Politsei pidas kinni relvaga tankla röövimises kahtlustatava mehePolitsei pidas eile kinni mehe, keda kahtlustatakse Tartus esmaspäeva öösel tankla röövimises ja möödunud nädalal toimunud tankla röövimise katses.
Ööl vastu esmaspäeva sisenes kahtlustuse kohaselt Tartus Aruküla teel tanklasse mees, kes suundus klienditeenindaja juurde, haaras taskust relvataolise eseme ning nõudis, et klienditeenindaja avaks seifi. Seifist haaras mees 4950 eurot ja põgenes tanklast. Klienditeenindaja viga ei saanud.
Ööl vastu 15. juulit püüdis kahtlustuse kohaselt sama mees röövida Tartumaal Aoveres asuvat tanklat, kus nõudis relvataolise esemega ähvardades, et klienditeenindaja avaks seifi. Kuna klienditeenindaja ei teadnud võtme asukohta, põgenes mees tanklast. Ka sel korral klienditeenindaja viga ei saanud. Mõlemas kuriteos kahtlustatavana peeti kinni 23-aastane varem kriminaalkorras karistamata mees.
Lõuna prefektuuri Tartu uurimisgrupi juhi Indrek Laanisto sõnul asus politsei kohe peale teate saamist tõendeid koguma, et kahtlustatav ja tema asukoht tuvastada. „Otsisime teavet mehe kohta kõikvõimalikest kanalitest ja tänu kogutud informatsioonile õnnestus mees eile Põltsamaal kinni pidada. Kahtlustatav oli politseile varasemast tuttav, kuna oli toime pannud varguseid ja kelmusi. Mees kinnipidamisel vastupanu ei osutanud. Õppetund, mis sellest juhtumist kaasa võtta, on see, et kindlasti tuleb alati esimesel võimalusel helistada 112 ja kutsuda politsei, et kahtlustatav saaks võimalikult kiirelt tabatud,“ ütles Laanisto.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokuröri Laura Jõgisoo sõnul taotleb prokuratuur kohtult luba kahtlustatava vahistamiseks. „Kriminaalmenetluses kogume tõendeid, et selgitada välja nii mehe käitumise motiiv kui ka teised olulised asjaolud. Küll aga on tõendite põhjal alust arvata, et vabaduses viibides võib kahtlustatav jätkata kuritegude toime panemist, sest kahtlustuse kohaselt on ta lühikese aja jooksul pannud toime juba kaks tõsist kuritegu. Tema senine käitumine annab alust arvata, et vabadusse jäädes võib ta hakata ka kriminaalmenetlusest kõrvale hoidma. Seetõttu taotleme kohtult luba kahtlustatava vahi alla võtmiseks,“ ütles Jõgisoo.
Jõgisoo lisas, et senises praktikas on politsei sellistes röövimistes kahtlustatavad üldjuhul varem või hiljem kätte saanud. „Relvalaadse esemega ähvardades või korduvalt toime pandud röövimise eest võib kohus karistada isegi kuni 15 aasta pikkuse vangistusega, seega on kindel, et röövimine ei tasu ära. Süüditunnistamisel jääb kurjategija ilma nii kuriteoga saadud varast kui ka vabadusest,“ lausus prokurör.
Kohtueelset menetlust viib läbi Lõuna prefektuur ja juhib Lõuna ringkonnaprokuratuur.


Politsei pidas kinni tankla röövimises kahtlustatava mehePolitsei pidas teisipäeval kinni mehe, keda kahtlustatakse Tartus ühe tankla röövimises ja teise tankla röövimise katses.
Ööl vastu 17. juulit sisenes kahtlustuse kohaselt Tartus Aruküla teel tanklasse mees, kes suundus klienditeenindaja juurde, haaras taskust relvataolise eseme ning nõudis, et klienditeenindaja avaks seifi. Seifist haaras mees 4950 eurot ja põgenes tanklast. Klienditeenindaja viga ei saanud.
Ööl vastu 15. juulit püüdis kahtlustuse kohaselt sama mees röövida Tartumaal Aoveres asuvat tanklat, kus nõudis relvataolise esemega ähvardades, et klienditeenindaja avaks seifi. Kuna klienditeenindaja ei teadnud võtme asukohta, põgenes mees tanklast. Ka sel korral klienditeenindaja viga ei saanud. Mõlemas kuriteos kahtlustatavana peeti kinni 23aastane varem kriminaalkorras karistamata mees.
Lõuna prefektuuri Tartu uurimisgrupi juhi Indrek Laanisto sõnul asus politsei kohe peale teate saamist tõendeid koguma, et kahtlustatav ja tema asukoht tuvastada. „Otsisime teavet mehe kohta kõikvõimalikest kanalitest ja tänu kogutud informatsioonile õnnestus mees eile Põltsamaal kinni pidada. Kahtlustatav oli politseile varasemast tuttav varguste ja kelmustega. Mees kinnipidamisel vastupanu ei osutanud. Õppetund, mis sellest juhtumist kaasa võtta, on see, et kindlasti tuleb alati esimesel võimalusel helistada 112 ja kutsuda politsei, et kahtlustatav saaks võimalikult kiirelt tabatud,“ ütles Laanisto.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokuröri Laura Jõgisoo sõnul taotleb prokuratuur kohtult luba kahtlustatava vahistamiseks. „Kriminaalmenetluses kogume tõendeid, et selgitada välja nii mehe käitumise motiiv kui ka teised olulised asjaolud. Küll aga on tõendite põhjal alust arvata, et vabaduses viibides võib kahtlustatav jätkata kuritegude toime panemist, sest kahtlustuse kohaselt on ta lühikese aja jooksul pannud juba toime kaks tõsist kuritegu. Tema senine käitumine annab alust arvata, et vabadusse jäädes võib ta hakata ka kriminaalmenetlusest kõrvale hoidma. Seetõttu taotleme kohtult luba kahtlustatava vahi alla võtmiseks,“ ütles Jõgisoo.
Jõgisoo lisas, et senises praktikas on politsei sellistes röövimistes kahtlustatavad üldjuhul varem või hiljem kätte saanud. „Relvalaadse esemega ähvardades või korduvalt toime pandud röövimise eest võib kohus karistada isegi kuni 15 aasta pikkuse vangistusega, seega on kindel, et röövimine ei tasu ära. Süüditunnistamisel jääb kurjategija ilma nii kuriteoga saadud varast kui ka vabadusest,“ lausus prokurör.
Kohtueelset menetlust viib läbi Lõuna prefektuur ja juhib Lõuna ringkonnaprokuratuur.


4 põhjust, miks koerad käppa annavadOn see lihtsalt trikk, mille oleme neile õpetanud, või peitub koera innukuse taga käppa ulatada veel midagi?
Ajakiri "The Dog Clinic" viitab, et koerad on väga suhtlemisaltid tänu pikaajalisele sidemele inimestega. Seega on käpa ulatamine üks võimalus oma sõbralikkust näidata. Siin on neli näidet, millised on koera motiivid, kui ta käppa annab.
1.Ta soovib su tähelepanu
Koer annab käppa, kui tahab, et seda temast välja teeksid. Tähelepanu ei koosne ainult toidu ja vee tagamises, koer on sotsiaalne loom, kes tahab seltsi. Käpa andmine on võimalus tema keeles öelda: pane mind tähele!
2.Tal on nälg
Üks võimalus norida endale toidupalukest on sirutada käpp välja. Koertespetsialistid ei soovita sellest siiski traditsiooni luua, sest vastasel juhul on koer varsti väljapressija rollis.
3. Ta on stressis või ärevil
Mõnikord ulatab koer oma käpa ka siis, kui tunneb end ebakindlalt, saamaks sinult mingit tagasisidet. Lahenduseks on palju ühist ja aktiivset aega, mängimist ja lohutamist.
4.Ta armastab sind
Jah, ta armastab sind, aga ei saa seda sõnadesse panna. Seega ulatab ta kiindumuse märgiks oma käpa.
Allikas: antena3.com


Volinik Pruunsilla rahast: saabki niimoodi otsuseid üles osta või?!Tänavu aasta kooliks valitud Metsküla kooli lapsed. Urmas Lauri
Lääneranna vallavolikogu arutab homsel istungil, mida teha 40 000 euroga, mille suurärimees Parvel Pruunsild annetas Metsküla kooli pidamiseks tuleval õppeaastal.
Suure tõenäosusega kannab kohalik omavalitsus annetatud raha tagasi. Teisipäeva õhtul saatis Lääneranna vallavolikogu esimees Armand Reinmaa volikogu ja vallavalitsuse liikmetele kirja, milles hirmutas volinikke korruptsioonivastase seadusega. „Vaevalt, et volikogus leiab üksmeelt laialdase korruptsiooniohu tekitamise võimalus,“ kirjutas Reinmaa, „ja vaevalt, et Lääneranna vald oma tegevuses (avalikke ülesandeid täites) tahab olla mõjutatud mistahes „ärimeeste“ poolt tehtavatest „annetustest“.“ Reinmaa märkis, et kohalik omavalitsus ei saa kätt ette panna, kui keegi tahab toetada erakooli algatust, kuid valla arvelduskontole „suvaliste kannete tegemine“ ei lahenda haridusvõrgu olukorda.
Lääne Elu konsulteeris mitme juristiga, kes kinnitasid, et suurärimehe annetust ei saa käsitleda korruptsioonina juba põhjusel, et raha kanti valla, mitte mõne ametiisiku arvele. Korruptsioonivastase seaduse lõige, millele Reinmaa oma kirjas volinikele ja ametnikele viitab, sätestab, et ametiisik peab asutusele viivitamata teatama ametikohustusega seostatava soodustuse vastuvõtmisest, ühelegi ametiisikule aga ei ole raha üle kantud.
Suure tõenäosusega ei kaalugi Lääneranna vallajuhid võimalust Metsküla kooli sulgemisotsus tagasi võtta. “See on üheks aastaks,” ütles Reimnaa Lääne Elule. “Vald peab vaatama jätkusuutlikkust. See otsus on volikogu pädevus, mina ei oska kommenteerida.”
Valla haridusjuht Jane Mets ütles, et on puhkusel ega tea Pruunsilla annetusest midagi. “Ei ole kuulnud. Huvitav,” sõnas Mets. “Ei oska midagi öelda. Mulle ei meeldi niisugused asjad.”
Lääneranna vallavolikogu hariduskomisjoni juht Janar Sõber märkis, et ei saa aru, miks peaks ühte kooli (Metsküla kooli) teistele eelistama. “Miks mitte Lõpe kooli?!” küsis Sõber.
Lääneranna koolivõrgureform suleb sügisest Lõpe ja Metsküla kooli ning kärbib Virtsu üheksaklassilise kooli neljaklassiliseks. “Kui vaadata tervet koolivõrku, siis tuleks kõikide koolidega arvestada,” ütles Sõber. “Saabki niimoodi kohaliku omavalitsuse otsuseid üles osta või?! Lihtsalt rahaga silmade vahele lüüa?!”
Sõber kinnitas, et koolivõrgu kokkutõmbamine Lääneranna vallas on hädavajalik. “Naljakas olukord, et üks kool on teistest tähtsam,” sõnas Sõber. “Miks ühe kooli lapsed on rohkem fookuses kui teise kooli lapsed?!”
Lääneranna vallavanem Ingvar Saare märkis, et veel üks aasta Metsküla kooli lahti hoida ei lahenda midagi. “Kui midagi ei muutu ja aasta pärast on olukord sama, siis ei tundu olevat eriti ratsionaalne hakata aasta pärast kõiki neid vaidlusi uuesti pidama, aga see on puhtalt volikogu otsus,” ütles Saare. Vallajuhid on põhjendanud koolivõrgureformi rahapuudusega.
Saare ütles, et rääkis Pruunsillaga, et teada saada, mis on pikem plaan. “Ütles, et see on ühekordne toetus, et aastaks. Pikas vaates tundub, et see pole võluvits,” sõnas Saare. “Kas tuleb tuleval aastal järgmine rahaga?!”
Saare ütles, et ei tea, kas ja millal rakendub haridusministeeriumi meede, mis annaks raha väikekoolide pidamiseks. “Kas oleme aasta pärast samas olukorras, ei tea,” märkis Saare.
“Juba oli rahulikum ja selgem,” sõnas Sõber. “Nüüd on jälle vesi sogane.” Esmaspäeval otsustas Tallinna halduskohus, et ei anna Metsküla koolile esialgset õiguskaitset ja vald sai vabad käed Metsküla kool sügisest kinni panna.
40 000 eurot sihtotstarbelist toetust Metsküla algkoolile tuleva õppeaasta kulude katteks laekus Lääneranna valla arvele teisipäeva hommikul. „Loodan, et sellest on abi, et aasta vastu pidada,“ ütles Pruunsild Lääne Elule. „Aasta on pikk aeg. Selle aja jooksul jõuab üht-teist muutuda. Hoian neile pöialt.“ Pruunsild märkis, et on end Metsküla kooli sulgemise teemaga kursis hoidnud. „Maakoolide teema on mulle südamelähedane,“ sõnas Pruunsild. „See sobitub minu nägemisega sellest, keda toetada.“
40 000 eurot on summa, mis kuluks Metsküla kooli pidamise peale aastas, sama suure summa on kohalik omavalitsus võtnud kohaliku omavalitsuse reservfondist, et käia kohut viie suletava ja kärbitava kooli lastevanematega.


Allar Jõks: Pruunsilla annetust ei ole võimalik käsitleda korruptsiooninaAllar Jõks. Arvo Tarmula foto
Vandeadvokaat Allar Jõks kinnitas Lääne Elule, et suurärimees Parvel Pruunsilla annetust Lääneranna vallale ei ole võimalik käsitleda korruptsioonina.
“Korruptsiooniohuga ähvardamist tuleks võtta katsena vallavolinikke mõjutada, et nad Metsküla algkooli küsimuses ei lähtuks kogukonna ja laste huvidest,” märkis Jõks.
Teisipäeva õhtul saatis Lääneranna vallavolikogu esimees Armand Reinmaa volikogu ja vallavalitsuse liikmetele kirja, milles hirmutas volinikke korruptsioonivastase seadusega
„Vaevalt, et volikogus leiab üksmeelt laialdase korruptsiooniohu tekitamise võimalus,“ kirjutas Reinmaa, „ja vaevalt, et Lääneranna vald oma tegevuses (avalikke ülesandeid täites) tahab olla mõjutatud mistahes „ärimeeste“ poolt tehtavatest „annetustest“.“
Reinmaa märkis, et kohalik omavalitsus ei saa kätt ette panna, kui keegi tahab toetada erakooli algatust, kuid valla arvelduskontole „suvaliste kannete tegemine“ ei lahenda haridusvõrgu olukorda.
Korruptsioonivastase seaduse § 4 lg 1 kohaselt on korruptiivne tulu ametiisikule endale või kolmandale isikule ametiisiku ametikohustuse tõttu pakutud või ametiisiku poolt nõutud varaline või muu soodustus, samuti ametiisiku kohustusi rikkudes saadud soodustus.
“Avalikult kättesaadavast allikatest nähtub, et Pruunsild ei pakkunud 40 000 eurot ametiisiku(te)le, vaid ta kandis selle Lääneranna vallavalitsuse arvele sihtotstarbeliselt Metsküla algkooli ülalpidamiseks,” märkis Jõks. “Seega mitte ükski ametiisik sellest rahast varalist soodustust ei saaks.”


Politsei pidas kinni Tartu tankla röövimises kahtlustatava mehePolitsei pidas eile kinni mehe, keda kahtlustatakse Tartus 17. juuli öösel tankla röövimises ja 15. juulil toimunud tankla röövimise katses.
Ööl vastu 17. juulit sisenes kahtlustuse kohaselt Tartus Aruküla teel tanklasse mees, kes suundus klienditeenindaja juurde, haaras taskust relvataolise eseme ning nõudis, et klienditeenindaja avaks seifi. Seifist haaras mees 4950 eurot ja põgenes tanklast. Klienditeenindaja viga ei saanud.
Ööl vastu 15. juulit püüdis kahtlustuse kohaselt sama mees röövida Tartumaal Aoveres asuvat tanklat, kus nõudis relvataolise esemega ähvardades, et klienditeenindaja avaks seifi. Kuna klienditeenindaja ei teadnud võtme asukohta, põgenes mees tanklast. Ka sel korral klienditeenindaja viga ei saanud. Mõlemas kuriteos kahtlustatavana peeti kinni 23-aastane varem kriminaalkorras karistamata mees.
Lõuna prefektuuri Tartu uurimisgrupi juhi Indrek Laanisto sõnul asus politsei kohe peale teate saamist tõendeid koguma, et kahtlustatav ja tema asukoht tuvastada. „Otsisime teavet mehe kohta kõikvõimalikest kanalitest ja tänu kogutud informatsioonile õnnestus mees eile Põltsamaal kinni pidada. Kahtlustatav oli politseile varasemast tuttav varguste ja kelmustega. Mees kinnipidamisel vastupanu ei osutanud. Õppetund, mis sellest juhtumist kaasa võtta, on see, et kindlasti tuleb alati esimesel võimalusel helistada 112 ja kutsuda politsei, et kahtlustatav saaks võimalikult kiirelt tabatud,” ütles Laanisto.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokuröri Laura Jõgisoo sõnul taotleb prokuratuur kohtult luba kahtlustatava vahistamiseks. „Kriminaalmenetluses kogume tõendeid, et selgitada välja nii mehe käitumise motiiv kui ka teised olulised asjaolud. Küll aga on tõendite põhjal alust arvata, et vabaduses viibides võib kahtlustatav jätkata kuritegude toime panemist, sest kahtlustuse kohaselt on ta lühikese aja jooksul pannud juba toime kaks tõsist kuritegu. Tema senine käitumine annab alust arvata, et vabadusse jäädes võib ta hakata ka kriminaalmenetlusest kõrvale hoidma. Seetõttu taotleme kohtult luba kahtlustatava vahi alla võtmiseks,” ütles Jõgisoo.
Jõgisoo lisas, et senises praktikas on politsei sellistes röövimistes kahtlustatavad üldjuhul varem või hiljem kätte saanud. „Relvalaadse esemega ähvardades või korduvalt toime pandud röövimise eest võib kohus karistada isegi kuni 15 aasta pikkuse vangistusega, seega on kindel, et röövimine ei tasu ära. Süüditunnistamisel jääb kurjategija ilma nii kuriteoga saadud varast kui ka vabadusest,” lausus prokurör.
Kohtueelset menetlust viib läbi Lõuna prefektuur ja juhib Lõuna ringkonnaprokuratuur.


Urmas Vaino võitleb jätkuvalt sotsiaalmeedia libareklaamidega. Politsei midagi teha ei saaKuu alguses hakkasid Facebookis jõuliselt levima libareklaamid, mis kujutavad nii Eesti kui ka välismaa avaliku elu tegelasi.
Üks kannatanutest on endine teletäht Urmas Vaino. Tema sõnul pole reklaamid tänaseni kuhugi kadunud, vaid vastupidi, ilmuvad ikka uuesti ja uuesti.
„Tegin ka politseisse avalduse lootuses, et seda kaudu saab olukorda uurida, aga Eesti seadused ei näe ette uurimist, kui keegi pole vahetut materiaalset kahju saanud,“ sõnas Vaino Ärilehele.
Samas usub ta, et pettuste õnge läinud inimesi võib siiski olla. „Mulle on umbes kümmekond inimest kirjutanud ja küsinud, kas see on päris ning öelnud, et nad registreerisid sinna. Pärast seda hakati neile sealt ka helistama,“ jutustas ta. Seetõttu palub ta pettuse ohvriks langemise juhul teavitama sellest ka politseid.
Tänast süsteemi Vaino aga heaks ei kiida. „Täna peame ootama kuni reaalne kannataja välja ilmub, aga tegelikult peaks sellega tegelema juba varem. Kui me tänaval piirame vägivalda sellega, et me kutsume agressiivselt käituva inimese korrale, siis veebikeskkonnas meil seda täna ei tehta.“
Meta kommunikatsiooniosakonnast sõnati, et jäljendamine ja pettused rikuvad nende ettevõtte põhimõtteid. „Kui saame teada, et tegemist on pettusereklaamiga, siis võtame need maha, nagu me ka antud juhul tegime.“
Meta ise usub sinisilmselt, et näevad vaeva ja panustavad täna piisavalt. „Me tahame, et reklaamid oleksid inimestele ohutud ja asjakohased. Pahatahtlikud reklaamid, mille eesmärk on inimesi petta, vähendavad usaldust meie teenuste vastu ja seepärast oleme eraldanud märkimisväärseid vahendeid selliste reklaamide vastu võitlemiseks ning võtnud kasutusele mitmekülgse lähenemisviisi, mis hõlmab tugevamat analüüsi, paremat jõustamist ja mõnel juhul ka õiguskaitseorganitele reageerimist,“ lisasid nad. Samuti julgustavad nad inimesi teavitama, kui näevad sotsiaalmeedias libareklaame.


Ajakirjanik Urmas Vaino langes taas kord kavalate petturite küüsiJuuli alguses hakkasid ühismeedias levima erinevad libareklaamid, kus on «reklaamnäona» kasutatud ka ajakirjanik Urmas Vainot. «See ei ole päris!» pani mees sotsiaalmeedia kasutajatele südamele.«Minuga on see seotud ainult nii palju, et kasutatud on pilti minust,» selgitas juuli alguses Urmas Vaino, kelle nägu on ka varem kasutatud kavala petuskeemi tarvis.
Vaino sõnas toona oma sotsiaalmeedia postituses, et tema kõnealuseid postitusi näinud ei ole. «See ei ole päris! Ma ei ole kuulnud midagi, ma ei ole rääkinud midagi,» kinnitas ajakirjanik, lisades, et kui keegi tahab oma raha ära anda, siis võib esmalt temaga ühendust võtta.
Loe pikemalt siit: Urmas Vainot ja ERRi kasutati kahtlase teenuse reklaamimiseks libauudises
Vaino nägu on enne kujutatud libauudistes, et reklaamida krüptotarkvara rakendust Immediate Connect. Sel korral on petturite käitumine muutnud veel küünilisemaks. Nimelt ringlevad ühismeedias fotod, kus on kujutatud Vainot justkui arreteerituna.

Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti (TTJA) ettevõtluse osakonna reklaamiekspert Diana Lints on varem kommenteerinud, et reklaamiseaduse kohaselt ei tohi reklaamis ilma isiku eelneva kirjaliku nõusolekuta viidata isikule ega kasutada tema häält, kujutist või pildimaterjali tema kohta.
Kui rikkumine leiab aset sotsiaalmeedias, soovitab ta teatada platvormipidajale. Küll aga möönis Lints, et juhtudel, kus reklaami on teinud kolmanda riigi ettevõtja, jäävad nende käed paraku lühikeseks, kui just platvormipidajaga (nt Facebook) koostöös ei õnnestu reklaami eemaldada.
PPA kommunikatsioonibüroo politseikapten Maarja Punak tõi välja, et tuntud eestlaste identiteedi ärakasutamine on praegu teravalt üles kerkinud probleem. «Kui inimene end seal märkab, tasub võtta ühendust veebipolitseinikega, kes saavad CERT Eesti abiga aidata selliseid libalehti eemaldada ja kontode ning reklaamide kohta raporteerida,» jagas Punak soovitusi.


Petised võtsid Eesti firma meilivestluse üle ja 30 000 eurot oligi läinudKas sina saaksid aru, kui kirjavahetus poole pealt kaaperdatakse? RIA eksperdid õpetavad, kuidas õnge minemisest pääseda.Foto: Shutterstock
Juunis langes sõidukite müügiga tegelev Eesti ettevõte arvepettuse ehk BEC-skeemi (business e-mail compromise) ohvriks. Ettevõte suhtles meili teel enda koostööpartneriga ega märganud, kui ühel hetkel võtsid kirjavahetuse üle hoopis kurjategijad. Firma sai äripartneri kaaperdatud meilikontolt võltsitud arve ning tasus selle. Alles hiljem saadi pihta, et makse oli tehtud petiste kontole – kahjusummaks ligi 30 000 eurot.
RIA intsidentide lahendamise osakond (CERT-EE) registreeris eelmisel kuul 243 mõjuga intsidenti (st intsidenti, millel oli mõju andmete või infosüsteemide konfidentsiaalsusele, terviklusele või käideldavusele). Sarnase skeemi ja kahju kohta, nagu eespool kirjeldatud, sai RIA teate ka veel teiselt Eesti ettevõttelt.
Millised ohud kübermaailmas valitsevad, kuidas eestlasi kõige tihemini lohku tõmmatakse ja mis nippidega ennast selle kõige eest kaitsta, räägivad RIA analüüsi- ja ennetusosakonna juhataja Märt Hiietamm ja juhtivanalüütik Marju Hendre. See RIA üksus tegeleb ohuhinnangute, juhtumite analüüsi ja küberruumi ülevaadete kirjutamisega ning on tänavu valmis saanud kübertesti, mis võimaldab igaühel oma teadmised kriitilises valdkonnas proovile panna.
CERT-EE registreeris juunis 243 mõjuga intsidenti, mis on viimase poole aasta keskmisel tasemel. Meedias kuuleme peamiselt juhtumitest, kuidas mõni vanaproua telefonitsi pangaandmed kelmidele usaldab. Kas see on vaid jäämäe tipp?
Märt: See teema on kindlasti mitmetahulisem. Mõjuga intsidentide hulka kuuluvad nt õngitsused, kontode ülevõtmised, teenusetõkestusründed, krüptopettused, pahavaraga nakatumised. Viimasel ajal oleme kõige rohkem tuvastanud õngitsuslehtedega seotud juhtumeid, nii ka juunikuus – iga päev leiame kuni kümmekond uut õngitsuslehte, mille kaudu petavad kelmid inimestelt pangakaardi andmeid ja PIN-koode välja.
Kõigest meile teada ei anta. Küberturvalisuse seadus ütleb, kes peab RIA-t teavitama, kui midagi juhtub. Kasvõi tavalisel eraettevõttel sellist kohustust ei ole, nad lähevad võib-olla hoopis politseisse või mõne küberturbeettevõtte juurde. Seetõttu kõike me RIA-s ei näe. Ma ei ütleks, et see päris jäämäe tipp on, aga ilmselt jääb ikkagi suhteliselt palju meie eest varjatuks.
Marju: Mina ütleks, et nii vanaprouade kui üldiselt eraisikutega juhtuvaid intsidente on ikkagi üllatavalt palju.
Kui palju on neid ohte, mille eest ei ole kaitstud ka keskmisest teadlikum inimene?
Märt: Oleme kunagi öelnud, et kui hoiad põhiasjad korras, oled juba 95 protsendi ohtude vastu kaitstud. See oli küll kõhutunde pealt öeldud, aga kujutan ette, et umbes nii ongi. Pigem on ikkagi väike tõenäosus, et asjad juhtuvad teadlike ja kaitstud kasutajatega.
Marju: Aga seda võib küll öelda, et pettused lähevad järjest nutikamaks. See tähendab, et neid ei ole enam nii kerge ära tunda. Üks näide on Omniva nimel saadetud sõnumid, mille õnge on läinud ka inimesed, kes muidu selliseid rumalusi ei tee – kui ootad pakki, siis saadetakse sõnum, et pakk on kohal ja sisesta oma andmed. Tavaliselt saab telefoninumbri järgi aru, et tegemist on nt välismaa numbriga, aga on juhtumeid, kus võltsitakse ka numbrit, nii et SMS läheb samasse kohta, kus on samalt ettevõttelt varem tulnud sõnumid. Petturid arenevad ja mõtlevad järjest uusi skeeme välja.
Inimesele saabunud õngitsussõnum ülal koos legitiimse sõnumiga all.
Õngitsussõnum saabunud paki kohta.
Mida siis teha, kui sõnum näebki täiesti tõetruu välja ja ei oska kuidagi kontrollida, kas see on päris või mitte?
Marju: Kui pank või postifirma pöördub sinu poole ja palub mingeid andmeid sisestada, siis ära kliki mitte lingile, vaid mine panga või mistahes ettevõtte ametliku kodulehe kaudu. Nt kui LHV saadab sõnumi, et palun uuenda internetipangas andmeid, siis lähed brauserist LHV kodulehele ja logid sisse, mitte ei sisene sõnumi kaudu. Ükskõik kas tegemist on pettusega või mitte, ametliku kodulehe kaudu saad selle asja nagunii tehtud. Ja kui selgub, et tegelikult pole vaja andmeid uuendada vms, saad sealtkaudu ka ettevõttele teada anda, et nende nimel on õngitsuskiri saadetud.
Kui palju intsidente juhtub ikkagi sellest, et inimestel lihtsalt ei ole piisavalt teadlikkust?
Marju: Muidugi on ka selliseid pettusi ja õngitsusi, mille puhul tekib küsimus, kas inimesed üldse ei mõtle. Näiteks eelmisel aastal levis skeem, kus inimestele saadeti politseid imiteeriv e-kiri, väites, et kahtlaste või keelatud saitide külastamise tõttu on alustatud juurdlust ning inimene peaks kohe ühendust võtma lisatud meiliaadressil. Edasi küsitakse juba raha, et menetlus ära jätta. Selliste pettuste puhul aitaks vähenegi teadlikkus kahju ära hoida.
Märt: Kui “Eesti politsei” helistab sulle inglise või vene keeles, siis see ei ole Eesti politsei. On kahetsusväärne, et inimesed ikka selliste asjade õnge lähevad.
Hiljuti oli Eestis arvepettuse keiss, kus sõidukite müügiga tegeleva ettevõtte kirjavahetus kaaperdati poole pealt ja firma kandis 30 000 eurot valele arvele. Kas siin on süüdi tähelepanematus või saavad petturid jäljendamisega tõesti nii hästi hakkama?
Marju: Arvepettuseid tehakse nii keerukamaid kui labasemaid. Keerukamate puhul hakkab koostööpartneri asemel sinuga ühel hetkel suhtlema hoopis pettur ja see võib tegelikult päris ehtne välja näha. See ei ole niiviisi, et lambist tuleb meil, et palun kanna raha hoopis sinna arvele. Alles siis kui usaldus on loodud, edastatakse info, et pank muutus. Või siis ei öeldagi seda välja, vaid arve peal lihtsalt number muutub. Kui ettevõtte raamatupidaja ei tea, et selliseid pettusi tehakse ja peale tema keegi arveid ei vaata, siis võibki kergesti õnge minna.
Kuidas petturid niimoodi kirjavahetusse vahele satuvad?
Marju: Näiteks pääsevad nad sisse ettevõtte võrku ja võtavad kellegi inbox’i üle. Võib-olla on kunagi lekkinud mõne töötaja parool ja kasutajanimi, või siis on ettevõte enda teadmata nakatunud pahavaraga. Kurjategijad jälgivad meilivestlust ja n-ö õigel ajal sekkuvad. See on keerukam viis, lihtsamal juhul tuleb petturi kiri ikkagi valelt meiliaadressilt.
Mida teha, et sellist pettust ära tunda?
Marju: Meie soovitus on alati, et kui tuleb koostööpartnerilt info, et arve number on muutunud, siis kontrolli see muud kanalit kasutades üle. Paraku on olnud ka juhtumeid, kus pettur on võltsinud ka näiteks WhatsAppi konto ettevõtte nimel, nii et ka ülekontrollimine toimub tegelikult libakanalist. Selliseid keerukaid skeeme ongi väga raske tuvastada.
Märt: Ettevõtte puhul on kõige olulisem töötajaid pidevalt koolitada, et sellised ohud on olemas ja need ei pruugi olla kergesti äratuntavad. Kui teadlikkust pole, siis ei oska sellise pilguga isegi vaadata. RIA kodulehelt leiab ka lühijuhendi, kuidas arvepettusi ära hoida.
RIA analüüsi- ja ennetusosakonna juhataja Märt Hiietamm ja juhtivanalüütik Marju Hendre.Foto: RIA
Sellest aastast pakub RIA enda loodud kübertesti, mille eesmärk peakski olema just teadlikkuse tõstmine. Kellele see suunatud on ja mida test endast kujutab?
Märt: Meie aprillis valminud kübertest (kybertest.ee) on suunatud eelkõige riigiasutustele, sh valitusasutused, põhiseaduslikud institutsioonid ja kohalikud omavalitsused, aga tegelikult ootame koolitusel osalema kõiki huvilisi. Selleks tuleb läbida küll teatud bürokraatlikud formaalsused, aga kui see on tehtud, tekib asutuse või ettevõtte töötajatele ligipääs platvormile, kus saab alguses läbida videokursuse erinevatel olulistel teemadel ning seejärel oma teadmisi testida. Uuendame seda igal aastal vastavalt küberturvalisuse trendidele, nii et korra aastas võiks iga (riigi)töötaja testi läbi teha. Nii koolitus kui ka test on kõigile tasuta.
Kui kaua see üks kord aega võtab?
Märt: Videod kestavad ca 30–40 minutit ja testi jaoks tasub arvestada teine samapalju juurde. Mina läbisin selle testi küll umbes 15 minutiga.
Kui keeruline test see on? Kas seda on mõtet teha ka nendel vanaprouadel, kellest enne rääkisime?
Märt: Väga teadlikule inimesele on see test pigem lihtne, RIA töötajate keskmine tulemus on ca 95%. Keskmisele riigitöötajale on seal ilmselt ikkagi õppemoment juures. Meil on olemas ka kõikidele inimestele suunatud lihtne ja lühike test, mille leiab aadressil itvaatlik.ee/test. Seal on üheksa lühikest, umbes minutilist lõbusat õppevideot ja 12 küsimust, mis põhinevad videotes räägitul. Selle eelis on, et ei ole vaja mingeid formaalsusi läbida ega kuhugi registreerida, vaid vaatad videod ära ja saad kohe küsimustele vastata.
Marju: Kui tahad, võid ka ilma videoid vaatamata kohe küsimuste juurde minna. Itvaatlik.ee test peaks olema jõukohane absoluutselt kõigile. Oleme aastaid teinud erinevaid kampaaniaid ja õppevideosid ning näinud, et teatud gruppideni ühiskonnas on küberturbeteemadega raske jõuda. Vanemaealistele tunduvad need teemad hirmutavad ja võõrad. Selle testiga püüdsime seda probleemi lahendada. Seal ei ole spetsiifilist sõnavara või kui on, siis see on lahti seletatud. See on hästi lihtsalt omandatav. Kutsun teadlikku Geeniuse lugejat üles itvaatlik.ee testi oma vanematele sugulastele soovitama.
Kas neist testidest joonistub ka see välja, millistele küsimustele kõige rohkem valesti vastatakse?
Marju: Kõige raskem on ikkagi õngitsuslehtede äratundmine. Samuti, et mida siis teha, kui oled juba sattunud õngitsuslehele või oma andmed kogemata sisestanud.
Enne rääkisime, et kui põhiasjad hoida korras, on 95% ohtudest juba maha võetud. Mis need põhiasjad on, millele tähelepanu pöörata?
Märt: Need on elementaarsed asjad, mida enamik teab, aga sageli mugavusest ei järgita. Itvaatlik.ee testis on kõik põhiteemad olemas, jagatud kolme plokki ja videotega näitlikustatud. Esiteks paroolid – paroolide tugevus, unikaalsus ja mitmeastmeline autentimine. See tähendab, et paroolid peavad olema tugevad, eri kohtades eri paroolid ja kus võimalik, seal kaheastmeline autentimine sisse lülitatud. Kui sellega on korras, on juba palju turvalisem. Seda peaks iga ettevõte ka oma töötajatele meelde tuletama.
Teises plokis räägime tarkvara uuendamisest, andmete varundamisest ja sellest, et oma internetis olevatel seadmetel ei kasutataks tehasesätteid. Kõige lihtsam näide viimasest: paned WiFi ruuterile uue parooli, mitte ei jäta seda numbri- või tähekombinatsiooni, millega ruuter alguses tuli.
Viimane plokk ongi teadlikkus – ära jaga sotsiaalmeedias enda kohta liiga palju infot, ära kliki kahtlastele saitidele, õpi ära tundma õngitsuslehti.
Marju: Kui vaadata intsidentide registrit, siis väga palju asju juhtub sellepärast, et inimestel on erinevates keskkondades ühed ja samad paroolid. Kui parool mõnest suvalisemast keskkonnast lekib, siis saab sellega ligi sotsiaalmeedia- või meilikontole. Siis pole tugevast paroolist enam mingit kasu.
Ettevõtte puhul on see keerulisem. Ettevõte peab vastavalt oma suurusele ja äririskidele ise hindama, kas piisab küberi baastasemest või on neil nt andmeid, mille tõttu on vaja kõrgemat standardit järgida. Seda võib ka ettevõtetele südamele panna, et töötajate kohta väga palju ja väga detailset infot oma kodulehel ei tasu jagada. Ka selle võivad kelmid kokku korjata ja kurjasti ära kasutada.
Üks praktiline vaheküsimus. Kuidas kõik need paroolid meelde jätta, kui kasutad igal lehel erinevat tugevat salasõna?
Marju: On olemas paroolihalduri äpid, kuhu saad kõik oma paroolid salvestada. Siis tuleb teha kindlasti ise taustatööd, et veenduda äpi turvalisuses, kuna ka need andmebaasid on minevikus lekkinud. Minu meelest on ka see variant okei, kui kirjutad paroolid paberile ja paned ainult sulle teada olevasse kohta. See on juba vähetõenäoline, et keegi varastab paberi ära.
Märt: Minul on ka paroolid osaliselt paberi peal. Aga siis on tähtis, et see paber ei oleks märkmepaberiga arvuti küljes.
Kas kuidagi saab nii ka, et ei peaks muretsema? Tundub, et pettused muutuvad aina nutikamaks ja kogu aeg lisandub mõni uus oht.
Märt: Oleme ligi viis aastat teinud RIA-s igakuist ülevaadet toimuvast ja tegelikult pole registreeritud mõjuga intsidentide arv väga palju muutunud. Pigem joonistuvad välja trendid selles mõttes, et kindlat tüüpi pettused või ründed on mingitel perioodidel rohkem päevakorras.
Kui mõni oht lisandub, siis anname avalikkusele sellest alati teada. Samamoodi hoiavad politsei ja pangad kätt pulsil. Oleme aastast 2019 teinud koostööd statistikaametiga, kes meie palvel inimesi küberhügieeni teemadel küsitleb. Nende nelja aasta lõikes on näha, et inimesed on järjekindlalt muutunud teadlikumaks. Tahaksime loota, et see on muuhulgas tänu sellele, et oleme aastaid teinud teavitus- ja ennetustööd.
Marju: Tooksin analoogia n-ö tavamaailmaga. Kui sa tead liiklusreegleid ja hoolitsed sõiduki korrasoleku eest, siis see ei tähenda, et saad ennast liikluses “lõdvaks lasta”. Samamoodi peab ettevaatlik olema kübermaailmas, isegi kui ohte tead.
Et küberteemadega kursis olla, on kõige lihtsam jälgida RIA Facebooki lehte, kus jagame jooksvalt infot. Sinna jõuavad meie kuuülevaated ja ka jooksvad teavitused, kui on suurem kriis või mistahes oht.


«TÕDE ON ILMSIKS TULNUD!» Ott Leplandi nägu ja nime kasutatakse petuskeemisAlles juuli alguses ja ka kolmapäeval, 19. juulil, kirjutasime sellest, kuidas ühismeedias hakkasid levima erinevad libareklaamid, kus on «reklaamnäona» kasutatud ka ajakirjanik Urmas Vainot. «See ei ole päris!» pani mees sotsiaalmeedia kasutajatele südamele. Nüüd on sama asi juhtunud ka muusik Ott Leplandiga.«Head sõbrad! Viimastel nädalatel on erinevate kontode alt minu nime ja pildiga ringi liikumas mingitaoline eksitava rämpssisuga reklaam,» teatab Lepland ühismeedias ning soovitab kõigile antud linkidele mitte klikkida. «Raporteerige Facebookis iga taolist reklaami, mida näete.»
Nimelt jagatakse ühismeedias ansambli Classixx konto alt erinevaid pilte Ott Leplandist, kus meelitatakse klikkima võõrali lingile. Näiteks kasutatakse ära muusiku libatsitaati: «Mul on häbi selle pärast, mida ma olen teinud.». Lisaks seisab lingi pealkirjas «Tõde on ilmsiks tulnud!» ning all on ka lause, et loe intervjuud.

Eestlane Georg kirjutab Classixxi kontol oleva pildi alla aga hoiatuse: «Teie kontot kasutatakse küberkiusamise kampaanias Eestis tuntud inimeste vastu. Vaadake üle reklaamid, mille eest on teie kontolt tasutud. Näib, et keegi esindab teid valesti.». Kommentaari all seisab aga ka teine kommentaar, kus öeldakse, et sama tehakse ka Ungari avaliku elu tegelastega.

Kuvatõmmis Facebookist

Justkui arreteeritud Urmas Vaino
Samas olukorras Leplandiga on ka ajakirjanik Urmas Vaino. «Minuga on see seotud ainult nii palju, et kasutatud on pilti minust,» selgitas juuli alguses Vaino, kelle nägu on ka varem kasutatud kavala petuskeemi tarvis.
Vaino sõnas toona oma sotsiaalmeedia postituses, et tema kõnealuseid postitusi näinud ei ole. «See ei ole päris! Ma ei ole kuulnud midagi, ma ei ole rääkinud midagi,» kinnitas ajakirjanik, lisades, et kui keegi tahab oma raha ära anda, siis võib esmalt temaga ühendust võtta.
Kui enne on Vaino nägu kujutatud libauudistes, et reklaamida krüptotarkvara rakendust Immediate Connect, siis sel korral on petturite käitumine muutnud veel küünilisemaks. Nimelt ringlevad ühismeedias fotod, kus on kujutatud Vainot justkui arreteerituna.
LOE SIIT: FOTO 〉 Ajakirjanik Urmas Vaino langes taas kord kavalate petturite küüsi

Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti (TTJA) ettevõtluse osakonna reklaamiekspert Diana Lints on varem kommenteerinud, et reklaamiseaduse kohaselt ei tohi reklaamis ilma isiku eelneva kirjaliku nõusolekuta viidata isikule ega kasutada tema häält, kujutist või pildimaterjali tema kohta.
Kui rikkumine leiab aset sotsiaalmeedias, soovitab ta teatada platvormipidajale. Küll aga möönis Lints, et juhtudel, kus reklaami on teinud kolmanda riigi ettevõtja, jäävad nende käed paraku lühikeseks, kui just platvormipidajaga (nt Facebook) koostöös ei õnnestu reklaami eemaldada.
PPA kommunikatsioonibüroo politseikapten Maarja Punak tõi välja, et tuntud eestlaste identiteedi ärakasutamine on praegu teravalt üles kerkinud probleem. «Kui inimene end seal märkab, tasub võtta ühendust veebipolitseinikega, kes saavad CERT Eesti abiga aidata selliseid libalehti eemaldada ja kontode ning reklaamide kohta raporteerida,» jagas Punak soovitusi.


Volinik Pruunsilla rahast: saabki niimoodi otsuseid üles osta või?LÄÄNERANNA KOOLIVÕRGU REFORMLääneranna vallavolikogu arutab tänasel istungil, mida teha 40 000 euroga, mille suurärimees Parvel Pruunsild annetas Metsküla kooli pidamiseks.Suure tõenäosusega kannab kohalik omavalitsus raha tagasi ega kavatse seda tänavu aasta kooliks valitud väikese Metsküla kooli heaks kasutada. 40 000 eurot võimaldaks väikekooli lahti hoida, nii et vald ei peaks tuleval õppeaastal selle peale sentigi kulutama.Teisipäeva õhtul saatis Lääneranna vallavolikogu esimees Armand Reinmaa volikogu ja vallavalitsuse liikmetele kirja, milles hirmutas volinikke korruptsioonivastase seadusega.„Vaevalt, et volikogus leiab üksmeelt laialdase korruptsiooniohu tekitamise võimalus,” kirjutas Reinmaa, „ja vaevalt, et Lääneranna vald oma tegevuses (avalikke ülesandeid täites) tahab olla mõjutatud mis tahes „ärimeeste” poolt tehtavatest „annetustest”. „Reinmaa nentis kirjas, et kohalik omavalitsus ei saa kätt ette panna, kui keegi tahab toetada erakooli, kuid valla arvelduskontole „suvaliste kannete tegemine” ei lahenda haridusvõrgu olukorda.Katse mõjutadaLääne Elu konsulteeris mitme juristiga, kes kinnitasid, et suurärimehe annetust ei saa käsitleda korruptsioonina juba põhjusel, et raha kanti valla, mitte mõne ametiisiku arvele. Korruptsioonivastase seaduse lõige, millele Reinmaa viitab, sätestab, et ametiisik peab teatama ametikohustusega seostatava soodustuse vastuvõtmisest, ühelegi ametiisikule aga ei ole raha antud.„Korruptsiooniohuga ähvardamist tuleks võtta katsena vallavolinikke mõjutada, et nad Metsküla algkooli küsimuses ei lähtuks kogukonna ega laste huvidest,” ütles Lääne Elule vandeadvokaat Allar Jõks. „Avalikult kättesaadavatest allikatest nähtub, et Pruunsild ei pakkunud 40 000 eurot ametiisiku(te)le, vaid kandis selle vallavalitsuse arvele sihtotstarbeliselt Metsküla algkooli ülalpidamiseks. Seega mitte ükski ametiisik sellest rahast varalist soodustust ei saaks.”Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Steven-Hristo Evestus kinnitas Lääne Elule, et olemasolevate andmete pinnalt ei tuvasta ta korruptsiooni tunnuseid, kuna korruptsioon eeldaks ametiisiku pädevuse kasutamist erahuvides ehk omakasu. „Samuti ei paista olemasolevatest andmetest välja annetaja isiklikku seotust annetuse saajaga,” märkis Evestus.Kuigi regionaalminister Madis Kallas (SDE) kinnitas Lääne Elule teisipäeval, et väikeste kuueklassiliste maakoolide toetus tuleb ja selle asjaolud pannakse paika juba lähinädalatel, ei kaalugi kohalik omavalitsus võimalust Metsküla kooli sulgemisotsus vähemalt aastakski tagasi võtta. „See on üheks aastaks,” ütles Reinmaa Parvel Pruunsilla annetuse kohta. „Vald peab vaatama jätkusuutlikkust. Otsus on volikogu pädevus, mina ei oska kommenteerida.”Valla haridusjuht Jane Mets ütles Lääne Elule, et on puhkusel ega tea Pruunsilla annetusest midagi. „Ei ole kuulnud. Huvitav,” sõnas Mets. „Ma ei oska midagi öelda. Mulle ei meeldi niisugused asjad.”Lääneranna vallavolikogu hariduskomisjoni juht Janar Sõber ütles, et ei saa aru, miks peaks ühte kooli teistele eelistama. „Miks mitte Lõpe koolile?!” küsis Sõber. Lääneranna koolivõrgu reform suleb sügisest Lõpe ja Metsküla kooli ning kärbib Virtsu üheksaklassilise kooli neljaklassiliseks. „Kui vaadata tervet koolivõrku, siis tuleks kõikide koolidega arvestada,” ütles Sõber. „Saabki niimoodi kohaliku omavalitsuse otsuseid üles osta või?! Lihtsalt rahaga silmade vahele lüüa?!” Sõber kinnitas, et koolivõrgu kokku tõmbamine Lääneranna vallas on hädavajalik. „Naljakas olukord, et üks kool on teistest tähtsam,” sõnas Sõber. „Miks ühe kooli lapsed on rohkem fookuses kui teise kooli lapsed?!”Puhtalt volinike otsusLääneranna vallavanem Ingvar Saare märkis, et üks aasta Metsküla kooli lahti hoida ei lahenda midagi. „Kui midagi ei muutu ja aasta pärast on olukord sama, siis ei tundu olevat eriti ratsionaalne hakata aasta pärast kõiki neid vaidlusi uuesti pidama, aga see on puhtalt volikogu otsus,” ütles Saare.Saare ütles, et rääkis Pruunsillaga, et teada saada, mis on pikem plaan. „Ütles, et see on ühekordne toetus, et aastaks. Pikas vaates tundub, et see pole võluvits,” ütles Saare. „Kas tuleb järgmisel aastal järgmine rahaga?!” Saare ütles, et ei tea, kas ja millal rakendub haridusministeeriumi meede, mis annaks raha väikekoolide pidamiseks. „Kas oleme aasta pärast samas olukorras, ei tea,” ütles Saare.„Juba oli rahulikum ja selgem,” märkis Sõber. „Nüüd on jälle vesi sogane.” Esmaspäeval otsustas Tallinna halduskohus, et ei anna Metsküla koolile esialgset õiguskaitset.40 000 eurot sihtotstarbelist toetust Metsküla algkoolile tuleva õppeaasta kulude katteks laekus Lääneranna valla arvele teisipäeva hommikul. „Loodan, et sellest on abi, et aasta vastu pidada,” ütles Pruunsild Lääne Elule. „Aasta on pikk aeg. Selle aja jooksul jõuab üht-teist muutuda. Hoian neile pöialt.” Pruunsild märkis, et on end Metsküla kooli sulgemise teemaga kursis hoidnud. „Maakoolide teema on mulle südamelähedane,” sõnas Pruunsild. „See sobitub minu nägemusega sellest, keda toetada.”40 000 eurot on summa, mis kuluks Metsküla kooli pidamise peale aastas, sama suure summa on kohalik omavalitsus võtnud reservfondist, et käia kohut viie suletava ja kärbitava kooli vanematega.„Kui vaadata tervet koolivõrku, siis tuleks kõikide koolidega arvestada."„Vaevalt, et Lääneranna vald oma tegevuses (avalikke ülesandeid täites) tahab olla mõjutatud mis tahes „ärimeeste" poolt tehtavatest „annetustest".„Parvel Pruunsild ütles, et see on ühekordne toetus, et aastaks.Pikas vaates tundub, et see pole võluvits."kaie@le.ee3XKAIRE REILJANKAIE ILVES


Küberrünnakud on aasta algusest sagenenudKüberrünnakute sagedus on aasta algusest tõusnud, samuti on ohvreid pea poole võrra rohkem. Internetikuritegudega pistavad rinda ka mobiilsideoperaatorid, kes tõkestavad igal aastal sadu tuhandeid rünnakuid oma klientide suunal.Riigi Infosüsteemi Ameti (RIA) eksperdid tuvastasid vastu suve iga päev suurusjärgus kümmekond uut õngitsuslehte, mille kaudu püüti inimestelt pangakaardi andmeid ja PIN-koode välja petta. Selliseid õngitsusi saadetakse nii e-mailile kui ka sõnumina telefoni. Enamasti teeskleb nende saatja, et on kullerfirmast ja kliendi pakk on saabunud valele aadressile või ootab tollimaks tasumist.Taolisel viisil on ilma jäädud tuhandetest eurodest."Kui meil aasta alguses oli intsidentide tase suurusjärgus 40 mõjuga intsidenti nädalas, siis juuni alguse seisuga me olime peaaegu 75 intsidendi peal nädalas. See oli keskmine. Juunis pigem on natuke kukkunud, aga me näeme iga päev, et ründed endiselt jätkuvad," selgitas RIA küberintsidentide käsitlemise juhataja Tõnu Tammer.Mobiilsideoperaatorid nagu Elisa ja Tele2, kes müüvad oma klientidele ka internetiteenust, on küberohtude vähendamiseks välja töötamas üha uusi lahendusi. Tihti on nende turvaseade juba telefoni või arvutisse seadistatud.Juunikuus registreeriti Elisa klientide hulgas seni kõige suurem hulk ründeid, kokku üle 600 000 korra. Kusjuures, küberkurjategija võib teeselda ka mobiilsideoperaatorit ennast."Tehakse nii Elisa nimel kõnesid klientidele, helistatakse, et iseteenindusel on vaja mingeid andmeid uuendada, või siis ka teiste operaatorite nimel," ütles Elisa infoturbejuht Mai Kraft.Tele2 internetipakettides on tänavu ära hoitud miljoneid pahavararünnakuid ning tõkestatud üle 100 000 andmete õngitsuse katse. Enamik rünnetest käib automaatselt tarkvararoboti abiga."See on selline koodijupp, mis käib ja testib kogu aeg sinu võrgunõrkusi ja sellepärast on nad hästi efektiivsed. Kui sul on kogu aeg automatiseeritud asi, mis ei söö, ei joo, ei maga, siis ta ainult kogu aeg käibki ja vaatab, kus ta saab plõksutada selle ukse lahti," selgitas Tele2 interneti ärijuht Linda Marie Ormus.Selleks, et inimene ise oskaks end pahavara eest kaitsta, on Riigi Infosüsteemi Ameti esimene soovitus mitte jagada oma PIN-koode ja paroole. Samuti tasub veenduda, et aadress, millele kiri suunab, ühtiks täht-tähelt organisatsiooni domeeniga.Toimetaja:Merili Nael Allikas:"Aktuaalne kaamera"


Aeg on riigivõim oma sõnade ja tegude eest vastutama pannaKuigi Kaja Kallas väidab, et Eesti on osa Läänest, on see riik just tema võimutsedes saanud sovjetlikuks osakeseks kaugeimast Ida-Euroopast, sest siin võetakse vastu kaalukaid otsuseid, sealhulgas senist väärtusruumi hävitavaid, kuid mistahes tagajärgede eest ei vastuta keegi. Nagu ei vastutanud ei Kaja Kallas, Tanel Kiik ega Liina Kersna ei roiskunud vaktsiinide, riigile kahjuliku hanketesti ega ka praeguse kokkurabatud vaktsiinide mahakandmise eest. Eliidi ja ametnike vastutamatus aga on omane kõige korrumpeerunumatele riikidele.
Alustaks automaksust. Kolmapäeval rääkis rahandusminister Mart Võrklaev sellest pikalt ja laialt, tuues põhjuseks puhtama keskkonna saavutamise maksupoliitika abil (kuigi ilmselgelt on tegu riigikassa täitmisega).
Tulgu siis riik Mart Võrklaevale vastu. Koos automaksu kehtestava seadusega võetagu vastu ka seaduseks sõlmitav poliitiline otsus, et valitsuse, ministeeriumide ja riigiametite autopark viiakse kiirendatud tempos (eeskujuna ammu enne 2035. aastat) üle võimalikult odavatele (nii ostuhinna kui ülalpidamise poolest) ja säästlikele mudelitele, kusjuures kõik riigi võimuisikud ja ametnikud kohustuvad võimalikult vähe autoparki kasutama. Et hoida Maa kliimat.
Võttes arvesse valitsuse poliitilist kurssi ja enamust parlamendis, peaks see olema tervitatav ja vastuvõetav igasuguse kõhkluse ja vastuseisuta.
Kuna kogu vasakliberaalne leer ehk Reformierakond, sotsid ja Eesti 200 on kliimavõitluse ja kokkuhoiu propageerijad ning üks parlamendisaadikutest tegi isegi oma oaasikese Riigikogu ette, siis tuleks kõigil võimukoalitsiooni poliitikutel avalikult deklareerida ja seejärel teoks teha üleminek säästlikele, odavatele ja väiksematele autodele ka isiklikus autopargis – ei maasturitele ja tänavaristlejatele, riigivõim istugu Mr. Beani autodesse.
Sama nõuab üks Uutele Uudistele kirjutanu: “Rahvasaadikud peaks näitama eeskuju. Mitte nii nagu aastate eest, kui võeti vastu seadus, mis keelas autoroolis telefoniga rääkimise ja meedia tabas samalt istungilt lahkuvad saadikuid ise roolis telefoniga lobisemas… Vaja oleks Riigikogu saali ja edasi meedia ette viia õiglane nõue, et kui mitte kogu Riigikogu liikmete mantsavt, siis vähemalt valitsus peaks sõitma nt Renault Cliodega, mille saaste on alla 99 g/ km kohta ja neil peaks olema keelatud omada ühtegi saastavamat sõidukit. Keskkond ennekõike on ju nende endi nõue. Muidu jääb vägisi tunne, et püüavad lihtrahvast niisama röövida.”
Kas kõik need üleskutsed leiavad tormilist heakskiitu valetajate koalitsiooni poolt? Uued Uudised kahtlevad selles väga, sest hetkel võimulolijad on selleks liiga valelikud ja korrumpeerunud, et tegutseda ise eeskujuna oma poliitika elluviimisel. Vasakliberaalid on alati variserlikud – näiteks Läänes nõuavad nad pisarsilmi ja rusikaid vibutades migrantide vastuvõtmist (Welcome, refugees! Wir haben Platz!), aga enda juurde neid ei võeta, maale aidatud pagulasi peab hoidma ja poputama riik maksumaksja raha eest.
Kuivõrd tulemas on vaenukõneseadus (kõige parem oleks kui seda üldse ei tuleks), siis soovitusi sinnagi, et sõnavabaduse piiramine ei muutuks ainult konservatiivide suukorvistamiseks. Esiteks, seadusesse tuleb kirjutada, et lisaks viha õhutamisele vähemuste vastu on karistatav ka vähemuste vihaõhutus enamuse vastu. Parim näide on Kaja Kallase valitsuse rahastatav venekeelne meedia, kus Postimehe ja Delfi venekeelsetes keskkondades õhutab vene vähemus kõige otsemalt viha eestlaste vastu ja neile sekundeerib näiteks siseminister Lauri Läänemets, kes väitis, et isamaalased tahtsid Narvas venelaste-vastast pronksiööd esile kutsuda. Teiseks vihaõhutajaks on kahtlemata seksistlik neljatähegrupeering, kes lubas homoparaadil “Me tahame ka abielupühadust rüvetada!”, traditsioonilise perekonna kadu on nõudnud ka noorsotsid.
Vaenukõneseadusesse tuleb kirjutada ka see, et keelatud on riigivõimu- ja meedia-poolne vihaõhutamine maailmavaatelisel alusel ehk kedagi ei tohi diskrimineerida poliitilistel ja maailmavaatelistel põhjustel. Nii on EKRE seaduslik ja täiesti legaalne erakond, kelle tegevuse seaduslikkust pole kunagi kahtluse alla pandud – ja kui keegi, näiteks Reformierakond, kutsub teda poliitiliselt blokeerima, siis on see vihaõhutamine ja ülesässitamine rahvuskonservatiivse maailmavaate vastu, mis võibki lõppeda vägivallaga erakonna liikmete vastu.
Ka meedia on tegelenud otsese vaenuõhutamisega EKRE vastu, kui erakonda seostati Prigožini ja Wagneriga, kuid seda pole siiani ajakirjanduse poolt dokumentaalselt tõestatud, küll aga muudeti sellega oluliselt valimistulemust, mis on täiesti demokraatia reeglite vastu. Meedia peab vastutama vihaõhutamise eest nii maailmavaate, erakondade kui ka üksikisikute vastu (tühistamiskampaaniad).
Aeg on Eestis sealmaal, et kõik, ka võimupoliitikud ja nende “õiged” ideoloogiad peavad samamoodi vastutama vaenukampaaniate eest, nagu seda nõutakse praegu ainult konservatiividelt. Ja kõik Kallased, Kersnad, Rosimannused, Võrklaevad, Pevkurid ja teised peavad isiklikult vastutama valeotsuste ja jamade pärast oma haldusalal.
Alustuseks ootaks seda, et Mart Võrklaev sõidab edaspidi väikese säästliku elektriautoga ja homoparaadil võtaks politsei homode käest ära sildid, mis kutsuvad abielupühadust rüvetama. Aga keegi meist ei usu ju, et see nii läheb, amoraalsust tekitav seenhaigus on riigivõimu juba ammu enda haardesse võtnud.
Uued Uudised


Vallavolikogu juht näeb Pruunsilla toetuses korruptsiooni tunnuseid. Metsküla kooli direktor: järjekordne otsitud põhjusMetsküla algkooli direktor Pille Kaisel peab volikogu esimehe Armand Reinmaa sõnavõttu katseks istungi eel volinike häält mõjutada.
Sogaseks aetud vesi peaks homme selginema: Lääneranna vallavolikogu arutab Metsküla kooli puudutava eelnõu puhul ka suurärimehe Parvel Pruunsilla annetatud raha küsimust.
Sulgemise vastu puikleva Metsküla kooli eest seisjatele koitis sel nädalal valguskiir, kui suurärimees Parvel Pruunsild kandis valla pangakontole 40 000 eurot, et katta Metsküla kooli ühe õppeaasta ülalpidamiskulud. Koolis oldi uudise peale küll rõõmsad, kuid liialt ei julgetud lootust hellitada. See, mis Metsküla algkooliga toimub, on kui Ameerika mäed, nagu ütles kooli direktor Pille Kaisel.
Täna ilmnes, et Ameerika mägede asjus oli Kaislal õigus: ei tasunudki ennetavalt hõisata ega loota, et volikogu tõttaks annetuse peale muutma otsust kool tänavu septembrist sulgeda. Nimelt saatis vallavolikogu juht Armand Reinmaa volikogu liikmetele kirja, kus viitas, et korruptsioonijuhtumis kahtlustatava Pruunsilla saadetud raha võib olla korruptiivne ja et vald ei peaks end sellega siduma.
Kooli direktor peab sellist sammu volikogu liikmete mõjutamiseks ja hindab Reinmaa vaatenurka „lausvaleks“.
Vallavolikogu esimehe Armand Reinmaa kiri volikogule
Tere
Minule teadaolevalt ei ole keegi käesolevaks hetkeks esitanud päevakorra osas muudatusettepanekuid seoses eraisiku kandega Lääneranna Valla arvelduskontole.
Küll väärib kõigil volikogu liikmetel uuesti tutvuda korruptsioonivastase seadusega, enne kui asume mistahes kujul arutama meile seadusega antud avalike ülesannete täitmist (milleks kahtlemata haridusvõrgu ümberkorraldamise otsused on) puudutavaid küsimusi, kui need on mõjutatud eraisiku poolt tehtud annetustest.
Korruptsioonivastase seaduse § 4 lg 2 esimene lause sätestab, et ametiisik peab viivitamata teatama ametikohustusega seostatava soodustuse vastuvõtmisest oma asutusele ja sama lõike viimane lause sätestab, et üleantud soodustus või selle väärtus rahas antakse riigi omandisse või saadetakse tagasi, kui seadus nii sätestab.
Vaevalt et volikogus leiab üksmeelt laialdase korruptsiooniohu tekitamise võimalus ja vaevalt et Lääneranna vald oma tegevuses (avalikke ülesandeid täites) tahab olla mõjutatud mistahes „ärimeeste“ poolt tehtavatest „annetustest“. Loomulikult on olukord teine, kui vald korraldab vähem- või enampakkumise teatud juhtudel erakapitali kaasamiseks. Käesoleval juhul sellist otsust volikogu poolt tehtud pole.
Vald ei saa kätt ette panna, kui keegi soovib toetada erakooli algatust, kuid sellisel kujul valla arvelduskontole suvaliste kannete tegemine ei lahenda meie haridusvõrgu olukorda.
Kohtumiseni neljapäeval.
Armand
„Tundub, et meie valla juhtidel on järg käest, mis põhjusel siis ikkagi Metsküla kool sulgeda tuleb. Alguses oli selleks hariduse kvaliteedi tõstmine vallas. Esialgse õiguskaitse tühistamise taotluses märgiti, et kool tuleb sulgeda, sest muidu ei ole võimalik saada laenu Lihulasse uue koolimaja ehitamiseks, ja see oligi peamine argument, millest kohtunik oma otsuses lähtus. Nüüd, kui valla arvele laekus täpselt 40 000, et kool saaks vähemalt järgmise õppeaasta rahulikult üle elada ja lapsevanemad algava sügise suhtes kindluse, väidab volikogu esimees, et tegelikult polegi olnud probleemiks rahapuudus, vaid hoopis väike õpilaste arv,“ märkis Metsküla kooli direktor nördinult. „Aga Metsküla õpilaste arv on olnud juba pikemat aega kasvutrendis. Ja viimane uudis, et annetusele püütakse külge kleepida korruptsiooni silti ning seeläbi mõjutada volinikke rahast loobuma, et Metsküla kooli sulgemisotsus ikka jõusse jääks, on juba täiesti uus tase. See on järjekordne otsitud põhjus, et volinikke mõjutada, see on sisuline lausvale.“
See on järjekordne otsitud põhjus, et volinikke mõjutada.
Kaisel märkis, et kooli eest seisvad aktivistid üritasid täna vallavolinikke kätte saada ja nendega Reinmaa kirja teemal suhelda. Tema sõnul ei võtnud paljud toru. Üks volikogu liige olnud juba Reinmaa kirjutisest vedu võtnud, näis talle telefonitsi. „Räägib täpselt seda juttu, mida volikogu esimees oma kirjas. Kust ta muidu oleks selle peale tulnud,“ ütles Kaisel.
Kuidas suhtub Kaisla süüdistusse, justkui volikogu juht mõjutaks oma kirjaga volinikke, Reinmaa ise?
„See on Pille Kaisla arvamus. Kui tema arvab, et see on mõjutamine, ei saa ma kuidagi seda ümber lükata ega sel teemal läbi ajakirjanduse diskuteerida. Mina juhtisin asjale tähelepanu selliselt, nagu mina asjast aru saan,“ märkis Reinmaa EPL-ile.
Miks Reinmaa Pruunsilla annetuse puhul korruptsiooniaspekti esile tõi? Mis teda ajendas?
„Mina volikogu esimehena pean ju korraldama volikogu tööd. Pidasin vajalikuks teistel tutvuda korruptsioonivastase seadusega ja sellest tulenevalt selle kirja kirjutasingi. Laiemalt pole kuidagimoodi seda avada,“ sõnas ta.
Mida arvatakse Pruunsilla annetuse kohta tekkinud vaatenurgast volikogus?
Heino Sabiin Keskerakonnast sõnas, et tema hinnangul on kõik valla koolid võrdsed ja neid saaks lahti hoida üksnes siis, kui Eesti iive hakkaks tõusma. „Keda sa siis ikka eelistad? Nägude või seelikute järgi?“ küsis ta. „Mina olen ilmselt seda meelt, et kõiki tuleb võrdselt kohelda ja lapsi tuleb juurde teha, siis on kõik koolid lahti!“
Kuigi Janar Sõber Lääneranna valla valimisliidust näeb, et Metsküla tulevikku puudutav on veel lahtine, nõustub ta Sabiiniga: ühte kooli ei saa teistest tähtsamaks pidada.
Kuidas leitakse kooli sulgemiseks kõikidest seadustest paragrahvid, kuid kuidas ei leita ühtki paragrahvi selleks, et kool säilitada?
„See oleks natukene ebaõiglane. Ühesõnaga keeruline olukord on,“ tõdes ta. Siiski ei välista Sõber ühtegi lahendust. „Peab arutama ja otsustama. Ilmselt ikkagi kõik võimalused on laual,“ rääkis ta.
Valimisliidu Tegusad Kogukonnad esindaja Andres Hirvela ütles aga resoluutselt, et Reinmaa hommikuses kirjas on täiesti „jama jutt“.
„Mingit seost seal pole,“ avaldas ta oma arvamust. „Eks neil on tuli takus, sest sulgemisotsuse muutmine näitaks ju neid nende arvates nõrgana. Seepärast punnivad ja otsivad ettekäändeid, muud võimalust ega varianti polegi. Eneseuhkus ei luba järele anda. Kõik ümberringi näevad ja saavad aru, et tegeleme jamaga, aga nende au ja uhkus ei anna järele. Seetõttu punnivad nii kohtuprotsessi kui muuga.“
Lääneranna volikogu liige Eeva Helme (EKRE) ei näe Reinmaa kirjutises ühtki argumenti, mis ka tegelikult kehtiks.
„Lugesin selle kirja lausa kolm korda läbi ja sisu oli üllatav. Mitte kuskilt otsast ei tuvasta ma, mis alusel saab seda käsitleda korruptiivse annetusena või soodustusena. Ma ei saa aru, kuidas on võimalik seda isegi nii vaadata,“ sõnas ta. „Kui raha on olemas, siis on kõik terve mõistusega võetavad argumendid kooli sulgemiseks lihtsalt otsa saanud. Kuidas leitakse kooli sulgemiseks kõikidest seadustest paragrahvid, kuid kuidas ei leita ühtki paragrahvi selleks, kuidas kool säilitada? See oli täitsa hämmastav.“
Reinmaa märkis, et neljapäeval tuleb volikogus ilmselt arutlusele Isamaa liikme Raul Oberschneideri eelnõu, mis puudutab Metsküla kooli kohta märtsis tehtud otsuse tühistamist. Seeläbi peaks tema sõnul tekkima selgus Pruunsilla raha kasutamise asjus.
„Kui hääletatakse eelnõu vastu või kui otsustatakse seda mitte menetleda, siis minu meelest on ka otsustatud Pruunsilla annetuse küsimus,“ sõnas Reinmaa.
Hirvela avaldas lootust, et Metsküla kooli puudutav sulgemisotsus pööratakse homsel istungil tagasi. Sama lootust hellitab ka Helme, kuid tal on eelnõu läbiminemisse vähe usku.
„Mina kutsun homme volinikke üles Raul Oberschneideri eelnõu toetama. Kuid ma ei usu, et see läbi läheb. See on erakorraline istung ning osa volinikke on puhkusel või ei saa osaleda. Nende seas on mitu inimest, kes hääletasid koolireformi vastu,“ nentis Helme.
Küll aga on Helmel veel üks idee varuks.
„Pakun välja, et vald võtaks annetuse ikka vastu. Vallal on võimalik ise välja töötada kava, kuidas Metsküla kool lahti hoida. Aasta on praegu määrava tähtsusega – kui suudaksime hoida Metsküla kooli lahti, oleks võib-olla juba valitsusel uuel aastal omad meetmed, millega suudetaks väikseid maakoole elus hoida,“ põhjendas ta oma algatust.
Ent Reinmaa pole Helmega sama meelt. „Vald ei saa sellisel juhul jätta seda raha enda kontole. See oleks alusetu rikastumine,“ sõnas volikogu juht lõpetuseks.
Mida arvab jurist korruptsioonile viitamisest?
Jurist ja MTÜ Korruptsioonivaba Eesti endine juht Steven-Hristo Evestus ei arva, et tegu võiks olla korruptsioonisüüteo koosseisu kuuluva annetusega. „See annetus ei ole kantud konkreetselt ühelegi ametiisikule ega ole seostatav ametikohustuse täitmisega,“ ütles ta. Ei saa väita, et realiseeritaks korruptsioonisüütegu.
Samuti tõi Evestus esile, et volikogu esimehe laiali saadetud e-kirjas on tunda liigset negatiivset tooni. Ta juhtis seejuures tähelepanu lauseosale „... mistahes „ärimeeste“ poolt tehtavatest „annetustest“.
„Miks see annetus jutumärkides oli? Ja kas seal on veel mingid poliitilised põhjused taga, et seda kindlasti kõrvale lükata?“ küsib Evestus. „„Ärimeeste“ ja „annetused“ on jutumärkides – loomulikult realiseerib Pruunsild oma põhimõtteid ja huvisid, aga samas on ta kahtlustatav ja süütuse presumptsiooni järgi ta ei ole süüdi mõistetud.“
Evestuse sõnul on alati võimalik leida põhjendusi, miks summast loobuda. „Kui keegi ei taha ennast siduda sellises olukorras, siis see on ka nende asi otsustada ja põhjendada, miks sellest summast on mõistlik loobuda,“ ütles ta.


Lääneranna vallavolikogu juht näeb Pruunsilla Metsküla kooli toetuses korruptsiooni tunnuseidMetsküla algkooli direktor näeb volikogu esimehe sõnavõtus katset volinike häält mõjutada.Sogaseks aetud vesi peaks neljapäeval selginema: Lääneranna vallavolikogu arutab Metsküla kooli puudutava eelnõu puhul ka suurärimehe Parvel Pruunsilla annetatud raha küsimust.Sulgemise vastu puikleva Metsküla kooli eest seisjatele koitis sel nädalal valguskiir, kui suurärimees Parvel Pruunsild kandis valla pangakontole 40 000 eurot, et katta Metsküla kooli ühe õppeaasta ülalpidamiskulud. Koolis oldi uudise peale küll rõõmsad, kuid liialt ei julgetud lootust hellitada. See, mis Metsküla algkooliga toimub, on kui Ameerika mäed, nagu ütles kooli direktor Pille Kaisel.Eile ilmnes, et Ameerika mägede asjus oli Kaislal õigus: ei tasunudki ennetavalt hõisata ega loota, et volikogu tõttaks annetuse peale muutma otsust kool tänavu septembrist sulgeda. Nimelt saatis vallavolikogu juht Armand Reinmaa volikogu liikmetele kirja, milles viitas, et korruptsioonijuhtumis kahtlustatava Pruunsilla saadetud raha võib olla korruptiivne ja vald ei peaks end sellega siduma.Muutuvad põhjusedKooli direktor peab sellist sammu volikogu liikmete mõjutamiseks ja hindab Reinmaa vaatenurka „lausvaleks“.„Tundub, et meie valla juhtidel on järg käest, mis põhjusel siis ikkagi Metsküla kool sulgeda tuleb. Alguses oli selleks hariduse kvaliteedi tõstmine vallas. Esialgse õiguskaitse tühistamise taotluses märgiti, et kool tuleb sulgeda, sest muidu ei ole võimalik saada laenu Lihulasse uue koolimaja ehitamiseks, ja see oligi peamine argument, millest kohtunik oma otsuses lähtus. Nüüd, kui valla arvele laekus täpselt 40 000, et kool saaks vähemalt järgmise õppeaasta rahulikult üle elada ja lapsevanemad algava sügise suhtes kindluse, väidab volikogu esimees, et tegelikult polegi olnud probleemiks rahapuudus, vaid hoopis väike õpilaste arv,“ märkis Metsküla kooli direktor nördinult. „Aga Metsküla õpilaste arv on olnud juba pikemat aega kasvutrendis. Ja viimane uudis, et annetusele püütakse külge kleepida korruptsiooni silti ning seeläbi mõjutada volinikke rahast loobuma, et Metsküla kooli sulgemisotsus ikka jõusse jääks, on juba täiesti uus tase. See on järjekordne otsitud põhjus, et volinikke mõjutada, see on sisuline lausvale.“Eriarvamused volikogusKaisel märkis, et kooli eest seisvad aktivistid üritasid eile vallavolinikke kätte saada ja nendega Reinmaa kirja teemal suhelda. Tema sõnul ei võtnud paljud toru. Üks volikogu liige olnud juba Reinmaa kirjutisest vedu võtnud, näis talle telefonitsi. „Räägib täpselt seda juttu, mida volikogu esimees oma kirjas. Kust ta muidu oleks selle peale tulnud,“ ütles Kaisel.Kuidas suhtub Kaisla süüdistusse, justkui volikogu juht mõjutaks oma kirjaga volinikke, Reinmaa ise?„See on Pille Kaiseli arvamus. Kui tema arvab, et see on mõjutamine, ei saa ma kuidagi seda ümber lükata ega sel teemal läbi ajakirjanduse diskuteerida. Mina juhtisin asjale tähelepanu selliselt, nagu mina asjast aru saan,“ märkis Reinmaa EPL-ile.Miks Reinmaa Pruunsilla annetuse puhul korruptsiooniaspekti esile tõi? Mis teda ajendas?„Mina volikogu esimehena pean ju korraldama volikogu tööd. Pidasin vajalikuks teistel tutvuda korruptsioonivastase seadusega ja sellest tulenevalt selle kirja kirjutasingi. Laiemalt pole kuidagimoodi seda avada,“ sõnas ta.Lääneranna volikogu liige Eeva Helme (EKRE) ei näe Reinmaa kirjutises ühtki argumenti, mis ka tegelikult kehtiks.„Lugesin selle kirja lausa kolm korda läbi ja sisu oli üllatav. Mitte kuskilt otsast ei tuvasta ma, mis alusel saab seda käsitleda korruptiivse annetusena või soodustusena. Ma ei saa aru, kuidas on võimalik seda isegi nii vaadata,“ sõnas ta. „Kui raha on olemas, siis on kõik terve mõistusega võetavad argumendid kooli sulgee miseks lihtsalt otsa saanud.Kuidas leitakse kooli sulgemiseks kõikidest seadustest paragrahvid, kuid kuidas ei leita ühtki paragrahvi selleks, kuidas kool säilitada? See oli täitsa hämmastav.“Neljapäeval on oodata selgustReinmaa märkis, et neljapäeval tuleb volikogus ilmselt arutlusele Isamaa liikme Raul Oberschneideri eelnõu, mis puudutab Metsküla kooli kohta märtsis tehtud otsuse tühistamist. Seeläbi peaks tema sõnul tekkima selgus Pruunsilla raha kasutamise asjus.„Kui hääletatakse eelnõu vastu või kui otsustatakse seda mitte menetleda, siis minu meelest on ka otsustatud Pruunsilla annetuse küsimus,“ sõnas Reinmaa.Hirvela avaldas lootust, et Metsküla kooli puudutav sulgemisotsus pööratakse neljapäevasel istungil tagasi. Sama lootust hellitab ka Helme, kuid tal on eelnõu läbiminemisse vähe usku.„Mina kutsun homme volinikke üles Raul Oberschneideri eelnõu toetama. Kuid ma ei usu, et see läbi läheb. See on erakorraline istung ning osa volinikke on puhkusel või ei saa osaleda,“ nentis Helme.Küll aga on Helmel veel üks idee varuks.„Pakun välja, et vald võtaks annetuse ikka vastu. Vallal on võimalik ise välja töötada kava, kuidas Metsküla kool lahti hoida. Aasta on praegu määrava tähtsusega - kui suudaksime hoida Metsküla kooli lahti, oleks võib-olla juba valitsusel uuel aastal omad meetmed, millega suudetaks väikseid maakoole elus hoida,“ põhjendas ta.Reinmaa pole Helmega sama meelt. „Vald ei saa sellisel juhul jätta seda raha enda kontole. See oleks alusetu rikastumine,“ sõnas volikogu juht lõpetuseks. 1PÖÖRDUMINEVolikogu esimehe Armand Reinmaa kiri volikoguleTere Minule teadaolevalt ei ole keegi käesolevaks hetkeks esitanud päevakorra osas muudatusettepanekuid seoses eraisiku kandega Lääneranna Valla arvelduskontole.Küll väärib kõigil volikogu liikmetel uuesti tutvuda korruptsioonivastase seadusega, enne kui asume mistahes kujul arutama meile seadusega antud avalike ülesannete täitmist (milleks kahtlemata haridusvõrgu ümberkorraldamise otsused on) puudutavaid küsimusi, kui need on mõjutatud eraisiku poolt tehtud annetustest.Korruptsioonivastase seaduse § 4 lg 2 esimene lause sätestab, et ametiisik peab viivitamata teatama ametikohustusega seostatava soodustuse vastuvõtmisest oma asutusele ja sama lõike viimane lause sätestab, et üleantud soodustus või selle väärtus rahas antakse riigi omandisse või saadetakse tagasi, kui seadus nii sätestab.Vaevalt et volikogus leiab üksmeelt laialdase korruptsiooniohu tekitamise võimalus ja vaevalt et Lääneranna vald oma tegevuses tahab olla mõjutatud mistahes „ärimeeste“ poolt tehtavatest „annetustest“. Loomulikult on olukord teine, kui vald korraldab vähem- või enampakkumise teatud juhtudel erakapitali kaasamiseks. Käesoleval juhul sellist otsust tehtud pole.Vald ei saa kätt ette panna, kui keegi soovib toetada erakooli algatust, kuid sellisel kujul valla arvelduskontole suvaliste kannete tegemine ei lahenda meie haridusvõrgu olukorda.Kohtumiseni neljapäeval. ArmandMetsküla kooli sulgemine on taas avalikkuse huviorbiidis.Eeva H lm eMetsküla kooli direktor Pille Kaisel peab Reinmaa korruptiivse annetuse selgitust järjekordseks otsitud põhjuseks, miks kool kinni panna.Grete Põlluste;Kristopher Muraveiski


Lihtne ja ühetaoline. Automaksu tasugu täie rauaga ka maapiirkonna elanikRahandusminister Mart Võrklaev esitles eile mootorsõidukimaksu kaht võimalikku versiooni.Automaksu märksõnad on lihtsus ja ühetaolisus, erandeid on napilt. Võrklaev möönis, et osalt soovitakse sedasi vältida olukordi, kus inimesed skeemitamisega maksmisest kõrvale hiilivad.Kaks stsenaariumiEsimene stsenaarium on „laiem keskkonnamõju“, mis lähtub mootorsõiduki globaalsest ja lokaalsest keskkonnamõjust laiemalt selle elutsükli ajal. Arvesse läheks: baasosa (aastamaksul 30 eurot, registreerimisel 300 eurot) + CO2/ võimsus + tühimass - vanus. Teine stsenaarium on „kitsam kliimamõju“, mis lähtub mootorsõiduki mõjust kitsamalt, peamiseks komponendiks on CO2. Arvesse läheb: baasosa + CO2 - vanus.Näiteks 123 000 eurot maksva uhiuue Porsche 911 Carrera puhul tuleks esimese versiooni puhul registreerimisel maksta 3500 eurot ja siis aastas 350 eurot. Teise versiooni puhul 3658 eurot ja 366 eurot. Tesla Model Y (hind 54 000 eurot) puhul oleksid vastavad summad: 820 ja 245 eurot ning 300 ja 30 eurot.Vana Audi lisab 300 eurotVõrklaeva suu kaudu sai kevadel kurikuulsaks 1992. aasta Audi, kui ta rääkis selle näitel ETV „Esimeses stuudios“, et automaksust pääsemiseks tuleks vana autoga sõitvatel inimestel sarnases vääringus säästlikum variant soetada.Nüüd välja töötatud stsenaariumid räägivad siiski vanade mudelite omamise kasuks. Nimelt on üle 20-aastaste sõidukite aastamaks 30 eurot ja registreerimismaks 300 eurot ehk nn baasosa.Trikid sissekirjutusegaMaal elavatel inimestel pole tihtilugu auto kasutamisele alternatiivi. Kas olukorda ei aitaks siis lahendada näiteks regionaalsed erisused? Ka see küsimus on diskussiooni käigus kerkinud, ent eile ütles Võrklaev kindlalt, et seda teed ei minda. Ta rõhutas, et see annaks ka vabad käed maksu kuritarvitamiseks ehk sõiduk registreeritaks sinna, kus on odavam. „Pole vaja, et kõige saastavamad autod liiguvad maapiirkondade registrisse, kuigi tegelikult sõidetakse nendega linnades,“ illustreeris ta.Eesti puuetega inimeste koda soovis, et puuetega inimesed vabastataks maamaksust. „Uue piirangu lisamisel kitsendab riik veelgi rohkem puuetega inimeste võimalusi ühiskonnaelus osalemisel, sh tööl käimisel,“ seisis nende pöördumises.Võrklaev rõhutas, et kindlasti võetakse neid küsimusi väga tõsiselt ja suheldakse veel sihtgrupi esindajatega. Siiski oli aru saada, et pigem seda võimalust ei nähta. Võrklaev tõi ise näiteks, et oleme ju kõik näinud luksuslikke autosid, mil on invamärk. „Kas on alati põhjendatud, ei tea...“Igasugu arvutused on teoreetilised, aga rahandusministeeriumi hinnangul võiks maks mõlema mudeli põhjal tuua igal aastal riigi kaukasse 120 miljonit eurot. 1"„Pole vaja, et saastavaimad autod liiguks maapiirkondade registrisse, kuigi nendega sõidetakse linnades."Mida maksustatakse?SKEEM„Makse objektiks on registreerimiskohustusega kuni 3,5 tonni kaaluv M1 ja M1G ning N1 ja N1G kategooria sõiduauto või kaubik (olenemata nende kütuseliigist) ja L3e-L7e sõidukid (mootorrattad, mopeedautod jne),“ tutvustab rahandusministeerium. Maksmisest on vabastatud kõigest tähistatud alarmsõidukid ja kaitseväe musta värvi numbrimärgiga autod. Võrklaev tõi eraldi esile, et seega on maksustatud isegi need sõidukid, mis on presidendi ja ministrite käsutuses. On nii esmane registreerimismaks kui ka iga-aastane maks.Rahandusministri Mart Võrklaeva sõnul on oluline hoida süsteemi lihtsa ja lollikindlana.Karoliina Vasli


Poliitiliselt ja erootiliselt ebakorrektne Milan Kundera„Kunderat on süüdistatud misogüünias, naistevaenulikkuses - minu arust teenimatult," kirjutab Kadri Kõusaar.Milan Kundera (1929-2023) oli üks mu noorpõlve lemmikkirjanikke. Tema põhiteoseid hakati eesti keeles avaldama I just sellel ajal - 1990-ndatel ja 2000. aastate alguses kui ma olin eas, mida Kundera nimetab lüüriliseks.See on iga, kus inimene on pea eranditult keskendunud iseendale, võimetu midagi nägema, taipama ja järeldama maailmast, mis teda ümbritseb. Isiksuslik küpsemine eeldab lüürilise vaatevinkli hülgamist. Kundera järgi on romaanikirjanik (ja lugeja!) Saulusest koorunud Paulus, lüürilise ea varemetest ja kompostist hakkab kasvama see päris asi.Äkilise tiheduse iluKas ma oleksin Kunderast vaimustunud, kui oleksin juba olnud lüürilisest east väljas? Või just muu hulgas tänu temale saingi sest east välja? (Sest lüüriline iga võib ju vaimselt kesta igavesti, sa ei saagi sealt välja.) Või oleks kunderalikud naeruväärsed stseenid ja suurtähtedega mõisted nagu Suur Marss ja Ajalugu mõjunud liiga pateetiliselt? Teisalt ei saa ma eitada Kundera mõju oma maailmatunnetuse kujunemisele - isegi niivõrd, et mõni stseen talletus minus kohe kui „kunderalik“, isegi enne, kui see oli lõppenud. Just Kunderaga seostus mulle poliitiline, aga ka erootiline ebakorrektsus; kerged, koomilised, üleelulised, isegi piinlikud olukorrad, mille taga võis aga hiilida hirm või nukrus - esimeste hallide karvade avastamine juustes; sädesilmne, aga seksuaalselt ründav öörongikonduktor, kellele aga ühtäkki meenuvad Jumal ja Perekond (just nimelt nii, selles järjekorras ja suurte tähtedega) ja ta põlvitab kupeepõrandal, paludes andestust nii oma ohvrilt kui ka kõigevägevamalt; kummituslik unenägu, mis hakkab segama reaalsust...Just sellistel hetkedel tundsin ma elu äkilise tiheduse ilu - väljend, mida Kundera kasutab oma esseekogus „Eesriie“.Kundera jaatas elu ja selle eri vorme kõigis selle nüanssides ja värvides ning ta teadis, et seda ei tohi liiga tõsiselt võtta. Tragöödia ja komöödia kulgevad käsikäes - romaanis „Nali“ saadab spontaanse armukadedussööstu all kannatav noormees oma pruudile totaka sõnumiga kirja, too seda ei mõista, teavitab „organeid“ ja noormees saadetakse sunnitööle...Tegelikult sedastab kunderalikku elutunnetust päris tabavalt lõik tema viimaseks jäänud romaanist „Tühisuse pidu“, mis ilmus autori 83. eluaastal pärast pikka vaikust. „Teame juba ammu, et meil pole enam võimalik maailma muuta, ümber kujundada ega selle ohtlikku tormisööstu parandada. On vaid üks võimalik vastupanu: mitte seda tõsiselt võtta.“Peale selle meeldis mulle Kundera täpne poeetiline stiil, kust kõik üleliigne oli välja pressitud. Ka Kundera romaanides esinevad filosoofilised kõrvalepõiked, miniesseed, ei mõjunud pingutatult pikana. Isegi kui sisuliselt ei pruukinud nendega nõustuda (Suur Marss võib olla massihüsteeriline kitš, aga ilma suurte marssideta poleks tööliste, naiste, laste, tumedanahaliste, homoseksuaalide jt õigusi), näisid need tegelaste (mõtte) ilma kirjeldamisel põhjendatuna. Veel tekitasid sellised autorjumala positsioonilt kirjutatud vahepalad suvalise seelikuküti või keskpärase ametniku ümber mingi salapära -pinge, et midagi hakkab juhtuma, selgeks saama. Kundera oskas stseene aeglustada. Nagu oleks mingi hetk pandud aegluupi ja seda siis suurendusklaasiga, millimeeterhaaval lahti kodeeritud.Küllap meeldis Kunderale ka Arvo PärtKunderat on süüdistatud misogüünias, naistevaenulikkuses - minu arust teenimatult. Jah, meestegelased on tal ehk nüansseeritumad ja naised mõnel juhul ainult ilusad imetlusobjektid, kuid ma ei näe siin vaenulikkust, vaid lihtsalt teatud inimtüpaažide kirjeldust. Kui parafraseerida Kundera kõige mõjuvamat romaani, siis olemise talumatut kergust märkas ta kõigi puhul.Kaastundliku muige ja irooniaga jälgis ta igaühe koperdamisi ja õnnepüüdlusi, olgu tegu naiivse tudengineiu või vastuolulise meesgünekoloogiga „Hüvasti-jätuvalsis“.Tänu oma muusikuharidusele oli Kundera kompositsioonifriik: romaan nagu muusikateos pidi koosnema seitsmest võrdsest osast - muidu ei vastaks see vormilisele täiusele, rõhud oleksid paigast. 1987. aastal Paris Review’le antud intervjuus sõnastab Kundera selle nii: „Ma ei allu mingile ebausule maagiliste arvude kohta ega tee ka ratsionaalset arvutust. Pigem ajendab mind sügav, alateadlik, mõistetamatu vajadus, formaalne arhetüüp, mille eest ma ei saa põgeneda. Kõigi minu romaanide arhitektuur põhineb arvul seitse.“Selle poolest oli Kundera eeskuju tšehhi minimalistlik helilooja Janacek (küllap meeldis Kunderale ka Arvo Pärt, kes samuti väldib liialdusi). Kundera ise kirjeldab samas Paris Review’ intervjuus oma Janaceki-mõjusid nii: „Murranguline oli tema otsus muusika selle põhiolemuseni lahti koorida. Muidugi hõlmab iga muusikateos suures osas tehnikat - teemade püstitust, nende arendust, variatsioone, polüfoonilist tööd (mis on sageli väga automaatne), orkestratsiooni, üleminekuid jne. Tänapäeval saab muusikat komponeerida arvutiga - kui vaja, võiksid heliloojad kirjutada sonaate ilma ühegi originaalse ideeta, lihtsalt „küberneetiliselt“ laiendades kompositsioonireegleid. Janaceki eesmärk oli see arvuti hävitada! Julmad kontrastid üleminekute asemel; kordus variatsiooni asemel - ja alati asjade tuumani: ainult noodil, millel on midagi olulist öelda, on õigus eksisteerida. Peaaegu sama on romaaniga; ka seda koormab „tehnika“, reeglid, mis teevad autori töö tema eest: tutvustage tegelast, kirjeldage miljööd, tooge tegevus ajaloolisse konteksti, täitke tegelaste eluiga mõttetute episoodidega. [---] Minu eesmärk on nagu Janacekil: vabastada romaan romaanitehnika automaatikast.“Romaan tähistas Kunderale kõige ülemat, nüansseeritumat kunstivormi -midagi, mille üle ta pead murdis ja südant valutas paljudes esseedes (neist ehk kuulsaim on „Romaanikunst“). Veelgi enam -romaan oli tema jaoks ka Euroopa kultuuri kvintessents, ja selle kultuuri hääbumist, (Ameerika) kellade-vilede-telefilmi pealetungi tunnistasid ju ka tema silmad.Euroopa kirjanikKui Kundera 1968. aastal Praha kevadet kuulutas ja põlu alla langes (ta oli kommunistliku partei liige, aga visati sealt ühes teiste rohkem liberaalsust soovinud intellektuaalidega välja), leidis ta endale uue kodumaa Prantsusmaal. Kodumaa Tšehhiga jäigi suhe problemaatiliseks -on veidi sürreaalne, et näiteks eesti keelesjõudsid Kundera pearomaanid ilmuda varem kui kodumaal Tšehhis originaalis.Kas Kundera oli Tšehhi või Prantsuse kirjanik? Julgeksin öelda, et ta oli Euroopa kirjanik, vale oleks teda geograafiliselt lahterdada. Samas - lähiajaloost pole vist peale Miloš Formani teada olulisemat tšehhi taustaga kultuuritegelast...Kas Kundera oli poliitiline kirjanik? Ei ja jah. Ta armastas rõhutada, et teos on alati kirjanikust targem, laiaulatuslikum - seda nii juhuse kui ka tahte tõttu, ja teost ega selle tegelaste veendumusi ei tohi samastada autoriga. See oli ka põhjus, miks Kundera lausa paaniliselt meediat ja intervjuusid vältis - ta ei sallinud kategoorilisi paikapanemisi, jäika „ametlikku“ tõlgendust. Kundera suhe Tšehhiga ei muutunud paremaks ka pärast raudse eesriide langemist ja idabloki lagunemist - õli lisas tulle 2008. aastal puhkenud skandaal, kui ajakirjas Respekt süüdistas üks kultuuriloolane Kunderat oma tuttava noormehe, lääne agendi ülesandmises 1950-ndatel. Süüdistus osutus valeks -aga sellele ei järgnenud mingit vabandust ega selgitust, vaid väiklane, parastav kisa nii paremalt kui ka vasakult. Kundera reputatsioon oleks hävinud peaaegu samas kurjas rütmis nagu tema romaanis „Nali“... Pealegi häiris Kunderat, et tema üldinimlikke tekste üritati seal mingite poliitiliste suundade ette rakendada, näiteks antikommunismi loosungi alla, mis oma teatud vormides on sama rumal ja sõjakas kui kommunism.„Romaanikunstis“ kirjutas Kundera: „Olles mudel maailmast, mis põhineb inimlike asjade suhtelisusel ja kahemõttelisusel, on romaan totalitaarse süsteemiga kokkusobimatu. See sobimatus on sügavam kui see, mis eraldab dissidenti aparatšikust, inimõiguste eest võitlejat julmast piinajast, sest see pole mitte üksnes poliitiline ja moraalne, vaid ka ontoloogiline. See tähendab: maailm, mis põhineb ühel ja ainsal Tõel, ning kahemõtteline ja suhteline romaanimaailm on vormitud täiesti eri materjalist.“Aitäh, Milan Kundera, et sa olid ja lõid maailma, millel on tuhandeid varjundeid, tundehoovuseid ja tõekilde. Kundera tuntuim romaan on „Olemise talumatu kergus“ (1984). Teose populaarsusele aitas kaasa Philip Kaufmani filmiversioon (1988), kus peaosalisi Tomašt ja Terezat mängisid Daniel Day-Lewis ja Juliette Binoche.Foto: Margaret Herrick, Scanpix


Kaalumisel on kaks autoomaniku jaoks kehva automaksuvariantiRahandusministeerium pakkus kolmapäeval välja kaks võimalikku automaksu mudelit. Need peavad tooma riigi rahakotti 120 miljonit eurot aastas, kuid kergitavad samas autoomaniku kulusid kuni kümnendiku võrra.
Rahandusministeerium saatis kooskõlastusringile seaduseelnõu väljatöötamiskavatsuse (VTK), mille alusel kehtestatakse mootorsõidukimaks suurele osale Eesti sõidukitest. «Eesti on üks väheseid riike, kus automaks puudub. Samas sõidukite arv meie teedel aina kasvab,» seletas rahandusminister Mart Võrklaev (RE). «Meie sõidukipark vananeb ja saastab keskkonda, olgu selleks siis üldine tervist kahjustav õhusaaste või ummikud linnades. Puhtama ja säästlikuma elukeskkonna tagamiseks on meil vaja seda trendi muuta, üks abivahend on maksupoliitika.»
Registreerimismaks on suunatud autode ostmise vähendamisele ja säästlikumate eelistamisele. Aastamaksuga maksustatakse auto omamist, et motiveerida inimesi oma sõidukipargi suurust ja võimsust üle vaatama ning eelistama keskkonnasõbralikumat ja väiksemate kuludega autot.

@import url('https://v.postimees.ee/graafikud/2023/automaksu-tabel/css/app.css');

Väike, aga tõhus

«Samuti loodame aastamaksuga lahendada probleemi looduses ja kortermajade parklates seisvate romudega. Tahaksime jõuda sellise maksumudelini, mis paneks inimesed oma romud kokku korjama ja lammutama,» sõnas minister.
Kui riigi tulude ja autoomanike kulude asjus on selgus laias laastus käes, siis sellega, kuidas mõjutab maks inimesi loodushoidlikumalt käituma, on lood segased. Võrklaeva hinnangul on seda keeruline ennustada, kuid teiste riikide kogemused näitavad, et maksude mõjul valitakse säästvamaid autosid.
VTKs aga nenditakse, et registreerimismaksu mõju nii autode ostmisele kui ka läbisõidule on pigem väike, kuid lisatakse, et see väike efekt on siiski suurem kui aastamaksul. «Kokkuvõttes võib oodata, et mootorsõidukimaksu kehtestamise mõjul väheneb Eesti autopark üks-kaks protsenti; täpsemalt öeldes kasv pidurdub,» seisab VTKs.
Seega tunnistatakse, et keskkonna hüvanguks maks just palju ei anna.
VTKs on maksu arvestamiseks välja toodud kaks võimalikku mudelit. Esimene lähtub laiemalt mootorsõiduki globaalsest ja lokaalsest keskkonnamõjust (tootmisel, tarbimisel, utiliseerimisel) ja teine kitsamalt, keskendudes vaid CO2 heitele sõiduki kasutamise ajal.

Maksta tuleb iga mootorsõiduki eest

	Mootorsõidukimaks hakkab kava järgi kehtima tuleva aasta 1. juulist ja aastamaksu tuleks esimest korda tasuda 2024. aasta augustis poole aasta eest.
	Maks on sõidukipõhine ehk kui inimesel/ettevõttel on mitu sõidukit, tuleb maksta nende kõigi eest. Maksu tasub sõiduki omanik või liisinguvõtja.
	Maks hõlmab kõiki kuni 3500 kg kaaluvaid M1- ja M1G-kategooria sõiduautosid, kategooriatesse N1 ja N1G kuuluvaid kaubikud ning kategooriate L3e–L7e sõidukeid (mootorrattad, mopeedautod jne).
	Mais oli liiklusregistris aktiivses staatuses 741 088 maksuobjekti alla kuuluvat sõiduautot ja kaubikut. Kategooriate L3e–L7e sõidukeid oli registris 47 926.

Kui võtta aluseks üks Eestis levinumatest autodest, diiselmootoriga Škoda Octavia, siis laiema maksumudeli puhul oleks uue auto registreerimismaks 900 eurot ja aastamaks 160 eurot. Kitsa mudeli puhul vastavalt 688 ja 69 eurot, sest selle diiselauto süsinikuheide on küllaltki väike. Üldiselt suureneb ministeeriumi hinnangul auto omamise kulu 5–10 protsenti.
Suuremat aktsiisitõusu, mis auto kasutamist kõige enam vähendaks, minister ei toeta, sest siis koliksid maksud jälle Lätti ja pealegi võtaks see rohkem raha maal elavatelt inimestelt, kel sõitmist enam ja pikemalt.
Kuid miks ei võeta rohkem maksu kallimate autode omanikelt? Praeguse laiema maksustamismudeli puhul maksaks näiteks 115 000-eurose müügihinnaga elektriauto Porsche Taycani registreerimine 1000 eurot ja 22 000-eurose Škoda Fabia registreerimine pea sama palju ehk 950 eurot. «Luksusmaksu me kehtestada ei taha, küll aga on tavaliselt kallimad autod ka suurema kaaluga ning seeläbi me siiski neid suuremalt maksustame,» kommenteeris Võrklaev.
Samas on vanemad autod jälle odavamalt maksustatud. «Paljus paigus on auto hädavajalik ja kõik vanemate autode omanikud ei jaksa soetada säästlikumaid sõidukeid.,» sõnas rahandusminister, märkides, et sõiduki vanus vähendab maksu suurust.
Kuigi mootorsõidukimaks on saanud palju kriitikat, kuna maapiirkondades elavatel ja töötavatel inimestel on auto sageli hädavajalik, piirkonniti erisusi ei tehta. Ministri hinnangul hakataks sellisel juhul sõidukite registreerimisel skeemitama. «Sõidukimaksu geograafiline eristamine ja tulemuslik rakendamine on keeruline, mistõttu tegeletakse selle küsimusega maksevõime kaudse arvesse võtmisega maksu määramisel,» põhjendatakse VTKs.
Mis aga saab nendest ligi 300 000 sõidukist, mille kanne registris on peatatud ja millest paljud on praeguseks romud või juba ammu lammutatud?
Minister märkis, et selleks et anda nende sõidukite omanikele ja riigiasutustele mõistlik aeg nende utiliseerimiseks või muu lahenduse leidmiseks, kehtestatakse peatatud kandega sõidukite maksustamisele kaheaastane üleminekuaeg.

Autoomanike liit: samal ajal, kui hakkab kehtima automaks, tõstab valitsus kütuseaktsiisi

Eesti Autoomanike Liidu (EAOL) hinnangul on rahandusministeeriumi automaksu kehtestamise eelnõu autoomanike ja maksumaksjate suhtes tervikuna ülekohtune, sest suurendab autoomaniku niigi ebaproportsionaalselt suurt maksukoormat ega täida peale raha kogumise ühtegi arusaadavat eesmärki.

Priit Tammeraid
Eero Vabamägi

EAOLi juhatuse esimehe Priit Tammeraidi (pildil) sõnul katab Eestis juba kehtiv automaks ehk kütuseaktsiis enam kui kahekordselt teedevõrgule kuluva summa, mistõttu pole autode pealt veel 120 miljoni euro korjamine põhjendatud. «Näiteks Soome kulutas 2021. aastal teedele 3,1 miljardit eurot olukorras, kus kütuseaktsiisist laekus 2,5 miljardit eurot,» ütles Tammeraid. «Lisaks koguti Soomes mootorsõidukite aasta- ja registreerimismaksuga veel 1,6 miljardit eurot. Kogusummast kolm neljandikku läks aga teedevõrku, kuid meil suunatakse sel aastal teedevõrku vähem kui 50 protsenti kogutud aktsiisist.»
Pealegi hakkab 2024. aastast Eestis tõusma mootorikütuse aktsiis. «Valitsus on väga kõrget mootorikütuse aktsiisi läbi aegade põhjendanud automaksu puudumisega. Nüüd näeme, et valija saab maksuküüru kaotamise asemel maksuga vastu küüru ehk tulevad nii aktsiisitõus kui ka automaks,» ütles Tammeraid.
EAOL peab kahetsusväärseks, et automaksu eelnõu koostajad pole sisuliselt ühtegi argumenti arvesse võtnud. «Tuletame meelde, et automaksu kehtestamisel pidi rahandusministeerium arvestama ka regionaalseid eripärasid. Seda tehtud ei ole. Lisaks jääb arusaamatuks, kuhu ja miks kodanikku suunata tahetakse,» ütles Tammeraid. «Inimesed valivad auto ikka vajaduse pärast. Ega automaks näiteks kolme last kuidagi väiksemasse autosse ei mahuta. Küll aga on perekonnal juures kulu, mida tuleb millegi arvelt maksta.»
Eestis kehtib mootorikütuse aktsiisimäär bensiinikütusele 56,3 ja diislikütusele 37,2 senti liitri kohta. Diislikütuse aktsiis hakkab tõusma 2024. aastast ja jõuab 2027. aastal summani 49,3 senti liitri kohta.

Romud maksu alla

«Seisvad autod on loodusele ohtlikud ja koledad. Seetõttu teeme ettepaneku maksustada ka ajutiselt või automaatselt peatatud registrikandega sõidukid,» kirjutatakse VTKs.
Automüüja Amserv juhi Rene Vareki hinnangul paneb väide, et mootorsõiduki maks viib meid puhtama keskkonna poole, sügavalt kahtlema, sest CO2 heitel põhinev osa maksust on äärmiselt väike.
«Teadaolevalt planeeritakse maksustada mootori võimsust ehk väga suure tõenäosusega annab see soodsamad tingimused diiselautodele, mille võimsus on madalam kui hübriidautodel, elektriautodel või tavalistel bensiiniautodel,» selgitas Varek. «See omakorda viitab, et Eestis välja töötatud automaksu süsteem aitab kaasa Eestis pigem diiselmootoriga sõidukite müügi arengule.»
Kuna ühtlasi on planeeritud vanemaid autosid madalamalt maksustada, siis arvestades seda, et Eesti on juba üks kõige vanema autopargiga riike, loob selline maksusüsteem Vareki hinnangul eeldused selleks, et Eesti autopark vananeb veelgi. «Pigem oleks oodanud vastupidist koefitsienti – mida vanem auto, seda kõrgem maks.»
Ebaloogiline tundub Varekile ka plaan maksustada autosid kaalu järgi, sest hübriid- ja elektriautod ongi raskemad. «Seega toetame endiselt CO2-põhist maksustamist ning sõiduki vanusega seotud plaaniga vastupidist koefitsienti ehk mida uuem auto, seda madalam maks.»


Tanklaröövel tabati, aga kätte saadi vaid väike osa rahastPolitsei pidas üleeile kinni mehe, keda kahtlustatakse Tartus 17. juuli öösel tankla röövimises ja 15. juulil toimunud tankla röövimise katses.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokuröri Laura Jõgisoo sõnul sai politsei kahtlustatava kinnipidamisel kätte õhkrelva, millega röövimine toime pandi. «Samuti saadi kätte väike osa rahast, ülejäänu oli kahtlustuse kohaselt ära kulutatud. Küll aga mõistetakse röövimisega saadud raha süüditunnistamisel kannatanu kasuks välja ja lisaks karistuse kandmisele tuleb see kahtlustataval hüvitada,» ütles Jõgisoo BNSile.
Lõuna prefektuuri Tartu uurimisgrupi juhi Indrek Laanisto sõnul asus politsei kohe pärast teate saamist tõendeid koguma, et kahtlustatav tuvastada. «Otsisime teavet mehe kohta kõikvõimalikest kanalitest ja tänu kogutud informatsioonile õnnestus mees eile Põltsamaal kinni pidada. Kahtlustatav oli politseile varasemast tuttav varguste ja kelmustega. Mees vastupanu ei osutanud,» ütles Laanisto.
Jõgisoo lisas, et senises praktikas on politsei sellistes röövimistes kahtlustatavad üldjuhul varem või hiljem kätte saanud. «Relvalaadse esemega ähvardades või korduvalt toime pandud röövimise eest võib kohus karistada kuni 15 aastase vangistusega, seega on kindel, et röövimine ei tasu ära,» lausus prokurör.
Jõgisoo sõnul taotleb prokuratuur kohtult luba kahtlustatava vahistamiseks. «Tõendite põhjal on alust arvata, et vabaduses viibides võib kahtlustatav jätkata kuritegude toimepanemist, sest kahtlustuse kohaselt on ta lühikese aja jooksul pannud juba toime kaks tõsist kuritegu. Seetõttu taotleme kohtult luba kahtlustatava vahi alla võtmiseks,» ütles Jõgisoo.
Ööl vastu 17. juulit sisenes kahtlustuse kohaselt Tartus Aruküla teel tanklasse mees, kes suundus klienditeenindaja juurde, haaras taskust relvataolise eseme ning nõudis, et teenindaja avaks seifi. Seifist haaras mees 4950 eurot ja põgenes tanklast. Klienditeenindaja viga ei saanud.
Ööl vastu 15. juulit püüdis kahtlustuse kohaselt sama mees röövida Tartumaal Aoveres asuvat tanklat, kus nõudis relvataolise esemega ähvardades, et teenindaja avaks seifi. Kuna teenindaja ei teadnud võtme asukohta, põgenes mees tanklast.


Petturitel suvepuhkust poleUue laadija paigaldamine DMITRI KOTJUH Politsei hoiatab, et kelmid ei pea suvepuhkust ja on veebis asunud levitama uut petuskeemi.Taas on välja mõeldud skeem, kuidas inimestelt raha välja meelitada. Nimelt on sotsiaalmeediasse pandud jooksma reklaam, mis lubab, et pärast pangateenuste hindamist kantakse teie kontole 25 eurot.Tundub nagu kerge rahateenimise võimalus, tegelikult on see petulehekülg, mille tunneb ära, kui tähelepanelikult vaadata aadressiriba, kuhu kasutaja on edasi suunatud. (JT)


Tanklaröövel tabati, aga kätte saadi väike osa rahastPolitsei pidas üleeile kinni mehe, keda kahtlustatakse Tartus 17. juuli öösel tankla röövimises ja 15. juulil toimunud tankla röövimise katses.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokuröri Laura Jõgisoo sõnul sai politsei kahtlustatava kinnipidamisel kätte õhkrelva, millega rööv toime pandi. «Samuti saadi kätte väike osa rahast, ülejäänu oli kahtlustuse kohaselt ära kulutatud. Küll aga mõistetakse röövimisega saadud raha süüditunnistamisel kannatanu kasuks välja ja lisaks karistuse kandmisele tuleb see kahtlustataval hüvitada,» ütles Jõgisoo BNSile.
Lõuna prefektuuri Tartu uurimisgrupi juhi Indrek Laanisto sõnul asus politsei kohe pärast teate saamist tõendeid koguma, et kahtlustatav tuvastada. «Otsisime teavet mehe kohta kõikvõimalikest kanalitest ja tänu kogutud informatsioonile õnnestus mees eile Põltsamaal kinni pidada. Kahtlustatav oli politseile varasemast tuttav varguste ja kelmustega. Mees vastupanu ei osutanud,» ütles Laanisto.
Jõgisoo lisas, et senises praktikas on politsei sellistes röövimistes kahtlustatavad üldjuhul varem või hiljem kätte saanud. «Relvalaadse esemega ähvardades või korduvalt toime pandud röövimise eest võib kohus karistada kuni 15-aastase vangistusega, seega on kindel, et röövimine ei tasu ära,» lausus prokurör.
Jõgisoo sõnul taotleb prokuratuur kohtult luba kahtlustatava vahistamiseks. «Tõendite põhjal on alust arvata, et vabaduses viibides võib kahtlustatav jätkata kuritegude toimepanemist, sest kahtlustuse kohaselt on ta lühikese aja jooksul pannud juba toime kaks tõsist kuritegu. Seetõttu taotleme kohtult luba kahtlustatava vahi alla võtmiseks,» ütles Jõgisoo.
Kahtlustuse järgi sisenes mees ööl vastu 17. juulit Tartus Aruküla teel tanklasse, suundus klienditeenindaja juurde, haaras taskust relvataolise eseme ning nõudis, et teenindaja avaks seifi. Seifist haaras mees 4950 eurot ja põgenes tanklast. Klienditeenindaja viga ei saanud.
Ööl vastu 15. juulit püüdis kahtlustuse järgi sama mees röövida Tartumaal Aoveres asuvat tanklat, kus nõudis relvataolise esemega ähvardades, et teenindaja avaks seifi. Kuna teenindaja ei teadnud võtme asukohta, põgenes mees tanklast.
Olerexi tankla Aruküla teel.

EILI ARULA Tartu Postimees