„Kui antaks meile kaks aastatki“21 aastat Metsküla algkooli juhtinud Pille Kaisel ei saa aru, miks tahab vald tänavust aasta kooli iga hinna eest erakooliks kujundada. „See on mu elutöö ja tööelu,“ lubab Kaisel kooli säilitamise nimel edasi võidelda.
Teisipäeval, 18. juulil helises Pille Kaiseli mobiiltelefon. Kaiselil polnud tuju võtta vastu võõrast kõnet tundmatult numbrilt. Ta oli masendunud, sest päev varem oli ringkonnakohus tühistanud nende esialgse õiguskaitse võitluses Metsküla algkooli säilitamise nimel.
Ent kümme minutit hiljem hakkas Kaiselil kripeldama ja ta helistas tundmatule numbrile siiski tagasi. Telefon andis kinnist, kuid veidi aja pärast helistas tundmatu taas, alustades kõnet sõnadega:
„Tere, olen Parvel Pruunsild, mõtlesin Metsküla kooli toetada 40 000 euroga.“
Kaisel oli keeletu. Ta teadis ärimees Pruunsilda meediast, kuid isiklik kokkupuude puudus. Tõenäoliselt tajus ka Pruunsild koolidirektori kohmetust ning täpsustas kohe, et kas kool ehk ei tahagi seda raha. Alles siis sai Kaisel kõnevõime tagasi ja kinnitas kiirelt, et tahab küll!
Kõne Pruunsillaga kestis kümmekond minutit. Metsküla algkool on päästetud, lootis Kaisel kõnet lõpetades. Aga paistab, et nii lihtsalt need asjad ei käi.

Neljast lapsest kuue klassini
Kui Pille Kaisel ülikoolis geograafiaõpingud lõpetas ning oli oma noorema lapse kolmeaastaseks kasvatanud, kutsus „dr Noormann“ ehk Lihula kooli juht Tõnu Ots ta Lihulasse õppealajuhatajaks ja õpetajaks. Neli aastat õpetaski Kaisel seal bioloogiat ja inglise keelt. Tema oma tütar õppis samal ajal Metsküla koolis, mis asub umbes viie kilomeetri kaugusel Matsalust.
Ent 2002. aastal kutsuti Pille Kaisel juhtima Metsküla algkooli, sest senine direktor Ann Polma lahkus siitilmast. Polma oli koos abikaasa Gunnariga 1989. aastal Metsküla algkooli (taas)avanud ja vaheldumisi olid nad seda ka juhtinud. Esimeses klassis oli alguses neli last ja see oligi kogu kool. Tasapisi kasvati kuueklassiliseks.
Kui Kaisel kooli juhtimise üle võttis, õppis seal 17 last. Ta alustas kohe erinevate projektide kirjutamist, et vallalt võimalikult vähe raha küsida. Laste õpitase oli nii kõrge, et näiteks pranglimise ja looduse tundmise üleriigilistel võistlustel edestati isegi toona Gunnar Polma juhitud Tallinna Reaalkooli.
Tänavu kevadel valiti Metsküla algkool aasta kooliks. Õpilased osalevad maakondlikel ja üleriigilistel olümpiaadidel, kus saavad häid kohti. On õuesõpe, matkamine, orienteerumine, rahvatants, pillimäng, kunst, robootika. Koolis tegutsevad kodutütred ja noorkotkad ning tehakse rahvusvahelist koostööd. Kahel lapsel on tugiisik, üle poole lastest käib õpiabirühmas.

Pole esimene kord
Kaisel peab Metsküla kooli eest juba mitmendat võitlust. 2011. aastal tahtis vald sulgeda nii Metsküla kui ka Tuudi ja Kasari algkoole. Kaisel seisis vastu. „Tegime kõva kisa, suutsime selgeks teha, et see pole hea mõte, ja kõik kolm kooli jäid alles.“ Hiljem Tuudi ja Kasari koolid siiski suleti. Kaisel sai kooli päästmise eest kodanikupäeva aumärgi.
Enne haldusreformi oli Lihula vallas kokkulepe, et kuueklassilised koolid tegutsevad seni, kuni õpilaste arv ei lange alla 12. Tänavu oli Metsküla koolis lapsi 21, sellest hoolimata algasid kevadel taas jutud kooli sulgemisest. Ka nüüd, mil suurettevõtja Pruunsild kandis valla arvele kooli ühe aasta tegutsemisraha, ei tea keegi, mis edasi saab.

„Korruptsioon!“ Juba paar päeva pärast Pruunsilla raha laekumist teatas Lääneranna volikogu esimees Armand Reinmaa, et Pruunsilla raha kui „ärimeeste poolt tehtav annetus“ võib olla korruptsioon.
Kaisel pole senini saanud vallajuhtidele otse selgitada, miks kooli sulgeda ei tohiks. Volikogu juht Reinmaa viskas märtsis Kaiseli volikogu istungilt välja.
Esmaspäeva, 24. juuli hommikul kell pool kümme oli Kaiselil ja Metsküla rahval kokku lepitud kohtumine nii Reinmaa kui vallavanema Ingvar Saarega, kuid Reinmaa ei saanud tulla. Ingvar Saarega arutati erinevaid võimalusi, millest üks on teistest konkreetsem - Metsküla algkool võtab kõik hagid kohtust tagasi ja kool jätkab tulevikus erakoolina. Küsimus on, millal. Nimelt on Pruunsild öelnud, et tema raha on mõeldud 2023/24. õppeaastaks.
„Erakool peab loodud olema 31. märts 2024,“ on Saare öelnud ja lisanud, et nemad on nõus iga õpilase õppimist edaspidi toetama 100 euroga kuus.
Kaiselile erakooli mõte ei meeldi, kuid temagi on töörahu poolt.
„Kui nad annaksid meile kaks aastatki, siis ehk jõuaksime (erakooli asutada - EE),“ ütleb Kaisel, kes ei mõista, mida kooli sulgemisega saavutada tahetakse. Selline „koolivõrgu korrastamine“ tema sõnul erilist kokkuhoidu ei anna. Ta teab 40 inimest, kes on viimase 10 aasta jooksul kolinud Lääneranna valda just Metsküla kooli pärast. Nad on viinud sinna valda oma maksuraha. Näiteks Lääneranna vallavanem Ingvar Saare ise ei ole oma juhitavasse valda sisse kirjutatud, tema tulumaks läheb Kihnu.
„Kui paljud pered jäävad siia edaspidi tulemata?“ küsib Kaisel. „Ka nende tulumaks jääb saamata. Ja kui meie elujõuline kogukond laiali jookseb, ei tule enam ka nende maksuraha.“
Metsküla kooli sulgemine on tema jaoks seda kummalisem, et riik soovib elujõulised maakoolid oma tiiva alla võtta. Ka haridus- ja teadusminister Kristina Kallas on lubanud leida omavalitsustega lahendused kodulähedaste väikekoolide säilitamiseks.
Aga miks tõstavad volikogu liikmed, kes seda kõike teavad, siiski käe, et Metsküla algkool sulgeda? Kaisel ei tea. Kevadel esitas Metsküla kooli hoolekogu vallale 14 lehekülge põhjendusi, miks kooli ei tohiks kinni panna. Nendega ei arvestatud.
„Meil pole kunagi olnud rohkem õpilasi, sügisel lisanduks 5-6 last, kooli mahub kuni 30 last. 90ndatel oli korra 28 last, varsti on see meil taas nii,“ näeb Kaisel koolil tulevikku. Ega muidu poleks tehtud ka kooli juurdeehitise projekti.
Ka vallavanem Saare ütleb, et asi pole ainult rahas, vaid eelkõige valla koolivõrgu ümberkorraldamises, sest raha vallal on - näiteks eraldas vald oma reservfondist 40 000 eurot kohtukuludeks. Umbes nii palju maksab üks Metsküla algkooli õppeaasta.
Mis koolist saab, peab selge olema 1. augustiks, sest Lääneranna valla volikogu peab 10. augustil tegema lõpliku otsuse.

"Vallavanem Saare ütleb, et asi pole ainult rahas, vaid eelkõige valla koolivõrgu ümberkorraldamises, sest raha vallal on - näiteks eraldati reservfondist 40 000 eurot kohtukuludeks."

Kirsti Vainküla


Kiirelt kasvava Nordica müügiks on aeg küpsANALÜÜSKliimaminister Kristen Michali (RE) välja öeldud plaan lennufirma Nordica müümiseks lõpetab Eesti riikliku lennunduse pika saaga. Lõpp on kibemagus, aga turg on soodne ja lõpuks on maksumaksjal võimalik tagasi saada lennufirmasse pandud raha.Firma loodi 2015. aasta sügisel, kui peaministriks oli Taavi Rõivas (RE) ja majandusministriks just Michal. Kui praegune erastamisplaan õnnestub, võib öelda, et Michal oli selle firma looja ning ka lõpetaja.Kaheksa aasta jooksul on valitsus andnud lennundusse umbes 90 miljonit eurot: asutamisel 32 miljonit Transpordi Varahalduse aktsiakapitali, 40 miljonit Nordic Aviation Groupile ja viimasele koroonaajal veel 22 miljonit lisaks. Praegusel hetkel on müügihinnast rääkimine puhas spekulatsioon, aga üks ametnik ütles Postimehele, et alla 100 miljoni pole mõtet rääkida.Erastamiskava on kaheastmeline. Kõigepealt tuleb panna ühte kontserni kokku aktsiaselts Transpordi Varahaldus ja aktsiaselts Nordic Aviation Group ehk NAG ning seejärel asi müüa. Teiste lennufirmadega võrreldes on Eesti oma isegi lihtsa struktuuriga, aga segaduste vältimiseks võib üle korrata. On kaks ettevõtet, millest üks (Varahaldus) omab lennukeid ja teine (NAG) lendab nende lennukitega. NAG omakorda koosneb kahest osast. Esimene on kõigile tuntud Nordica kaubamärgi kaudu, mille alt lennati 2019. aastani. Teine on vähem tuntud - see on NAGi tütarfirma Regional Jet -, kuid sisuliselt olulisem, sest just nemad kasvasid, teenisid päriselt raha, teevad kasumit ja lõid kogu grupile väärtuse.Ei saa välistada, et isegi kui Varahaldus ja NAG kokku pannakse, siis tehingu tegemise hetkel müüakse nad ikkagi eraldi. Varahalduse äri on lennukite omamine ja väljarentimine. NAGi äri läbi tütarfirma Regional Jet on lendamine. Eri ostjatel võib olla erinev huvi. Mis iganes viisil lõpuks müük vormistatakse, on valitsuse huvi müüa «kogu kupatus». Varianti, kus mingi jupp jääb veel riigi omaks, ei soovita.Palmer lennufirmat ei ostaKuna teade lennufirma müügist langes samasse aega kui uudis, et aasta lõpus lahkub ka lennufirma juht Jan Palmer, siis paratamatult tõi see kaasa spekulatsiooni, et äkki tahab Palmer ise osta. Et paneb kokku konsortsiumi ja ostab riigilt lennufirma välja. Juhtide poolt väljaostmine on iseenesest tavaline äripraktika, kuid enda puhul Palmer eitab sellist kava.«Kinnitan, et mul ei ole plaani väljaostmise osas,» sõnab ta, aga lisab diplomaatiliselt, et on valmis valitsust aitama müügi korraldamises. Palmer ütleb, et tema lahkumine on seotult puhtalt vanusega, tahaks mõnusalt pensionit veeta, muud plaani selle taga pole.Kaheksa aastat tegutsenud riikliku lennufirma saaga on finišisirgel. Lootused, mis alguses pandi, pole täitunud, aga kui just uut suurt katastroofi (uut pandeemiat näiteks) ei tule, saab tõenäoliselt ettevõttesse paigutatud raha vähemalt tagasi. Kolmest ülesandest, mis firmal aastate jooksul olnud, on kaks täidetud ja üks mitte.Esimene ülesanne oli tollal akuutne probleem - pankrotti mineva Estonian Airi lendude ja liinide ülevõtmine. Et Tallinnast ei kaoks lendamine. Nii Michal kui majandusministeeriumi kantsler (tollal asekantsler) Ahti Kuningas, samuti kõik teised, kes Eesti lennunduse ümber toimetanud, on alati toonud paralleeli Leedu pealinna Vilniusega. Seal läks omal ajal riiklik lennufirma pankrotti, kedagi asemele ei tulnud ja mõne aasta jooksul Vilniusest sisuliselt kvaliteetsel moel Euroopasse lennata ei saanud. See osa läks suhteliselt valutult: Estonian Air kadus ja NAG sündis, võeti üle liinid ja lendamine ei lõppenud.Teine etapp oli uue lennufirma ehitamine Nordica kaubamärgi alla. Et õpime Estonian Airi vigadest ja teeme ilusamalt, puhtamalt ja paremini. Võimalik, et tehtigi paremini, aga lõpuks see ülesanne luhtus ja 2019. aastal Nordica lendamine Tallinnast lõppes.NAGi ehk Nordica trumbiks, kuid ka komistuskiviks sai ettevõtte alla loodud tütarfirma Regional Jet. Paar aastat pärast asutamist toodi seda juhtima rootslane Jan Palmer. Ta oli niikuinii Nordicat nõustanud, aga nüüd tehti asi ametlikumaks. Selleks hetkeks oli seis suhteliselt hapu. Nordica küll lendas, aga suure kahjumiga; tütarfirma Regional Jet nagu teenis midagi, aga ei midagi erilist.Palmeri juhtimisel läks tütarfirma Regional Jet aga kiiresti lendu. Ta suutis tuua kümnete miljonite eurode eest uusi lepinguid. Kõige magusamad muidugi SASiga. Sisuliselt tegi Palmeri juhitud Regional Jet allhanget teistele lennufirmadele alates SA-Sist ja lõpetades Nordica endaga. Poliitikud ja ametnikud hakkasid rääkima, et see ongi uus äriplaan, kuidas Regional Jet teeb Skandinaavias tulusat äri ja teenitud rahaga saab toetada Nordica otselende Tallinnast. Tütar toetab ema.Sellesse mudelisse oli algusest peale aga sisse kodeeritud mitmekordne pinge. Üks pool, Palmeri juhitav Regional Jet kasvab, teenib raha ja laieneb, teine pool ehk Nordica kaotab raha, kidub ja kahaneb. Ja kes on kelle ülemus? Ühelt poolt nagu Nordic Avation Grupi juhid - läbi aegade Jaan Tamm, Hannes Saarpuu ja Erki Urva - peaks olema tütre, mida juhtis Palmer, ülemused. Sisuliselt muutus päris bossiks aga Palmer.Eriti absurdseks muutus olukord Erki Urva ajal, kui NAG (Nordica kaubamärgi alt) lõpetas sisuliselt üldse lendamise ja jäi tegelema ähmase strateegia ning müügiplatvormi teemaga. Kes veel mäletab, siis ühel hetkel toodi NAGi juhtima Gunnar Kobin, aga viimasel hetkel ütles Kobin ära, sest nägi ametis lihtsalt kõrgepalgalist esindusfunktsiooni, mitte sisulist lennufirma juhirolli. Ka majandusministrid ja ametnikud, kui neil oli vaja päris lennundusäri juttu ajada, ajasid seda Palmeri, mitte NAGi inimestega.Kasvas ka stress firma sees. Inimesed, kes läksid Nordicasse tööle, Eesti lennundusäri ajama, avastasid kiiresti, et põnevad asjad, st lendamine ja äri, käivad hoopis tütarfirmas. Mis tähendas, et kui oli vähegi nutti ja ambitsiooni valdkonnas karjääri teha, tuli hoopiski Palmeri poole vaadata.Praegune seis on heaLisaks pinge ametiühingutega. Väidetavalt ähvardas Palmer tänavu kevadel äri üldse Eestist ära viia, kui ametiühingud järele ei anna. Üks Palmeri lähedane ütleb tema kaitseks, et rootslane on harjunud ametiühingutega diile tegema, kui need on normaalsed nagu Rootsis, aga Eesti lendureid esindab transpordi ametiühing ehk bussi- ja vedurijuhid, kes ei tea lendamisest midagi ja oskavad ainult välja pressida. Kus tõde ka ei oleks, aga maksumaksja raha eest loodud riikliku firma puhul tekitavad laused stiilis «muidu viin äri Eestis ära» - isegi kui need on majanduslikult ratsionaalsed - poliitikutele jubedat peavalu.Eelmisel aastal vormistati Palmer lõpuks ka NAGi juhiks. Sisuliselt juhtis ta kogu seda asja juba ammu. Igatahes oli seegi üks väike samm firma korrastamise ning müügiks ettevalmistamise teel. Muuseas, kuigi müügiplaani seostatakse Michali nimega, on see kava vanem. Juba Taavi Aasa (KE) ajal 2021. aastal tehti otsus Varahaldus ja NAG ühendada ning müügiks ette valmistada. Otsus tuli, aga vahepeal pole sellega lihtsalt eriti tegeletud.Praegu on riiklik lennufirma heas seisus. Kiirmüüki ei toimu. Otseselt midagi ei põle. Aga strateegilist mõtet riigil selles äris osaline olla, nagu sõnastab minister Michal, enam pole. Parem müüa siis, kui firmade eest võiks teenida. Oleks ju tore, kui ettevõtte peakorter jääks ka pärast müüki Eestisse, aga seda enam keegi ei garanteeri."Kolmest  ülesandest, mis firmal aastate jooksul olnud, on kaks täidetud ja üks mitte.""-Maksumaksja raha eest loodud riikliku firma puhul tekitavad laused stiilis «muidu viin äri Eestist ära» poliitikutele jubedat peavalu."MÜÜGIKS SOBIV AEGLennuettevõttesse Nordica tambitud raha on võimalik müügiga tagasi saada.Kui palju võiks lennufirma müügist raha saada?Valitsus on aastate jooksul kahte lennundusfirmasse paigutanud natuke üle 90 miljoni euro. Lisaks kaheksa miljoni eurone koroonalaen Nordic Aviation Groupile.Lihtsam on hinnata Transpordi Varahalduse seisu. Nemad ostavad lennukeid, mootoreid ja varuosi ning rendivad neid NAGile, täpsemalt selle tütarfirmale Regional Jet. See on spetsiifiline, erialast juriidikat täis, aga muidu üpris igav äri. Nemad on pidevalt kasumis. Eelmise aasta aruandes olid nad oma varade väärtuseks hinnanud 85 miljonit eurot. Bilansis on neil ka ca 20 miljoni eurone laen, mis võetud LHVst.Võimalik, et neil on ka ruumi oma varasid veel ülespoole hinnata, sest koroonaajal hindasid alla. Lõppeks on see aga lihtsalt läbirääkimiste küsimus, kui palju lennukid ja mootorid maksavad. Küsimus on ka selles, kas müüakse ainult tehnikat või müüakse koos tuluteenivate lepingutega, kas müüakse eraldi või koos NAGiga. Igal juhul saab Varahaldusest kenasti sinna pandud raha tagasi ja jääb ülegi.NAGi ehk sisuliselt selle tütarfirmat Regional leti on hoopis keerulisem hinnata. Eelmisel aastal said nad 90 miljoni eurose käibe juures 1,5 miljonit kasumit. Veelgi tähelepanuväärsem, et suutsid olla väikeses kasumis ka 2021. aastal, kui suuresti kehtisid veel koroonapiirangud. Väidetavalt oli tollal Euroopas ainult kaks firmat - Ryanair ja NAG -, mis teenisid kasumit.NAGi puhul on kasumist rääkimise asemel pigem küsimus selles, kas võimalik ostja usub sellise äri kasvu. Tegu on kasvuettevõttega. Aastaga on töötajate arv kasvanud 400-lt 700 peale. Ka praegu on NAGi kodulehel üleval umbes 70 tööpakkumist, enamik neist küll mitte Eestis. Kui NAG nii kiiresti ei kasvaks, võiks nad juba praegu teenida hoopis kopsakamat kasumit, hetkel enamik sellest ikkagi investeeritakse.Nad on ka avalikult välja öelnud, et on hiljuti pikendanud ja sõlminud mitmeaastased lepingud ette. Kellega ja mis tingimustel, pole avalikustatud, aga on tõenäoline oletada, et tegu on SASiga. See võiks juba tähendada mitmekümne miljoni eest garanteeritud tulevikutulu. Kui ostja usub sellisesse ärisse, siis saab ka NAGi kenasti müüa.Praegu on Nordica heas seisus, mille eest võib tänada lennufirmat vedanud Jan Palmeri. Kuna tema firmat osta ei taha, saab endise majandus-, praeguse kliimaministri Kristen Michali välja öeldud plaanist lennufirma Nordica maha müüa Eesti riikliku lennunduse lõpupunkt.  EESTI LK 4-5


Noor mees sai kaela suure võlaTartu politseisse pöördus hiljuti 20-aastane mees, kelle nimele oli võetud laen, millest ta ise polnud teadlik. Kelmusega tekitatud kahju on 2233 eurot.
Samuti otsis politseist abi 20-aastane mees, kes soovis Immediate Connecti äpi kaudu raha teenida, aga langes kelmuse ohvriks. Petised tekitasid talle 231 eurot kahju.


Zelenskõi hoiatas "riigile vastanduvaid" riigiametnikkeTALLINN, 26. juuli, BNS – Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi rõhutas teisipäevaõhtuses videopöördumises, et keegi ei andesta seadusandjatele, kohtunikele, sõjaväekomissaridele ega teistele ametnikele riigile vastandumist, vahendas portaal Unian hiljutistele skandaalidele, riigireetmises süüdistatud parlamendiliikme ja korruptsioonis kahtlustatud sõjaväekomissari vahistamisele viidates.
"Miljonid ukrainlased, ukrainlannad on päevast päeva, maksimaalselt keskendunud ühele. Mitte iseendale, mitte oma mingitele soovidele, vaid riigi ja elu kaitsmisele. Kuid kahjuks arvavad mõned, et sõda on kusagil neist kaugel," ütles riigipea.
"Nagu ülemraada kuppel või mõne kabineti seinad või mingite volituste loetelu saaksid reaalsuse eest varjata. Keegi ei andesta saadikutele, kohtunikele ega "sõjaväekomissaridele" või üksõik millistele muudele ametiisikutele enese vastandamist riigile. Mõnele sõja ajal saared ja kuurordid, mõnele sissetulek sõjakomissariaadis, mõnele altkäemaks kohtus," rääkis president.
Ta rõhutas, et iga riigiametniku jaoks on see riigi põhimõtete ja ühiskonna huvide reetmine.
"Kui otsid päevast-päeva riigile relvi, kui kogu tähelepanu on sellel, et oleks suurtükivägi, oleksid raketid, oleksid droonid, kui pidevalt näed, pidevalt tunned, millise moraalse jõu tõid Ukrainale meie sõdurid, meie inimesed, kes teevad kõik võimaliku ja võimatu, et võita ja säilitada vabadust, siis igasugune sisemine reetmine, igasugune "plaaž" või isiklik rikastumine Ukraina huvide asemel põhjustab vähemalt raevu. Raevu. Pidage meeles. Kujutage ette, kui palju miljoneid südameid Ukrainas tunneb samasugust raevu," ütles president.
Zelenskõi teatas, et talle teisipäeval esitatud sõjakomissariaatide kontrollimise esialgsed tulemused valmistavad pettumuse.
"Ma tahan öelda kõigile sõjaväekomissaridele ja kõigile teistele ametnikele, kes mingil põhjusel arvavad, et ühiskond lihtsalt vaatab pealt, et justnagu võib kuskil tagalas jultunuks muutuda. Me võidame selle sõja mille Venemaa alustas. Ja võidame Ukrainale sellise riigielu, mis väärib kangelaslikke kaitsjaid, kõiki, kes praegu kogu oma jõu kaitsele pühendavad. Sellises elus pole kohta vääritutel," resümeeris ta.
Ukraina kohus vahistas 25. juulil kautsjoniõiguseta riigireetmises kahtlustatuna keelatud erakonda Opositsiooniplatvorm kuuluva rahvasaadiku Oleksandr Ponomarjovi, kes Zaporižžja oblasti ajutiselt okupeeritud territooriumil viibides asus vabatahtlikult venelastega koostööd tegema.
Seadusandja registreeris tema kontrolli all olevad ettevõtted ümber Venemaa seaduste alusel, avas arved Vene Föderatsiooni pangaasutuste "kohalikes harudes" ning organiseeris ka aineliste varade tootmist ja nende üleandmist okupatsioonivägedele.
Lisaks määrati ennetava meetmena arest Odessa oblasti värbamis- ja sotsiaaltoetuste keskuse endisele juhile Evhen Borissovile, kelle perekond ostis sõja ajal Hispaanias kalli kinnisvara väärtusega üle kolme miljoni euro. Vara registreeriti Borissovi emale. Borissovi kautsjoniks määrati 150 miljonit grivnat ehk üle 3,6 miljoni euro.
Ukraina riiklik juurdlusbüroo alustas 2023. aasta mais Borissovi suhtes menetlust võimu kuritarvitamise suhtes. Uurijate sõnul andis ta oma alluvatele korraldusi jätta osa inimesi kindla tasu eest mobiliseerimata.
Baltic News Service


Arvutikelm lüpsis oma tuttava ja kiirlaenuärid rahast lagedaksPaide kohtumajas andis oma tegudest aru arvutikelmuses süüdistatav naine.Tehti kindlaks, et teisi inimese isikuandmeid ja elektroonilist identiteeti kasutades laenas asjaosaline interneti teel muudkui raha ning võttis selle erinevate kontode kaudu endale. Summad olid suured, küündides episoodilistelt tuhandetesse ja kokkuvõttes kümnetesse tuhandetesse eurodesse.
Naine tunnistati arvutikelmustes süüdi ja ta sai karistuseks kolm aastat vangistust. Tingimisi ja kolmeaastase katseajaga. Menetluskuludena tuleb tal tasuda 1090,95 eurot ja ühtlasi hüvitada ka kannatanutele tekitatud kahjum mis küündib 20 000 euro ligi. (JT)


Arvutikelm tegi oma tuttava ja kiirlaenuärid rahast tühjaksTALLINN, 26. juuli, BNS – Paide kohtumajas andis oma tegudest aru arvutikelmuses süüdistatav naine, kirjutab Järva Teataja.
Tehti kindlaks, et teisi inimese isikuandmeid ja elektroonilist identiteeti kasutades laenas asjaosaline interneti teel muudkui raha ning võttis selle erinevate kontode kaudu endale.
Summad olid suured, küündides episoodilistelt tuhandetesse ja kokkuvõttes kümnetesse tuhandetesse eurodesse.
Naine tunnistati arvutikelmustes süüdi ja ta sai karistuseks tingimisi kolm aastat vangistust kolmeaastase katseajaga.
Menetluskuludena tuleb tal tasuda 1090,95 eurot ja ühtlasi hüvitada ka kannatanutele tekitatud kahjum ehk ligi 20 000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Varro Vooglaid: riik on praegu pigem rahva riisujate kui rahva teenistusesTraditsionalistist poliitik ja Riigikogu liige Varro Vooglaid juhib tähelepanu sellele, kuidas Kaja Kallase valitsus jaotab varasid ümber, olles seejuures riisujate, mitte abivajajate poolel.
“Seda, mida eelmisel aastal nägime nn elektribörsi kaudu inimestelt raha röövimise näol, näeme sel aastal pankade poolt euribori tõstmisest saadud hiigelkasumite riisumise näol. Mõlemal puhul kanditakse selgelt ebaõiglaste skeemide kaudu sajad miljonid eurod rahva raha suurte korporatsioonide taskuisse, valitsus vaatab aga seda tegevusetult pealt.
Oluline on mõista, et siin nähtub selgelt, kuidas riik kukub läbi ühes oma kõige põhimõttelisemas ülesandes – seista ühise hüve kaitsel ning hoolitseda jõumonopoli positsioonilt selle eest, et tugevamad ei saaks nõrgemaid paljaks riisuda. Sedasi on valitsus pigem rahva riisujate kui rahva teenistuses. Nii käitudes ei vääri valitsus valitsuse nime.
Selle asemel, et pühenduda oma loomulikule ülesandele takistada tugevamatel nõrgemate vara riisuda (mh takistades liigkasuvõtmist), keskendub valitsus sotsialistlikus vaimus üha enam vara ümberjagamisele. Kusjuures üha enam jagatakse seda nõrgematelt tugevamatele (mõtle nt nn rohepöördele), mitte vastupidi.
Ehk tugevamatel lastakse nõrgemaid riisuda, aga samas luuakse vara ümberjagamise teel illusiooni, nagu seistaks õigluse kaitsel. Tegelikult reedetakse sedasi riigi primaarne kohustus olla ühiskonnas õigluse tagajaks ning selle asemel saadakse ise osaks ebaõigluse struktuurist.”


Arvutikelm tegi oma tuttava ja kiirlaenuärid rahast tühjaksPaide kohtumajas andis oma tegudest aru arvutikelmuses süüdistatav naine, kirjutab Järva Teataja.
Tehti kindlaks, et teisi inimese isikuandmeid ja elektroonilist identiteeti kasutades laenas asjaosaline interneti teel muudkui raha ning võttis selle erinevate kontode kaudu endale.
Summad olid suured, küündides episoodilistelt tuhandetesse ja kokkuvõttes kümnetesse tuhandetesse eurodesse.
Naine tunnistati arvutikelmustes süüdi ja ta sai karistuseks tingimisi kolm aastat vangistust kolmeaastase katseajaga.
Menetluskuludena tuleb tal tasuda 1090,95 eurot ja ühtlasi hüvitada ka kannatanutele tekitatud kahjum ehk ligi 20 000 eurot.
]]>


Folgi piletimüük meelitab kelmePraeguseks on Tartu, Tallinna ja Viljandi veebipolitseinikule tulnud neli või viis teadet selle kohta, et folgi piletite heauskseid ostjaid on petetud.
Veebipolitsei otsustas kiiresti infot jagada, sest on inimesi, kes jätavad pääsmeostu viimasele hetkele, oodates pakkumisi neilt, kes mingil põhjusel peavad oma piletist loobuma ja panevad selle odavamalt müüki. "Suures õhinas soovivad inimesed hea hinnaga piletit hankida, aga sageli ei pöörata tähelepanu, kui turvaline selline ost siiski on," sõnas veebipolitseini Elerin Tetsmann.
Pettus levib Facebookis Marketplace‘i keskkonnas, kus kelmurkonto omanik kirjutab otse festivalipassist huvitatud inimesele. Kui ostja on pakkujale raha üle kandnud, pakub kelm, et saadab piletid postiautomaati, ning üldjuhul on tal müügiga kiire. Kui tehing on tehtud, piletimüüja enam ei vasta ja konto on kustutatud. "Kelmus on suhteliselt naiivselt ülesehitatud ja võiks tegelikult ostjas kohe kahtlusi tekitada, kuid soodne hind meelitab inimesi ostma," lausus Tetsmann.
Kelmid on pakkunud festivalipassi 60 euroga, kuigi praegune kõige odavam hind on 152,85 eurot.
"Ei imestaks, kui peagi levib sama skeem vastupidi: pettur soovib piletit osta ja tahab sellele järele saata kullerit, selleks aga peab müüja kandma libakullerfirmale ettemaksu ja transpordikulud," rääkis Tetsmann.
Folgi pileti- ja turvapealiku Anu Rannu sõnul on väga kurb teada saada, et Viljandi pärimusmuusika festivali nime kasutatakse sedaviisi ära. "Arusaadav, et inimesed otsivad ühelt poolt võimalust oma pääsme edasimüümiseks olukorras, kus ise festivalil osaleda ei saa, ja teisalt on igal aastal neid, kes pole mingil põhjusel varem festivalipassi soetanud ning otsides soodsamat võimalust, võtavad teatava riski järelturul kaupa tehes," rääkis Rannu.
Eelmised aastad
Elerin Tetsmannile ei meenu, et varasematel aastatel oleks folgipiletitega selliseid pettusi toime pandud. Ka Anu Rannu kinnitusel pole selliseid juhtumeid olnud. "Olen Viljandi pärimusmuusika festivali piletimüüki korraldanud 2009. aastast ning suuri petuskeeme piletitega pole selle aja jooksul esinenud," lausus ta ja lisas, et on olnud inimlikke eksimusi, kus on tuldud kas maksekinnituse või eelmise aasta passiga.
Noored püüavad folgi ajal leida festivalialale sisenemiseks mitteametlikke radasid. "Et meie turvatöötajad on pikaaegse kogemusega, on neile seesugused pettused tuttavad," lausus Rannu.
Kõige rohkem on Viljandi folgi töötajaid püütud petta võltsitud käepaeltega.
Kuidas ära hoida
Pettasaamisest saab veebipolitseiniku sõnul hoiduda, kui osta pääse ametlikust piletimüügikeskkonnast.
Eraisikult piletit ostes tuleb veenduda, et see pilet on päriselt olemas. "Kõik müüjad pole petturid ja kindlasti on ka neid, kes tõesti oma piletit müüvad, kuid siis oleks kõige kindlam saada müüjaga kokku, teha kõikvõimalikud Google‘i päringud ning veenduda, et ost on turvaline," lausus Tetsmann ning lisas, et inimesed peaksid olema väga valvsad.
Kui inimene mõistab, et on petturi õnge läinud, tuleb võtta ühendust kodupangaga ja uurida, kas ülekannet on võimalik tagasi kutsuda. Samuti soovitab politsei teha kohe endale avalduse, kuhu märkida kogu teadaolev info müüja kohta ning konto, millele raha kanti.
Kõige kindlam on piletiost sooritada festivali ametlikul kodulehel. "Kui siiski on kindel soov järelturul ost sooritada, palume olla hoolikad ja veenduda enne nii pileti olemasolus kui ka piletimüüja usaldusväärsuses," sõnas Rannu.


Viljandi folgipeo piletimüük meelitab kelmeTALLINN, 26. juuli, BNS – Tartu, Tallinna ja Viljandi veebipolitseinikud on saanud neli või viis teadet selle kohta, et Viljandi folgipeo piletite ostjaid on petetud, kirjutab Sakala.
Veebipolitsei otsustas kiiresti infot jagada, sest on inimesi, kes jätavad pääsmeostu viimasele hetkele, oodates pakkumisi neilt, kes mingil põhjusel peavad oma piletist loobuma ja panevad selle odavamalt müüki. "Suures õhinas soovivad inimesed hea hinnaga piletit hankida, aga sageli ei pöörata tähelepanu, kui turvaline selline ost siiski on," ütles veebipolitseinik Elerin Tetsmann.
Pettus levib Facebookis Marketplace‘i keskkonnas, kus kelmurkonto omanik kirjutab otse festivalipassist huvitatud inimesele. Kui ostja on pakkujale raha üle kandnud, pakub kelm, et saadab piletid postiautomaati, ning üldjuhul on tal müügiga kiire. Kui tehing on tehtud, piletimüüja enam ei vasta ja konto on kustutatud. "Kelmus on suhteliselt naiivselt ülesehitatud ja võiks tegelikult ostjas kohe kahtlusi tekitada, kuid soodne hind meelitab inimesi ostma," lausus Tetsmann.
Kelmid on pakkunud festivalipassi 60 euroga, kuigi praegune kõige odavam hind on 152,85 eurot.
Pettasaamisest saab veebipolitseiniku sõnul hoiduda, kui osta pääse ametlikust piletimüügikeskkonnast. Eraisikult piletit ostes tuleb veenduda, et see pilet on päriselt olemas. "Kõik müüjad pole petturid ja kindlasti on ka neid, kes tõesti oma piletit müüvad, kuid siis oleks kõige kindlam saada müüjaga kokku, teha kõikvõimalikud Google‘i päringud ning veenduda, et ost on turvaline," lausus Tetsmann ning lisas, et inimesed peaksid olema väga valvsad.
Kui inimene mõistab, et on petturi õnge läinud, tuleb võtta ühendust kodupangaga ja uurida, kas ülekannet on võimalik tagasi kutsuda. Samuti soovitab politsei teha kohe avalduse, kuhu märkida kogu teadaolev info müüja kohta ning konto, millele raha kanti.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Telefonikelmide jõugud on kaasanud oma ridadesse ka eesti keele oskajaidKui varasematel aastatel on telefoni ja interneti teel inimestelt raha välja petnud suhelnud ohvritega vene või inglise keeles, siis nüüd hoiatab politsei ka eestikeelsete petukõnede eest.Viimastel päevadel on ligi kümme inimest teavitanud politseid, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt. Politsei andmetel kannatanuid hetkel ei ole.
Kelmide skeem on sarnane varasemate petukõnedega. Nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tolle pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning et keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, ent kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Esmaspäeva hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüab volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku politseimajas kohtuda. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontodel toimuvatest kahtlastest tehingutest. "Me ei näe kodanike pangakontode andmeid ega saa nendel kontodel toimuva kohta hoiatusi anda," lisas Tambre.
Kelmide eest oled kaitstud, kui katkestad kõne kohe, kui keegi väidab, et su pangakontol toimub midagi kahtlast.


Vaba Sõna I Märt Põder: “E-hääletuse puhul ristuvad mitmed huvid ja mitmed valdkonnad”Konservatiivide vestlussaates “Vaba sõna” on saatejuht Anti Poolametsa külaliseks seekord filosoof, publitsist, tõlkija ja digiõiguste aktivist Märt Põder, kellega tuleb juttu eeskätt e-valimistest. Just Märt Põder on üks neist, kes on pidevat esitanud küsimusi e-valimiste turvalisuse ja usaldusväärsuse kohta.
“E-hääletuse puhul ristuvad mitmed huvid ja mitmed valdkonnad,” räägib ta, lisades, et isegi kohus leidis, et midagi tuleb muuta, kuid mida, seda pole öeldud. Usaldus on tagajärg, seda ennast ei saa kasvatada ega välja pressida, lisab Põder.
„Vaba sõna“ levib suvel kõigis Tre Raadio kanalites ja läheb kuni augusti lõpuni eetrisse igal kolmapäeval kell 19 ning kordusena laupäeviti kell 12. Virumaa Tre Raadios, Põhja-Eesti Tre Raadios, Rapla Tre Raadios, Pärnu Tre Raadios, Ring FM-is, Ruut FM-is. Kesk-Eesti Tre Raadios hakkab saade eetris olema neljapäeviti.


EL kiitis heaks karmimad sanktsioonid Valgevene suhtesEuroopa Liidu liikmesriigid leppisid kolmapäeval kokku, et karmistavad sanktsioone Valgevene suhtes seoses Venemaa abistamisega Ukraina ründamisel ja Minski poolse opositsiooni mahasurumisega, teatasid ametnikud.
 Euroopa Liidu eesistujariik Hispaania teatas, et ELi suursaadikud toetasid kohtumisel uusi meetmeid, sealhulgas Valgevene ametnike lisamist viisakeelu ja varade külmutamise musta nimekirja.
Mitmed Euroopa diplomaadid ütlesid AFP-le, et uute sanktsioonidega tahetakse peamiselt piirata kahesuguse kasutusega varustust, mida saab kasutada lahinguväljal, ja peatada lennukiosade liikumine Valgevenesse.
Valgevene juht Aleksandr Lukašenka on Venemaa presidendi Vladimir Putini lähim liitlane ja on lubanud, et tema riiki kasutatakse Moskva rünnaku peatuspaigana Ukraina vastu.
EL on juba korduvalt kehtestanud Minski suhtes sanktsioone, kuna Lukašenka on alates 2020. aastast opositsiooni jõhkralt represseerinud ning ka seoses nende tegevusega Ukraina sõjas. Need hõlmavad näiteks Valgevene liidri ja tema pereliikmete musta nimekirja kandmist.
ELi riigid on aasta algusest saadik vaielnud Valgevene vastu suunatud sanktsioonide tugevdamise üle, eesmärgiga ühtlustada meetmed Venemaa suhtes kehtestatud sanktsioonidega.
Seda sammu on pidurdanud erimeelsused seoses mõnede riikide üleskutsetega jätta väetisetootjad mustast nimekirjast välja, arvestades muret ülemaailmse toiduvarustuse pärast.
Ametnikud kurdavad, et Valgevene suhtes kehtestatud sanktsioonide karmistamata jätmine jätab ELi Moskva-vastastesse meetmetesse suure lünga, kuna sanktsioonide alla kuuluvaid kaupu saab Valgevenest Venemaale ümber suunata.
Ühe diplomaadi sõnul on kolmapäeval kokku lepitud sanktsioonid, mis võetakse ametlikult vastu lähipäevil, esimene samm ja Valgevene sanktsioone võidakse arutada ja laiendada veel selle aasta jooksul.


Õhust ja armastusest elav vallavolinikMinimalism läheb maailmas üha enam moodi. Sul on majake, kasvatad näiteks kanu, sigu, pead ehk lehma. Sul on aiamaa, põllulapp, päikesepaneelid katusel. Kui niimoodi elades sõita tööautoga ning tõepoolest elada väga kasinalt, siis teoreetiliselt on võimalik endal hing sees hoida. Teisest küljest aga ...
Kui usutav see nüüd on, et Viljandi vallavolikogu liige, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) Viljandi valla osakonna esimees ning opositsiooniliidri rolli hoidev Valmar Haava elas mullu 2500-eurose aastasissetulekuga, üle-eelmisel 2398 ning 2020. aastal vaid 720 euroga? Võimalik, et tõesti panustavad Haava ellu sõbrad, kes isekasvatatud toidukraamiga teda toetavad või kellele ta kunagi suuri rahasummasid on laenanud. Sellisel juhul tekib küsimus, kust ta siis laenatava raha sai, sest tema ettevõtete majandustulemused läbi aastate ei anna kuigi suurt kindlust, et tal oleks võimalik olnud selliseid summasid kõrvale panna.
Niisugused juhtumid on hea meeldetuletus, miks on huvide deklaratsiooni esitamine vajalik. Haava pole sugugi esimene. Igal aastal tuleb deklaratsioonidest välja pealtnäha täiesti varatuid ja justkui sissetulekuta poliitikuid, kes seejuures sugugi räbalaid ei kanna ja kes annavad oma rahaallikate kohta üsna uduseid vastuseid. 2019. aastal Pärnu linnavolikokku pääsenud Edmond Penu EKRE-st keeldus näiteks Pärnu Postimehele omal ajal tuhandeeurose aastasissetuleku kohta selgitusi jagamast ning samuti EKRE ridadesse kuuluv Meelis Malk sõnas, et tuleb 686-eurose aastasissetulekuga toime «Jumala abiga».
Et Haava lahkesti maksuameti endale ja oma ettevõtetesse külla kutsus, siis võiks amet sellest võimalusest tõepoolest kinni võtta ning asjaolud järele uurida. Miks? Sest enamik inimesi näeb viimastel aastatel ränka vaeva, et ka mitu korda suurema sissetulekuga leib laual ja riided seljas hoida. Lihtsalt ei tundu usutav, et sõprade või jumala abiga suudab üks ettevõtja ning alles hiljuti riigikokku pürginud poliitik ja volikogus valijaid esindav inimene elada õhust ja armastusest.
Rahvaesindajate üliväike sissetulek tekitab veel kaks ohukohta. Esiteks loob see korruptsiooniriski, sest halvas majanduslikus seisus, kuid võimu juures olevaid inimesi on lihtne mõjutada. Teiseks pole kuigi suurt kindlust, et inimesed, kes teenivad ebanormaalselt vähe, on pädevad otsustama omavalistuse rahaasjade, eelkõige eelarve üle.


LühidaltTELEFONIKELMIDE JÕUGUD ON KAASANUD OMA RIDADESSE KA EESTI KEELE OSKAJAID EESTI. Kui varasematel aastatel on telefoni ja interneti teel inimestelt raha välja petnud suhelnud ohvritega vene või inglise keeles, siis nüüd hoiatab politsei ka eestikeelsete petukõnede eest.Viimastel päevadel on ligi kümme inimest teavitanud politseid, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt. Politsei andmetel kannatanuid hetkel ei ole. Kelmide skeem on sarnane varasemate petukõnedega. Nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tolle pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks.Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning et keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, ent kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.Esmaspäeva hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüab volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku politseimajas kohtuda. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontodel toimuvatest kahtlastest tehingutest. "Me ei näe kodanike pangakontode andmeid ega saa nendel kontodel toimuva kohta hoiatusi anda," lisas Tambre.Kelmide eest oled kaitstud, kui katkestad kõne kohe, kui keegi väidab, et su pangakontol toimub midagi kahtlast.


Petukõned nüüd ka eesti keelesKELMID › Viimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel praegu kannatanuid ei ole.Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele: helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varem on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis pärast seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.Esmaspäeva hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku kohtumiseks politseimajas. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest meid ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. „Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,” lisas ta.Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. „Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nende kontodel toimuva osas hoiatusi anda. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid kohe ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,” lisas Tambre.Kelmide eest oled kaitstud, kui: katkestad need kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast. Sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.VT


Hoiatus: petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keelesViimastel päevadel on politseid teavitanud ligemale kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel praegu kannatanuid ei ole.Petiste skeem sarnaneb varasemate petukõnedega, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ja räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varem olid need kõned ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga head eesti keelt.Näiteks võeti ühendust inimesega ja väideti, et helistatakse politseist ning et keegi püüab parajasti tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses rääkis kelm vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis pärast seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.Eile hommikul andis üks kodanik teada, et temalegi oli helistanud väidetavalt politseinik ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja kõneles eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku politseimajas kohtuda. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel meid petturite eest enam ei kaitse ja kurjategijad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. «Praegu on info veel uus, mistõttu ei ole meil teada, kas petised tegutsevad Eestis või on tegu välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,» lisas ta.Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. «Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ega saa nendel kontodel toimuva asjus hoiatusi anda. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid kohe politseid, et andme• katkestate kohe need kõned, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast;KELMIDE EEST OLETE KAITSTUD, KUI:• te ei jaga teistega oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1- ja PIN2-koode, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.õngitsejad teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitusele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada teisigi kodanikke,» lisas Tambre."Praegu on info veel uus, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegu välismaal viibivate eestlastega.Urmet TambrePõhja prefektuuri kriminaalbüroo juht"Andmed: PPA• Kõne alguses rääkis kelm vene keeles, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis pärast seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles. Tairo LutterToimetas Kristo Niglas


Arvutikelm lüpsis oma tuttava ja kiirlaenuärid rahast lagedaksPaide kohtumajas andis oma tegudest aru arvutikelmuses süüdistatav naine.Tehti kindlaks, et teise inimese isikuandmeid ja elektroonilist identiteeti kasutades laenas asjaosaline interneti teel korduvalt raha ning võttis selle eri kontode kaudu endale. Summad olid suured, küündides episoodilistelt tuhandetesse ja kokkuvõttes kümnetesse tuhandetesse eurodesse.Naine tunnistati arvutikelmustes süüdi ja ta sai karistuseks kolm aastat tingimisi vangistust kolmeaastase katseajaga. Menetluskuludena tuleb tal tasuda 1090,95 eurot ja ühtlasi hüvitada ka kannatanutele tekitatud kahju, mis küündib 20 000 euro ligi. (JT)


Politsei hoiatab: Petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keelesViimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel praegu kahju kannatajaid ei ole.Kelmide skeem on sarnane varasemate petukõnedega, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varasemalt on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses rääkis kelm vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.Esmaspäeva hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale helistas väidetavalt politsei ja ütles, et keegi püüab volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku politseimajas kohtuda. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel meid enam kelmide eest ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. «Praegu on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,» lisas ta.Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. «Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nende kontodel toimuva kohta hoiatusi anda. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid kohe ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu neile teavitustele saame hakata uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,» lisas Tambre. (JT)KELMIDE EEST OLED KAITSTUD, KUI:katkestad kõne kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast;ei jaga oma Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.


Juhtkiri: Õhust ja armastusestJUHTKIRIMinimalism läheb maailmas üha enam moodi. Sul on majake, kasvatad näiteks kanu, sigu, pead ehk lehma. Sul on aiamaa, põllulapp, päikesepaneelid katusel. Kui niimoodi elades sõita tööautoga ning tõepoolest elada väga kasinalt, siis teoreetiliselt on võimalik endal hing sees hoida. Teisest küljest aga ...Kui usutav see nüüd on, et Viljandi vallavolikogu liige, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) Viljandi valla osakonna esimees ning opositsiooniliidri rolli hoidev Valmar Haava elas mullu 2500-eurose aastasissetulekuga, üle-eelmisel 2398 ning 2020. aastal vaid 720 euroga? Võimalik, et tõesti panustavad Haava ellu sõbrad, kes isekasvatatud toidukraamiga teda toetavad või kellele ta kunagi suuri rahasummasid on laenanud. Sellisel juhul tekib küsimus, kust ta siis laenatava raha sai, sest tema ettevõtete majandustulemused läbi aastate ei anna kuigi suurt kindlust, et tal oleks võimalik olnud selliseid summasid kõrvale panna.Niisugused juhtumid on hea meeldetuletus, miks on huvide deklaratsiooni esitamine vajalik. Haava pole sugugi esimene. Igal aastal tuleb deklaratsioonidest välja pealtnäha täiesti varatuid ja justkui sissetulekuta poliitikuid, kes seejuures sugugi räbalaid ei kanna ja kes annavad oma rahaallikate kohta üsna uduseid vastuseid. 2019. aastal Pärnu linnavolikokku pääsenud Edmond Penu EKRE-st keeldus näiteks Pärnu Postimehele omal ajal tuhandeeurose aastasissetuleku kohta selgitusi jagamast ning samuti EKRE ridadesse kuuluv Meelis Malk sõnas, et tuleb 686-eurose aastasissetulekuga toime «Jumala abiga».Et Haava lahkesti maksuameti endale ja oma ettevõtetesse külla kutsus, siis võiks amet sellest võimalusest tõepoolest kinni võtta ning asjaolud järele uurida. Miks? Sest enamik inimesi näeb viimastel aastatel ränka vaeva, et ka mitu korda suurema sissetulekuga leib laual ja riided seljas hoida. Lihtsalt ei tundu usutav, et sõprade või jumala abiga suudab üks ettevõtja ning alles hiljuti riigikokku pürginud poliitik ja volikogus valijaid esindav inimene elada õhust ja armastusest.Rahvaesindajate üliväike sissetulek tekitab veel kaks ohukohta. Esiteks loob see korruptsiooniriski, sest halvas majanduslikus seisus, kuid võimu juures olevaid inimesi on lihtne mõjutada. Teiseks pole kuigi suurt kindlust, et inimesed, kes teenivad ebanormaalselt vähe, on pädevad otsustama omavalitsuse rahaasjade, eelkõige eelarve üle."Pole kuigi suurt kindlust, et inimesed, kes teenivad ebanormaalselt vähe, on pädevad otsustama omavalitsuse rahaasjade, eelkõige eelarve üle."


Folgipeo piletimüük meelitab kelmePOLITSEIKolmapäeva lõunaks olid Tartu, Tallinna ja Viljandi veebipolitseinikud saanud neli-viis teadet selle kohta, et folgi piletite heauskseid ostjaid on petetud.Veebipolitsei otsustas kiiresti infot jagada, sest mõni inimene jätab pääsmeostu viimasele hetkele, oodates pakkumisi neilt, kes mingil põhjusel loobuvad oma piletist ja panevad selle odavamalt müüki. «Suures õhinas soovivad inimesed hea hinnaga piletit hankida, aga sageli ei pöörata tähelepanu, kui turvaline selline ost siiski on,» sõnas veebipolitseinik Elerin Tetsmann.Pettus levib Facebookis Marketplace'i keskkonnas, kus kelmurkonto omanik kirjutab otse festivalipassist huvitatud inimesele. Kui ostja on pakkujale raha üle kandnud, pakub kelm, et saadab piletid postiautomaati, ning üldjuhul on tal müügiga kiire. Kui tehing on tehtud, piletimüüja enam ei vasta ja konto on kustutatud. «Kelmus on suhteliselt naiivselt üles ehitatud ja võiks tegelikult ostjas kohe kahtlusi tekitada, kuid soodne hind meelitab inimesi ostma,» lausus Tetsmann.Kelmid on pakkunud festivalipassi 60 euroga, kuigi praegune kõige odavam hind on 152,85 eurot.«Ei imestaks, kui peagi levib sama skeem vastupidi: pettur soovib piletit osta ja tahab sellele järele saata kullerit, selleks aga peab müüja kandma libakullerfirmale ettemaksu ja transpordikulud,» rääkis Tetsmann.Folgi pileti- ja turvapealiku Anu Rannu sõnul on väga kurb teada saada, et Viljandi pärimusmuusika festivali nime kasutatakse sedaviisi ära. «Arusaadav, et inimesed otsivad ühelt poolt võimalust oma pääsme edasimüümiseks olukorras, kus ise festivalil osaleda ei saa, ja teisalt on igal aastal neid, kes pole mingil põhjusel varem festivalipassi soetanud ning otsides soodsamat võimalust, võtavad teatava riski järelturul kaupa tehes,» rääkis Rannu.Eelmised aastadElerin Tetsmannile ei meenu, et varasematel aastatel oleks folgipiletitega selliseid pettusi toime pandud. Ka Anu Rannu kinnitusel pole selliseid juhtumeid olnud. «Olen Viljandi pärimusmuusika festivali piletimüüki korraldanud 2009. aastast ning suuri petuskeeme piletitega pole selle aja jooksul esinenud,» lausus ta ja lisas, et on olnud inimlikke eksimusi, kus on tuldud kas maksekinnituse või eelmise aasta passiga.Noored püüavad folgi ajal leida festivalialale sisenemiseks mitteametlikke radasid. «Et meie turvatöötajad on pikaaegse kogemusega, on neile seesugused pettused tuttavad,» lausus Rannu.Kõige rohkem on Viljandi folgi töötajaid püütud petta võltsitud käepaeltega.Kuidas ära hoidaPettasaamisest saab veebipolitseiniku sõnul hoiduda, kui osta pääse ametlikust piletimüügikeskkonnast.Eraisikult piletit ostes tuleb veenduda, et see pilet on päriselt olemas. «Kõik müüjad pole petturid ja kindlasti on ka neid, kes tõesti oma piletit müüvad, kuid siis oleks kõige kindlam saada müüjaga kokku, teha kõikvõimalikud Google'i päringud ning veenduda, et ost on turvaline,» lausus Tetsmann ning lisas, et inimesed peaksid olema väga valvsad.Kui inimene mõistab, et on petturi õnge läinud, tuleb võtta ühendust kodupangaga ja uurida, kas ülekannet on võimalik tagasi kutsuda. Samuti soovitab politsei teha kohe avaldus, kuhu märkida kogu teadaolev info müüja kohta ning konto number, millele raha kanti.Kõige kindlam on sooritada piletiost festivali ametlikul kodulehel. «Kui siiski on kindel soov järelturul ost sooritada, palume olla hoolikas ja veenduda enne nii pileti olemasolus kui ka piletimüüja usaldusväärsuses,» sõnas Rannu.Viljandi pärimusmuusika festivali piletit on kõige kindlam osta ametlikust müügikohast, siis võib kindel olla, et selle saab ka festivalialal käepaela vastu vahetada. ELMO RIIGHANNA PAAL


Vallavolinik selgitab, kuidas ta 2500-eurose aastatuluga ära elab ja 3500-eurose valimiskampaania tegiRAHAKOTT LUUBI ALLViljandi vallavolikogu Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni juhi, opositsiooniliidri Valmar Haava 2500-eurone aastasissetulek, millest Sakala laupäeval kirjutas, pani nii mõnegi kulmu kergitama: kuidas on võimalik keskmiselt 208 euroga kuus ära elada? Lisaks tavalistele väljaminekutele tuli Haaval selle aasta alguses kanda riigikogu valimiskampaania kulud, kuid oma sõnul aitavad tal toime tulla kasinus ja varem kogutud säästud.Pärast Viljandimaa poliitikute avalike huvide deklaratsioone käsitlenud lugu postitas Viljandi vallavalitsuse liige Viljar Lohu Isamaast oma Facebooki seinale artikli kuvatõmmise ning kirjutas, et Haava on tema arvates maksupetturist suli.«Ei ole küll viisakas teiste rahakotis sorida, aga kuna Sakala seda juba teinud on ... Siis on hea meel tõdeda, et valla juhtimisse on kaasatud inimesi igast sotsiaal-majanduslikust klassist. Ka madalaimast,» ironiseeris Lohu ja lisas kommentaarides: «Tavaline suli, kes makse ei maksa.»Vallavolikogu liikme ja EKRE Viljandi valla osakonna esimehe Valmar Haava mullune sissetulek polnud erandlikult väike. 2021. aastal olid tema tulud 2398 eurot 74 senti, 2020. aastal deklareeris ta oma tuludeks aga vaid 720 eurot 60 senti. Sellest varasemad andmed pole kättesaadavad, sest enne seda ei olnud Haava poliitikuna tegev ega pidanud seetõttu ka oma huve deklareerima.Mulluste tulude, kulude ja hakkamasaamiste kohta ütles Haava möödunud nädalal Sakalale, et elabki väga kokkuhoidlikku elu, väljas söömas ei käi, saab osa toidust talupidajatest sõpradelt ning auto on tööauto. «Käib sõber, toob kartulit, käib teine, toob mune,» kirjeldas Haava 22. juuli artiklis oma eluviisi. «Toitu kasvatame ka ise nii palju kui võimalik ja Eesti Energiat nuumame nii vähe kui võimalik. Ma olen seda varemgi Sakala veergudel kirjeldanud, kuidas liha ostmine käib poole sea kaupa ning liha sööngi peres sisuliselt ainult mina.»Viljar Lohu ütles, et tema hinnang, et vallavolinik Haava on tavaline suli, kes makse ei maksa, põhineb Sakalas toodud huvide deklaratsiooni andmetel. Haavaga tal isiklikult suuremaid kokkupuuteid ei ole ning kahtlusi võimaliku maksupettuse või mustalt maksmise kohta Lohul varem polnud. Haava enda jutt sellest, et ta elabki väga kasinat ja tagasihoidlikku elu, tundub Lohule siiski kahtlane. «Kui ta suudab tõesti 200 euroga kuus ära elada, siis see oleks ju võrdlemisi märkimisväärne saavutus,» tähendas ta.Valmar Haava eitas igasuguseid süüdistusi maksupettuses ning sõnas, et maksuamet on teretulnud tema ettevõtete majapidamist üle vaatama. «Mitte midagi varjata ei ole,» kinnitas ta.Vallavolinikuna istungitel osaledes ja komisjonides tööd tehes teenib Haava oma sõnutsi paar-kolmsada eurot kuus. Umbes teist sama palju tuleb tema sõnutsi sellest, et minevikus on ta sõpradele raha laenanud ning need maksavad laene tagasi. «Me räägime kümnetest tuhandetest eurodest,» täpsustas Haava. «Ma olen eluaeg kõvasti tööd rüganud ning otsinud viise, kuidas hakkama saada. Aastaid tagasi tegelesin näiteks krüptoraha kaevandamisega, aga need seadmed müüsin maha, sest ma ei ole siiski suurem asi itimees. Lisaks müüsin krüptoraha maha, sest selle väärtus oli piisavalt tõusnud. Juba sealt sain ma tuhandeid eurosid. Bisnismen olen juba noorest saadik olnud, ostnud, müünud ja vahetanud, enne ettevõtjaks hakkamist olin ka palgatööline.»Oma kolmest firmast suurimasse, osaühingusse Kärstna Vili vormistas Haava ennast osalise tööajaga aasta algusest tööle, sest eelmine aasta oli majanduslikult edukas, ning maksab endale nüüd ka väikest palka. Talle kuulub veel kaks teist ettevõtet, neis ta tööl ei ole. Miks ta seda siis nüüd tegi? «Juba üksnes haigekassa ja pensionistaaži saamiseks,» rääkis Haava. «Ilma naljata, olen juba vanem kui kolmkümmend aastat, aasta algusest on vaja olnud mitu korda arsti juures käia ja tulevikule on ka vaja mõtelda.»Puhaskasum ei tähenda kasusaamistVallavolinikust ettevõtja sõnas, et tema arvates on ka veidi eksitav välja tuua ettevõtete puhaskasum, sest inimesed võivad arvata, et see liigub otse tema taskusse. Enamik kasumist jääb aga välja võtmata ning läheb parandusteks ja investeeringutena tagasi ettevõtetesse.«Et kui keegi vaatab, et ohoo! Kärstna Viljal eelmisel aastal üle kahesaja tuhande kasumit! Hakkame vaatama: meestel tõstsin eelmisel aastal palka, masinaparki sai uuendatud, Kärstna Viljale sai üks uus kinnistu ostetud,» loetles Haava kuluartikleid. Seda, et ta töötajatele osa palka ümbrikus maksaks, eitas Haava samuti ning sõnas, et põllumajandusettevõttes ei ole aasta ringi nii palju tööd, et meestele kõrgemat palka maksta. Nõnda tuleb igakuine palk suhteliselt väike, aga tihti on on ka töökoormus pisike.Haava sõnas, et esmapilgul võib ju näiteks osaühingu Kärstna Vili kasum (eelmisel aastal 235 264 eurot, kasumimarginaal 54,7 protsenti) tõesti tunduda suur, aga kuna see jäetakse välja võtmata ja investeeritakse ettevõttesse tagasi, on pigem küsimus selles, kuidas ots otsaga kokku tulla.«Mullu oli väga hea aasta, sest ettenägelikult vara valmis ostetud väetis õnnestus odavalt kätte saada ning Ukrainas lahvatanud sõda paiskas vilja hinna lakke,» rääkis Haava. «Selle kasumiga saime hulga tehnikat välja vahetada. Tänavu jääme tõenäoliselt aga kahjumisse. Odavat väetist enam osta ei saa ning vilja hinnad on kukkunud. Vilja ei tule, talivili läks osaliselt tuksi ning pidime ülekülvi tegema.»Ta rääkis, et inimesed ei tea ka seda, kui kallid on põllumajandusmasinad. «Algusaastatel kasutasime üldse väga vanu masinaid, jõudumööda oleme ostnud või liisinud uuemaid,» rääkis ta. «Need on kallid ja sul ei ole võimalik kasumit välja võtta või endale tuhande või paari tuhande euro suurust palka maksta. Lihtsalt ei ole. Kõigepealt on vaja hoolitseda selle eest, et töötajatele saaks palka maksta ning oleks korralik masinapark. Viimastel aastatel oleme väga palju masinaid välja vahetanud.»Haava loetles täpsemalt ka masinapargi peale kuluvat raha: John Deere'i traktor - 165 000 eurot pluss käibemaks; kasutatud kombain - 154 000 eurot pluss käibemaks, mõlemad liisitud. Külvik osteti aga kohe välja ja läks maksma 30 000 eurot. «Teehöövli ostsime, ühe kasutatud traktori ostsime, 60 000 eurot pluss käive, auto ostsime, tehnilise bussi ostsime, haagise ...» meenutas ta. «Ja palgapäev on meil sisuliselt kord aastas, sügisel pärast viljakoristust. Talviti toob teehooldus ka midagi sisse, aga mitte palju: eelmisel talvel pidin rentima kolm masinat lisaks ja palkama kolm lisatöötajat. Lisaks intressid: eelmise aasta alguses maksin kombaini pealt 280 eurot kuus intressi, aga kaks kuud tagasi oli intress 780 peale kerkinud. Need on üüratud summad ja ma ei ole tõesti saanud endale palka maksta ja ei jaksa ka praegu suurt palka maksta.»Kinnisvara Valmar Haaval ametlikult puudub, aga sellega on tema sõnutsi hoopis omaette lugu.Haava elab Kärstnas Pärna tänaval kortermajas, mis koos paljude teiste majadega on registrisse kandmata. Seda küsimust on üritatud lahendada juba sellest ajast, kui elupaik asus Tarvastu vallas, aga protsess on läinud vaevaliselt ning pärast suure Viljandi valla tekkimist on Haava sõnutsi ametnikel üldse järg käest läinud, mis ja kus toimub. «Selle kohta võin ausalt öelda, et elan täiesti ehku peal,» tõdes Haava. «Usalduse peal. Mul on korter, mille ostu-müügilepinguga juba nooruses ostsin, aga registrisse seda pandud pole. Sisuliselt on tehing toimumata ja elan justkui võõras korteris. Ja ma pole jaksanud seda asja ajada enam.»Haava lisas lõpetuseks, et kui Viljar Lohu nimetab teda madalaima klassi inimeseks, siis see teda ei solva. «Ma olen pigem selle üle uhke,» märkis ta. «Ja vaat olengi nõndanimetatud madala klassi inimene! Eluaeg olen olnud. Ja mis sellest siis on?»Kuidas rahastas Haava valimiskampaaniat?Tänavustel riigikogu valimistel kandideeris Valmar Haava EKRE nimekirjas riigikokku ning tegi selleks siin ühe silmapaistvama kampaania. Erakondade järelevalve komisjonile esitatud andmete kohaselt kulutas ta selleks 3496 eurot isiklikku raha. Arvete maksmise kuupäevad ulatuvad käesoleva aasta 21. jaanuarist 2. märtsini.Haava sõnul finantseeris ta kampaaniat peamiselt säästudest ja vähestest sissetulekutest. Natuke raha andsid talle valimiskampaaniaks ka sõbrad. Ta ütles, et summa oli tuhande euro ringis, aga ta pigem jääks vastuse võlgu, sest ei soovi valeinfot jagada. Küsimuse peale, kas see mitte keelatud annetus pole, jäi Haava samuti vastuse võlgu. «Ma tõesti ei tea, ei mõelnud selle peale,» tunnistas ta. «Kas sõpradelt kingituse vastuvõtmine on keelatud annetus ...?»Mida arvab asjast erakondade rahastamise järelevalve komisjon?Erakondade rahastamise järelevalve komisjoni esimees Liisa Oviir sõnas Valmar Haava juhtumi kommentaariks, et jutt umbes paarisajaeurosest igakuisest sissetulekust, sõpradest, kes laene tagasi maksavad, ning 3500-eurosest valimiskampaaniast on esmapilgul kahtlane, ent kahtlane ei tähenda keelatut. «Paljud poliitikud võtavad isikliku valimiskampaaniaga võetud kuludeks näiteks laenu,» rääkis Oviir ning lisas, et kuidagi ei saa välistada seda, et inimesel tõepoolest ongi säästud, mida ta sellisteks asjadeks kasutab.Seaduse järgi on annetused juriidilistelt isikutelt, näiteks ettevõtetelt keelatud ning keelatud on ka varjatud sponsorlus, näiteks variant, et ettevõte tasub poliitiku arved reklaamibüroole. Lubatud on üksnes eraisikute annetused ning need on vaja nõuetekohaselt deklareerida. Anonüümsed annetused lubatud pole. Sularahas tehtud annetused tuleb samuti deklareerida ning arvestada, et nende puhul kehtib annetuse suuruse piirang: annetada tohib kuni 100 eurot kuus ehk siis 1200 eurot majandusaasta jooksul. Seega pole annetused sõpradelt või sugulastelt keelatud, kui need on nõuetekohased ja deklareeritud.Liisa Oviir lisas, et seadus näeb ette, et keelatud annetused tuleb tagastada, aga kui tegu on siiski lubatud annetusega, mis on teadmatusest või varjamissoovist deklareerimata jäänud, siis tuleb see esimesel võimalusel lihtsalt deklareerida.Valmar Haava kinnitas, et valimiskampaania heaks mõeldud annetused sõpradelt tulid pangaülekandega, aga ta ei mäleta, kas deklareeris need või mitte. «Esimesel võimalusel uurin järele ning vajadusel deklareerin kohe ära,» kinnitas Viljandi valla EKRE osakonna esimees.Eelmisel aastal 2500-eurose aastasissetuleku deklareerinud Valmar Haava sai ühismeedias vallavalitsuse liikmelt maksupettuse süüdistuse. MARKO SAARMTRIIN LOIDE


Landsbergis: Wagnerit võib Valgevenes kasutada vastasseisuks EuroopagaVILNIUS, 27. juuli, BNS – Vene erasõjafirma Wagner palgasõdureid  Valgevenes saab kasutada Euroopaga vastasseisu astumiseks, leiab Leedu iseseisvuse taastamise järgne esimene riigipea Vytautas Landsbergis.
Ta väitis, et Vene diktaator Vladimir Putin võib saata palgasõdurid Euroopa vastu, et nood hävitada.
"Putin võib neid karta või tahab ta lihtsalt ässitada nad Euroopa kallale näiteks läbi Leedu, ja et nad kas hävitavad midagi ise või hävitatakse nemad, aga mitte Putini kätega," ütles Landsbergis kolmapäeval ringhäälingule.
Tema arvates oleks Leedule parem, kui naabruses palgasõdureid poleks: “Parem, kui neid siin ei oleks, las põgenevad kuhugi Aafrikasse, neil on seal maardlad, igasugused korrumpeerunud riigid, sõitku sinna, kui Putin neid Venemaal ei vaja.
Landsbergis ütles ka, et Leedul ei ole vaja oodata, millal riigi julgeolek satub ohtu või midagi juhtub.
"Kui see juhtub, siis võime öelda, et arvasime, et midagi ei juhtunud. Kui tekib selline uus olukord, kus see võib juhtuda, siis on see juba juhtunud,” ütles Landsbergis.
Peaminister Ingrida Šimonytė ütles esmaspäeval, et Wagneri eraväe Valgevenesse saabumise järel on Leedu valmisolek võimalikeks ohtudeks praegusele olukorrale kohane.
Rühmitus Belarusski Gajun, mis jälgib sõjalisi operatsioone Valgevenes, teatas, et alates juuli keskpaigast on riiki saabunud umbes 2000 Wagneri palgasõdurit.
Wagner hakkas Valgevenesse kolima pärast ebaõnnestunud juunimässu Venemaal, mille aitas lõpetada Valgevene režiimi juht Lukašenko, kes lubas Vene palgasõdurid oma riiki.
Baltic News Service


Putiniga samas akadeemias õppinud eriagent: «Venemaal mõtleb iga mees, et ta on James Bond»38-aastane Aliia Roza, kes on praegu Ameerika Ühendriikides elav motivatsioonikõneleja, filantroop, telesaatejuht, produtsent, näitleja ja suunamudija on üles kasvanud Venemaal ning aastaid töötanud eriagendina Vene luure kasuks, kuid siis tagakiusatud ning põgenenud läänamaailma. Aliia avab venelaste mõttemaailma, räägib militaarakadeemias õpetatud tehnikatest, hiljem spioonina töötamise ajast ning proovib lahti mõtestada Venemaa presidendi Vladimir Putini mentaliteeti.Väljaandele The Sun antud intervjuus, ütleb Aliia Roza, et diktaator Putini võimutuleku ja tema kurikuulsa «kangelase» kuvandi eest vastutab just agendiks õppimise ajal akadeemias omandatud propagandistlikud manipuleerivad tehnikad. Need oskused arenesid aastakümneid nõukogudeaegse luure suletud maailmas, enne kui ta 2000. aastal oma nime hakkas kõigepealt Venemaal ja siis maailmaareenil tegema.

Vene luure jaoks aastaid töötanud Aliia Roza.
Caters News Agency/Caters News Agency

Kui Putin oli umber 15-aastane, marssis ta KGB direktoraati sisse ja palus endale tööd, teadmata, et komitee ei aktsepteeri juhuslikke sisseastumisi ega avaldusi. Seepeale avastas noor mehehakatisest Putin, et tal on vaja sõjalist väljaõpet või kõrgharidust enne, kui spiooniagentuur üldse kaalub teda tööle võtmast.
«Sellest hetkest hakkasin valmistuma sisseastumiseks Leningradi ülikooli õigusteaduskonda,» meenutab Putin oma esimeses autobiograafias «Esimene inimene».
«Põhjus, miks ma paljastasin oma näo ja elan avalikku elu, on see, et see on minu ja mu poja kindlustus. Mida avalikum ma olen, seda rohkem saan olla vaba.» Aliia Roza
Viimase ülikooliaasta jooksul pöördus Putini poole võõras mees, kes küsis, kas nad võiksid rääkida «potentsiaalsest karjäärist». See oli Putini lapsepõlveunistuse täitumine ning sellele järgnenud viis aastat spioonikoolitusi kujundasid tema isiksust tulevaseks karjääriks.

Noor Vladimir Putin.
Russian Archives/ZUMAPRESS.com

«Ta sai õpitud tehnikatest nii võimsaks... Ma tean ka neid tehnikaid. Kuid, siis hakkas [Putin] ta seda moraalse kasu vastu kasutama,» rääkis Aliia.
Aliia lisab: «Pärast kommunismi pole midagi muutunud. Öeldakse, et külm sõda on lõppenud, kuid tegelikult on see ikka veel käimas. Ta manipuleerib kogu maailmaga, öeldes, et kui nad teda ei kuula, alustab ta tuumasõda. See on kõige lihtsam väljapressimine.»
KGB mänguraamatut kaasas kandes pole Putini maailmavallutamise plaanid ja manipuleerimise meisterlik kasutamine kunagi jäänud märkamatuks. Tema sama halastamatu spioonitehnika on püsinud, kui ta püüab juba aastaid säilitada oma raudse rusika valitsemist ka praegu Venemaa kõige ebastabiilsemal perioodil.
«See on agentide DNA-s,» ütles Aliia.

Kaksikelu ja brändi loomine — mida õpetatakse Venemaa Föderatsiooni Föderaalses Julgeolekuteenistus (FSB)?

Aliia räägib, kuidas militaarakadeemias õpetati neile, kuidas elada kaksikelu ja kuidas luua oma bränd nii tugevaks, et inimesed usuksid neid 100 protsenti.
«Olete näinud ju fotosid härra Putinist, kes ratsutab poolalasti hobusega, sukeldub ookeani põhja, tulistab erinevat tüüpi relvadest ja käitub nagu superkangelane.»
«See on James Bondiga nii sarnane bränd. Venemaal tahab iga mees olla nagu James Bond.» toob Aliia välja paralleele.
«Nii keskendus Putin aastaid enda tugeva kaubamärgi loomisele, eesmärgiga, et kõik inimesed teda kummardaksid. Ja see on ka üks super-eriagendi tehnikatest.» lisas endine naisspioon.

Tüdruk, keda kasvatati üles «suurema eesmärgi» nimel

Aliia sündis 1985. aastal Nõukogude Liidus uhkesse perre — tema isa on/oli (märkus — info tema perekonna kohta on salastatud) teise maailmasõja kangelane. Nii kasvatati Aliiat «suurema eesmärgi nimel».
«See on peaaegu nagu sõtta minemine ja kangelasena suremine — nii ma tundsin.»
Noorest peale treenis isa teda vaimselt ja füüsiliselt tulevaseks rolliks luureteenistuses, öeldes talle, et «tütar, sa pead olema tugev nagu sõdur».
«Ma ei saanud tol hetkel aru, mis toimub — olin liiga noor,» ütles Aliia.

View this post on Instagram

A post shared by ? Women Empowerment Activist & Coach (@aliiaroza)

18-aastaselt saadeti ta KGB sõjaväeakadeemiasse, mis oli ette nähtud ainult kõrgete ametnike poegadele ja tütardele — sama programmi, mille Putin lõpetas 1975. aastal.
Aliiat valiti koos teise nelja tüdrukuga füüsiliste tingimuste, välimuse ja intelligentsuse põhjal välja 350st kandidaadist salajase treeningprogrammi jaoks.
«...See kõik puudutab psühholoogiat, neurolingvistilist programmeerimist, aju toimimist, ja sinna juurde kuuluvad ka seksitehnikad.»
Seal õppis Aliia võrgutamise, mõjutamise ja manipuleerimise kunsti — sealhulgas seda, kuidas sihtmärki huvitada, ta endast «sõltuvaks» teha ja seejärel programmeerida teist «tegema, mida tahad».
«Nii et see kõik puudutab psühholoogiat, neurolingvistilist programmeerimist, aju toimimist, ja sinna juurde kuuluvad ka seksitehnikad» ütles ta.

38-aastane endine Vene spioon on Vene luure akadeemias omandanud oskused pööranud äriideeks. Nüüd on võimalik osa saada tema kursusest, kus ta õpetab tehnikaid meeste võrgutamiseks.
Caters News Agency/Caters News Agency

«Kui olete üles kasvanud patriootlikus kommunistlikus riigis, olete valmis ohverdama oma elu ja keha.»

Ootamatu pööre

Kuid asjad võtsid pöörde, kui kõrge ametnik teda vägistas, kuritarvitas ja ahistas.
«Ma ei saanud öelda «ei», ma ei saanud midagi teha,» räägib Aliia.
Pärast seda, kui ta mehe kavatsused tagasi lükkas, saadeti ta missioonile, kus teda seati kättemaksuhimus üliohtlikusse olukorda.
«Emana ma ei tahtnud selle jamaga enam tegeleda. Puhastasin end sellest ajupesusüsteemist täielikult välja.»
Kui Aliia oli kätte saadud, peksti teda rängalt, enne kui nende juht päästis ta ja aitas tal Venemaalt põgeneda. «Ta teadis, et mu elu päästes ohverdab ta oma,» ütles naine.

Uus algus

Diktaatorriigist põgenemine kulges konarlikult. Talle saadeti spioone järele, kelle eest Aliia varjus Türgis, Šveitsis, Kreekas, Prantsusmaal ja Itaalias. Teda ahistanud mees tapeti ning lõpuks võttis Vene riik kogu jõugu maha.
FSB üritas teda sundida jätkamast tööd agendina, leides ta üles isegi Kreekast ning ähvardades talt ära võtta aastase poja.
«Paljud venelased ei saa tegelikult toimuvast aru, eriti vanemad inimesed. Nad ei tea, kuidas pääseda juurde mitteriiklikule meediale, kasutada VPN-i ega rääkida inglise keelt. Nad teavad ainult seda, mis on kirjutatud vene keeles, kuid see on on täielikult pullis**t.»
«Emana ma ei tahtnud selle jamaga enam tegeleda. Puhastasin end sellest ajupesusüsteemist täielikult välja,» rääkis ta.
Siis alustas ta oma «uut» elu.

Aliia Roza elab nüüd Los Angelases, USAs, ning töötab motivatsioonikõneleja, koolitaja, telesaatejuhi, produtsendi, näitleja ja suunamudijana.
Joe Seer/Shutterstock

Aliia kolis Londonisse ja hakkas imbuma kuulsuste ja eksklusiivsetesse ringkondadesse — suheldes kuningliku perekonna liikmete ja moetähtedega.
Praegu elab ta LA-s koos oma teismelise pojaga ning tema sotsiaalmeediakontodelt vaatavad vastu uhked pildid, kuidas ta särab punasel vaibal ümbritsetud kuulsatest nägudest.
«Põhjus, miks ma paljastasin oma näo ja elan avalikku elu, on see, et see on minu ja mu poja kindlustus. Mida avalikum ma olen, seda rohkem saan olla vaba.» selgitab Aliia.
«Jumal tänatud, pärast 20 aastat võin olla vaba.»

KGB võtted üllate eesmärkide heaks

Endine spioon kinnitab, et neid KGBs ja hiljem FSBs õpetatud võtteid on võimalik kasutada ka üllate eesmärkide heaks. Hoolimata sellest, et Aliia elab praegu luksuslikku elu, tahab ta aidata venelastel mõista, mis Ukraina sõjas tegelikult toimub.
«Ma ei nõustu sõjaga. Hakkasin sõja osas sõna võtma, sest mind koolitati ja kasvatati inimesi kaitsma.»
«Paljud venelased ei saa tegelikult toimuvast aru, eriti vanemad inimesed. Nad ei tea, kuidas pääseda juurde mitteriiklikule meediale, kasutada VPN-i ega rääkida inglise keelt. Nad teavad ainult seda, mis on kirjutatud vene keeles, kuid see on täielikult pullis**t,» ütles ta.
«Teadmised on teie peamine relv...seepärast on propaganda üks suurepärasest ja võimsast salatehnikast. [Spioonagentuurid] ei tahaks kunagi, et nad oleksid avalikud või läbipaistvad, sest see tähendab automaatset võimu kaotust.»

View this post on Instagram

A post shared by ? Women Empowerment Activist & Coach (@aliiaroza)

Aliiat väärkoheldi ja ahistati ning ta oli pikalt meeste domineerimise all. Seepärast tunneb ta, et tema missioon ja ülesanne on oma teadmisi naistega jagada.
Ta lisas: «Seisan rahu eest ja see on minu valik. Ma valisin vabaduse ja valisin elu».


BUDUAARI PEOL esinev Laura Kassin: Edukuse saavutamiseks ei ole vaja uhket haridust ega suurt kapitaliNipinurk
BUDUAARI PEOL esinev Laura Kassin: Edukuse saavutamiseks ei ole vaja uhket haridust ega suurt kapitali
27. juuli 2023 | 11:11
Laura Kassin — FOTO: Kerttu Jahhu
Finantsvabadus on teema, millest paljud meist on ilmselt tänaseks kuulnud, kuid mida pole kodus ega koolis väga palju õpetatud. Teadmatus omakorda põhjustab ebaselgust, mis on suureks takistuseks edu saavutamisel. Jõukust võib kasvatada meist igaüks – vajalik on ainult õige mentor või kogukond, kes annaks kogu vajaliku informatsiooni sulle edasi lihtsasti ja arusaadavalt. Personalileidja ja investor Laura Kassin on viimase kahe jooksul töötanud ja õppinud koos inimestega, kes soovivad enda jõukust kasvatada. Starfish Academy siseringi toetava kogukonnaga liitumine on Laura jaoks olnud teadlik valik – eelmisel aastal oli naine veel palgatöötaja, kuid mingi hetk otsustas ta otsida paremat väljundit. Tänu Starfishi siseringile leidis ta julguse alustada enda ettevõtlusega ning kõigest aastaga pani ta kokku enda meeskonna, leidis esimesed kliendid, tegi esimesed investeeringud ja viis läbi esimesed koolitused.
Edukuse saavutamiseks ei ole vaja uhket haridust ega suurt kapitali
Paljud meist on ilmselt enda elu jooksul kogenud teadmist, et edukuse ja jõukuse saavutamiseks on meil vaja uhket erialast haridust ja ohtralt kapitali, et üldse investeerimisega alustada.
„See ei ole tõsi! Sinu taust, haridus ja kogemus ei defineeri sinu võimalusi seoses finantsharidusega, mida enamikele meist koolis ilmselt ei õpetatud,“ tõdeb Laura.
Järgnevad soovitused sobivad kahte tüüpi inimestele – algajatele, kes saavad teada, kuidas alustada enda teekonda rahalise vabaduse poole ning edasijõudnutele, kes on juba jõudnud teha enda esimesed tehingud, saavad aru, kuidas nad investeerimise teekonnal paigutuvad ja kuidas enda jõukust veelgi teadlikumalt edasi kasvatada.
Kolm saladust finantsvabaduseni jõudmiseks
Laura on kokku koondanud kolm salajast võtit finantsvabaduse teekonna alustamiseks:
Kogukonna jõud – rakenda kiirteed majandusliku heaoluni, ehk tea, kus sa oma finantsteekonnal hetkel asud, leia sarnaselt mõtlevad inimesed ja fokuseeri väikestele sammudele. Viimaseks – õpi, vii ellu ja jaga kogukonnas teistega!
Investori teekaart – Esimene tase sellel teekaardil on ellujäämine, sa saad enda arved tasutud ning elad lihtsalt kuust-kuusse (2/3 eestlastest kuulub selle taseme alla). Teine tase on turvalisuse tase, kus kogutud on vähemalt kolme kuu keskmise palga ulatuses rahavarusid ning istutatud on esimene seeme investeeringuteks. Kolmandale tasemele, ehk heaolu tasemele jõudmiseks on esmalt vajalik turvalisuse plaan – me peame täpselt teadma, kus me oleme ja kuhu me tahame minna. Selle tasemel on oluline ka tulude suurendamine, „halva võla“ likvideerimine ning kapitali kasvatamine vähemalt 10 000 euroni. Neljas tase, ehk jõukuse tase nõuab jõukuse plaani, tarka ajalist panustamist (vähemalt 80% ajast varude loomiseks), hea võla kasvatamist, kindla rahavoo omamist ning võimalusel äri -ja investeerimistiimi kaasamist. Viimane, ehk viies tase on see, kus sa lood põlvkondade vahelist jõulist. Rahalise vabaduse tase nõuab portfelli plaani, kapitali kasvatamist vähemalt miljoni euroni, rahavoo hajutamist ja kasvatamist ning investeerimisnõustajate tiimi kaasamist.
Võitjate mõtteviis – inspireerivad tsitaadid investeerimisega alustamiseks: „sul ei ole vaja raha, et teha raha“, „meil on alati aega, see on lihtsalt prioriteetide küsimus“, „me ei pea teadma kõiki vastuseid, et saavutada tulemusi“, „kuhu läheb fookus, sinna voolab ka energia“.
Lõpetuseks ütleb Laura, et investeerimisel on alati olemas risk, mida ei saa täiesti nulli viia. „Osad investeeringud on turvalisemad, kui teised. Kindlasti tasub uurida investeerimisvõimaluse pakkuja tausta – kas tegu on mõne tunnustatud ettevõttega ning teha põhjalik eeltöö, et tegu ei oleks mõne laialt leviva petuskeemiga,“ soovitab naine. Kokkuvõtteks soovitab ta kõigil otsused, koos hoolika eelneva uuringuga teha ise.


Krüptovaluutasse investeerida tahtnud mees kaotas 26 500 eurotTALLINN, 27. juuli, BNS – Raplamaa mees kaotas ligi 26 500 eurot kui ta kurjategijate juttu uskuma jäädes innvesteeris enda arvates krüptovaluutasse.
Politsei sai kolmapäeval teate, et alates aprillist helistasid Raplamaal elavale mehele vene keelt kõnelevad inimesed, kes pakkusid talle võimalust teenida raha investeerides krüptovaluutasse, teatas Lääne prefektuuri pressiesindaja neljapäeval.
Mehele tehti erinevatele veebilehtedele ja investeerimiskeskkondadesse kontod, kuhu ta hakkas kandma raha, mida lubati mitmekordistada. Kelmusega tekitatud kahju on ligi 26 500 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Noarootsis ähvardasid mehed kaaslast jahipüssiga25. juulil sai politsei teate, et Noarootsi osavallas ähvardasid üheskoos aega veetnud seltskonnas tekkinud konflikti käigus 54-aastane ja 46-aastane mees jahipüssiga oma tuttavat, 41-aastast meest.
Politsei pidas 54-aastase ja 46-aastase mehe kuriteos kahtlustatavana kinni.
Pärnumaa
LOE KA:
Laskuri tänaval lekkis teele kütust
Haapsalus sõitis auto otsa jalgratturile
Kehaline väärkohtlemine
26. juulil sai politsei teate, et Pärnus korterelamus lõi 28-aastane naine oma 26-aastast sõbrannat.
Raplamaa
Kelmus
26. juulil sai politsei teate, et alates aprillist helistasid Raplamaal elavale mehele vene keelt kõnelevad inimesed, kes pakkusid mehele võimalust teenida raha investeerides krüptovaluutasse. Mehele tehti erinevatele veebilehtedele ja investeerimiskeskkondadesse kontod, kuhu ta hakkas kandma raha, mida lubati mitmekordistada. Kelmusega tekitatud kahju on ligi 26 500 eurot.


Krüptovaluutasse raha "kasvama" pannud mees kaotas hiiglasliku summa26. juulil sai politsei teate, et alates aprillist helistasid Järva- ja Raplamaad ühendava Kesk-Eesti politseijaoskonnas elavale mehele vene keelt kõnelevad inimesed, kes pakkusid mehele võimalust teenida raha investeerides krüptovaluutasse.Mehele tehti erinevatele veebilehtedele ja investeerimiskeskkondadesse kontod, kuhu ta hakkas kandma raha, mida lubati mitmekordistada.
Kelmusega tekitatud kahju on ligi 26 500 eurot.


Raplamaa mehele pakuti võimalust investeerida krüptovaluutasse, kahju 26 500 eurotKolmapäeval, 26. juulil sai politsei teate, et alates aprillist helistasid Raplamaal elavale mehele vene keelt kõnelevad inimesed, kes pakkusid mehele võimalust teenida raha investeerides krüptovaluutasse.
Mehele tehti erinevatele veebilehtedele ja investeerimiskeskkondadesse kontod, kuhu ta hakkas kandma raha, mida lubati mitmekordistada.
Kelmusega tekitatud kahju on ligi 26 500 eurot.


Eestis kasvanud vene telekaunitari 180 000 eurot kadus nagu tina tuhka

View this post on Instagram

A post shared by Милена Безбородова (@buff_tipsy)

Populaarsest vene tõsielusarjast «Maja 2» tuntuks saanud Eesti päritolu venelanna Milena Bezborodova (23) avaldas ühismeedias, et on kaotanud 180 000 eurot ja ta ei mõista siiani, miks ja kuidas see täpselt juhtus.Tallinna lastekodus kasvanud Milena Bezborodova avaldas ühismeedias, et enam kui pool aasta tagasi komistas ta investeerimisega seotud finantsettevõtte kodulehele. 23-aastane Milena andis ettevõttele oma säästud ja soovitas ka enda fännidel firmasse investeerida.
Milena soovituse peale otsustasid selle firma kaudu investeerida mitte ainult tavakodanikud, vaid ka teised «Maja 2» staarid. Puhkes metsik skandaal, kuna finantsettevõte, mida Milena õhinal soovitas, osutus pettuseks, vahendab Limon.
«See on teada, et ma sain inimeste kutsumise eest mingi protsendi, ütlen seda avameelselt,» tunnistas Milena ühismeedias. «Esimene ring minu tüdrukutega läks hästi, teise ringi ajal jäi raha toppama. Minu enda raha on samuti kinni ja keegi levitab kuulujutte, et ma võtsin kõik raha endale,» kirjutab ta oma postituses.
Eesti päritolu sisulooja sõnul on ta juba poolteist kuud ähvardusi saanud: «Mõistan, et mina vastutan soovituse eest investeerida, kuid inimestel peaks endal mõistus peas olema. Olen alati öelnud, et investeerige vaba raha!»

View this post on Instagram

A post shared by Милена Безбородова (@buff_tipsy)

Ta tunnistas, et kahetseb tehtud investeeringuid ja selle soovitamist. Eelkõige selle soovitamist sõpradele, kes nüüd naise sõnul talle ei andesta ja temalt raha nõuavad.
«Proovisin igal moel aidata, palusin kallimal raha üles leida, et see tagasi anda,» viitas Milena oma endisele sõbrannale Irinale, kes samuti petuskeemi ohvriks langes, «sest olin enda raha juba ära andnud, mul ei olnud enam sellist summat. Pakkusin talle 10 000 eurot enda isiklikust rahakotist, ta keeldus.» Irina olevat kaotanud petuskeemile 50 000 eurot.
Ähvarduste eest põgenes Milena Dubaisse: «Ma ei läinud sinna puhkama, põgenesin inimeste eest, kes tahtsid haiget teha. Küll mul on äge elu.»
Tänaseks on olukorrast möödas pea seitse kuud ja see ei ole Milena sõnul siiani lahenenud. «Oleks mulle keegi öelnud, kui ma olin 20-aastane, et kolme aasta pärast jään ilma 180 000 eurost, ei oleks ma teda uskunud. Ausalt öeldes ma ei saa siiani aru, kuidas ja miks see juhtus,» nentis neiu Instagramis. Milena ise investeeris esialgu 26 000 eurot, hiljem veel 32 000 ja lõpuks kulus tal suur summa selleks, et ennast ja lähedasi ähvarduste eest kaitsta.

View this post on Instagram

A post shared by Милена Безбородова (@buff_tipsy)

Andes petturile 32 000 eurot, lootis Milena enda sõnul, et vähemalt teised ohvrid saavad oma raha tagasi. Seda ei juhtunud.
Praegu on Milena lootusrikas. «Usun, et pettur saab karistada ja läheb peagi vangi. Tean, et ta loeb seda postitust. [...] Olen seitse kuud oodanud, et ta annaks mulle vähemalt 1000 eurot, aga ma ei ole seni veel sentigi näinud.»
Sisulooja sõnul on skeemi taga olev pettur nimega Arkadi inimestelt välja petnud 20 miljonit eurot. Arkadil on Milena sõnul raha küll, sest tal on mitu luksusautot ja ta hellitab oma tüdruksõpra kallite kingitustega.
Kuidas kogu olukord laheneb, on veel lahtine, kuid hetkel ootavad Milena fännid ja teised petuskeemi ohvrid petturi paljastamist.

View this post on Instagram

A post shared by Милена Безбородова (@buff_tipsy)

Skandaalse minevikuga Milena sündis Tallinnas, tema peres oli kolm last, keda kasvatas üksikema. Kuna ema ei saanud lastekasvatamisega hakkama, jäid lapsed vanaema hoolde. Vanaema surma järel sattusid lapsed lastekodusse.
Pärast lastekodust lahkumist kolis Milena Venemaale ja hakkas osalema kurikuulsas tõsielusarjas «Maja 2». Algul jättis Milena endast tõsielusaates tagasihoidliku mulje, kuid peagi tema iseloom muutus. Äkiliste vihapursete, tülide ja skandaali tõttu pidi Milena tõsielusaatest lõpuks lahkuma.
Tänu saates «Maja 2» saadud tuntusele hakkas Milena tegutsema Instagramis, kus tal on nüüdseks üle 800 000 fänni.


Hiina sõjavägi võitleb korruptsiooniga relvahangetesPEKING, 27. juuli, AFP-BNS – Hiina relvaostude eest vastutav sõjaväeametkond asus likvideerima korruptsiooni  relvahangetes ning kutsus avalikkust andva vihjeid onupojapoliitika, kokkumängude ja muu kahtlase tegevuse kohta.
Kesksõjaväekomisjoni (CMC) tehnoloogiaarendusamet kannustas kolmapäeval avalikkust teatama rikkumistest hanketegevuses aastast 2017, et "luua hea relvahangete, konkursside ja hindamise ökosüsteem".
CMC varustusarendusosakond postitas WeChati kaheksa tüüpi rikkumisi, mille juurdlus sihikule võtab. Nende hulgas on aktiivne saladuste lekitamine, kontrolli puudumine ja ebaaus tegevus.
Osakond on püüdnud juba mõnda aega oma ridadest korruptsiooni välja rookida ja 2019. aastal loodi rikkumistest teatamiseks spetsiaalne telefoniliin.
Kolmapäeval kutsus Hiina president Xi Jinping üles suurendama kontrolli sõjaväe üle soovitas luua sõjaväe juhtimiseks tänapäevase süsteemi.
Mullu kolmandaks ametiajaks Hiina liidriks saanud Xi on võtnud korruptsiooniga võitlemise üheks valitsusaja tähtsamaks eesmärgiks. Selle kampaania võrku on langenud juba üle 1,5 miljoni ametniku.
Hiina võimud rõhutavad, et kampaaniat on vaja riigiorganite puhastamiseks, kuid kriitikud kardavad, et Xi kasutab ka võimalust poliitilistest vastastest vabaneda.
AFP – Baltic News Service


Krüptovaluutasse investeerida tahtnud mees kaotas 26 500 eurotRaplamaa mees kaotas ligi 26 500 eurot kui ta kurjategijate juttu uskuma jäädes innvesteeris enda arvates krüptovaluutasse, vahendas BNS.
Politsei sai kolmapäeval teate, et alates aprillist helistasid Raplamaal elavale mehele vene keelt kõnelevad inimesed, kes pakkusid talle võimalust teenida raha investeerides krüptovaluutasse, teatas Lääne prefektuuri pressiesindaja neljapäeval.
Mehele tehti erinevatele veebilehtedele ja investeerimiskeskkondadesse kontod, kuhu ta hakkas kandma raha, mida lubati mitmekordistada. Kelmusega tekitatud kahju on ligi 26 500 eurot.
]]>


Viktor Levada jalgpalliklubi ähvardavast ohust: ma ei kavatse kurjategijatega läbirääkimisi pidadaÄripäev kirjutas täna, et suurärimees Viktor Levada pikaaegse ihuadvokaadi Raul Markuse isiklik pankrot toob lagedale, kust pärinevad miljonid eurod, millega on ärimees oma jalgpalliklubi FCI Levadiat viimastel aastatel üleval hoidnud. Levada sõnul ei vasta aga jutt Levadia võimalikust pankrotist tõele.
Avaldame siinkohal Viktor Levada pöördumise täismahus.
Äripäev avaldas 27.juulil 2023 artikli „“Kingituseks“ saadud miljonid ähvardavad Levadia pankrotti viia“, mis tugineb Eestis tuntud kriminaalsete ringkondadega seotud inimestelt kuuldule. Pankrotiväidete seotust kriminaalidega näitab ka artikkel.
Artikkel kajastab, kuidas „värvikas seltskond, kes esitas sel nädalal jalgpalliklubi vastu pankrotiavalduse“, üritab mullu Advokatuurist välja heidetud advokaadi Raul Markuse isiklikku pankrotiga seotud summasid nõuda jalgpalliklubilt. Sellistel nõudmistel pole mingisugust õiguslikku alust.
Loos nimetatakse täiesti põhjendamatut pankrotiavaldust küll jalgpalliklubi rahale hamba ihumiseks, kuid lähtutakse sellegi poolest kriminaalide pakutavast narratiivist. Rohkete, segaste ja omavahel sidumatute väidete ühe pealkirja alla paigutamine ergutab fantaasiat, üritades juhatada lugejat eksiteele.
Juhtum meenutab 90ndate aastate räkitit, kui tursked poisid nõudsid vägivallaga ähvardades ettevõtjatelt nö katuseraha. Kaasaegseks muudab selle loo väljapressimine väljamõeldud pseudoõiguslike survevahenditega. Sarnaselt tegutsevad ka lihtsameelseid ohvreid püüdvad telefonipetturid, kelle eest politsei sageli hoiatab. Nii nagu 90ndatel, nii ka praegu ei kavatse ma kurjategijatega läbirääkimisi pidada.
Elasin kinnisvaraturul toimunud dramaatiliste muutuste tõttu 13 aastat tagasi üle äriühingute pankroti. Jalgpalliklubi Levadia näitab suurepäraseid sportlikke tulemusi, sest pole olnud seotud kinnisvaraturu kokku kukkumises kannatada saanud äriga.
FCI Levadia uurib Äripäeva artiklis esitatud väiteid tähelepanelikult.


“Tšekki ei saa!” Kadrioru Russki Mir'i teemapargis kaob sularaha nagu musta aukuKui tahta kogeda lihtsat ja mõnusat Vene elu ning sellega kaasnevat ärevust ja surmahirmu, siis tuleb seada oma sammud Kadrioru lõbustusparki. Nii tegi ka Indrek perega.Oma vaadetelt on Indrek veendunud masohist. Maakeeli tähendab see seda, et kõiksugu alandused pakuvad Intsule naudingut. "Ega ma siis muidu inimestele kaubanduskeskustes Elisa pakette pähe ei määriks." Kadrioru lõbustuspargist kuulis Ints oma ämma käest. "Ta sai seal kultuurišoki ja nüüd koha peal ringi vaadanuna võin öelda, et ega elektrišokk ka kaugel olnud!" muheleb mees.Rusikaga makku nagu mehed muisteIndreku sõnul võib säärast post-sovetlikku ja samas ka apokalüptilist õhkkonda leida veel vaid Ida-Virumaal, Maardus ja venelaste poolt okupeeritud Mariupolis - mõnusad räämas atraktsioonid, asfal-dipragude vahelt turritav umbrohi ning umbkeelne ja lapseohtu tööjõud. "Ütlen ausalt, kuradiratta ees suitsu tegevaid blatnoisid jälgides olin hetkega tagasi aastas 1984 ehk lapsepõlve-Lasnamäel. Teate küll seda tervet noorusaja väldanud ärevustunnet, et kohe tulevad vene poisid, sõidavad sulle rusikaga makku ja võtavad su Desna jalgratta igaveseks endale," muljetab perepea.Venekeelsetele karjatustele järgnesid sööstudMehele oh meeltmööda ka see, et umbkeelsed klienditeenindajad mitte ei kõndinud, vaid tegid atraktsioonide vahel soostusid. "Sööstudele eelnesid atraktsioonidenimelised venekeelsed karjatused.Selline mõnus koolitulistamise vaib, et kas peaks ka nagu igaks juhuks jooksma või hoopis varjuma? Igasugu muid musti mõtteid tekkis ka - kuni selleni välja, et ju nad spurdivad seetõttu, et ehk on mõni laps üle plastmassluige ääre sogasesse vette sulpsatanud ja seal elektrilöögi saanud, kuid siis mõistsin, et pargis on lihtsalt liiga vähe töötajaid ning sellest ka see jube äge ja paanikat tekitav sprintimine erinevate objektide vahel."Tapvalt kõrged hinnad tekitasid omajagu erutustKõige magusam hoobi sai Indrek lõbustuspargi külastuse alguses. "Need hinnad olid kurjakuulutavalt ägedad. Vaatasin ja mõtlesin, et jaa, kuu lõpp saab nüüd küll põnev purgisupiralli olema. Iga atraktsiooni eest kasseeriti ligi viis euri. Kõige erutavam oh aga see, kui hääl kassaluugist teatas, et sulas makstes tšekki ei saa! Mõtlesin siis vaimusilmas nendele paljulastelisteks peredeks maskeerunud maksuametnikele, kes siia ühel päeval haarangut tegema tulevad!"Vene Maailm oli edasi arenenudMuide, kui teatasin, et kas olen õigel teel kui järeldan, et toodate siin musta raha, kostis sealt samast kassaluugist ainult korpulentse daami naerulaginat. Mõnes mõttes oh see väike pettumus. Oleksin oodanud juhendeid kuhu minna ning ühtlasi ka trükimusta mittekannatavat ettekannet minu emast. Selles mõttes oh tol päeval Vene Maailm korra viisakamaks edasi arenenud ja ääretult kurb, et see just minuga juhtuma pidi."


Viktor Levada klubi ähvardavast ohust: ma ei kavatse kurjategijatega läbirääkimisi pidadaTäna kirjutas Äripäev, et ärimees Viktor Levadale kuuluvat Eesti jalgpalliklubi FCI Levadiat ähvardab Levada möödunud kümnendi hägusate rahaasjade tõttu pankrot. Levada ise ütles, et jutt Levadia võimalikust pankrotist ei vasta tõele.Avaldame Viktor Levada pöördumise:
«Jalgpalliklubi Levadia seisab nii finantsiliselt kui ka sportlikult tugeval alusel. Lükkan kindlalt ümber meedias esitatud väite pankrotiohust, mida saab võrrelda 90nendate aastate stiilis räkitiga.
Äripäev avaldas 27.juulil 2023 artikli «Kingituseks saadud miljonid ähvardavad Levadia pankrotti viia», mis tugineb Eestis tuntud kriminaalsete ringkondadega seotud inimestelt kuuldule. Pankrotiväidete seotust kriminaalidega näitab ka artikkel.
Artikkel kajastab, kuidas «värvikas seltskond, kes esitas sel nädalal jalgpalliklubi vastu pankrotiavalduse», üritab mullu Advokatuurist välja heidetud advokaadi Raul Markuse isiklikku pankrotiga seotud summasid nõuda jalgpalliklubilt. Sellistel nõudmistel pole mingisugust õiguslikku alust.
Loos nimetatakse täiesti põhjendamatut pankrotiavaldust küll jalgpalliklubi rahale hamba ihumiseks, kuid lähtutakse sellegi poolest kriminaalide pakutavast narratiivist. Rohkete, segaste ja omavahel sidumatute väidete ühe pealkirja alla paigutamine ergutab fantaasiat, üritades juhatada lugejat eksiteele.
Juhtum meenutab 90nendate aastate räkitit, kui tursked poisid nõudsid vägivallaga ähvardades ettevõtjatelt nö katuseraha. Kaasaegseks muudab selle loo väljapressimine väljamõeldud pseudoõiguslike survevahenditega. Sarnaselt tegutsevad ka lihtsameelseid ohvreid püüdvad telefonipetturid, kelle eest politsei sageli hoiatab. Nii nagu 90nendatel, nii ka praegu ei kavatse ma kurjategijatega läbirääkimisi pidada.
Elasin kinnisvaraturul toimunud dramaatiliste muutuste tõttu 13 aastat tagasi üle äriühingute pankroti. Jalgpalliklubi Levadia näitab suurepäraseid sportlikke tulemusi, sest pole olnud seotud kinnisvaraturu kokku kukkumises kannatada saanud äriga.
FCI Levadia uurib Äripäeva artiklis esitatud väiteid tähelepanelikult,» kirjutas Levada meediale saadetud pöördumises.


Viktor Levada lükkab pankrotiväited ümber: sellistel nõudmistel pole mingisugust õiguslikku alust (0)Äripäev avaldas täna, et kümnekordse Eesti meisterklubi FCI Levadia vastu on esitatud pankrotiavaldus. Levadia president Viktor Levada lükkab väited ümber, öeldes, et neid levitavad kriminaalsed ringkonnad. Soccernet.ee avaldab Levadia presidendi pöördumise täismahus.
"Jalgpalliklubi Levadia seisab nii finantsiliselt kui ka sportlikult tugeval alusel. Lükkan kindlalt ümber meedias esitatud väite pankrotiohust, mida saab võrrelda 90nendate aastate stiilis räkitiga.
Äripäev avaldas 27. juulil 2023 artikli ""Kingituseks" saadud miljonid ähvardavad Levadia pankrotti viia", mis tugineb Eestis tuntud kriminaalsete ringkondadega seotud inimestelt kuuldule. Pankrotiväidete seotust kriminaalidega näitab ka artikkel.
Artikkel kajastab, kuidas "värvikas seltskond, kes esitas sel nädalal jalgpalliklubi vastu pankrotiavalduse", üritab mullu Advokatuurist välja heidetud advokaadi Raul Markuse isiklikku pankrotiga seotud summasid nõuda jalgpalliklubilt. Sellistel nõudmistel pole mingisugust õiguslikku alust.
Loos nimetatakse täiesti põhjendamatut pankrotiavaldust küll jalgpalliklubi rahale hamba ihumiseks, kuid lähtutakse sellegipoolest kriminaalide pakutavast narratiivist. Rohkete, segaste ja omavahel sidumatute väidete ühe pealkirja alla paigutamine ergutab fantaasiat, üritades juhatada lugejat eksiteele.
Juhtum meenutab 90-ndate aastate räkitit, kui tursked poisid nõudsid vägivallaga ähvardades ettevõtjatelt nii-öelda katuseraha. Kaasaegseks muudab selle loo väljapressimine väljamõeldud pseudoõiguslike survevahenditega. Sarnaselt tegutsevad ka lihtsameelseid ohvreid püüdvad telefonipetturid, kelle eest politsei sageli hoiatab. Nii nagu 90-ndatel, nii ka praegu ei kavatse ma kurjategijatega läbirääkimisi pidada.
Elasin kinnisvaraturul toimunud dramaatiliste muutuste tõttu 13 aastat tagasi üle äriühingute pankroti. Jalgpalliklubi Levadia näitab suurepäraseid sportlikke tulemusi, sest pole olnud seotud kinnisvaraturu kokku kukkumises kannatada saanud äriga."