõus ilma tootlikkuse kasvuta.
Samas, kui kvaliteetsemad statistilised andmed muutuvad tulevikus kättesaadavaks, võib selguda, et selle aasta majanduslangus oli 4% ja ei tohiks arvata, et see on „väike“, sest enne sõda eeldati, et Venemaa SKP 2022. aastaks kasvab hoopis 3%, tuletas Oleg Itshoki meelde. Kuid peamine on see, et SKP statistika peegeldab nüüd rohkem kui kunagi varem elatustaseme langust Venemaal, jätkab ta. Paljuski just seetõttu, et ekspordist saadav tulu on väga suur, mis on osa SKP-st, samal ajal kui import väheneb, mis on osa tarbimisest.
Seda, kuidas sõda mõjutas venelaste elatustaset, oleks võimalik hinnata sissetulekustatistika põhjal, kuid olemasolevad ametlikud andmed vaevu kajastavad tegelikku pilti.
Kui palju langes venelaste sissetulek? Ja miks see ei ole andmetes nähtav?
Statistika, mille järgi on kombeks hinnata, kuidas venelaste elatustase muutub, on reaalne kasutatav sissetulek, st sissetulek miinus kohustuslikud maksed, mida on korrigeeritud vastavalt inflatsioonimäärale.
Rosstati andmetel vähenesid 2022. aasta esimese üheksa kuu jooksul reaalsed sissetulekud võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 1,7%. 2022. aasta lõpuks ootab majandusarengu ministeerium 2,2%-list vähenemist - see ei ole palju, arvestades Venemaa majanduse muid hiljutisi kriise. Nii et 2015. aasta tulemuste kohaselt, kui riigi majandus sai tunda Krimmi annekteerimise eest kehtestatud sanktsioonide mõju ja nafta maksis keskmiselt veidi üle 50 dollari barreli kohta, vähenesid venelaste sissetulekud 4%.
2022. aasta sissetulekute taset toetati peamiselt eelarveraha abil, kirjutas Alfa Banki peaökonomist Natalia Orlova, oma lõppkokkuvõttes: valitsuse maksete osakaal sissetulekute struktuuris kasvas 20,6%-lt (2021. aasta lõpus) 21, 7%-ni (2022. aasta oktoobri lõpus). Tema hinnangul jätkub eelarvetoetus 2023. aastal, kuna algab ettevalmistus presidendivalimisteks (need peaksid toimuma 2024. aastal), millega Venemaal traditsiooniliselt kaasnevad maksed elanikkonnale.
Samal ajal näeb ametlik palgastatistika 2022. aastal isegi positiivsem välja kui sissetulekute statistika üldiselt. Rosstati andmetel langesid 2022. aasta esimese üheksa kuu jooksul reaalpalgad (st inflatsiooniga korrigeeritud) vaid 1,5%. Rosstati avaldatud igakuised palgaandmed ei ole siiski väga informatiivsed, hoiatas ökonomist ja Venemaa tööturu ekspert Vladimir Gimpelson vestluses Meduzaga. Tema arvates on probleemiks see, kuidas täpselt see statistika kujuneb:
Igal kuul esitavad ettevõtted Rosstatile aruande, milles nad teatavad, milline on nende palgafond ja milline on töötajate keskmine arv. Rosstat jagab ühe teise ja saab keskmise palga.
See tähendab, et näiteks „Gazprom“ liidab kokku näiteks ettevõtte juhi Aleksei Milleri ja garderoobitöötaja palga kauges kontoris - ja jagab kõik ära. Kui näiteks ülemuse palka suurendati ja garderoobitöötajate palka vähendati, võib keskmine väärtus suureneda.
Lisaks peavad selliseid aruandeid esitama ainult suured ja keskmise suurusega ettevõtted . Ametlike andmete kohaselt töötab sellistes organisatsioonides 72 miljonist töötavast venelasest vaid 32. Rosstat ei näe veel teiste 40 miljoni töötaja palku igakuiselt ja need on reeglina palju madalamad kui suurtes ja keskmise suurusega ettevõtetes. Olemasolevate andmete põhjal ei ole veel võimalik mõista, kuidas palgad Vene Föderatsioonis 2022. aasta jooksul tegelikult muutusid, järeldas Gimpelson.


Skype'i ja Wise'i kogemusega idufirma kaasas 4 miljonit eurotEndiste Skype’i ja Wise’i võtmetöötajate asutatud idufirma Salv kaasas 4 miljonit eurot, et laieneda Euroopas.
Investeerimisvooru juhtis USA riskikapitalifond ffVC, osalesid ka Saksamaalt G+D Ventures ja senised investorid. Kaasatud summa võimaldab Salvil edasi arendada oma koostööl põhinevat finantskuritegevuse vastast platvormi ja toetada geograafilist laienemist uutesse piirkondadesse, sealhulgas Poola.


KelmusPolitseile laekus teade, et 16. jaanuaril müüs 28-aastane Jõgevamaa mees sama vanale naisele mopeedauto hinnaga 3100 eurot. Ostja esitas tehingu tegemisel müüjale küll panga maksekorralduse, kuid raha tänini meheni jõudnud ei ole.VOOREMAA


USA teatas rahvusvahelise häkkerite grupi Hive peatamisestWASHINGTON, 26. jaanuar, AFP-BNS – USA justiitsministeerium teatas neljapäeval enam kui sada miljonit dollarit välja pressinud lunavara rühmituse Hive tegevuse peatamisest.
USA peaprokurör Merrick Garland ütles, et koostöös Saksa ja Hollandi korrakaitsega võeti maha Hive'i koduleht ning serverid.
Korrakaitsel õnnestus infiltreeruda gruppi ning uurijate töö tulemusena aidati sadadel firmadel mitte maksta umbes 130 miljonit dollarit lunaraha, mida Hive nõudis pärast andmesüsteemidesse häkkimist.
Hive müüs oma teenust ning välja pressitud summa jagati rühmituse ja kliendi vahel.
Pärast seda, kui Hive 2021. aastal vaatevälja jõudis, on see häkkinud enam kui 1500 firmasse ning blokeerinud nende IT-süsteeme ja andmebaase. Häkkerid nõudsid andmebaaside vabastamise eest suuri summasid, tihti krüptovaluutas.
Kui ohvrid keeldusid maksmast, avalikustas Hive ettevõtte konfidentsiaalseid andmeid internetis.
Ohvrite seas oli India Tata Power, Saksa jaemüügihiid Media Markt, Costa Rica tervishoiusüsteem, Indoneesia riiklik gaasifirma ja mitu USA haiglagruppi, ütlesid küberjulgeoleku töötajad.
Hive'i veebileht tumeveebis näitas neljapäeval teadet, et selle on üle võtnud USA Föderaalne Juurdlusbüroo (FBI).
AFP – Baltic News Service


USA teatas rahvusvahelise häkkerite grupi Hive peatamisestUSA justiitsministeerium teatas neljapäeval enam kui sada miljonit dollarit välja pressinud lunavara rühmituse Hive tegevuse peatamisest.USA justiitsminister Merrick Garland ütles, et koostöös Saksa ja Hollandi korrakaitsega võeti maha Hive'i koduleht ning serverid.
Korrakaitsel õnnestus infiltreeruda gruppi ning uurijate töö tulemusena aidati sadadel firmadel mitte maksta umbes 130 miljonit dollarit lunaraha, mida Hive nõudis pärast andmesüsteemidesse häkkimist.
Hive müüs oma teenust ning välja pressitud summa jagati rühmituse ja kliendi vahel.
Pärast seda, kui Hive 2021. aastal vaatevälja jõudis, on see häkkinud enam kui 1500 firmasse ning blokeerinud nende IT-süsteeme ja andmebaase. Häkkerid nõudsid andmebaaside vabastamise eest suuri summasid, tihti krüptovaluutas.
Kui ohvrid keeldusid maksmast, avalikustas Hive ettevõtte konfidentsiaalseid andmeid internetis.
Ohvrite seas oli India Tata Power, Saksa jaemüügihiid Media Markt, Costa Rica tervishoiusüsteem, Indoneesia riiklik gaasifirma ja mitu USA haiglagruppi, ütlesid küberjulgeoleku töötajad.
Hive'i veebileht tumeveebis näitas neljapäeval teadet, et selle on üle võtnud USA Föderaalne Juurdlusbüroo (FBI).


Kuidas käituda, kui oled petta saanudVAJALIK TEAVEKelmusi on toime pandud raha kasutusele võtmise algusest saati, muutumises on vaid iseloom ja toimepanemise viis.Kui veel mõni aasta tagasi pandi enamik kelmusi toime telefoni teel, siis nüüd levivad pettused massiliselt internetis. See aga tähendab, et aasta-aastalt laieneb ka ohvrite ring, mistõttu peame olema järjest kriitilisemad ning valmis kaitsma end kelmide eest, kelle eesmärk on omandada meie isiklikke andmeid ning raha.AndmepüükInternetiavarustes levivad kelmused jagunevad laias laastus kaheks. Ühel juhul on tegu andmepüügiga ehk internetipettusega, kus kasutajatelt püütakse välja petta isiklikke või tundlikke andmeid. Sageli sisaldab välja petetud informatsioon näiteks kasutajanimesid, paroole ja krediitkaardiandmeid. Tavaliselt tehakse seda e-kirja või kiirsuhtluse kaudu.Näiteks jõudis hiljaaegu politseisse juhtum, kus kodanik nägi internetileheküljel, mis esitles end jalatsitootja Vans edasimüüjana, head pakkumist ja ostis sealt ühe paari jalanõusid 37 euro eest. Naine tasus ostu eest internetimaksega. Tegelikkuses aga kanti pärast kaardiandmete sisestamist tema kontolt tuvastamata Hiina arveldusarvele 40.49 eurot. Mõningase aja möödudes teostati ilma naise nõusolekuta samale Hiina arveldusarvele ka teine ülekanne summas 46.10 eurot. Seejärel sai naine aru, et asi ei saa olla õige, sulges oma kaardi ja pöördus politsei poole. Asjaolude väljaselgitamise käigus tuvastas politsei, et tegu oli võltsitud leheküljega, mille domeeni ei ole registreeritud. Ühtlasi kasutati leheküljel jalatsitootja Vans ametlikul koduleheküljel olevaid sooduspakkumise pilte.Esinemine kellegi teisenaTeise enamlevinud internetikelmuse puhul on tegu olukorraga, kus esinetakse näiteks tuntud firma või riigiasutusena, eesmärgiga panna ohvrit täitma nende korraldusi.Kõige tavalisem näide sellistest kelmusest on viimasel ajal massilisel levinud nn pangakõned, kus inimesele helistatakse näiliselt panga telefoninumbrilt ning tutvustatakse end pangatöötajana. Nii juhtus ka hiljuti ühe naisega, kellele väideti telefonis, et tema pangaarvelt üritatakse varastada raha. Varguse takistamiseks palus väidetav pangatöötaja sisestada naisel enda Smart-ID koodid, et pank saaks arveldusarvele panna kaitseprogrammi. Kuid pärast kõne lõppu märkas naine, et tema kontolt kanti edasi välismaisele kontole 3045 eurot.Kuidas käituda?Mõlema kelmuse liigi puhul jäetakse ohvrile mulje justkui päris asjast. Selleks, et mitte langeda kelmise ohvriks, tuleks käituda järgnevalt:1) Suhtu internetis leiduvasse teabesse ülikriitiliselt. Eriti pööra tähelepanu kohtadele, kus palutakse saata andmeid oma dokumentidest, pangakaardist või kinnitada mingi toiming Smart-ID koodiga. Kontrolli alati üle, isegi kui näiliselt kirjutab su enda sõber.2) Kaitse oma seadmeid, kasutades toimivat viirusetõrjet. Üksnes töötav ja toimiv viirusetõrje kaitseb sinu seadmeid.3) Kontrolli ja jälgi URL-aadressi. Kelmid üritavad väga täpselt jäljendada originaalaadressi. Kui internetilehekülje avalehe aadress sisaldab lisaks firma nimele veel mingit kahtlast lühendit või sõna, kontrolli kindluse mõttes üle, kas nii peabki olema.4) Kontrolli domeeni registreeringut. Seda saab teha leheküljel www.whois.com. Sisestades sinna lehekülje domeeni, saate kontrollida, kuhu ja millal on vastav domeen registreeritud. Kui registreering puudub või on tegemist aastase registreerimisega, soovitan kaaluda ostu tegemata jätmist.5) Tegutse kohe, kui sul on tekkinud kahtlus, et võisid sattuda kelmuse ohvriks. Kui edastasid kellelegi kaardiandmed, tuleks pangakaart viivitamatult sulgeda. Kui said petta müügitehingul eraisikuga teavita sellest portaali omanikku või administraatorit.Üha virtuaalsemaks muutuv keskkond muudab meie elu ja toimetusi aina lihtsamaks. Kuid sellega kaasnevad ka ohud: oska neid näha ja ära tunda!TRIIN ŠKUBEL, LÄÄNE-HARJU POLITSEIJAOSKOND


Juhtkiri: Järvani-nimelist hübriidteenust ei ole vajaJUHTKIRIReitingu järgi riigikogusse pääsemise lävendit napilt ületav Isamaa erakond üritab meeleheitlikult oma populaarsust suurendada. Teisiti kui meeleheiteks ei saa nimetada ettevõtlus- ja IT-minister Kristjan Järvani ettepanekut siduda elektri universaalteenuse muutmine valitsuse usaldushääletusega, et selle jõuaks enne valimisi ära teha. Loodame, et koalitsioonipartnerid seekord Isamaa väljapressimisele ei allu.Tõsi on, et universaalteenusega liitunud ligikaudu 330 000 kodutarbijat, 10 000 ettevõtet ja 300 kohaliku omavalitsuse asutust maksavad jaanuaris elektri eest veidi rohkem kui need, kes jäid truuks börsihinnale. Toimetuleku mõttes pole see probleem - kui tarbijale oli jõukohane maksta universaalteenuse hinda novembris ja detsembris, siis on ka jaanuaris. Võib-olla veebruaris on jälle universaalteenuse kasutajate kord oma valiku üle rõõmustada.Muidugi ei teeks halba, kui elektripakettide valikus oleks ka selline, mille hinnal on lagi: tarbija maksab börsihinda, kui see on lepingus sätestatud maksimumist madalam. Ent riskide maandamisega kaasnevad elektritootmise ja müümise poolel kulud. Hinnalaega paketi tasud oleksid suuremad börsipaketi ja fikseeritud hinnaga pakettide omadest.Samuti võib kaaluda praeguse elektri hinna hüvitamise korra (hinnast, mis ületab 8 senti kWh kohta, hüvitab riik kuni 5 senti/kWh) täiendamist nii, et riik hüvitaks kodutarbijatele ka kindlaksmääratud taseme ületava summa mingis tarbimismahus. Kui poliitiline tahe ja eelarvelised võimalused suuremaks hüvitamiseks on olemas, siis andke minna - see on sõnum eelkõige pärast valimisi loodavale uuele valitsuskoalitsioonile, mitte praegusele.Ent elektri hinna ülempiiri ei ole mõistlik kehtestada universaalteenuse n-ö hübriidteenuseks muutmise vormis. Praegune universaalteenus põhineb võrdlemisi konkurentsivõimetul põlevkivielektril, mis võib lähiaastatel ajuti pakkuda leevendust, aga elektritarbijate pikaajaline ja laialdane põlevkivi külge kinnistamine on kahjulik nii neile kui ka Eesti energeetikale laiemalt. Lähiperspektiivis peab ka arvestama, et konkurentsiamet ja Eesti Energia vaidlevad endiselt põlevkivielektri õiglase hinna üle.Kokkuvõttes: elektritarbijate kaitsmiseks on paremaid viise kui universaalteenus 2.0. Oma praeguse jonniga demonstreerib Järvan, et tal pole ministriametiks vajalikke isikuomadusi."Kodutarbijate kaitsmiseks on paremaid viise kui universaalteenus 2.0. Oma praeguse jonniga demonstreerib Järvan, et ta ei sobi ministriametisse."


„Osa läheb hulluks, teised proovivad end tappa.“ Kuidas Vene armee tegi vägistamisest relvaVene sõdurite vägistamisohvrid ei julge uurijatele juhtunust rääkida, sest neile võib osaks saada naabrite keelepeks ja tuttavate halvustav suhtumine.Sügisel vabastatud Hersoni linnas on sadu kannatanuid, kelle vastu kasutati seksuaalvägivalda, ja tuhandeid piinamisohvreid. Nende rehabilitatsiooniks ei jätku Ukrainas praegu psühholooge, esialgu abistab seksuaalvägivalla ohvreid ainult üks keskus, mis teeb koostööd Ukraina peaprokuratuuriga.Aga ka Ukraina peaprokuratuuris napib Vene sõdurite seksuaalkuritegude uurimiseks töötajaid, mistõttu fikseerivad vägistamis- ja piinamisjuhtumeid ning abistavad ohvreid ka inimõiguste kaitsjad ja vabatahtlikud. Vabatahtlikuna osaleb selles alates sõja esimestest kuudest ka Ukraina ajakirjanik ja psühholoog Julia Zabjelina.Pärast seda, kui Vene väed 2022. aasta kevadel Kiievi oblastist lahkusid, tuli ohtralt uudiseid Vene sõjaväelaste toime pandud vägistamistest, mis oma jõhkrusega šokeerisid kogu maailma. Kui Ukraina sõjaväelased vabastasid sügisel Harkivi oblasti ja Dnepri jõe paremkaldal asuvad Hersoni oblasti osad, siis okupatsiooniarmee seksuaalkuriteod enam säärast vastukaja ei leidnud. Zabjelina sõnul ei tulene see sellest, et Vene vägede seal toime pandud kuritegude mastaap oleks teine, vaid sellest, et Ukrainas on nende uurimiseks ja registreerimiseks vähe ressurssi. „Ukraina peaprokuratuuri juures on osakond, mis uurib ja registreerib sõjakuritegusid, kuid seal on ainult kümme prokuröri, kes selle teemaga tegelevad. Seda on vähe, sest kannatanute ülesleidmine on suur töö.“Pärast Kiievi oblasti vabastamist ei hoolinud võimud ja kohalik ajakirjandus piisaval määral ohvrite konfidentsiaalsusest ning sellest kujunes veel üks faktor, mille pärast venelaste ohvrid vaikivad. „Alguses ei kaetud ajakirjanduses isegi vägistamisohvrite nägusid kinni ja vahel avaldati nende andmeid, mistõttu oli kõrvalistel inimestel lihtne ohvreid identifitseerida. See on üks põhjus, miks ohvrid hoiavad varju. Isegi kui nad töötavad koos psühholoogiga, ei saa neid sundida juhtunust prokuratuurile teada andma. Seetõttu on vägistamisjuhtumeid raske fikseerida. Vene sõdurite seksuaalkuritegude ulatust mõistame ehk alles aastate pärast,“ selgitab Zabjelina.Vanemad viisid ise tütred venelastele. Pärast Harkivi oblasti vabastamist eelmise aasta sügisel läks psühholoogi haridusega Zabjelina sinna vabatahtlikuna appi. Tema sõnul on kauem okupatsiooni all elanud aladel olukord keerulisem, kui oli 2022. aasta kevadel Kiievi oblastis.Harkivi oblastis kohtus Zabjelina kahe 12-aastase kohaliku tüdrukuga, keda Vene sõdurid olid vägistanud. Üks tüdrukutest rasestus. Kui Zabjelina tegi tüdrukute vanematele ettepaneku, et aitab neil kodukandist lahkuda ning psühholoogilise rehabiliteerimise teenust saada, siis vanemad keeldusid. „Selgus, et tüdrukute lugu oli arvatust veelgi hirmsam. Kohalike sõnul olid tüdrukute vanemad ise viinud oma lapsed Vene armee sõdurite juurde kooli, kus paiknes venelaste staap. Lapsi anti sõduritele toidu eest, humanitaarabi eest... Kuritarvitamine muutus täiesti süstemaatiliseks,“ räägib ta.Kui ohvritega vestelda, tõusevad esile mitmesugused probleemid - vahel võib kõrvaltvaatajale jääda mulje, et naine läheb ise vägivallatsejate juurde, kuid esmapilgul pole lihtsalt teada, milliseid meetodeid on tema mõjutamiseks kasutatud. Kuid kõige sagedamini on nendes juhtumites siiski jõudu kasutatud ja ohvri tahet alla surutud.Zabjelina oli vabatahtlikuna abis ka novembris vabastatud Hersoni linnas. Seal oli venelastel okupatsiooni ajal palju piinakambreid, kus mehi ja naisi vägistati ka suvaliste esemetega, mis piinajatele kätte juhtusid. Zabjelina sõnul on meestel nende kallal toime pandud jõledustest väga raske rääkida, suurem osa eelistab vaikida. „Venelased viisid mehed Hersoni eeluurimisvanglasse või kohalikku oblastivalitsusse, kus asus okupantide peakorter. Neile pandi kott pähe, vanglas peksti nad poolsurnuks, võeti riided seljast ja pandi väliraadio külge kinnitatud klemmid nende suguelundite külge. Venelaste eesmärk oli nad koostööle sundida või neilt mingit infot välja pressida. Meestele on see talumatult raske koorem ja nad räägivad oma traumadest palju vähem kui naised,“ sõnab ta.Zabjelina märgib, et ohvreid on väga erineva taustaga: venelased vägistasid noori ja vanu, mehi ja naisi. „Kõige noorem ohver, kellega olen kokku puutunud, on nelja-aastane tüdruk. Tema vanemad keelasid seda juhtumit puudutavaid üksikasju avaldada. Psühholoogil on seksuaalvägivalla ohvriks langenud lastega väga raske tegeleda, sageli nad lihtsalt vaikivad ja keelduvad juhtunust rääkimast. Kõige vanem ohver, kellega olen kokku puutunud, on 82-aastane. Kui tavaliselt seksuaalkurjategijatel ohvrite välimuse kohta mingid eelistused, siis Vene sõduritel neid pole. Ohvrid on pärit väga erinevatest vanuserühmadest, mis näitab, et sellise vägivalla motiiv pole mitte seksuaalne, vaid ohvritele tahetakse näidata, et vägivallatsejal on nende üle täielik võim,“ kirjeldab ta.Vägistamisel on nii füüsiliselt kui ka vaimselt rängad tagajärjed.„Osa ohvreid üritab oma elu lõpetada, see puudutab nii mehi kui ka naisi. On juhtumeid, kui inimesed on pärast toimunut hulluks läinud. Selline trauma võib osutuda ajendiks, mis aktiveerib mingi varasema vaimse tervise eripära või juba varem saadud trauma,“ räägib ta.Naised ässitavad. Zabjelina räägib, et üks konkreetne Hersoni juhtum läks talle eriti südamesse. Ta kohtas seal Oksanat, Ukraina sõduri leske, kelle abikaasa oli hukkunud 24. veebruaril esimeste hulgas üle Dnepri jõe kulgeva Antonivka silla juures. Oksanal tuli venelaste võimu all üle elada kohutavaid asju. „Kui venelased jõudsid Hersonisse, rääkis üks tema tuttav Vene sõduritele Oksana surnud abikaasast. Venelased tulid Oksana koju, viisid ta piinakambrisse ja võtsid ta alasti. Nad peksid teda nii tugevasti, et ta vajas hiljem mitut operatsiooni. Venelased piinasid teda igati, talt kisti küüned maha, matkiti hukkamist jne. Lõpuks pisteti ta käed keevasse vette. Nägin tema vigastusi oma silmaga. Sõjaväelase abikaasana oli Oksana venelastele kui punane rätik härjale, ehkki tavaelus on tegemist tavalise raamatupidajaga,“ meenutab Zabjelina. Hoolimata üle elatust leidis Oksana siiski endas jõudu, et tegutseda Hersonis vabatahtlikuna ja aidata teisi abivajajaid.Zabjelina lisab, et eriti julmalt käitusid venelased sõjaväelaste, partisanide ning vabatahtlike vastupanijate sugulaste ja lähedastega. „Neid peksti ja vägistati. Sageli piinati neid nii, et klemmid kinnitati nibude või suguelundite külge või pandi need pärakusse ning lülitati elektrivool sisse.“Venelaste toime pandud kuritegude ulatuse kindlaks tegemist takistab ka see, et venelased peidavad aktiivselt oma jälgi. „Nad üritasid enne taganemist nii Harkivi oblastist kui ka Hersonist nii palju kui võimalik kannatanuid Venemaale välja vedada. Teine probleem on, et venelaste käes on kannatanu sugulased. Näiteks tean Hersonis üht vägistatud tüdrukut, kes kardab sellest Ukraina prokuratuuri teada anda, sest tema perekond elab Dnepri jõe vasakkaldal, mis on endiselt Vene vägede käes,“ räägib Zabjelina.Tema sõnul ei ole võimalik koostada Ukrainas vägivallatseva Vene sõduri psühholoogilist portreed. „Niimoodi ei tegutse psühhopaadid või degenerandid. See on Vene sõjaväe taktika, ühtlasi näitab see Vene ühiskonna moraalset lagunemist. Ukraina luure on pealt kuulanud Vene sõjaväelaste koju tehtud telefonikõnesid ja on ette tulnud seda, et nende endi abikaasad julgustavad neid Ukrainas naisi vägistama. Prokurörid on mulle rääkinud juhtumitest, kus väeosaülemad on andnud korraldusi naisi vägistada,“ räägib Zabjelina.Naabrid peksavad keelt. Miks Vene sõdurid nii tohutul hulgal inimesi vägistavad? „Arvan, et on väga tähtis nüanss: paljud seksuaalvägivalla all kannatanud naised ja mehed tunnevad edaspidi vastumeelsust seksuaalsuhete ja ka järglaste saamise vastu. Venemaal saadakse sellest hästi aru. Seksuaalvägivalda on kasutatud süstemaatilise taktikana paljudes konfliktides: Balkanil, Rwandas, Libeerias, Sudaanis, Ugandas, Kongos. Nendes riikides langes sõdade ajal suur hulk inimesi seksuaalvägivalla ohvriks, neist enamik hakkas rääkima alles tükk aega hiljem ja alles siis sai maailm aru toimunu mastaabist,“ lausub Zabjelina.Vene vägede lahkumine okupeeritud piirkonnast ei pruugi veel lõpetada ohvrite kannatusi, sest neile võib hiljem osaks saada naabrite ja tuttavate halvustav suhtumine.„Seda stereotüüpi, et ohver ise on süüdi, kohtab sageli. Kiievi lähistel ühes külas venelaste küüsi sattunud naine ütles mulle, et kuuleb sageli, kuidas naabrid räägivad tema kohta, et ta olnud purjus, kui see kõik juhtus, ning polevat vägistamisele üldsegi vastu olnud. Harkivi oblastis kurtsid naised sama: teised räägivad, nagu nad oleksid ise tahtnud venelastega seksida. Ohvreid häbimärgistatakse ja see on üks põhjuseid, miks osa naisi ei julge nendega juhtunud koledustest kellelegi rääkida. Kardetakse, et neid endid hakatakse milleski süüdistama. See on väga tõsine teema ja praegu selle vastu Ukrainas eriti ei võidelda,“ tunnistab Zabjelina.Vägivalla üle elanud inimesed kardavad teiste inimeste hukkamõistu, võivad tunda häbi ja süüd ning keelduda juhtunust rääkimast.„Inimesed reageerivad traumeerivale kogemusele väga erinevalt. On neid, kes püüavad seda kompenseerida aktiivselt tegutsedes, näiteks töösse sukeldudes. Aga kui nad kaotavad selle toetuspunkti, siis lööb trauma taas välja ning olukord võib võtta väga halva pöörde ja lõppeda enesetapukatsega. On ka selliseid vägistamisohvreid, kes püüavad end probleemist distantseerida. Nad ütlevad: „Ma jäin ellu, nüüd on kõik korras. Olen selle läbi teinud ja ma ei taha sellele rohkem mõelda või sellega tegeleda.“ See aitab koledad sündmused mõneks ajaks psüühikas alla suruda, kuid nad ei suuda seda tugevat valu üle elada. Valu annab lõpuks ennast ikkagi tunda.“"Venelased piinasid Oksanat igati. Talt kisti küüned maha ja matkiti hukkamist. Lõpuks pisteti ta käed keevasse vette.""Prokurörid on rääkinud juhtumitest, kus väeosaülemad on andnud korraldusi naisi vägistada."Pärast Butša veresauna korraldati Tallinnas Vene saatkonna ees mitu meeleavaldust.FOTOD: ERAKOGU Pärast Hersoni vabastamist 11. novembril 2022 on Julia Zabjelina põhiliselt tegutsenud just seal: ta organiseerib kohalikele humanitaarabi ja aitab vägivallaohvreid. Ettevalmistuse selleks sai ta Iisraeli spetsialistidelt.Julia Zabjelina on alates sõja esimestest kuudest toetanud vägivallaohvreid. Kui septembris vabastati okupeeritud Harkivi oblasti osad, siis suundus ta aitama sealseid inimesi.Taavi Minnik


Linnavalitsuse liikmed pole Estonia juurdeehitise suhtes ühel meelelKui Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart (KE) on otsesõnu Rahvusooper Estonia juurdeehitise vastu, siis linnaplaneerimise valdkonda juhtiv abilinnapea Madle Lippus (SDE) räägib vajadusest kõik põhjalikult läbi arutada.
Rahvusooper Estonia juurdeehitise võimalikkust arutatakse seetõttu, et riigikogu kultuurikomisjon eraldas Estoniale 60 miljonit eurot, uue ooperimaja ehituse maksumus oleks praeguste hindade juures suurusjärgus 300 miljonit. Nii selgitas Lippus eile linnavolikogus ooperimaja juurdeehituse küsimust. «Septembris pandi kokku Estonia teatri ja Tallinna linna ühiskomisjon eesmärgiga põhjalikumalt analüüsida ja aru saada, kas on üldse võimalik täita seda riigi pandud ülesannet sinna see juurdeehitis teha. Teemade ring on väga lai. Seal on kultuuripoliitilised, muinsuskaitselised, linnaehituslikud ja keskkonnakaitselised teemad,» rääkis Lippus.
«Kuna riigikogu kultuurikomisjoni eraldatud raha on 60 miljonit eurot ja uus hoone maksaks praeguste hindade juures suurusjärgus 300 miljonit, siis hetkel keskendutakse arutamisele, kas mingil moel on võimalik sinna juurdeehitis rajada. Selle kohta on erinevaid arvamusi, linnavalitsus oma seisukohta praegu kujundanud ei ole,» kinnitas Lippus.
Uue hoone ehitamiseks oleks vaja ka krunti. Rahvusooper Estonia peadirektor Ott Maaten on varem Postimehele öelnud, et seda võimalust on uuritud. «Võimalikke asukohti on tegelikult väga vähe. Sisuliselt jääb ainuvõimalikuna sõelale Tallinna Sadama krunt, mis on aga küsitav. Ka linn saab aru, et tulevane maatükk peab olema kas riigi või munitsipaalomandis. Vastasel korral läheb kinnistu ümber väljapressimiseks, nagu juba praegu on kuluaarides läinud kõikide muude maatükkidega,» rääkis Maaten.
Ametlikku seisukohta pole linnavalitsus seni välja öelnud, kuid kümmekond päeva tagasi kirjutas linnavalitsuse väljaanne Pealinn, et linn ei pea juurdeehitist võimalikuks. «Tuletan meelde, et tegemist on Tammsaare pargiga, mis on riikliku looduskaitse all. Rääkimata sellest, et Estonia teater asub UNESCO Tallinna vanalinna muinsuskaitse alal ja UNESCO reeglid ei luba sealse paiga muutmist. Seega peame leidma alternatiive. Linn teeb muidugi tihedat koostööd, et vaadata läbi kõik võimalused, mida saab antud projekti puhul välja tuua,» vahendas Pealinn linnapea Mihhail Kõlvarti sõnu.
Minu meelest on komisjoni loomise positiivne tulem see, et vähemalt on tekkinud ühine inforuum või alus, mille peale diskussiooni ehitada.Tallinna abilinnapea Madle Lippus
Lippuse sõnul on komisjon koos käinud neli korda ja läbi vaadanud kõik varasemad dokumendid, kaasa arvatud arhitektuursed eskiisid, aga ühisele arusaamale, kuidas edasi liikuda, praegu veel jõutud ei ole.
«Minu meelest on komisjoni loomise positiivne tulem see, et vähemalt on tekkinud ühine inforuum või alus, mille peale diskussiooni ehitada. Olen ka ise korduvalt osalenud Estonia teatri korraldatud aruteludes, kus nemad ütlevad, et kas saaks, ja linn ütleb, et ei saa. Ja see ei ole ka väga konstruktiivne koostöö vorm. Praegu üritame kõik materjalid läbi käia ja leida vastuse,» lausus Lippus.

Juurdeehitise eskiisi järgi laieneks Rahvusooper Estonia hoone Pärnu maanteeni.
Qp Arhitektid OÜ/rahvusooper Estonia

Volikogu Reformierakonna fraktsiooni liige Margit Elviste tahtis teada, kuidas on lood muinsuskaitse seisukohtadega ja kes teeb selles asjas lõpliku otsuse. «Ma saan aru, et muinsuskaitse on andnud oma konkreetse seisukoha, mis puudutab Estonia taga asuvat ala ja seda konkreetset mahtu. Praegu on arutuse all ka see, kas seda on võimalik kuidagi teistmoodi sellelsamal alal lahendada. Kas ja kuidas, ma ei oska öelda. Loodame, et selle aasta jooksul saab see aruanne valmis. Ma saan aru, et komisjon kaalub seal ka vajadusel täiendavate uuringute läbiviimist,» ütles Lippus.
Volikogu Eesti 200 fraktsiooni liige Erik Vest ütles, et näiteks Viimsi Artiumi kõige suurem saal on rajatud suures osas maa sisse. «Kas te nendes komisjonides olete mõelnud, kui palju oleks võimalik seda juurdeehitist maa sisse panna?» küsis Vest.
«Maa alla minek on kindlasti arutusel, just võimaluse tõttu hoone kõrgust alla tuua. Küsimuseks on aga maa all asuvad bastionirajatised. Täiendavaid arheoloogilisi uuringuid ongi vaja selleks, et saada täpne arusaam, kus need müürid ja muud säilitamist vajavad osad asuvad. Sellealane teadmine pärineb praegu vaid kirjalikest allikatest, rääkis Lippus.
Ta lisas, et igal juhul oleks bastionivööndisse ehitamine keeruline. «Kuivõrd Tallinna vanalinn kuulub ka UNESCO maailmapärandi nimistusse, vajaks see kindlasti ka UNESCOga kooskõlastamist. Selleks et nendega midagi kooskõlastada, on vaja kõigepealt aru saada, et millest me üldse räägime. Praegu on meil lihtsalt üks eskiis, mida avalikult arutatud ei olegi,» selgitas Lippus.


JUHTKIRI | Järvani-nimelist hübriidteenust ei ole vajaReitingu järgi riigikogusse pääsemise lävendit napilt ületav Isamaa erakond üritab meeleheitlikult oma populaarsust suurendada. Teisiti kui meeleheiteks ei saa nimetada ettevõtlus- ja IT-minister Kristjan Järvani ettepanekut siduda elektri universaalteenuse muutmine valitsuse usaldushääletusega, et selle jõuaks enne valimisi ära teha. Loodame, et koalitsioonipartnerid seekord Isamaa väljapressimisele ei allu.
Tõsi on, et universaalteenusega liitunud ligikaudu 330 000 kodutarbijat, 10 000 ettevõtet ja 300 kohaliku omavalitsuse asutust maksavad jaanuaris elektri eest mõnevõrra rohkem kui need, kes jäid truuks börsihinnale.
Toimetuleku mõttes pole see probleem – kui tarbijale oli jõukohane maksta universaalteenuse hinda novembris ja detsembris, siis on see jõukohane ka jaanuaris. Võib-olla veebruaris on jälle universaalteenuse kasutajate kord oma valiku üle rõõmustada.
Muidugi ei teeks halba, kui elektripakettide valikus oleks teiste kõrval ka selline, mille hinnal on lagi – tarbija maksab börsihinda, kui see on lepingus sätestatud maksimumist madalam. Ent riskide maandamisega kaasnevad elektritootmise ja müümise poolel kulud. Hinnalaega paketi tasud oleksid suuremad börsipaketi ja fikseeritud hinnaga pakettide omadest.
Samuti võib kaaluda praeguse elektri hinna hüvitamise korra (hinnast, mis ületab 8 senti kWh kohta, hüvitab riik kuni 5 senti/kWh) täiendamist nii, et riik hüvitaks kodutarbijatele ka kindlaksmääratud taseme ületava summa mingis tarbimismahus. Kui poliitiline tahe ja eelarvelised võimalused suuremaks hüvitamiseks on olemas, siis andke minna – see on sõnum eelkõige pärast valimisi loodavale uuele valitsuskoalitsioonile, mitte praegusele.
Ent elektri hinna ülempiiri ei ole mõistlik kehtestada universaalteenuse n-ö hübriidteenuseks muutmise vormis. Praegune universaalteenus põhineb võrdlemisi konkurentsivõimetul põlevkivielektril, mis võib lähiaastatel ajuti pakkuda leevendust, aga elektritarbijate pikaajaline ja laialdane põlevkivi külge kinnistamine on kahjulik nii neile kui ka Eesti energeetikale laiemalt. Lähiperspektiivis peab ka arvestama, et konkurentsiamet ja Eesti Energia vaidlevad endiselt põlevkivielektri õiglase hinna üle.
Kokkuvõttes: elektritarbijate kaitsmiseks on paremaid viise kui universaalteenus 2.0. Oma praeguse eneseupitamise ja jonniga demonstreerib Järvan, et tal pole ministriametiks vajalikke isikuomadusi.


„Osa läheb hulluks, teised proovivad end tappa.“ Kuidas Vene armee tegi vägistamistest relvaVene sõdurite vägistamisohvrid ei julge uurijatele juhtunust rääkida, sest neile võib osaks saada naabrite keelepeks ja tuttavate halvustav suhtumine.
Sügisel vabastatud Hersoni linnas on sadu kannatanuid, kelle vastu kasutati seksuaalvägivalda, ja tuhandeid piinamisohvreid. Nende rehabilitatsiooniks ei jätku Ukrainas praegu psühholooge, esialgu abistab seksuaalvägivalla ohvreid ainult üks keskus, mis teeb koostööd Ukraina peaprokuratuuriga.
Aga ka Ukraina peaprokuratuuris napib Vene sõdurite seksuaalkuritegude uurimiseks töötajaid, mistõttu fikseerivad vägistamis- ja piinamisjuhtumeid ning abistavad ohvreid ka inimõiguste kaitsjad ja vabatahtlikud. Vabatahtlikuna osaleb selles alates sõja esimestest kuudest ka Ukraina ajakirjanik ja psühholoog Julia Zabjelina.
Pärast seda, kui Vene väed 2022. aasta kevadel Kiievi oblastist lahkusid, tuli ohtralt uudiseid Vene sõjaväelaste toime pandud vägistamistest, mis oma jõhkrusega šokeerisid kogu maailma. Kui Ukraina sõjaväelased vabastasid sügisel Harkivi oblasti ja Dnepri jõe paremkaldal asuvad Hersoni oblasti osad, siis okupatsiooniarmee seksuaalkuriteod enam säärast vastukaja ei leidnud. Zabjelina sõnul ei tulene see sellest, et Vene vägede seal toime pandud kuritegude mastaap oleks teine, vaid sellest, et Ukrainas on nende uurimiseks ja registreerimiseks vähe ressurssi. „Ukraina peaprokuratuuri juures on osakond, mis uurib ja registreerib sõjakuritegusid, kuid seal on ainult kümme prokuröri, kes selle teemaga tegelevad. Seda on vähe, sest kannatanute ülesleidmine on suur töö.“
Pärast Kiievi oblasti vabastamist ei hoolinud võimud ja kohalik ajakirjandus piisaval määral ohvrite konfidentsiaalsusest ning sellest kujunes veel üks faktor, mille pärast venelaste ohvrid vaikivad. „Alguses ei kaetud ajakirjanduses isegi vägistamisohvrite nägusid kinni ja vahel avaldati nende andmeid, mistõttu oli kõrvalistel inimestel lihtne ohvreid identifitseerida. See on üks põhjus, miks ohvrid hoiavad varju. Isegi kui nad töötavad koos psühholoogiga, ei saa neid sundida juhtunust prokuratuurile teada andma. Seetõttu on vägistamisjuhtumeid raske fikseerida. Vene sõdurite seksuaalkuritegude ulatust mõistame ehk alles aastate pärast,“ selgitab Zabjelina.
Vanemad viisid ise tütred venelastele
Pärast Harkivi oblasti vabastamist eelmise aasta sügisel läks psühholoogi haridusega Zabjelina sinna vabatahtlikuna appi. Tema sõnul on kauem okupatsiooni all elanud aladel olukord keerulisem, kui oli 2022. aasta kevadel Kiievi oblastis.
Harkivi oblastis kohtus Zabjelina kahe 12-aastase kohaliku tüdrukuga, keda Vene sõdurid olid vägistanud. Üks tüdrukutest rasestus. Kui Zabjelina tegi tüdrukute vanematele ettepaneku, et aitab neil kodukandist lahkuda ning psühholoogilise rehabiliteerimise teenust saada, siis vanemad keeldusid. „Selgus, et tüdrukute lugu oli arvatust veelgi hirmsam. Kohalike sõnul olid tüdrukute vanemad ise viinud oma lapsed Vene armee sõdurite juurde kooli, kus paiknes venelaste staap. Lapsi anti sõduritele toidu eest, humanitaarabi eest... Kuritarvitamine muutus täiesti süstemaatiliseks,“ räägib ta.
Kui ohvritega vestelda, tõusevad esile mitmesugused probleemid – vahel võib kõrvaltvaatajale jääda mulje, et naine läheb ise vägivallatsejate juurde, kuid esmapilgul pole lihtsalt teada, milliseid meetodeid on tema mõjutamiseks kasutatud. Kuid kõige sagedamini on nendes juhtumites siiski jõudu kasutatud ja ohvri tahet alla surutud.
Zabjelina oli vabatahtlikuna abis ka novembris vabastatud Hersoni linnas. Seal oli venelastel okupatsiooni ajal palju piinakambreid, kus mehi ja naisi vägistati ka suvaliste esemetega, mis piinajatele kätte juhtusid. Zabjelina sõnul on meestel nende kallal toime pandud jõledustest väga raske rääkida, suurem osa eelistab vaikida. „Venelased viisid mehed Hersoni eeluurimisvanglasse või kohalikku oblastivalitsusse, kus asus okupantide peakorter. Neile pandi kott pähe, vanglas peksti nad poolsurnuks, võeti riided seljast ja pandi väliraadio külge kinnitatud klemmid nende suguelundite külge. Venelaste eesmärk oli nad koostööle sundida või neilt mingit infot välja pressida. Meestele on see talumatult raske koorem ja nad räägivad oma traumadest palju vähem kui naised,“ sõnab ta.
Zabjelina märgib, et ohvreid on väga erineva taustaga: venelased vägistasid noori ja vanu, mehi ja naisi. „Kõige noorem ohver, kellega olen kokku puutunud, on nelja-aastane tüdruk. Tema vanemad keelasid seda juhtumit puudutavaid üksikasju avaldada. Psühholoogil on seksuaalvägivalla ohvriks langenud lastega väga raske tegeleda, sageli nad lihtsalt vaikivad ja keelduvad juhtunust rääkimast. Kõige vanem ohver, kellega olen kokku puutunud, on 82-aastane. Kui tavaliselt seksuaalkurjategijatel ohvrite välimuse kohta mingid eelistused, siis Vene sõduritel neid pole. Ohvrid on pärit väga erinevatest vanuserühmadest, mis näitab, et sellise vägivalla motiiv pole mitte seksuaalne, vaid ohvritele tahetakse näidata, et vägivallatsejal on nende üle täielik võim,“ kirjeldab ta.
Vägistamisel on nii füüsiliselt kui ka vaimselt rängad tagajärjed. „Osa ohvreid üritab oma elu lõpetada, see puudutab nii mehi kui ka naisi. On juhtumeid, kui inimesed on pärast toimunut hulluks läinud. Selline trauma võib osutuda ajendiks, mis aktiveerib mingi varasema vaimse tervise eripära või juba varem saadud trauma,“ räägib ta.
Kohalikud andsid üles
Zabjelina räägib, et üks konkreetne Hersoni juhtum läks talle eriti südamesse. Ta kohtas seal Oksanat, Ukraina sõduri leske, kelle abikaasa oli hukkunud 24. veebruaril esimeste hulgas üle Dnepri jõe kulgeva Antonivka silla juures. Oksanal tuli venelaste võimu all üle elada kohutavaid asju. „Kui venelased jõudsid Hersonisse, rääkis üks tema tuttav Vene sõduritele Oksana surnud abikaasast. Venelased tulid Oksana koju, viisid ta piinakambrisse ja võtsid ta alasti. Nad peksid teda nii tugevasti, et ta vajas hiljem mitut operatsiooni. Venelased piinasid teda igati, talt kisti küüned maha, matkiti hukkamist jne. Lõpuks pisteti ta käed keevasse vette. Nägin tema vigastusi oma silmaga. Sõjaväelase abikaasana oli Oksana venelastele kui punane rätik härjale, ehkki tavaelus on tegemist tavalise raamatupidajaga,“ meenutab Zabjelina. Hoolimata üle elatust leidis Oksana siiski endas jõudu, et tegutseda Hersonis vabatahtlikuna ja aidata teisi abivajajaid.
Zabjelina lisab, et eriti julmalt käitusid venelased sõjaväelaste, partisanide ning vabatahtlike vastupanijate sugulaste ja lähedastega. „Neid peksti ja vägistati. Sageli piinati neid nii, et klemmid kinnitati nibude või suguelundite külge või pandi need pärakusse ning lülitati elektrivool sisse.“
Venelaste toime pandud kuritegude ulatuse kindlaks tegemist takistab ka see, et venelased peidavad aktiivselt oma jälgi. „Nad üritasid enne taganemist nii Harkivi oblastist kui ka Hersonist nii palju kui võimalik kannatanuid Venemaale välja vedada. Teine probleem on, et venelaste käes on kannatanu sugulased. Näiteks tean Hersonis üht vägistatud tüdrukut, kes kardab sellest Ukraina prokuratuuri teada anda, sest tema perekond elab Dnepri jõe vasakkaldal, mis on endiselt Vene vägede käes,“ räägib Zabjelina.
Tema sõnul ei ole võimalik koostada Ukrainas vägivallatseva Vene sõduri psühholoogilist portreed. „Niimoodi ei tegutse psühhopaadid või degenerandid. See on Vene sõjaväe taktika, ühtlasi näitab see Vene ühiskonna moraalset lagunemist. Ukraina luure on pealt kuulanud Vene sõjaväelaste koju tehtud telefonikõnesid ja on ette tulnud seda, et nende endi abikaasad julgustavad neid Ukrainas naisi vägistama. Prokurörid on mulle rääkinud juhtumitest, kus väeosaülemad on andnud korraldusi naisi vägistada,“ räägib Zabjelina.
Naabrid peksavad keelt
Miks Vene sõdurid nii tohutul hulgal inimesi vägistavad? „Arvan, et on väga tähtis nüanss: paljud seksuaalvägivalla all kannatanud naised ja mehed tunnevad edaspidi vastumeelsust seksuaalsuhete ja ka järglaste saamise vastu. Venemaal saadakse sellest hästi aru. Seksuaalvägivalda on kasutatud süstemaatilise taktikana paljudes konfliktides: Balkanil, Rwandas, Libeerias, Sudaanis, Ugandas, Kongos. Nendes riikides langes sõdade ajal suur hulk inimesi seksuaalvägivalla ohvriks, neist enamik hakkas rääkima alles tükk aega hiljem ja alles siis sai maailm aru toimunu mastaabist,“ lausub Zabjelina.
Vene vägede lahkumine okupeeritud piirkonnast ei pruugi veel lõpetada ohvrite kannatusi, sest neile võib hiljem osaks saada naabrite ja tuttavate halvustav suhtumine. „Seda stereotüüpi, et ohver ise on süüdi, kohtab sageli. Kiievi lähistel ühes külas venelaste küüsi sattunud naine ütles mulle, et kuuleb sageli, kuidas naabrid räägivad tema kohta, et ta olnud purjus, kui see kõik juhtus, ning polevat vägistamisele üldsegi vastu olnud. Harkivi oblastis kurtsid naised sama: teised räägivad, nagu nad oleksid ise tahtnud venelastega seksida. Ohvreid häbimärgistatakse ja see on üks põhjuseid, miks osa naisi ei julge nendega juhtunud koledustest kellelegi rääkida. Kardetakse, et neid endid hakatakse milleski süüdistama. See on väga tõsine teema ja praegu selle vastu Ukrainas eriti ei võidelda,“ tunnistab Zabjelina.
Vägivalla üle elanud inimesed kardavad teiste inimeste hukkamõistu, võivad tunda häbi ja süüd ning keelduda juhtunust rääkimast. „Inimesed reageerivad traumeerivale kogemusele väga erinevalt. On neid, kes püüavad seda kompenseerida aktiivselt tegutsedes, näiteks töösse sukeldudes. Aga kui nad kaotavad selle toetuspunkti, siis lööb trauma taas välja ning olukord võib võtta väga halva pöörde ja lõppeda enesetapukatsega. On ka selliseid vägistamisohvreid, kes püüavad end probleemist distantseerida. Nad ütlevad: „Ma jäin ellu, nüüd on kõik korras. Olen selle läbi teinud ja ma ei taha sellele rohkem mõelda või sellega tegeleda.“ See aitab koledad sündmused mõneks ajaks psüühikas alla suruda, kuid nad ei suuda seda tugevat valu üle elada. Valu annab lõpuks ennast ikkagi tunda.“


Linnavalitsuse liikmed pole Estonia juurdeehitise suhtes ühel meelelKui Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart (KE) on otsesõnu Rahvusooper Estonia juurdeehitise vastu, siis linnaplaneerimise valdkonda juhtiv abilinnapea Madle Uppus (SDE) räägib vajadusest kõik põhjalikult läbi arutada.Rahvusooper Estonia juurdeehitise võimalikkust arutatakse seetõttu, et riigikogu kultuurikomisjon eraldas Estoniale 60 miljonit eurot, uue ooperimaja ehituse maksumus oleks praeguste hindade juures suurusjärgus 300 miljonit. Nii selgitas Lippus eile linnavolikogus ooperimaja juurdeehituse küsimust. «Septembris pandi kokku Estonia teatri ja Tallinna linna ühiskomisjon eesmärgiga põhjalikumalt analüüsida ja aru saada, kas on üldse võimalik täita seda riigi pandud ülesannet sinna see juurdeehitis teha. Teemade ring on väga lai. Seal on kultuuripoliitilised, muinsuskaitselised, linnaehituslikud ja keskkonnakaitselised teemad,» rääkis Lippus.«Kuna riigikogu kultuurikomisjoni eraldatud raha on 60 miljonit eurot ja uus hoone maksaks praeguste hindade juures suurusjärgus 300 miljonit, siis hetkel keskendutakse arutamisele, kas mingil moel on võimalik sinna juurdeehitis rajada. Selle kohta on erinevaid arvamusi, linnavalitsus oma seisukohta praegu kujundanud ei ole,» kinnitas Lippus.Uue hoone ehitamiseks oleks vaja ka krunti. Rahvusooper Estonia peadirektor Ott Maaten on varem Postimehele öelnud, et seda võimalust on uuritud. «Võimalikke asukohti on tegelikult väga vähe. Sisuliselt jääb ainuvõimalikuna sõelale Tallinna Sadama krunt, mis on aga küsitav. Ka linn saab aru, et tulevane maatükk peab olema kas riigi või munitsipaalomandis. Vastasel korral läheb kinnistu ümber väljapressimiseks, nagu juba praegu on kuluaarides läinud kõikide muude maatükkidega,» rääkis Maaten.Ametlikku seisukohta pole linnavalitsus seni välja öelnud, kuid kümmekond päeva tagasi kirjutas linnavalitsuse väljaanne Pealinn, et linn ei pea juurdeehitist võimalikuks. «Tuletan meelde, et tegemist on Tammsaare pargiga, mis on riikliku looduskaitse all. Rääkimata sellest, et Estonia teater asub UNESCO Tallinna vanalinna muinsuskaitse alal ja UNESCO reeglid ei luba sealse paiga muutmist. Seega peame leidma alternatiive. Linn teeb muidugi tihedat koostööd, et vaadata läbi kõik võimalused, mida saab antud projekti puhul välja tuua,» vahendas Pealinn linnapea Mihhail Kõlvarti sõnu.Lippuse sõnul on komisjon koos käinud neli korda ja läbi vaadanud kõik varasemad dokumendid, kaasa arvatud arhitektuursed eskiisid, aga ühisele arusaamale, kuidas edasi liikuda, praegu veel jõutud ei ole.«Minu meelest on komisjoni loomise positiivne tulem see, et vähemalt on tekkinud ühine inforuum või alus, mille peale diskussiooni ehitada. Olen ka ise korduvalt osalenud Estonia teatri korraldatud aruteludes, kus nemad ütlevad, et kas saaks, ja linn ütleb, et ei saa. Ja see ei ole ka väga konstruktiivne koostöövorm. Praegu üritame kõik materjalid läbi käia ja leida vastuse,» lausus Lippus.Volikogu Reformierakonna fraktsiooni liige Margit Elviste tahtis teada, kuidas on lood muinsuskaitse seisukohtadega ja kes teeb selles asjas lõpliku otsuse. «Ma saan aru, et muinsuskaitse on andnud oma konkreetse seisukoha, mis puudutab Estonia taga asuvat ala ja seda konkreetset mahtu. Praegu on arutuse all ka see, kas seda on võimalik kuidagi teistmoodi sellelsamal alal lahendada. Kas ja kuidas, ma ei oska öelda. Loodame, et selle aasta jooksul saab see aruanne valmis. Ma saan aru, et komisjon kaalub seal ka vajadusel täiendavate uuringute läbiviimist,» ütles Lippus.Volikogu Eesti 200 fraktsiooni liige Erik Vest ütles, et näiteks Viimsi Artiumi kõige suurem saal on rajatud suures osas maa sisse. «Kas te nendes komisjonides olete mõelnud, kui palju oleks võimalik seda juurdeehitist maa sisse panna?» küsis Vest.«Maa alla minek on kindlasti arutusel, just võimaluse tõttu hoone kõrgust alla tuua. Küsimuseks on aga maa all asuvad bastionirajatised. Täiendavaid arheoloogilisi uuringuid ongi vaja selleks, et saada täpne arusaam, kus need müürid ja muud säilitamist vajavad osad asuvad. Sellealane teadmine pärineb praegu vaid kirjalikest allikatest, rääkis Lippus.Ta lisas, et igal juhul oleks bastionivööndisse ehitamine keeruline. «Kuivõrd Tallinna vanalinn kuulub ka UNESCO maailmapärandi nimistusse, vajaks see kindlasti ka UNESCOga kooskõlastamist. Selleks et nendega midagi kooskõlastada, on vaja kõigepealt aru saada, et millest me üldse räägime. Praegu on meil lihtsalt üks eskiis, mida avalikult arutatud ei olegi,» selgitas Lippus."Minu meelest on komisjoni loomise positiivne tulem see, et vähemalt on tekkinud ühine inforuum või alus, mille peale diskussiooni ehitada.Tallinna abilinnapea Madle Lippus"Eskiisi järgi võtaks Rahvusooper Estonia juurdeehitis enda alla ka tüki Tammsaare pargist.Uwe Gnadenteich, ajakirjanik


Kohus kuulutas välja ärikaksiku pankrotiKRIMIHarju maakohtus tuleb arutusele aastaid tagasi „Võsareporteris“ kuulsuse tiibadesse saanud ehitusärimehe Teet Märtmani pankrotiasjas võlausaldajate esimene koosolek. Varem perekonnanimega Kääpa tuntud kaksikud Tiit ja Teet on pikki aastaid eri petuskeemidega inimestelt ja firmadelt vara välja meelitanud. Nad said meedia kaasabil juba nii kurikuulsaks, et otsustasid võtta endale uueks perekonnanimeks Märtman. Skandaalsed ärikaksikud on vanglakaristust kandma sattunud nii eri aegadel kui ka samal ajal. Äsja kirjutas Õhtuleht Tiit Märtmani tõekspidamistest, kelle hinnangul ei saa inimesed aru, kuidas äri käib. Tema vend Teet oli hiljuti Tartu maakohtu ees süüdistatuna tapmise ja tervisekahjustuse tekitamisega ähvardamises. Prokuröri selgitusel oli kannatanu arutanud süüdistatavaga aiapaigaldamise teenuse üle, kuid omavahel lepingut ei sõlminud.Harju maakohtus kuulutati jaanuari alguses välja võlgnik Teet Märtmani pankrot. Pankrotihalduriks on nimetatud Ene Ahas. Esimene võlausaldajate üldkoosolek toimub jaanuari lõpus Harju maakohtus. Võlausaldajate kohta lähemat teavet veel ei ole.SIIM RANDLA


JuhtusMopeedauto ostja sai pettaPolitseile laekus teade, et 16. jaanuaril müüs 28-aastane Jõgevamaa mees sama vanale naisele mopeedauto hinnaga 3100 eurot.Ostja esitas tehingu tegemisel müüjale panga maksekorralduse, kuid raha pole mees kätte saanud. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Kohus kuulutas välja kurikuulsa ärikaksiku pankrotiHarju maakohtus tuleb arutusele aastaid tagasi „Võsareporteris“ kuulsuse tiibadesse saanud ehitusärimehe Teet Märtmani pankrotiasjas võlausaldajate esimene koosolek.
Varem perekonnanimega Kääpa tuntud kaksikud Tiit ja Teet on pikki aastaid eri petuskeemidega inimestelt ja firmadelt vara välja meelitanud. Nad said meedia kaasabil juba nii kurikuulsaks, et otsustasid võtta endale uueks perekonnanimeks Märtman. Skandaalsed ärikaksikud on vanglakaristust kandma sattunud nii eri aegadel kui ka samal ajal.
Äsja kirjutas Õhtuleht Tiit Märtmani tõekspidamistest, kelle hinnangul ei saa inimesed aru, kuidas äri käib. Tema vend Teet oli hiljuti Tartu maakohtu ees süüdistatuna tapmise ja tervisekahjustuse tekitamisega ähvardamises. Prokuröri selgitusel oli kannatanu arutanud süüdistatavaga aiapaigaldamise teenuse üle, kuid omavahel lepingut ei sõlminud.
Harju maakohtus kuulutati jaanuari alguses välja võlgnik Teet Märtmani pankrot. Pankrotihalduriks on nimetatud Ene Ahas. Esimene võlausaldajate üldkoosolek toimub jaanuari lõpus Harju maakohtus. Võlausaldajate kohta lähemat teavet veel ei ole.


Linnavalitsuse liikmed pole Estonia juurdeehitise suhtes ühel meelelTALLINN, 27. jaanuar, BNS - Kui Tallinna keskerakondlasest linnapea Mihhail Kõlvart on otsesõnu Rahvusooper Estonia juurdeehitise vastu, siis linnaplaneerimise valdkonda juhtiv abilinnapea Madle Lippus Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast räägib vajadusest kõik põhjalikult läbi arutada, kirjutab Postimees.
Rahvusooper Estonia juurdeehitise võimalikkust arutatakse seetõttu, et riigikogu kultuurikomisjon eraldas Estoniale 60 miljonit eurot, uue ooperimaja ehituse maksumus oleks praeguste hindade juures suurusjärgus 300 miljonit. Nii selgitas Lippus eile linnavolikogus ooperimaja juurdeehituse küsimust. «Septembris pandi kokku Estonia teatri ja Tallinna linna ühiskomisjon eesmärgiga põhjalikumalt analüüsida ja aru saada, kas on üldse võimalik täita seda riigi pandud ülesannet sinna see juurdeehitis teha. Teemade ring on väga lai. Seal on kultuuripoliitilised, muinsuskaitselised, linnaehituslikud ja keskkonnakaitselised teemad,» rääkis Lippus.
«Kuna riigikogu kultuurikomisjoni eraldatud raha on 60 miljonit eurot ja uus hoone maksaks praeguste hindade juures suurusjärgus 300 miljonit, siis hetkel keskendutakse arutamisele, kas mingil moel on võimalik sinna juurdeehitis rajada. Selle kohta on erinevaid arvamusi, linnavalitsus oma seisukohta praegu kujundanud ei ole,» kinnitas Lippus.
Uue hoone ehitamiseks oleks vaja ka krunti. Rahvusooper Estonia peadirektor Ott Maaten on varem Postimehele öelnud, et seda võimalust on uuritud. «Võimalikke asukohti on tegelikult väga vähe. Sisuliselt jääb ainuvõimalikuna sõelale Tallinna Sadama krunt, mis on aga küsitav. Ka linn saab aru, et tulevane maatükk peab olema kas riigi või munitsipaalomandis. Vastasel korral läheb kinnistu ümber väljapressimiseks, nagu juba praegu on kuluaarides läinud kõikide muude maatükkidega,» rääkis Maaten.
Ametlikku seisukohta pole linnavalitsus seni välja öelnud, kuid kümmekond päeva tagasi kirjutas linnavalitsuse väljaanne Pealinn, et linn ei pea juurdeehitist võimalikuks. «Tuletan meelde, et tegemist on Tammsaare pargiga, mis on riikliku looduskaitse all. Rääkimata sellest, et Estonia teater asub UNESCO Tallinna vanalinna muinsuskaitse alal ja UNESCO reeglid ei luba sealse paiga muutmist. Seega peame leidma alternatiive. Linn teeb muidugi tihedat koostööd, et vaadata läbi kõik võimalused, mida saab antud projekti puhul välja tuua,» vahendas Pealinn linnapea Mihhail Kõlvarti sõnu.
Lippuse sõnul on komisjon koos käinud neli korda ja läbi vaadanud kõik varasemad dokumendid, kaasa arvatud arhitektuursed eskiisid, aga ühisele arusaamale, kuidas edasi liikuda, praegu veel jõutud ei ole. «Minu meelest on komisjoni loomise positiivne tulem see, et vähemalt on tekkinud ühine inforuum või alus, mille peale diskussiooni ehitada. Olen ka ise korduvalt osalenud Estonia teatri korraldatud aruteludes, kus nemad ütlevad, et kas saaks, ja linn ütleb, et ei saa. Ja see ei ole ka väga konstruktiivne koostöö vorm. Praegu üritame kõik materjalid läbi käia ja leida vastuse,» lausus Lippus.
Volikogu Reformierakonna fraktsiooni liige Margit Elviste tahtis teada, kuidas on lood muinsuskaitse seisukohtadega ja kes teeb selles asjas lõpliku otsuse. «Ma saan aru, et muinsuskaitse on andnud oma konkreetse seisukoha, mis puudutab Estonia taga asuvat ala ja seda konkreetset mahtu. Praegu on arutuse all ka see, kas seda on võimalik kuidagi teistmoodi sellelsamal alal lahendada. Kas ja kuidas, ma ei oska öelda. Loodame, et selle aasta jooksul saab see aruanne valmis. Ma saan aru, et komisjon kaalub seal ka vajadusel täiendavate uuringute läbiviimist,» ütles Lippus.
Volikogu Eesti 200 fraktsiooni liige Erik Vest ütles, et näiteks Viimsi Artiumi kõige suurem saal on rajatud suures osas maa sisse. «Kas te nendes komisjonides olete mõelnud, kui palju oleks võimalik seda juurdeehitist maa sisse panna?» küsis Vest.
«Maa alla minek on kindlasti arutusel, just võimaluse tõttu hoone kõrgust alla tuua. Küsimuseks on aga maa all asuvad bastionirajatised. Täiendavaid arheoloogilisi uuringuid ongi vaja selleks, et saada täpne arusaam, kus need müürid ja muud säilitamist vajavad osad asuvad. Sellealane teadmine pärineb praegu vaid kirjalikest allikatest, rääkis Lippus.
Ta lisas, et igal juhul oleks bastionivööndisse ehitamine keeruline. «Kuivõrd Tallinna vanalinn kuulub ka UNESCO maailmapärandi nimistusse, vajaks see kindlasti ka UNESCOga kooskõlastamist. Selleks et nendega midagi kooskõlastada, on vaja kõigepealt aru saada, et millest me üldse räägime. Praegu on meil lihtsalt üks eskiis, mida avalikult arutatud ei olegi,» selgitas Lippus.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kelmus[unable to retrieve full-text content]Politseile laekus teade, et 16. jaanuaril müüs 28-aastane Jõgevamaa mees sama vanale naisele mopeedauto hinnaga 3100 eurot. Ostja esitas tehingu tegemisel müüjale küll panga maksekorralduse, kuid raha tänini meheni jõudnud ei ole. VOOREMAA


Riigi juhid peavad andma endast kõikKandideerin riigikogusse, et kaitsta Harju- ja Raplamaa inimeste huve, kelle töökus muutis siinsed vallad kogu Eestile silmapaistvalt ilusaks. Seisan vastu Kaja Kallase ja Reformierakonna laastavale poliitikale ning kindlustan Eesti pered kodulähedaste koolidega, püsiva elektrivarustusega ja heade teedega.Perekonda kavandatakse kogu eluks, kuid Reformierakonna valitsus planeerib perepoliitikat lühiajaliselt. Riigi juhid peavad andma endast kõik, et Eesti pere tunneks ennast kindlalt ja julgeks saada lapsi. EKRE annab meie peredele pikaajalise kindlustunde.Veel halvemini mõjub, kui Kaja Kallase valitsusmurrab noortele peredele antud lubadusi. Kui mõned aastad tagasi meelitati noori maale elama, siis nüüd tõmmatakse neil vaip jalge alt ära. Sulgetakse väikeseid koole ja lasteaedu, mis hävitab kogukonna elujõu. Kui inimesed on mitmeid aastaid investeerinud maakohas kodu rajamisse, siis infrastruktuuri sulgemine tähendab, et riik pettis neid. Eesti rahvusriik püsib üksnes tänu tugevale perekonnale.Me ei saa lubada olukorra jätkumist, kus iga suurem tuulehoog ja lumesadu kustutab Tallinnast väljaspool tuhandetes kodudes valguse, ehkki nuumame riigile kuuluvat Eesti Energiat üha kasvava elektri hinna tõttu hiiglaslike summadega. EKRE lubab, et Eesti pered võivad meie edu korral olla kindlad kodulähedastele koolidele, püsivale elektrivarustusele ja headele maanteedele. Meie täidame valijale antud lubadused.Kartelliparteide juhtpoliitikud kindlustavad endale soodsat karjääri Brüsseli koridorides rahva arvelt. EKRE poolt hääletades teete lõpu silmakirjalikule ja valelikule poliitikale. Harju- ja Raplamaa inimesed ootavad südamevärinal järjekordse kaevandusettevõtja tulekut, kes soovib õitsva kodutanuma muuta tolmavaks karjääriks. Brüsseli asjameeste soositud Rail Balticu raudteetrassi ehitamine on lootusetult takerdunud, kuid maksumaksja raha pumbatakse soodesse kasutute viaduktide ehitamisesse. Valitsus teeskleb, justkui sooviks karjääride rajamisel teha koostööd valdadega ja kohalike inimestega, kuid lubadused osutuvad petlikuks.Pole kindel, et meil jätkub maavarasid nii raudtee- kui ka maantee suurprojektidele. Harju- ja Raplamaa elanikud vajavad ennekõike just korralikke teid. Isegi Euroopa Liit heidab ette, et Reformierakonna valitsus pole suutnud hakata riigile olulistes põhisuundades korralikke maanteid välja ehitama.EKRE tõestas valitsuses olles, et majanduse elavdamiseks tuleb maksusid ja aktsiise julgelt langetada. Maksude alandamisest saab EKRE tähtis ülesanne, kui me moodustame valitsuse. Madalamate maksudega elavneb majandus, laekumised riigieelarvesse suurenevad, hinnad langevad ja rahvas tuleb toime ilma abirahadeta. Praegu teised riigid langetavad meie ümber energia hindasid, kuid Kaja Kallase valitsus ei tee seda ja kaotame konkurentsivõimes.Tunnen uhkust, et EKRE sai lahkuva riigikogu volituste ajal võimaluse olla valitsuses ja mina töötada riigikogus. Saime endid näidata tahtejõulise ja teovõimelise erakonnana. Mina sain kogemuse riigijuhtimise kitsaskohtadest ja sellest, mida teha, et elu Eestimaal paremaks muuta. Ma olen pühendanud oma elu Eestimaa tuleviku paremaks. Soovin EKRE võitu, et teeksime lõpu poliitilisele korruptsioonile, valetamisele ja probleemide ees pea liiva alla peitmisele.Riigikogus saab minu missiooniks jätkusuutlik, teaduspõhiselt juhitud areng, mis loob kasuliku majanduskeskkonna nii ettevõtjatele kui igale inimesele.Riigikogus lähtun järgnevastEnergiahinnad alla, et peatada rahva vaesumine!Tagame riigi ja üksikisiku julgeoleku!• Luban tõde ja ausat riigijuhtimist.• Lähtun põhiseadusest, mis kohustab meid kaitsma eesti keelt ja kultuuri.• Seisan traditsiooniliste pereväärtuste, noorte perede ja laste toetamise eest.• Võitlen, et iga eakas inimene võiks elada inimväärselt oma kodus.• Pingutan, et arstiabi muutuks igale inimesele kättesaadavaks.• Nõuan, et rahvas saaks ise valida presidenti.• Astun vastu massilisele ja ebaseaduslikule immigratsioonile.Kai Rimmel, EKRE volikogu liige, EKRE naisühenduse esimees, EKRE Jõelähtme osakonna esimees


Politsei: Haapsalu mees sai Rootsi kruiisi pileteid ostes petta26. jaanuaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 21. jaanuaril soovis 34-aastane Haapsalu mees osta Facebooki kaudu eraisikult Rootsi kruiisi pileteid.
Mees kandis piletite eest müüjale üle 350 eurot, kuid müüja ostjale pileteid edastanud ega tagastanud ka raha.