Mis juhtusTugev tuul murdis puid teele2. mai pealelõunal kukkus Põlva vallas Tännassilma külas puu elektriliinile. Olukorra lahendamisega hakkasid tegelema kohale saabunud elektrikud, päästjate abi vaja ei läinud.Natukese aja pärast eemaldasid päästjad murdunud puu teelt Räpina vallas Leevi külas, õhtupoolikul Kanepi vallas Voorepalu külas ja õhtul eemaldati kaks murdunud puud teelt Räpina vallas Nohipalo külas.2. mai õhtupoolikul käisid päästjad Värska alevikus Seto talumuuseumi juures eemaldamas teelt murdunud puud. Hiljem eemaldati murdunud puu teelt Võru vallas Riihora külas, Võrus Luha tn, Rõuge vallas Viitina külas ja 3. mai hommikul Rõuge vallas Hino külas.Vägivaldne noormees viskas tuttava naise kodust välja27. aprillil palus politseinike abi 37-aastane naine, keda oh Võrus Jüri tänaval asuvas korteris löönud talle tuttav noormees. Lisaks viskas noormees korterist välja naise asjad ning ta ei pääsenud enam tagasi oma elukohta. Politsei võttis naise patrullsõidukile ning viis öömajale turvalisse kohta. Vägivallajuhtumi täpsemaid asjaolusid selgitab politsei kriminaalmeneüuses.Kurv pühkis mersu teelt29. aprillil kella poole kolme paiku pealelõunal toimus liiklusõnnetus Valgamaal Raavitsa külas. 42-aastane mees sõitis sõiduautoga Mercedes-Benz kurvis teelt välja. Päästjad andsid juhile kiirabi tulekuni esmaabi ja kõrvaldasid tuleohu. Juht toimetati Tartu ülikooli kliinikumi.Lõkkes põletati prügi26. aprillil põletati Räpina vallas Veriosamõisa külas lõkkes kilekotte, mööblit kanistreid, riideid ja muud prügi. Päästjad kustutasid elukeskkonda saastava lõkke kolme tonni veega ja fikseerisid lõkkepõletaja isikuandmed. Pääsljad juhivad tähelepanu, et lõke pole koht, kus jäätmetest vabaneda ning selle eest võtavad süüdlase vastutusele keskkonnaameti inspektorid.Päästjad lõhkusid eaka hädalise ukse26. aprilli pealelõunal teatas koduhooldustöötaja, et Võrus F. R. Kreutzwaldi tn kukkus oma kodus 90-aastane naine. Päästjad avasid ukse lammutusvahenditega ja kiirabimeedikud pääsesid abi andmiseks maas lebava viga saanud naise juurde.Mitmed lõunaeestlased langesid kelmide ohvriksPolitseisse pöördus Valgamaa mees, kes tellis läbi interneti müügikeskkonna oma sõiduautole veljed ning tasus müüjale nende eest 391 eurot. Tänaseni ei ole mees aga tellitud kaupa kätte saanud. Ka ei saa mees enam müüjaga ühendust ning ta makstud raha ei ole mehel õnnestunud tagasi saada. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.28. aprillil pöördus politseisse 27-aastane Lõuna-Eesti mees, kes Facebook Marketplace’i kaudu ostu sooritades langenud kelmuse ohvriks. Mees soovis osta mängukonsooli Playstation 5 ja leppis müüjaga kokku, et konsool saadetakse posti teel ning ülekanne tehakse kahes osas. Mees kandis pool summast ära, aga pole pärast seda enam müüjaga ühendust saanud ja konsool pole samuti ostjani jõudnud. Kelmusega tekitatud kahju on 320 eurot.28. aprillil pöördusid politseisse mitmed siinse kandi inimesed, kes said justkui Eesti maksu- ja tolliametilt sõnumi, et neil on maksmata trahvid või tasud. Sõnumi juures oh link ja sellele vajutades nõuti panka sisse logimisel autentimist. Pärast avastasid inimesed, et nende kontolt on raha kantud võõrastele kontodele. Inimesed kaotasid arvutikelmidele kokku 1380 eurot.28. aprillil sai politsei teate, et 34-aastane Lõuna-Eesti naine oh Facebook Marketplace’i kaudu ostu sooritades langenud kelmuse ohvriks. Naisele saadeti kullerteenuse link, mille inimene ära täitis ning seejärel tuli sõnum, et broneeritud on raha summas 1367 eurot. Naise kontolt läks võõrale kontole 64 eurot, aga ülejäänud broneeritud summa sai ta tagasi.Piiril avastati kahtlane luksusauto29. aprillil kontrollisid piirivalvurid Koidula piiripunkti saabunud Venemaa numbrimärgiga sõiduautot Porsche Cayenne S. Juhi ja tema dokumentide kontrollimisel avastas piirivalvur, et sõiduki registreerimistunnistus ei ole väljastatud ametliku väljaandja poolt ning selle turvaelemendid ei vasta ametlikele näidistele. Pärast menetlustoiminguid suunati juht ja sõiduk tagasi Venemaale.2. mail peale keskpäeva teatati häirekeskusele, et Valgas Männipuu tn kukkus murdunud puu kahe auto peale. Päästjad vabastasid autod puude alt mootorsae abil ning tõstsid puude jäänused teelt eemale. Inimesed viga ei saanud.


Need korruptiivsed Eesti läänelinnadLinnavalitsus ja volikogu ning linna hanked ja linnale kuuluvad ettevõtted moodustavad igal pool ahvatleva toiduahela, kust ikka ja jälle manti võetakse. Aitab verevahetus, kirjutab Äripäev juhtkirjas.
Ei ole midagi nii, et korruptsioon õilmitseb vaid linnades, kus Keskerakond on või oli võimul ehk Tallinnas ning Ida-Viru linnades Narvas ja Kohtla-Järvel. Aeg-ajalt tasub meelde tuletada, et enda isikliku, linnaettevõtte ja linna raha aetakse segamini ka mujal. Seal, kus võimul end valgeteks nimetavad – või vähemasti pidavad – poliitilised erakonnad.


Martin Helme: me peame vastupanuliikumisena võitlema vasakpoolsete hävitusliku kurjuse vastuEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) esimees Martin Helme kutsus Ungaris konservatiivide konverentsil peetud kõnes üles võitlusele vasakpoolsete kurjuse vastu, mis on eksistentsiaalseks ohuks meie tsivilisatsioonile ning meie vabadusele, jõukusele ja tulevikule.
Avaldame kõne tõlke:
Tundub asjakohane viidata siinkohal Ameerika poliitikale. Vanasti öeldi seal, et parempoolsed arvavad, et vasakpoolsed on rumalad ning vasakpoolsed arvavad, et parempoolsed on kurjad. Seetõttu arvavad vasakpoolsed, et neil on õigus oma oponente teotada ja raevukalt rünnata.
Mina arvan aga, et asjad on täpselt vastupidi. Vasakpoolsed on need, kes on kurjad ning parempoolsed on rumalad, kuna nad ei mõista, kes on meie vastas. See ei ole vasakpoolsete rumalus, miks nad üritavad hävitada perekonda, vanemlikke õigusi, normaalset ja tervet lapsepõlve… see on kurjus.
See pole rumalus, mis pöördumatult sandistab ja kahjustab lapsi nii füüsiliselt kui vaimselt transsoolisuse agenda nimel. See on puhas kurjus.
Ja see pole rumalus, hävitada parim jõukust tootev majandusmudel, mis on turumajandus, mis on andnud meile tööstusliku tootmise, küllusliku ja odava energia ja innovatsiooni ning asendada see uuskommunistliku plaanimajandusega, mis viib, nagu see on varem alati viinud, massilise vaesuse, eraomandi kadumise ning uue pärisorjuseni. Kõike seda muidugi kliimaaktivismi nimel. See pole rumalus, see on kurjus.
Ja see pole rumalus, hävitada rahvusriike massiimmigratsiooni läbi ning riigiüleste organisatsioonide kaudu, mida te ei saa välja hääletada. Need riigiülesed organisatsioonid võtavad ära võimu rahva käest. See on kurjus.
See pole rumalus, mis ajendab ristisõda sõnavabaduse, avaliku ja jõulise arutelu vastu selle nimel, et peatada kahjulik või vihkajalik kõne. See on muidugi kõne, mida vasakpoolsed ei suuda taluda või millega nad lihtsalt ei nõustu. Tsensuur on lihtsalt kuri.
Ning kui me ei mõista, kes on meie vastas. Kui me jätkame nende õigustamist, öeldes, et nad on lihtsalt naiivsed, et nad tegelikult ei mõtle seda, et nad muudavad oma meelt, kui nad näevad, millist kahju nad tekitavad… siis me tõesti oleme rumalad.
Meie ees on täielik frontaalrünnak meie tsivilisatsiooni vastu. Meie sõnavabadus, liikumisvabadus, südametunnistuse vabadus hävitatakse, kui me ei võitle vastu.
Meie jõukus, õigus eraomandile, valikuvabadus tarbijana hävitatakse, kui me ei võitle vastu.
Meie rahvad, meie keel, meie kultuuripärand hävitatakse, kui me ei võitle vastu.
Ükski neist pole eraldi teema. Seda kõike seob kokku kuri intelligentne disain. See on endiselt seesama vana plaan luua uus inimene. Ma olen kindel, et seekord on ta sooneutraalne.
Ja see on endiselt seesama vana plaan luua uus ühiskond. Ning muidugi selleks, et seda teha, tuleb hävitada vana inimene ja vana ühiskond. Ning oh kuidas nad praegu meie tsivilisatsiooni hävitavad.
Kurjuse jõud on ehitanud muljetavaldava võrgustiku inimestest ja institutsioonidest, et meid hävitada ja orjastada. Nad on edukalt korrumpeerinud peaaegu iga lääne institutsiooni, alates meediast kuni ülikoolide, kirikute, koolide ning sõjaväe ja äriettevõteteni. Nad on isegi korrumpeerinud spordi.
Nad ei hoidu isegi valimiste manipuleerimisest.
Seega peame meie, normaalsed inimesed, ehitama üles headuse võrgustiku, et võidelda vastu ja võtta tagasi see, mis kuulub loomuomaselt meile – meie vabadused, meie jõukus, meie tulevik. Ning see on täpselt see, mida me siin teeme.
Daamid ja härrad, meie vastas on eksistentsiaalne oht. Seega, me peame mõistma, et me pole pelgalt opositsioon liberaalsele, korrumpeerunud, globalistlikule valitsejate klassile… me oleme vastupanuliikumine sellele. Ning ühiselt oleme me võidukad. Aitäh!
Toimetas Martin Vaher


Martin Helme Budapestis: „Meie ees on täielik frontaalrünnak meie tsivilisatsiooni vastu“Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Martin Helme käis sel nädalal esimest korda Ungaris. Mitme tuhande osalejaga konverentsil ütles avasõnad video teel Donald Trump. Helme teatas oma kõnega esinedes, et maailm seisab silmitsi eksistentsiaalse ohuga. Liberaalid hävitavad tsivilisatsiooni ning normaalsed inimesed peavad moodustama ühisrinde.
Kõne tekst:
„Tundub asjakohane viidata siinkohal Ameerika poliitikale. Vanasti öeldi seal, et parempoolsed arvavad, et vasakpoolsed on rumalad ning vasakpoolsed arvavad, et parempoolsed on kurjad. Seetõttu arvavad vasakpoolsed, et neil on õigus oma oponente teotada ja raevukalt rünnata.
Mina arvan aga, et asjad on täpselt vastupidi. Vasakpoolsed on need, kes on kurjad ning parempoolsed on rumalad, kuna nad ei mõista, kes on meie vastas. See ei ole vasakpoolsete rumalus, miks nad üritavad hävitada perekonda, vanemlikke õigusi, normaalset ja tervet lapsepõlve… see on kurjus.
See pole rumalus, mis pöördumatult sandistab ja kahjustab lapsi nii füüsiliselt kui vaimselt transsoolisuse agenda nimel. See on puhas kurjus.
Ja see pole rumalus, hävitada parim jõukust tootev majandusmudel, mis on turumajandus, mis on andnud meile tööstusliku tootmise, küllusliku ja odava energia ja innovatsiooni ning asendada see uuskommunistliku plaanimajandusega, mis viib, nagu see on varem alati viinud, massilise vaesuse, eraomandi kadumise ning uue pärisorjuseni. Kõike seda muidugi kliimaaktivismi nimel. See pole rumalus, see on kurjus.
Ja see pole rumalus, hävitada rahvusriike massiimmigratsiooni läbi ning riigiüleste organisatsioonide kaudu, mida te ei saa välja hääletada. Need riigiülesed organisatsioonid võtavad ära võimu rahva käest. See on kurjus.
See pole rumalus, mis ajendab ristisõda sõnavabaduse, avaliku ja jõulise arutelu vastu selle nimel, et peatada kahjulik või vihkajalik kõne. See on muidugi kõne, mida vasakpoolsed ei suuda taluda või millega nad lihtsalt ei nõustu. Tsensuur on lihtsalt kuri.
Ning kui me ei mõista, kes on meie vastas. Kui me jätkame nende õigustamist, öeldes, et nad on lihtsalt naiivsed, et nad tegelikult ei mõtle seda, et nad muudavad oma meelt, kui nad näevad, millist kahju nad tekitavad… siis me tõesti oleme rumalad.
Meie ees on täielik frontaalrünnak meie tsivilisatsiooni vastu. Meie sõnavabadus, liikumisvabadus, südametunnistuse vabadus hävitatakse, kui me ei võitle vastu.
Meie jõukus, õigus eraomandile, valikuvabadus tarbijana hävitatakse, kui me ei võitle vastu.
Meie rahvad, meie keel, meie kultuuripärand hävitatakse, kui me ei võitle vastu.
Ükski neist pole eraldi teema. Seda kõike seob kokku kuri intelligentne disain. See on endiselt seesama vana plaan luua uus inimene. Ma olen kindel, et seekord on ta sooneutraalne.
Ja see on endiselt seesama vana plaan luua uus ühiskond. Ning muidugi selleks, et seda teha, tuleb hävitada vana inimene ja vana ühiskond. Ning oh kuidas nad praegu meie tsivilisatsiooni hävitavad.
Kurjuse jõud on ehitanud muljetavaldava võrgustiku inimestest ja institutsioonidest, et meid hävitada ja orjastada. Nad on edukalt korrumpeerinud peaaegu iga lääne institutsiooni, alates meediast kuni ülikoolide, kirikute, koolide ning sõjaväe ja äriettevõteteni. Nad on isegi korrumpeerinud spordi.
Nad ei hoidu isegi valimiste manipuleerimisest.
Seega peame meie, normaalsed inimesed, ehitama üles headuse võrgustiku, et võidelda vastu ja võtta tagasi see, mis kuulub loomuomaselt meile – meie vabadused, meie jõukus, meie tulevik. Ning see on täpselt see, mida me siin teeme.
Daamid ja härrad, meie vastas on eksistentsiaalne oht. Seega, me peame mõistma, et me pole pelgalt opositsioon liberaalsele, korrumpeerunud, globalistlikule valitsejate klassile… me oleme vastupanuliikumine sellele. Ning ühiselt oleme me võidukad. Aitäh!“


Epistel Slava Ukrainist ja slaavi mustade maagide grupistKatarine Rosalie epistlid63. osaMu armas rahvas! Eks sa nüüd vaata, kuidas hakkavad järjestikku kukkuma need meie uued võltsvalitud riigitegelased sealt Toompealt! Ei olnud minu varjutuseöine allikariitus sugugi ilmaasjata ja kõik loksub nüüd tasapisi oma kohale. Armas rahvas, nüüd lihtsalt vaata ja rõõmusta, et vaenlane on pöördunud iseenda vastu, asunud tükkideks rebima omasid! Aga see ongi igasuguse türannia saatus, selline ongi nende kurb lõpp.Esimesena on nad rahva kätte andnud Johanna Maria, kes tegi Slava Ukrainit ja muudkui korjas aga annetusi vaestele ukrainlastele. See, et ta nende annetustega sahkerdab, oli ju ammu selge, aga valitsus viimase hetkeni mätsis kogu seda lugu kinni. Nüüd aga oli vaja sellest ülbest plikast lahti saada ja nagu võluväel olid kõik andmed rahaga sahkerdamise kohta olemas, oli teada täpselt isegi see, et poolteist miljonit kadus justkui mutiauku, ja mis selle kokku krahmitud kola ja asjadega kõik sündis, seda ei saagi keegi kunagi teada.Mina aga otsustasin seda plikat, seda Johanna Mariat, kes veel presidendilt niinimetatud ukrainlastele annetuste korjamise eest medali rinda sai, nüüd kohe korralikult vaadata. Jah, tahtsin vaadata teda oma kolmanda silmaga, tahtsin tunda tema energiat, tahtsin tema kohta informatsiooni Universumilt. Kes ta tegelikult sihuke on? Sügaval sisimas? Mida tema varjab? Mis on tema loo taga tegelikult?Sullegi tuleks kasuks, mu armas rahvas, kui küsiksid rohkem küsimusi, selle asemel et asjadega lihtsalt leppida nii, nagu sa neid arvad olevat. Nii areneb sinuski võime inimesi otsekui läbi näha, haista nende kurje kavatsusi või pahelisi mõtteid. Aga nii hakkad ära tundma ka üllaid ja ülevaid hingi.Noh, Johanna-Maria oli nende viimaste hulgast juba eos välistatud. Seevastu, kui ma võtsin oma energiaspiraali kätte ning süvenesin tema kolmnurkse näo ja kitsaste silmade vaatlemisse, tundsin külma higi üle selja jooksvat. See naine oli nõid! Tunnetasin ärevalt veel - jah, ilma kahtlusteta, ta on must nõid.Mis veel? Ahnus, meeletu ahnus. Kavalus. Pettused. Vaatasin teda ja Universum saatis mu silme ette võrdkuju: ta on nagu need nõukaaegsed mustlasmutid Tartu bussijaamas. Tahavad sulle rubla eest ennustada, aga kui ennustanud on, siis on sul terve rahakott tühi ja kuldkell ka käe pealt läinud, mustlast pole enam kuskil ja ennustus ka täide ei lähe. Vaat selline.Aga mis veel? Vaatasin edasi. Täitmatu söögiisu. Seksuaalsed liialdused. Ja sidemed varjude ilmaga. Musta maagia mustad niidid jooksid tema ihuliikmete küljest otse sinna nagu veidral marionetil.Kõhklesin vaid hetke, aga siis saatsin oma energiakeha neid musti niite pidi vaatama, kuhu need viivad. Varjudeilmas on palju hämaraid nurgataguseid, kus kuri ennast kokku korjab ja osadena tagasi maailma saadab. Palju jälke tegusid tehakse seal! Ja mööda musti niite üha edasi minnes läks musta maagia rüve hais järjest tugevamaks.Lõpuks oli seal mitu musta nõida koos Johanna Mariaga paljalt püherdamas õlgedes ja varjevõrkudel, kõik omavahel mustade niitudega seotud. Üks neist maalis teiste sõrme- ja varbaküüntele nõiamärke. Nuhutasid valvsalt õhku minu liginemist tundes, aga asetasin energiaspiraali meie vahele ja sellest nad läbi ei tundnud, Universumi puhas energia maskeeris mu.Aga neist naistest läksid mustad niidid veel edasi, ja läksid ühe hirmsa meesterahva, tõelise Peltsebuli kätesse. Too tegi hirmsat krigisevat häält ja liigutas neid naisi nööri pidi. Tema see ongi, kes musta maagiaga kõik need naised enda küljes ja teenistuses hoiab! Ja tõepoolest kuulub ka meie Johanna-Mariakene sellesse slaavi mustade maagide ringi, ja neid ei kannusta tagant küll muu kui puhas pahe, kurjus ja kiim.Vihastasin, võtsin taskust käärid ja lõikasin sealsamas meie plika mustad nöörid läbi. Las aga tuleb nüüd maa peale, nagu ta on, ja näitab mulle seal, kui kõva nõid ta ilma slaavi mustade maagideta on! Näidaku aga, ja andku vastust, millisele Blocksbergi mäele ta meie rahva higi ja verega teenitud raha kokku kandnud on! Vaat nii!Mu armas rahvas, jälgi nüüd tähelepanelikult vaenlaste langust ja õpi sellest. Ja ole tänulik Universumile ja Valgustöötajatele, kelle käe läbi korraldatakse nende paljastamine ja karistamine.Mu armas rahvas - ma olen alati sinuga.AIDI VALLIK, kolumnist


Riina Solman: Reformierakond paneb toime sajandi pettuseMaksudebati kaudu on rahva tähelepanu eemale juhitud teistest olulistest teemadest.Abielu kui sümboli ümbermõtestamine on kultuuriliselt palju enamat kui lihtsalt ühe-kahe sõna muutmine seaduses, nagu väidavad selle läbisurujad. Sooneutraalse abielu kehtestamisel ei minda vastuollu ainult kirikuga, vaid laiemalt Eesti rahva kultuuri ja kombestikuga. Eri eelnõude kuhjamisega aga välditakse sisulist debatti ja Reformierakond sõidab üle ka paljude oma saadikute ja valijate soovidest.Sooneutraalsest abielust kõnelemisel on püütud jätta valet muljet, et ainus vastuolu on kiriku- ja usuinimestega. Küsimuses on ebaõiglaselt vastamisi asetatud vähemused omavahel - usklikud on ju samuti vähemus. Kirikuinimesi naeruvääristatakse avalikult, lausa ilgutakse, sest usklikud käituvat abieluvõrdsuse küsimuses jäigalt üksnes seetõttu, et piibel seda nõuab. Usuküsimus ei ole siin paraku ainuke mõõde.Naise ja mehe abielu on osa meie kultuuristAbielu mõiste ümberdefineerimine on palju vastuolulisem ja laiem ühiskondlik teema. Eesti rahvakultuuris, kultuuriloos või kirjanduses ei ole erilisi vihjeid samasooliste kooselule ega sooneutraalsusele. Abielu ainult mehe ja naise vahel on olnud osa meie kultuurist. Muuhulgas oleme lubanud põhiseaduse tasandil seista riigi, rahvuse ja kultuuri säilimise eest. Kultuurilisest käitumisest kõneledes, rahvariietest näiteks - meil ei ole olnud kasutusel sootud tanud või teised sootud rahvariided, meie esivanemad kandsid ikka naiste või meeste peakatteid ja rõivaid.Abielu senise mõiste sisu kustutamine võtab seega ära suure tüki inimestelt, kes on meie maakamara kultuuriliste kommete järgi elanud. On väga suur kultuuriline muutus mõtteliselt tühistada mõiste „mees ja naine“ ning nende osapoolte osakaal soojätkajatena – miski, millega on aastasadu harjutud ja loomupäraselt toimetatud.Sooneutraalsuse peale surumine ilma kultuurilist konteksti arvestamata tekitab ühiskonda palju lõhesid juurde. Lõhestunud ühiskond on hea sihtmärk vaenlasele. Kuid lõhestunud on ka leer, mis sooneutraalset abielu hakkab riigikogus läbi suruma.Reformierakonna enda saadikute vastumeelsus abieluvõrdsusele võib olla üks oluline põhjus, miks sooneutraalse abielu eelnõu on peidetud maksumuudatuste eelnõude suure kuhja alla. Nii saab vältida sisulist debatti ja sellega avalikku konflikti enda erakonna liikmete vahel.Et juba kõik Reformierakonna saadikud ühepoolselt seda otseselt ei toeta, siis mida veel arvata Reformierakonna valijaskonnast? Kui teerulliga võib üle sõita osadest oma fraktsiooni liikmetest, siis paratamatult jääb selle alla ka Reformierakonna valijaskond, keda need saadikud esindavad.Teerullina kasutab koalitsioon sel korral menetlustaktikat kuhjata kõik suured eelnõud praegusesse istungjärku. Peretoetuste kärpimine, kõiksugused maksutõusud ja samasooliste abielu tahetakse kõik 15. juuniks läbi suruda.Sellise tempoga ei ole võimalik tsiviliseeritud debatti kõikide nende suurte teemade üle pidada ja opositsioon suunatakse obstruktsiooni teele. Aga see ongi kuhjamistaktika esmane eesmärk - saada opositsioonilt tuhandeid muudatusettepanekuid, et siis kasutada seda vabandusena eelnõude sidumiseks valitsuse usaldushääletusega.Osav avalikkuse tähelepanu hajutamineKuhjamistaktika teine eesmärk on avalikkuse tähelepanu hajutamine. Enamus avalikest aruteludest toimuvad praegu maksumuudatuste ümber, sest maksuteema puudutab valusalt igaühe rahakotti. Kõikide maksumuudatuste kuhja all aga on abielu ümberdefineerimise teema, mille osas välditakse debatti nagu tuld. Seda eelpool nimetatud põhjusel vältida avalikku konflikti Reformierakonna liikmete vahel, lisaks üldise pahameeletormi puhkemisele.Maksude muutmise puhul saab veel rääkida sellest, et kõiki tõstetud makse on võimalik tulevikus ümber korrigeerida - isegi siis, kui meil praegu ei õnnestu koalitsiooni teerullile vastu astuda. Abielu teema on hoopis teisest väärtusklassist, mida õiguslikult tagasi pöörata on väga keeruline, isegi võimatu, kui minnakse muutma põhiseadust.Nõnda kergesti ja ilma suurema kärata käib uute normide peale surumine ehk sajandi suurim pettus Reformierakonna juhtide poolt. Kui Reformierakond riigikogu valimised võitis, plaaniti samal ajal tagatoas kokku leppida hoopis teistsuguses peremudelis ja maksupoliitikas, kui soovisid neile mandaadi andnud valijad.Valimistulemuste põhjal esindab täna Reformierakond kõige suuremat valijaskonda. Nad peaks kõigi oma valijate ees praegu vastust andma, miks nad lähevad tegema asju, millest valimiste käigus juttugi polnud, et nad tegema hakkavad. Paraku on vastuseid naiivne loota peaministrilt, kes surub isegi erakonnakaaslasi riigikogus hääletama vastu oma veendumustele, südametunnistusele ja sellele, mida valijatele lubati.


Endise politseijuhi väike võit
Politsei- ja piirivalveameti (PPA) endine peadirektor Elmar Vaher sai sellel nädalal oma kolleegi maksu- ja tolliametist Eerik Heldna näiliselt teenistusse võtmise loos väikese võidu: siseministeerium otsustas lõpetada tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse. Uurimine lõppes küll ainult seetõttu, et Vaheri ametiaeg politseijuhina sai läbi ja riigiteenistusest lahkunud inimeste suhtes ei saa distsiplinaarmenetlust läbi viia.
Uurimine lõppes küll ainult seetõttu, et Vaheri ametiaeg politseijuhina sai läbi ja riigiteenistusest lahkunud inimeste suhtes ei saa distsiplinaarmenetlust läbi viia.

Vaheril pole siiski veel põhjust kergemalt hingata, kuna kaitsepolitsei ja prokuratuur uurivad kriminaalmenetluse raames endise politseijuhi kelmusele kaasaaitamise kahtlustust. Samal ajal käib ka siseministeeriumi teenistuslik järelevalve PPA üle, mis pole küll mõeldud otseselt Elmar Vaheri tegevuse uurimiseks, kuid uurimise all on asjaolusid, millel on otsene kokkupuude politseijuhiga. Andres Einmann


Politsei- ja piirivalveameti peadirektorina alustas Egert BelitševKolmapäeval alustas Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori ametikohal teenistuskäiku Egert Belitšev. Seni juhtis Belitšev ameti piirivalve osakonda ning täitis märtsist alates peadirektori kohuseid.PPA peadirektor Egert Belitševi sõnul on politsei peamine ülesanne Eesti inimeste turvalisuse tagamine ja selle töö mõõdupuuks usaldus politsei vastu. „Turvalisuse üldpilt püsib hea, kuid väga selged murekohad on netikelmused, sagenevad teated õhkrelva või stardipüstoliga inimestest ning lähisuhtevägivald, millest teatamine küll vähenes, kuid pole põhjust arvata, et reaalselt oleks koduseinte vahel löömist ja ähvardamist vähemaks jäänud. Olulise ühiskondliku mõjuga raske kuritegevuse puhul nagu rahapesu ja korruptsioon näeme ohtu järjest suuremas konspireerimises ja tegevuse varjamises,“ kirjeldas ta.
PPA kui organisatsiooni kõige tähtsamaks väljakutseks peab Belitšev piisava hulga töökäte leidmist ja hoidmist. „Sisekaitseakadeemia ja politseikooli lõpetajate arv ei ole juba aastaid tasakaalus vabade kohtade hulgaga ning tööjõu vajadus üha süveneb. See tähendab, et PPA peab karjäärivalikut pakkudes olema veelgi konkurentsivõimelisem ning mõtlema ka kriisiaegsele mehitatusele. Seoses Venemaa agressiooniga Ukraina vastu tegid PPA kolleegid mullu ületundidena enam kui saja inimese aasta töö ja see olukord ei ole jätkusuutlik,“ rõhutas Belitšev.
Belitševi sõnul on PPA suure tähendusega äge organisatsioon. "Politsei tegutseb meeskonnana ja senise peadirektor Elmar Vaheri eestvedamisel on ligi 4500 inimesest sellest saanud tugev ja tõhus tiim, millel on üks eesmärk – olla Eesti inimeste jaoks parim politsei. Ametisse astudes tunnen vastutust kõigi politsei töötajate aga ka kõigi Eesti inimeste ees ja annan endast kõik, et meie riik oleks turvaline paik,“ ütles ta.
Siseminister Lauri Läänemets soovis uuele PPA peadirektorile jõudu, teotahet ja uuenduslikku meelt. „Politsei- ja piirivalveameti uuele peadirektorile on ootused suured, sest Eesti inimeste kõrget usaldust ameti vastu tuleb välja teenida iga päev. Kahtlemata ei ole see kerge, aga usun, et nii nagu PPA on viimastel aastatel suurepäraselt hakkama saanud erinevate kriiside eesliinil tegutsedes, suudab amet Egert Belitševi juhtimisel jätkuvalt kõrget taset hoida. Tänan Elmar Vaherit tehtud töö eest. Selle tulemust kipume Eestis juba iseenesestmõistetavalt võtma – meil on siin turvaline elada," ütles Läänemets.
Siseminister Lauri Läänemetsa ettepanekul kinnitas Vabariigi Valitsus Egert Belitševi PPA peadirektori ametikohale 12. jaanuari otsusega. Tema ametiaeg kestab viis aastat kuni 1. maini 2028.
Egert Belitšev on töötanud üle 16 aasta migratsiooni ja piirivalve valdkonnas. 2018. aastast juhtis Belitšev PPA integreeritud piirihalduse bürood ning oli alates maist 2020 PPA peadirektori asetäitja piirivalve alal. 2016. aasta oktoobrist kuni 2018. aasta jaanuarini oli Belitšev justiits- ja siseasjade nõunik Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures Brüsselis.


Vene justiitsministeerium laiendas taas välisagentide nimekirjaMOSKVA, 6. mai, Interfax-BNS – Venemaa justiitsministeerium laiendas taas välisagentide nimekirja, selgus reede õhtul ministeeriumi veebiküljel edastatud teabest.
Välisagentide nimekirja lisati opositsioonijuhi Aleksei Navalnõi Korruptsioonivastase Fondi endised töötajad Georgi Alburov ja Maria Pevtšihh, samuti politoloog ja investeerimisfirma Hermitag Capital endine töötaja Vladimir Pastuhhov.
Ministeeriumi teatel viibivad kõik kolm isikut välismaal ning on kuulutatud tagaotsitavaks.
Justiitsministeeriumi väitel levitas Alburov valeinfot Vene relvajõudude kohta ning avalikult toetas piiravaid meetmeid Venemaa võimude esindajate vastu. Pevtšihhile pandi süüks vaadete levitamist, mille eesmärk on tekitada negatiivset kuvandit Venemaast, ja üleskutset võimude kukutamisele.
Pastuhhovile heideti ette ebausaldusväärse info levitamist võimude otsuste kohta.
Interfax – Baltic News Service


Endise politseijuhi väike võitPolitsei- ja piirivalveameti (PPA) endine peadirektor Elmar Vaher sai sellel nädalal oma kolleegi maksu- ja tolliametist Eerik Heldna näiliselt teenistusse võtmise loos väikese võidu: siseministeerium otsustas lõpetada tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse. Uurimine lõppes küll ainult seetõttu, et Vaheri ametiaeg politseijuhina sai läbi ja riigiteenistusest lahkunud inimeste suhtes ei saa distsiplinaarmenetlust läbi viia.Vaheril pole siiski veel põhjust kergemalt hingata, kuna kaitsepolitsei ja prokuratuur uurivad kriminaalmenetluse raames endise politseijuhi kelmusele kaasaaitamise kahtlustust. Samal ajal käib ka siseministeeriumi teenistuslik järelevalve PPA üle, mis pole küll mõeldud otseselt Elmar Vaheri tegevuse uurimiseks, kuid uurimise all on asjaolusid, millel on otsene kokkupuude politseijuhiga. Andres Einmann


Paraguay presidendivalimistel kolmandaks jäänud kandidaat võeti kinniBUENOS AIRES, 6. mai, AP-STT-BNS – Paraguays eelmisel pühapäeval peetud presidendivalimistel kolmandaks jäänud parempopulist Paraguayo Cubas võeti reedel kinni.
Ta kutsus oma poolehoidjaid protestima seoses väidetavate rikkumiste ja pettusega.
Politsei ütles, et võttis Cubase kinni avaliku korra häirimise eest. Politseikomissar Gilberto Fleitase sõnul ei avaldanud Cubas vastupanu.
Valimised võitis parempoolne Santiago Peña 43 protsendi häältega. Teiseks tuli vasaktsentristlik Efrain Alegre 27 protsendi häältega. Cubas kogus 22 protsenti häältest.
Paraguay presidendivalimistel peeti ainult üks voor.
AP – STT – Baltic News Service


Kenno Põltsam: Eestit aitab Ida-Euroopa GlasnostGlasnost tähendab vene keeles avalikustamist ning see sai poliitikana tuntuks kui Nõukogude Liidu juhiks tõusis M. Gorbatšov, ning selle juurde kuulus perestroika kui kõikehõlmav reformikava. Polnud võimalik ühte liitu seesmiselt uuendada, kui selle juurde poleks kuulunud salastatuse vähendamine ja kompartei võimu mõningane kärpimine. Mõelda oskav ja julgev inimene võib tänapäeval öelda, et vähemalt Eesti kontekstis oligi tegu paljude asjade/nähtuste uuendamisega: kommunistid või nende järgijad istuvad tänagi eesti poliitlilises ladvikust.
Glasnost tingis Hirvepargi miitingu 1987. aasta 23. augustil, mille sisuks oli MRP ja Stalini kuritegude avalik tutvustamine. See oli süütenööriks kõigele muule mis avalikus poliitikad toimuma hakkas: ERSP loomine, Savisaare tähelend koos Rahvarindega, Balti kett, Laari-Kallase kompanii jms. Järgmised 3 aastat tuli Hirvepargi miitingu peaorganisaatoril T. Madissonil veeta pagendatuna Rootsis; tema otseselt laulva revolutsiooni ajal Eesti elu ei mõjutanud. Täna aastal 2023 võime öelda et glasnost küll õnnestus, Eesti Vabariik sai taastatud, ent desovetiseerimine jäi tegemata. Ajal mil me end vabaks laulsime, ehitasid kommarid endale riigi – nii ütles Madisson ja usun et suures plaanis see ka nii oli. Kas on kedagi kes selles veel kahtleb?
Mis aga eristab Nõukogude Liitu ja tänast globalismi on see, et kui eelmise sajandi kommunism püüdis jäljendada Kristlust ja pikendas tänu sellele oma eluiga – siis tänane globalism on olemuselt materialistlik ning paradoksaalsel kombel mateeriat hävitav. Teisisõnu, arusaam inimesest on veelgi enam moonutatud, ta peab saama juba täielikult riigi omandiks. Nagu ma paari kuu eest kirjutasin, peidab end selle globaalse plaani varjus väheste huvi rikastuda; kellegi rahvuslik huvi.
Me ei saa rääkida maailmalõpust kui Maa lõpust, vaid kui Angloameerika maailma lõpust. Islamimaailm ja Hiina sigivad ning nad vajavad lebensraum’i; Venemaa rahvastik väheneb samuti. Erinevalt läänepoolsest maailmast, on Idal säilinud terve mõistus. Mõlemal juhul, nii Ida passionaarsus kui läänepoolne ennasttäis globalism, on eesti rahvusele hävitav. Küsides, mis me teha saame, küsigem ka mis järgnes Nõukogude Liidu lagunemisele?
Ma täiesti usun et Ida-Euroopa majandus rööviti vabaturumajanduse sildi all paljaks: rikkus libises kaabakate käest teiste kaabakate kätte, nõnda et enamustele jäi vaid unistus paremast homsest; eile oli see homne käes, kuid siis lubati taas paremat homset. Eestlane kellel on vähegi väärikust, peaks ütlema et midagi on siin totaalset mäda!
Seega enne kui Titanicul lõpuni põhja vajuda, tuleks küsida, ehk saab selle laeva kaalu kuidagi vähendada. Kui teha korralik audit, jätkata glasnosti ehk avalikustamispoliitikat sealt, kus see kunagi pooleli jäi, on veel lootust et eesti rahvuskodu päästa.
Avalikustamispoliitika raames tuleb 1) avalikustada kõik e-valimistega seonduv; 2) paljastada eelkõige Reformierakonnaga seotud afäärid; 3) paljastada muu riiklik korruptsioon ja kohtute omavoli; 4) rääkida parlamentaarse demokraatia puudustest; 5) avalikustada lepingud meie sõjaliste liitlastega; 6) rehabiliteerida vabadussõjalased ja teised keda Eesti riik on ebaõiglaselt kohelnud; 7) avalikustada kõik lepingud seoses COVIDiga; 8) avalikusutada, palju meie inimeste raha tegelikult välismaalate kätesse satub; 9) rääkida ausalt mida toob endaga kaasa perekonnakultuuri lõhkumine ja transsoolisus.
Meie ühiskonna põhiprobleem on see et inimestele on antud tohutult palju vabadusi, ent riik oleks justkui salastatud! Selle salastatuse murdmiseks on vaja näidata üles kodanikujulgust ja loota et Euroopa Liit lakkab seninel kujul eksisteerimast, enne kui eesti rahvas hävib. Eesti Vabariigi tulevik sõltub avalikustamispoliitikast ja sellest, kas me julgeme end identifitseerida Ida-Euroopa riigina.
Kenno Põltsam, Kuusalu EKRE


Justiitsminister Laanet: Heldna kaasuse pidanuks siseministeerium ära klattimaSiseministrid ja siseministeeriumi kantslerid eirasid alates 2020. aastast oma haldusala oluliste asutuste vahelist vaidlust Eerik Heldna roteerimise õiguspärasuse üle. Riigiprokuratuur saadab aga vastakaid signaale probleemist varem rääkimise kohta.Siseministeeriumil oleks olnud võimalik kapo ning politsei- ja piirivalveameti (PPA) juriidiline vaidlus Eerik Heldna roteerimise üle lahendada, andes emmale-kummale õiguse. Ministeerium seda ei teinud. Otsesõnu keegi seda ei ütle, kuid vihjatakse, et ministeeriumi ministrid ja kantslerid eirasid probleemi ning lasid niimoodi haldusküsimuse vaidlusel lõpuks kriminaalasjani jõuda.„Ma olen algusest peale öelnud, et selle teema oleks pidanud ära klattima siseministeerium või äärmisel juhul valitsuskabinet,“ lausus justiitsminister Kalle Laanet. Tema sõnul oli kriminaalasjani jõudmine absurdne ja toimunu on kahjustanud nii asjaga seotud isikute kui ka PPA ja süsteemi mainet laiemalt. Siseministeeriumi tippjuhtkond teadis kahe oma allasutuse vaidlusest algusest peale. PPA endine peadirektor Elmar Vaher, kellele on selle juhtumi tõttu nüüdseks esitatud kelmusele kaasa aitamise kahtlustus, kinnitas möödunud nädalal Eesti Päevalehele antud intervjuus: „Kui probleem 2020. aastal algas, rääkisin ma toonase kantsleri Lauri Lugnaga, hiljem, 2021 ka ministri Kristian Jaaniga. PPA ja kapo erimeelsusega oli kursis ka praegune kantsler Tarmo Miilits.“ Vaher toonitas, et siseministeeriumi roll on vajaduse korral lahendada asutuste omavahelisi lahkhelisid. „Kuna ministeeriumist ei tulnud ühtegi reaktsiooni, järeldasin ma, et kõik on korrektne,“ ütles Vaher. Keskkriminaalpolitsei (KKP) praegune eksjuht ja samas kriminaalasjas kahtlustuse saanud Aivar Alavere leidis LP-s ilmunud intervjuus: „Möönan, et oleksin ministeeriumi tippjuhina selgeks teinud, millega siis tegemist on. Et mehed, lõpetage see pull ära. Aga seda ei tehtud ja täna me oleme sellises olukorras, nagu me oleme.“ Eesti Päevaleht saatis siseministeeriumi endisele kantslerile Lauri Lugnale, endisele siseministrile Kristian Jaanile, praegusele kantslerile Tarmo Miilitsale ja siseminister Lauri Läänemetsale küsimused, milliseks nad peavad enda rolli selles kaasuses. Küsisime ka, miks oma kahe allasutuse nn tülist teadlik siseministeerium probleemi ei lahendanud ja lasi sellel saada kriminaalasjaks. Kas üldse ja kui, siis mida jätsid nad tegemata, et ei lahendanud alguses ilmselget haldusasja. Lugnalt ei õnnestunud vastust saada – ta on puhkusel ja Eestist ära. Jaani, Miilits ja Läänemets otsustasid teha ühispöördumise. Siseministeeriumi kommunikatsioonijuhi Kaja Sepa kaudu jõudis Eesti Päevaleheni lakooniline teade, milles pole vastatud ühelegi esitatud küsimustele. „Hetkel on käimas kriminaalmenetlus ja seetõttu ei pea me kohaseks hakata sellega seotud üksikasju meedias lahkama. Anname prokuratuurile aega ja menetlusrahu asja selgitamiseks. Küll aga ei saa nõustuda konstruktsiooniga, kus kriminaalmenetluse põhjustanud teo puhul püütakse teemat taandada kahe asutuse tüli tasandile. Kriminaalmenetlus ja siseministri algatatud teenistusalased juurdlused toovad selguse,“ seisis Jaani, Miilitsa ja Läänemetsa ühisavalduses.Konkreetsel kohtumisel abstraktsed küsimusedVastakaid signaale on nn Eerik Heldna kaasuse kohta läkitanud ka riigiprokuratuur. Elmar Vaher on intervjuus väitnud: „Kuna kapo märgukiri sisaldas viidet võimalikule kelmuse kuriteole, siis kohtusid KKP juht Aivar Alavere ja PPA õigusbüroo juht Aare Hõbe riigiprokurör Rauno Kirisega. Mina selle kohtumise juures ei viibinud, aga kolleegid informeerisid mind, et kaasust arutati põhjalikult ja järeldus oli see, et rotatsioon on õiguspärane.“ Riigi peaprokurör Andres Parmas kinnitas möödunud nädalal „Pealtnägijas“, et riigiprokuröriga käidi rääkimas, kuid olevat küsitud abstraktselt, kas roteerimine kui selline on aktsepteeritav personalipoliitika või mitte. „Ja selliselt abstraktselt, mittetäieliku informatsiooni põhjal on prokuratuurist ka mõned kolleegid nendel teemadel arutanud,“ ütles Parmas. Kas see jutt oli abstraktne, nagu väidab Parmas, või räägiti konkreetselt ikkagi Heldna kaasusest? „Ma ei rääkinud mitte ainult tol korral Heldna kaasusest, vaid olen sellest rääkinud rohkem. [- - -] Küll aga ei saa ma jätta reageerimata sellele, kui riigiprokuratuur ütleb nüüd, et nemad kuulsid seda [Heldnast] oktoobris 2022. See ei vasta tõele. Ja rääkisime me konkreetselt Heldna kaasusest, ainult selle kaasuse jaoks see kohtumine korraldatigi. Minu jaoks kinnitas see arutelu veendumust, et kõik on õige ja seaduspärane,“ ütles LP-le antud intervjuus Aivar Alavere. PPA õigusbüroo juht Aare Hõbe meenutas, et kohtumine toimus 2022. aasta jaanuaris PPA peamajas, Pärnu mnt 139. „Tegemist ei olnud teoreetilise aruteluga, rääkisime konkreetsest kaasusest ja soovisime saada riigiprokuröri hinnangut, kas taolise rotatsiooni korral võib tegemist olla õigusvastase teoga. Tema (riigiprokurör Rauno Kiris – K. A.) asus seisukohale, et tegemist ei ole õigusvastase teoga, kindlasti ei ole tegemist süüteoga,“ ütles Hõbe. Protokolli kohtumise kohta ei koostatud.Ebameeldiv menetlus kõigile asjaosalistelePalusime kohtumise kohta kommentaari ka riigiprokuratuuri järelevalveosakonnas töötavalt riigiprokurörilt Rauno Kiriselt. Ühtlasi palusime ka peaprokuröril Andres Parmasel kommenteerida, et kui Kiris, Alavere ja Hõbe rääkisid konkreetselt Heldna kaasusest, siis mille põhjal ta väidab, et jutuajamine oli abstraktne. Kiris ega Parmas teemat ei kommenteerinud. Nende asemel vastas kõnealuse kriminaalmenetluse juht riigiprokurör Maria Entsik. Ta ütles, et tema sai vaidlusalusest sündmusest teada 2022. aasta oktoobris, kui temani jõudis kuriteoteade. „Kui kahtlustatavad avaldasid, et on Eerik Heldna küsimuses nõu küsinud riigiprokurör Rauno Kiriselt, kuulati riigiprokurör nende väidete kontrollimiseks tunnistajana üle. Ausa õigusemõistmise huvides ei pea ma õigeks ega võimalikuks kriminaalmenetluses kogutud andmeid kohtueelse menetluse kestel detailselt avaldada, küll aga saan kinnitada, et info, mille prokuratuur on meedias avaldanud, on menetluses seni kogutud tõenditega kooskõlas,“ ütles Entsik. Varem on Entsik öelnud, et endise politseijuhi Vaheri ja kõrgete PPA ametnike kohta kriminaalmenetluse alustamine ei olnud kergekäeline otsus. „Saan seda kinnitada, et selle kriminaalmenetluse alustamine ei toimunud kergekäeliselt. Loomulikult on see põhjalikult läbikaalutud otsustus ja kindlasti on see väga ebameeldiv menetlus kõigile asjaosalistele ja ka pealtvaatajatele,“ ütles riigiprokurör.„Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,“ on Entsik öelnud. „Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,“ lisas riigiprokurör. Asja menetlevad riigiprokuratuuri juhtimisel kaitsepolitsei ametnikud.


10 märki, et sa peaksid selle jobu silmapilkselt maha jätmaJobud. Need on inimesed, kes kasutavad teisi ära ja toovad lõppkokkuvõttes hulga rohkem kahju kui kasu. Nad on enesekesksed ja nad ei mõista tegelikult, et teistel inimestel on tunded. Nad on pesuehtsad jobud, kes usuvad, et nad väärivad hulga rohkem, kui nad saavad.Siin on kümme karmi märki, et oled suhtes jobuga.
1. Tal on mõttes paika pandud, kui palju ta potentsiaalne tüdruksõber kaaluda tohib.
Kas ta on maininud, et tema tüdruksõber ei tohi ületada teatud kaalu? See on põhimõtteliselt meeste versioon sellest, kui naised ütlevad, et neil peab olema üle kahe meetri pikk mees – mõlemad variandid on võrdselt tobedad.
Pole midagi halba selles, kui keegi eelistab saledaid või hoopis kurvikaid naisi, aga kui ta nimetab päriselt kilogrammide arvu, on see poisikese jutt.
2. Sa oled näinud, kuidas ta teeb maha naisi, kes pole tema maitse.
Kui mehel pole probleemi rääkida inetult või kohelda ebaviisakalt naisi, kes pole tema maitse, on aeg talle ust näidata. Saabub ka see päev, kui ta räägib sinust kehvasti.
3. Ta on öelnud misogüünseid asju.
Ei! See on suur punane lipp. Parimal juhul on ta rumal. Halvemal juhul näitab ta sulle avalikult, et peab end sinust tähtsamaks ja kohtleb sind vastavalt.
4. Sinu juures külas olles nõuab ta asju, mida sa teha ei taha.
Mees, kes ilmub sinu juurde ja nõuab, et teeksid talle õhtusöögi, on loomupäraselt jultunud. Las nälgib!
5. Ta teeb avalikult stseeni, kuid nimetab sind hulluks, kui ütled, et sa ei taha teda enam näha.
Selles pole midagi halba, kui sa ei taha, et sind avalikult häbistatakse. Sa ei pea tema jamasid taluma.
6. Kui sa ütled, et sa ei taha midagi teha, siis ta viriseb või mängib ohvrit, kuni sa järele annad...
See on manipuleeriv emotsionaalne väljapressimine.
7. Tal on hea poisi sündroom.
Ta räägib sellest, kuidas naised tahavad ainult jobusid. Sul on tunne, et ta mängib ohvrit, ehkki ta ei käitu sinuga sugugi hästi. Jah, ka head poisid on jobud. Seepärast nad ongi tavaliselt vallalised, ja peaksidki jääma.
8. Ta käitub nii, nagu oleks sinuga väljas käimine pigem töö kui privileeg.
Kui keegi arvab, et ta on sinu jaoks liiga hea, siis tõenäoliselt on asi risti vastupidi.
9. Ta tahab, et sa teeksid tema jaoks üha rohkem ja rohkem, et suhe püsiks.
Parem on olla üksi kui koos sellise inimesega.
10. Inimesed küsivad, miks sa teda talud.
Kui inimesed väljendavad sinu pärast muret, on see märguanne astuda samm tagasi ja mõelda natuke oma suhte üle, vahendab YourTango.


Valetajate koalitsiooni mittelegitiimne valitsus lausa pakub põhjust enda kukutamiseksEi möödu peaaegu päevagi, kui valetajate koalitsiooni poliitikud või ministrid ei paku välja mõnda uut põlve otsas kokku klopsitud maksu, nagu tegi seda kliimaminister Kristen Michal, pakkudes äsja välja prügiladustus- ja põletusmaksu. Kuna enne valimisi võis huultelt lugeda, et maksud ei tõuse, on ühiskonnal õigus valetajad “tühistada”.
Riigikogu valimised valimised on niigi vähemalt vormiliselt mittelegitiimsed: võimule saanud seltskond sai kohad valskusega, algatades peamise opositsioonijõu vastu igasuguse katteta infosõja – hirmutamise ja valedega saadud tulemust peetakse kogu demokraatlikus maailmas ebaseaduslikuks. Lisaks on paljud instantsid tunnistanud e-valimiste suuri puudujääke, mistõttu ka kahtlaste vahenditega saavutatud valimisvõit ei ole seaduslik.
Aga moraalselt võttis valetajate koalitsioon endalt igasuguse legitiimsuse sellega, et ei käsitlenud valimiskampaanias vähimalgi määral oma peaeesmärki ehk maksutõusu. Vastupidi, kolmanda valitsuse peaminister Kaja Kallas soovitas oma valelikelt huultelt lugeda, et maksud ei tõusvat. Kui nüüd, valimiste järel toimub pretsedenditu maksutõus, siis on tegu ülisuure valimispettusega – rahvale lubati, et maksud ei tõuse, aga nüüd on see põhiteema. Sellega on valitsus võtnud endalt igasuguse legitiimsuse, tegu ise on ebaeetiline ja amoraalne.
Võimuseltskond mõistagi võimult ei taandu, vaid liputab rahva ees valimistel valedega saadud mandaati. Selle vastu on rohi – vastupanuliikumine ja see pole sugugi mitte Jüriöö ülestõus, vaid türanliku valitsuse täiesti seaduslik, demokraatlike ja legaalsete vahenditega võimult taanduma sundimine. Eeskuju on olemas: Kaja Kallase suure sümpaatia, president Macroni Prantsusmaa rahvaliikumine, mille kohta ei väida keegi, et see oleks ebademokraatlik. Ka Prantsusmaal sülitavad võimurid rahvale näkku: kuigi absoluutne enamus on pensionireformi vastu, surutakse see jõuga läbi. Kui demokraatia ei tööta, tullakse tänavatele.
Praegune vasakliberaalne võimukamp sipleb juba omaenda sigaduste tagajärgedes, nagu üks võimupartneritest Eesti 200, millel on päris isiklik slavaukrainilik korruptsiooniskandaal. Vastupanuliikumisele annab legitiimsust juurde seegi, et võimukoalitsioon on alustanud traditsioonilise ühiskonna hävitamist – kuritegelik oleks see ühiskond, kes sellele vastu ei hakkaks.
Mai lõpus on Toompeale suur meeleavaldus traditsioonilise pere kaitseks ja “abieluvõrdsuse” vastu. Kohtume seal!
Uued Uudised


Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 8. maiksRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 8. maiks
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=08.05.2023>.
Esimene lugemine – üks eelnõu
Valitsuse algatatud perehüvitiste seaduse ning perehüvitiste seaduse,
perekonnaseaduse ja töölepingu seaduse muutmise seaduse muutmise seaduse
eelnõu (17
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/19b5c317-2cd1-47d2-a40b-
633f2c3f8c13/perehuvitiste-seaduse-ning-perehuvitiste-seaduse-
perekonnaseaduse-ja-toolepingu-seaduse-muutmise-seaduse-muutmise-seadus>),
millega plaanitakse suurendada elatisabi suurust ja vähendada vähem kui
aasta tagasi kokku lepitud lasterikka pere toetusi.
Eelnõu kohaselt suureneb alates 1. jaanuarist 2024 elatisabi, mida riik
maksab lapsele juhul, kui elatist maksma kohustatud vanem elatist ei maksa
või ei tee seda vajalikus mahus, 100 eurolt 200 eurole kuus. Eesti ühe
vanemaga pered on võrreldes teiste peretüüpidega suurimas vaesuses –
kolmandik üksikvanema leibkondadest elab suhtelises vaesuses.
Alates 1. jaanuarist 2024 on lasterikka pere toetuse suurus kolme kuni kuue
lapse puhul 450 eurot kuus ning seitsme ja enama lapse puhul 650 eurot
kuus.
Alates 1. juulist 2023 tunnistatakse kehtetuks lasterikka pere toetuse
maksmise sujuva lõppemise regulatsioon, mis nägi ette lasterikka pere
toetuse maksmist kuni pere noorima lapse 19-aastaseks saamiseni. Kuna
regulatsioon on jõudnud kehtida vaid mõned kuud, puudutab see muudatus
väheseid peresid. Samuti loobutakse 1. maist 2024 jõustuma pidanud
lasterikka pere toetuse indekseerimisest pensioniindeksiga.
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Kell 11 – komisjonide istungid
Euroopa Liidu asjade komisjonis – kell 14.00: Eesti seisukohad 11.-12.
mail toimuval Euroopa Liidu välisasjade nõukogu mitteametlikul
kohtumisel, kutsutud välisminister Margus Tsahkna; Eesti seisukohad
15.-16. mail toimuval Euroopa Liidu haridus-, noorte, kultuuri- ja
spordinõukogu istungil, kutsutud haridus- ja teadusminister Kristina
Kallas;
keskkonnakomisjonis – kell 11.10: Keskkonnaministeeriumi tööplaanidest,
kutsutud kliimaminister Kristen Michal; Balti Assamblee Eesti delegatsiooni
liikmete nimetamine; Keskkonnainvesteeringute Keskuse ja Riigimetsa
Majandamise Keskuse nõukogu liikmete nimetamine;
kultuurikomisjonis – kell 11.10: Haridus- ja Teadusministeeriumi 2023.
aasta tööplaanist, kutsutud haridus- teadusminister Kristina Kallas;
Kultuuriministeeriumi 2023. aasta tööplaanist, kutsutud kultuuriminister
Heidy Purga (A. Rei nõupidamisruum);
maaelukomisjonis – kell 11.10: kohtumine Eestimaa Talupidajate
Keskliiduga, kutsutud Eestimaa Talupidajate Keskliidu juhatuse liige Kerli
Ats;
majanduskomisjonis – kell 11.10: ehitusseadustiku, ehitusseadustiku ja
planeerimisseaduse rakendamise seaduse ning riigivaraseaduse muutmise
seadus (746 UA<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/b37f5973-52c
5-4202-ac86-0dab876fdd77/ehitusseadustiku-ehitusseadustiku-ja-
planeerimisseaduse-rakendamise-seaduse-ning-riigivaraseaduse-muutmise-
seadus>), kutsutud presidendi õigusnõunik Hent-Raul Kalmo;
majutusasutuste käibemaksu erandi kaotamisest, kutsutud Eesti Hotellide ja
Restoranide Liidu ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi
ettevõtlus- ja tarbimiskeskkonna esindajad;
rahanduskomisjonis – kell 11.15: Riigikogu otsus „Urmas Varblase Eesti
Panga nõukogu esimehe ametisse nimetamine“ eelnõu (23 OE<https://www.ri
igikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/8e910517-da82-4f9d-b730-b90d1e5b6e5a
/riigikogu-otsus-urmas-varblase-eesti-panga-noukogu-esimehe-ametisse-
nimetamine>); Riigikogu otsus „Eesti Panga nõukogu liikmete
nimetamine“ eelnõu; Riigikogu otsus „Tagatisfondi nõukogu liikmete
nimetamine“ eelnõu; majutussektori käibemaksuerandi kaotamise mõjude
kiiranalüüsi tellimisest; arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile: Nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (2011/16/EL)
maksustamisalase halduskoostöö kohta (SEC(2022) 438, SWD(2022) 400,
SWD(2022) 401, SWD(2022) 402, COM(2022) 707);
riigikaitsekomisjonis – Balti Assamblee Eesti delegatsiooni liikmete
nimetamine; valitsuse riigikaitsevaldkonna plaanidest, kutsutud
kaitseminister Hanno Pevkur;
sotsiaalkomisjonis – kell 11.15: perehüvitiste seaduse ning
perehüvitiste seaduse, perekonnaseaduse ja töölepingu seaduse muutmise
seaduse muutmise seaduse eelnõu (17
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/19b5c317-2cd1-47d2-a40b-
633f2c3f8c13/perehuvitiste-seaduse-ning-perehuvitiste-seaduse-
perekonnaseaduse-ja-toolepingu-seaduse-muutmise-seaduse-muutmise-seadus>),
kutsutud sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo; Balti Assamblee Eesti
delegatsiooni liikmete nimetamine;
väliskomisjonis – kell 11.15: Ukraina arengutest, kutsutud Eesti
suursaadik Ukrainas Kaimo Kuusk ning Välisministeeriumi esindaja; Eesti
seisukohad 11.-12. mail toimuval Euroopa Liidu välisasjade nõukogu
mitteametlikul kohtumisel, välisministri välispoliitilised prioriteedid,
kutsutud välisminister Margus Tsahkna; Riigikogu Ukrainat toetava avalduse
ettevalmistav arutelu;
õiguskomisjonis – kell 11.15: Riigikogu otsuse eelnõu „Euroopa Liidu
Õiguskaitsekoostöö Ameti tegevust kontrolliva parlamentaarse
ühiskontrolli töörühma liikmete nimetamine“ algatamine;
korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: komisjoni tööst;
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: riigi rahanduse
seisust ja planeeritavatest maksumuudatustest, kutsud rahandusminister Mart
Võrklaev, Rahandusministeeriumi eelarvepoliitika asekantsler Sven
Kirsipuu, Rahandusministeeriumi finants- ja maksupoliitika asekantsler
Evelyn Liivamägi ning Riigikontrolli kommunikatsioonijuht Priit Simson;
istung on avalik, toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et>
(ruum L333 ja videosild).
Sündmus
Kell 12 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas kohtub USA suursaadiku George
P. Kentiga.
Riigikogu pressiteenistus
Maris Meiessaar
tel 631 6353, 5558 3993
e-post maris.meiessaar@riigikogu.ee<mailto:maris.meiessaar@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Martin Helme Budapestis: „Meie ees on täielik frontaalrünnak meie tsivilisatsiooni vastu“ (lisatud video)Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Martin Helme käis sel nädalal esimest korda Ungaris. Mitme tuhande osalejaga konverentsil ütles avasõnad video teel Donald Trump. Helme teatas oma kõnega esinedes, et maailm seisab silmitsi eksistentsiaalse ohuga. Liberaalid hävitavad tsivilisatsiooni ning normaalsed inimesed peavad moodustama ühisrinde.
Kõne tekst:
„Tundub asjakohane viidata siinkohal Ameerika poliitikale. Vanasti öeldi seal, et parempoolsed arvavad, et vasakpoolsed on rumalad ning vasakpoolsed arvavad, et parempoolsed on kurjad. Seetõttu arvavad vasakpoolsed, et neil on õigus oma oponente teotada ja raevukalt rünnata.
Mina arvan aga, et asjad on täpselt vastupidi. Vasakpoolsed on need, kes on kurjad ning parempoolsed on rumalad, kuna nad ei mõista, kes on meie vastas. See ei ole vasakpoolsete rumalus, miks nad üritavad hävitada perekonda, vanemlikke õigusi, normaalset ja tervet lapsepõlve… see on kurjus.
See pole rumalus, mis pöördumatult sandistab ja kahjustab lapsi nii füüsiliselt kui vaimselt transsoolisuse agenda nimel. See on puhas kurjus.
Ja see pole rumalus, hävitada parim jõukust tootev majandusmudel, mis on turumajandus, mis on andnud meile tööstusliku tootmise, küllusliku ja odava energia ja innovatsiooni ning asendada see uuskommunistliku plaanimajandusega, mis viib, nagu see on varem alati viinud, massilise vaesuse, eraomandi kadumise ning uue pärisorjuseni. Kõike seda muidugi kliimaaktivismi nimel. See pole rumalus, see on kurjus.
Ja see pole rumalus, hävitada rahvusriike massiimmigratsiooni läbi ning riigiüleste organisatsioonide kaudu, mida te ei saa välja hääletada. Need riigiülesed organisatsioonid võtavad ära võimu rahva käest. See on kurjus.
See pole rumalus, mis ajendab ristisõda sõnavabaduse, avaliku ja jõulise arutelu vastu selle nimel, et peatada kahjulik või vihkajalik kõne. See on muidugi kõne, mida vasakpoolsed ei suuda taluda või millega nad lihtsalt ei nõustu. Tsensuur on lihtsalt kuri.
Ning kui me ei mõista, kes on meie vastas. Kui me jätkame nende õigustamist, öeldes, et nad on lihtsalt naiivsed, et nad tegelikult ei mõtle seda, et nad muudavad oma meelt, kui nad näevad, millist kahju nad tekitavad… siis me tõesti oleme rumalad.
Meie ees on täielik frontaalrünnak meie tsivilisatsiooni vastu. Meie sõnavabadus, liikumisvabadus, südametunnistuse vabadus hävitatakse, kui me ei võitle vastu.
Meie jõukus, õigus eraomandile, valikuvabadus tarbijana hävitatakse, kui me ei võitle vastu.
Meie rahvad, meie keel, meie kultuuripärand hävitatakse, kui me ei võitle vastu.
Ükski neist pole eraldi teema. Seda kõike seob kokku kuri intelligentne disain. See on endiselt seesama vana plaan luua uus inimene. Ma olen kindel, et seekord on ta sooneutraalne.
Ja see on endiselt seesama vana plaan luua uus ühiskond. Ning muidugi selleks, et seda teha, tuleb hävitada vana inimene ja vana ühiskond. Ning oh kuidas nad praegu meie tsivilisatsiooni hävitavad.
Kurjuse jõud on ehitanud muljetavaldava võrgustiku inimestest ja institutsioonidest, et meid hävitada ja orjastada. Nad on edukalt korrumpeerinud peaaegu iga lääne institutsiooni, alates meediast kuni ülikoolide, kirikute, koolide ning sõjaväe ja äriettevõteteni. Nad on isegi korrumpeerinud spordi.
Nad ei hoidu isegi valimiste manipuleerimisest.
Seega peame meie, normaalsed inimesed, ehitama üles headuse võrgustiku, et võidelda vastu ja võtta tagasi see, mis kuulub loomuomaselt meile – meie vabadused, meie jõukus, meie tulevik. Ning see on täpselt see, mida me siin teeme.
Daamid ja härrad, meie vastas on eksistentsiaalne oht. Seega, me peame mõistma, et me pole pelgalt opositsioon liberaalsele, korrumpeerunud, globalistlikule valitsejate klassile… me oleme vastupanuliikumine sellele. Ning ühiselt oleme me võidukad. Aitäh!“


Andrei Terekhov: Keskerakond on oma poliitilised kombitsad vene koolide õpilaste sekka surunudTallinna vene koolid on linnavõimu poolt politiseeritud. Keskerakond on Tallinnas võimul olnud juba 20 aastat. Selle ajaga on nad hakkama saanud nii mõnegi teoga: korruptsioon, raha raiskamine, populism jne. Olles ise Lasnamäe Vene Gümnaasiumi õpilane ja õpilaseesinduse liige, on mulle minu ja teiste linna koolide puhul silma jäänud Tallinna võimupartei ideoloogia vaadete pealesurumine ja propageerimine koolide juhtkonna poolt. Milles see väljendub? Koolijuhtimise struktuur on huvitav. Munitsipaalkoole juhib omavalitsus, mis on igati loogiline. Normaalsetes KOV-ides hoitakse kool ja poliitilised huvid lahus. Meil, eriti vene koolides, mitte. Koolijuht on Keskerakonda kuuluv mitte alati kompetentne isik. Lisaks on juhtkond täis ainult talle lojaalseid inimesi. Tihti kuulub „kooli kartelli“ huvijuht, kelle abil on võimalik noortega kontakti luua. Tema korraldab üritusi, mida külastavad tihtipeale ka teised linnaametnikud, kes on omakorda jälle Keskerakonna taustaga. Samuti on huvijuht peamine kontaktisik, kelle kaudu käib põhiline info levitamine väljaspool kooli toimuvate ürituste kohta. Tema saab saata õpilasi sinna, kuhu talle sobib. Näiteks, kui organiseerijad on lojaalsed ja ei hakka rääkima ühtse eestikeelse hariduse tähtsusest. Samas, kui üritusel selliste „rumalustega“ tegeletakse, võib huvijuht vabalt kutsekirja ignoreerida, jättes seda tehes noored oma mulli sisse. Samuti on huvijuht isik, kes koordineerib õpilasomavalitsuse tööd. Eesti Õpilasesinduste liidu lehelt loeb välja, et üle poole Lasnamäe linnaosa koole liitu ei kuulu. See tähendab, et kooli õpilasesinduse töö juhtimine võib olla nii, nagu on juhtkonnale mugav - ei ole põhikirja, asjatundlikult jagatavaid kohustusi ja teisi tähtsaid kooliorganisatsioonile vajalikke elemente. Sellest tulenevalt ei ole sätestatud ka juhtfiguuride valimisi, neid määrab ainult huvijuht! Ja õpilaste „esindajad“ võivad kas vaikida või näidata tugevat poolehoidu Keskerakonna poliitikale. See toob kaasa aktiivsuse stagnatsiooni noorte seas. Nii juhtub, et koolis viiakse ellu suurt, aga õrna, propagandavõrku - juhtkond-õpilasesindus-tavaline koolinoor. Ka minu klassis on neid, kes on väärinforuumis ja seetõttu eestikeelse hariduse vastu. Ja mina üritan neile selgeks teha, miks see üleminek vajalik on. Miks ostis Keskerakond ära nii kooli, kui ka õpilaste „esinduse“? Väga lihtne - et uus veri peale tuleks. Keskerakond on hääbuv erakond. Reiting on eriti kasin just noorte seas. Keskerakonnale on omane varjata kaotusi ja otsida süüdlast, kas omade või võõraste seast. Kaotused peidetakse ära viisil, millega võetakse hulganisti juhuslikesse linnastruktuuridesse tööle, et tekiks pilt mitmest noores eas erakonnaliikmest. Kuid need noored ei ole seal oma põhimõtete, vaid raha pärast. Mõni aeg tagasi oli suur küsimus, kas tulevad erakonna uue esimehe valimised, aga juba enne kongressi kinnitust kirjutasid paljud kesknoored, et on just Kõlvarti poolt, kuna „Mišal“ on alati tööd pakkuda. Muidu alati Ratast toetanud seltskond hüppas üksmeelselt teisele poolele üle, kui tuli välja, et Keskerakond ei kuulu tulevasse valitsusse. Neid põhimõteteta noori leitakse just kontrollitud ja heakskiidetud koolidest, kus neile räägivad asja ära „tublid“ huvijuhid, linna kaelas olevad osaluskogude mentorid, kes tegelevad osaluskogudega linnaosades, linnaosavalitsuste töötajad ja teised. See on üks põhjus. Teine on selleks, et ka passiivsetele noortele oma ideid anda ja panna neid uskuma, et Keskerakond ongi ainus „normaalne“ partei - poliitiliselt neid isoleerida. Vladimir Žirinovski (suurvene šovinist ja Putini kontrollitud opositsiooni erakonna LDPR juht, suri 2022. aastal) ütles 2014. aastal saates „Õhtune Urgant“ umbes 6-8 aastasele poisile - „Kas oskad nimetada teisi (erakondi),“ vaikus, „Tubli! Pole vaja teada teisi, kõik teised on prügi!“ Nii käib ka Tallinna vene koolides. Keskerakonna aeg on möödas. Ootan põnevusega, millal linnavõim koolidest kaob ja need propagandast puhtaks saavad! Võib-olla saan ma seda veel isegi enda koolis näha.


Prigožinil ja Kadõrovil õnnestus väidetavalt laskemoon välja pressida – Bahmutist ei taandutaVene erasõjafirma Wagneri juht Jevgeni Prigožin teatas, et neile lubati anda vajalik laskemoon ja varustus, mille tõttu nad siiski ei tõmbu Bahmutist tagasi. USA mõttekoja Sõjauuringute Instituudi (ISW) hinnangul näitab see, et Vene armee juht Ukrainas ja kindralstaabi ülema Valeri Gerassimov ei kontrolli vägesid Ukrainas.«Öösel saime esimest korda kogu selle aja jooksul lahingkäsu. Meile lubati nii palju laskemoona ja relvi, kui me vajame edasiste operatsioonide jätkamiseks. Meile on lubatud, et kõik vajalik, et takistada vaenlast meid ära lõigata, paigutatakse meie külgedele,» Wagneri ülem Jevgeni Prigožin
«Meile on öeldud, et me võime Bahmutis tegutseda nii, nagu me seda vajalikuks peame,» lisas Prigožin.
Prigožini väide tuleb kaks päeva pärast seda, kui ta ähvardas Venemaa kaitseministeeriumi, et tema palgasõdurid lahkuvad Bahmutist 10. mail laskemoona puuduste tõttu. Üleeile pakkus Tšetšeenia juht Ramzan Kadõrov, et tema Ahmat eriüksuslased võivad Wagneri postisioonid üle võtta, mille peale Prigožin palun Vene juhtkonnalt luba selle tegemiseks.
Prigožin ja Kadõrov võisid Vene armee juht Ukrainas ja kindralstaabi ülemat Valeri Gerassimovi jätkama laskemoona jagamist Wagneri vägedele Bahmutis, vaatamata Gerassimovi soovile seda enam mitte prioritiseerida, hindas ISW.
Venemaa kaitseministeerium ei ole tõenäoliselt muutnud oma kavatsust deprioritiseerida ründeoperatsioone, et säilitada laskemoona kogu Ukrainas vastupealtungi kartuses, nagu ISW hiljuti hindas. Prigožin ja Kadõrov tõenäoliselt šantažeerisid Venemaa kaitseministeeriumi tõhusalt, et see eraldaks ressursse Wagneri jõududele Bahmutis, ähvardades tõmmata Kadõrovi tšetšeeni väed teistest rindeosadest välja, et asendada Wagneri vägesid Bahmutis.
«Kadõrov palus üleeile luba Tšetšeenia «Ahmat» üksuste üleviimiseks teistest suundadest, et võtta üle Wagneri positsioonid Bakhmuti suunal. Kadõrovi kiri Putinile möödus Venemaa käsuliinist ja Tšetšeenia vägede tagasitõmbamine teistest rindeosadest kujutas endast tõenäoliselt ohtu Venemaa kaitseliinidele, mida Gerassimov ja Šoigu või Putin ei näi olevat tahtnud võtta,» kirjutab ISW.
«Nende tagasitõmbumine nendelt positsioonidelt oleks võinud õõnestada Venemaa kaitsevõimet ning ettevalmistusi enne kavandatud Ukraina vastupealetungi. Šoigu ja Gerassimov, kes on olnud järjekindlalt lojaalsed Putini käskudele, võisid alternatiivselt otsustada eraldada laskemoona Wagnerile Putini korraldusel,» lisas ISW.

Edukas väljapressimine näitab, et Gerassimovil puudub kontroll Vene vägede üle

Kadõrovi ja Prigožini ilmselt edukad väljapressimispüüdlused näitavad lisaks, et Gerassimov ei kontrolli tegelikult kõiki Vene vägesid Ukrainas, kuigi ta on Vene vägede juht Ukrainas.
Prigožin väitis ka, et kaitseministeerium andis Wagnerile täieliku vabaduse operatsioonideks Bahmutis ja määras armeekindral Sergei Surovikini vahendajaks kaitseministeeriumi ja Wagneri vahel. See näitab ISW hinnangul, et Gerassimov ja võimalik, et kaitseminister Sergei Šoigu ei ole võimeline Prigožinit ja Kadõrovi alluvatena juhtima, vaid peavad selle asemel pidama nendega läbirääkimisi kui võrdväärsetega.
«Need sündmused tekitavad küsimusi Venemaa võime kohta koordineerida ühtset, kogu rinnet hõlmavat kaitsekampaaniat. Näib, et Venemaa sõjaväejuhatus delegeerib vastutuse Ukraina rinde eri sektorite eest üha enam erinevatele Venemaa komandöridele, samal ajal kui armeejuhi volitused vähenevad jätkuvalt. Gerassimovi halvenenud võime kontrollida oma komandöride tegevust piirab tõenäoliselt veelgi Venemaa sõjaväe võimet viia läbi ühtseid operatsioone, mis hõlmavad erinevaid vastutusvaldkondi,» kirjutas ISW oma analüüsis.
Kadõrov tõenäoliselt kaotas hiljuti oma poolehoiu Putiniga seoses tema vägede piiratud rolliga ning nägi Prigožini ähvardusi taganeda Bahmutist kui võimalust näidata oma vägede olulisust ja tõhusust.


Kossuliiga meister selgus ülipõnevas lõpuheitlusesKossuliiga hooaeg on läbi. Esiliiga meistriks tuli ülekaaluka 111:82 (poolaeg 63:45) võiduga Ilves Transport, seevastu meistriliiga finaal pakkus närvikõdi viimaste sekunditeni. Sealt väljus võitjana minimaalse, ühepunktilise eduga SKA/Päästekool.
Liigahooaja põhiturniiril oli RLV Massive mõlemas mängus SKA/Päästekoolist parem. Päästekool suutis aga talvistel karikavõistlustel Massive‘t ühe punktiga edestada. Oli selge, et kossuliiga juba legendaarseks saanud vastasseis on juba enne mängu algust intriige täis.
450 pealtvaataja ees said paremini minema RLV-lased. Esimese veerandi järel oldi peal viie punktiga, poolajapausiks juba kuuega. 41:35 RLV juhtimisel pausile mindigi.
Teisel poolajal Päästekool küll üritas, mis ta üritas, kuid juhtima ei suudetud kuidagi minna. Samas ei suutnud RLV kordagi nii suurt edu sisse saada, et natukenegi end rahulikumalt tunda. Viskekahur Kristo Saage langes vigadega välja ning neli minutit enne lõppu kärises vahe lausa üheksale punktile.
Päästekooli ülevälja press kandis aga vilja, vastased tegid pallikaotusi ja ise oldi resultatiivsed. 24,7 sekundit enne mängu normaalaja lõppu tabas Päästekooli eest kolmese Gregor Rauman, viies nad kahepunktilisest kaotusseisust ühega juhtima. Viimase rünnaku õigus jäi Massive kätte, korvi alla murdnud Timo Eichfuss aga eksis ja 75:74 lõppskooriga kroonitigi SKA/Päästekool 2023. aasta Škoda Kossuliiga meistriliiga võitjaks.
Võitjate skoori eest kandsid hoolt 18 punktiga Tõnis Peil, Kristo Saage ja Sven Pugonen viskasid mõlemad 14 silma. Kohtumise parimaks mängijaks valitud Veiko Simm tegi 11 punkti ja 13 lauapalliga kaksikduubli. Kaotajate parim oli Timo Eichfuss 17 punkti ja 8 lauapalliga.
"Ühe viske mäng, aga see tuleb õigel ajal teha," naeris meistermeeskonna treener Mikko Virkala. "Me ei saanud end hästi käima ja läksime vastase aeglase tempoga kaasa. Viimasel veerandil hakkasime neid üle välja pressima, sundides neid pallikaotustele." Jutu katkestas Virkala hoolealune, kes võidu tähistamiseks mehele pudelitäie vett krae vahele kallas.
Läbimärg Virkala meenutas, et see on kossuliiga kümneaastase ajaloo jooksul esimene kord, kui sama meeskond on võitnud nii karika, kui ka meistritiitli. "Karikas sai neid ühega võidetud, eelmisel õhtul hakkas endal kummitama, et võiks ju nüüd ka. Au ja kiitus igatahes meie poistele."
Virkala, kes on ühtlasi ka kossuliiga eestvedaja kinnitas, et liiga jätkub asi ka uuel hooajal. Mees kergitas ka saladusloori ning sõnas, et naabermaakondadest võib uueks hooajaks veelgi enam tiime lisanduda.

Ilves ei andnud rakverlastele võimalustki
Esiliiga finaal kujunes ühepoolseks. Oma osa mängis selles Ilves Transporti kogenumad mängijad. Škoda Rakvere jäi juba peale esimest viit minutit 11:21 kaotuseisu. Poolajaks juhtis Ilves 63:45. Rahulikus jookse-viska rütmis kulgenud mängus enam pinget ei tekkinudki ning vahepeal juba 38 punktiga juhtinud Ilves sai lõpuks 111:82 võidu.
Meistrite poolel hiilgas Mihkel Kurg 27 punktiga. 21 punkti viskas Janari Alavere ja 19 silma Hans Keskküla. Kaotajate parim oli Kristo Tammiksaar 24 punktiga.
Mängu parimaks valitud Ilvese mängija Mihkel Kurg ütles, edu taga oli kogenum meeskond, kellest paljud on kõrgliigas pallinud. Edasiste plaanide osas nauditakse kõigepealt suvepuhkust. "Emotsioon, mis sellest hooajast saime on päris hea, nii et tasub edasi pusida," rääkis Kurg.


Sõjaoht võib tuua tulevikus kohustusliku küberkindlustuse    Hiljutine kohtulahend kohustab kaheksat kindlustusfirmat hüvitama ravimifirma Mercki tabanud lunavararünde käigus tekkinud kahju. Vahejuhtumi järelmite põhjal võib oodata, et üha rohkemad kindlustusfirmad loobuvad ettevõtete küberohtude vastu kindlustamisest, vahendab R2 tehnikakommentaaris Kristjan Port.   Olukord, milles sa tead midagi, mida teised ei tea, tekitab reelina eelise, millest saab kasu lõigata, sealhulgas rikastuda. Näiteks teades, millal kellegagi juhtub õnnetus, saab teenida suurt tulu kindlustust pakkudes. Kindlustuse valdkonnas kaubeldakse tulevikuga eeldusel, et osapoolte teadmistes on piisav erinevus. Kindlustusevõtja on võimaliku ohuga üksi. Ta ostab väikese raha eest turvatunde juhuks, kui tulevikus peaks juhtuma midagi, mida ta ei suuda kinni maksta. Kindlustuseandja näeb kõiki ohu juhtumeid ja talle teadaolevalt enamike klientidega seda ei juhtu. Tekib tasakaal, mille tõttu suudetakse hädast pääsenutelt kogutud maksudega hüvitada harvad õnnetusjuhtumid. Üks võtmeküsimus on seejuures ohu tekkepõhjused. Terved inimesed hindavad oma riski teisiti ega soovi end kindlustada. Kui end kindlustavad ainult haiged, läheb kindlustaja pankrotti. Järelikult tuleb leida tasakaal. Kas ühte osapoolt riskide teabega mõjutades või juhul kui kindlustajateks on peamiselt haigestumise riskiga indiviidid, tuleb tõsta kindlustusmakset tasuvuse piirini. Hinnatõusu peale vaatavad osa potentsiaalsetest klientidest hinnasilti ja leiavad, et nende risk on siiski väiksem ning loobuvad teenusest. Selle peale kindlustaja tõstab veelgi tasu. Protsess võib läbida mitu astet, aga lõpuks on kindlustuse hind nii suur, et seda on nõus maksma vaid väga haiged inimesed. Ühesõnaga, süsteem pole enam jätkusuutlik ja liigub murdumispunktini. Põhjus ei seisne ahnuses, vaid tegu on ratsionaalse valikuga. Ometi teeniks toimiv kindlustussüsteem kõigi huve. Head lahendust pole. Tervise valdkonnas annab enam-vähem rahuldavaid tulemusi paljudes riikides kehtiv kohustuslik tervisekindlustus. Edu ei ole garanteeritud, sest mõlemad lepingu osapooled riskivad ja püüavad oma kasu maksimeerida. Tegemist ei ole vaenlastega, kuigi pärast pandeemia-aastate meeleolusid võib paista olukord sellisena, et üks huvipool tahaks kõiki vaktsineerida ja teine võtab seda vabaduse piiramise või mõne konspiratsioonina rikkast fantaasiakogumikust. Tegelikult on taustal lihtne terviseteenuste tagamise arvutus. Inimest ohustab palju hädasid. Tervise kõrval on selliseks kindlasti liiklus, milles on osalejate kindlustamine lahendatud samuti kohustuslikus korras, kuigi paljude sõidukijuhtide arvates nende oskused välistaks hädasid. Eriti enesekindlad on loomulikult purjus juhid. Suurem osa kindlustusest on siiski vabatahtlik. Sellest võib välja lugeda, et osapooled usuvad teadvat teisest rohkem. Teisalt, juhul kui üks huvipool on veendunud, et teine teab temast oluliselt rohkem, tekivad nähtused, mida ei saa kindlustada. Näiteks ei saa kindlustada abielu lahutusi ega sõdu. Omaette põnevaks piirijuhtumiks on kujunemas elu infotehnoloogiliste aspektide kindlustamine, peamiselt küberrünnakute vastu. Ükski ettevõte ei soovi olla ohvrirollis ja püüab end mõistlikul määral kaitsta. Kindlustaja on sellega arvestanud ja pakub õnnetuse puhuks hüvitist. Seni kuni mõlemad usuvad, et teavad midagi teisest paremini ja saatus soosib nende poolt, süsteem toimib. Tasakaal võib aga kiiresti mureneda. Küberkindlustuse nõuetest on kõige levinumad lunavara, rahaülekande pettused ja ettevõtete e-posti kompromiteerimispettused. Aastal 2017 levis Ukrainas pahavara NotPetya. Ekspertide hinnangul oli tegemist Venemaalt suunatud rünnakuga naaberriigi vastu. NotPetya lunavaraga püüti seisata riigi jaoks oluliste teenuste infosüsteeme. Ukrainast levis pahavara teistesse riikidesse. Muu hulgas nakatusid mitmete suurte ettevõtete arvutisüsteem. Näiteks ravimifirmas Merck seiskus umbes 40 000 arvuti töö, põhjustades firmale tõsist majanduslikku kahju. Õnneks oli ettevõttel ulatuslik, kõiki kahjusid kattev kindlustus. Ükski kindlustaja ei soovinud olla ainukene tagaja. Ligemale paari miljardi dollari suuruse halva juhtumi garantii oli sõlmitud kaheksa kindlustusfirmaga. Nad ei soovinud aga NotPetya juhtumit hüvitada. Kindlustajad väitsid, et tegemist on sõjalise rünnakuga ja sellised juhtumid ei kuulu hüvitamisele. Viis aastat kestnud vaidlus jõudis hiljuti kohtulahendini (pdf). Selles märgitase, et kindlustajal ei õnnestunud näidata ravimifirma seost sõjalise rünnakuga ja sõjaolukorra puhul tehtav erand ei kehti. Kindlustajad peavad hüvitama ravimifirmale tekkinud kahju. Juhtumil on ulatuslikud tagajärjed. Maailm virtualiseerib nii teenuseid kui ka sõdu. Elanikkonna heaolu kasvava sõltuvusega uue põlvkonna teenustest, suureneb seotud riskide kindlustamise vajadus. Ilma kindluseta jääb palju head realiseerimata. Virtuaalsemaks muutuv sõjategevus muudab aga maailma ettearvamatumaks. Kuum sõda toimub konkreetses geograafilises asukohas, ent selle virtuaalsed tagajärjed levivad üle maailma. Merck polnud ainuke NotPetya ohvriks sattunud suurettevõte. Analoogseid kindlustusest keeldumise juhtumeid leidub teisigi. Enam kui seitsmekümnest kindlustajast koosnevat sündikaati esindava Lloyd's of London teatas (pdf), et selle aasta kevadest ei kindlusta nad enam sõjalise rünnakuga kaasuvaid küberturbejuhtumeid. Kardetavalt muutub kübermaailma kindlustamine ajal, kui selle järgi vajadus kasvab, üha harvemaks. Sellest võib järeldada, et tulevikus lisandub tervise ja liikluskindlustuse kõrvale ka kohustuslik küberkindlustus. Esmaspäevast neljapäevani võib Kristjan Porti tehnoloogiakommentaari kuulda Raadio 2 saates "Portaal".    					Allikas:  "Portaal"


Maailmas on mitusada miljonit ettevõtet: kuidas nende hulgast vajalike kohta infot leida?Foto: Shutterstock
Maailma mastaabis on eestlased vägagi ettevõtlikud: asume riikide edetabeli tipuotsas nii ettevõtlustihedust kui uute firmade loomise tihedust iseloomustavate näitajate poolest. Aga jättes rahvastiku osa kõrvale? Eestis on praegu registreeritud ligikaudu 340 000 juriidilist isikut, millest valdav osa ehk 250 000 on osaühingud. Aga kui palju firmasid on kogu maailmas? Ja kuidas nende kohta vajadusel infot leida?
Päris täpset vastust ei tea muidugi keegi, sest riike on teadupärast üsna palju ning neis kõigis on oma registrid, andmebaasid ja ettevõtlusvormid, mida ühte statistikasse panna oleks keeruline. Kuid mingid andmed on siiski võimalik kokku koguda ning nende järgi ülevaateid teha. Üsna põhjaliku andmebaasi on loonud näiteks uuringufirma Statista, mille andmete kohaselt oli 2021. aastal maailmas kokku üle 334 miljoni ettevõtte.
Vaadeldes ettevõtete hulka maailmajagude kaupa, selgub, et ülekaalukalt kõige enam on firmasid Aasias – seal on neid toimetamas natuke üle 186 miljoni. Aasia on ka viimaste aastakümnete jooksul ettevõtete arvu kõige enam suurendanud maailmajagu: 2000. aastal oli seal statistika põhjal firmasid vaid 93 miljonit ehk kasv on üsna täpselt kahekordne.
Kuigi tagasihoidlikum, on ettevõtete arvu kasv olnud märkimisväärne ka Aafrikas, mis on tegutsevate firmade arvu poolest Aasia järel teisel kohal. Tunamulluste andmete järgi oli selles umbes 1,2 miljardi inimesega maailmajaos tegutsemas ligikaudu 63 miljonit firmat, mis tähendab umbes pooleteisekordset kasvu 23 aasta tagusega võrreldes: siis toimetas Aafrikas ettevõtteid hinnanguliselt 40 miljonit.
Aasia ja Aafrika järel tulevad üsna võrdsetena Euroopa ja Põhja-Ameerika: hinnanguliselt toimetab esimeses umbes 33 ning teises ligikaudu 32 miljonit ettevõtet. Neid arve kõrvutades tuleb esile huvitav aspekt: kahe aastakümne tagusega võrreldes on Euroopas ettevõtteid praegu märkimisväärselt rohkem – tõus umbes seitse miljonit, aga Põhja-Ameerikas on ettevõtete arv jäänud üsna samaks – tõus on olnud umbes 100 000 ümber.
Protsentuaalselt kõrgem on tõus olnud Lõuna-Ameerikas ning Austraalias, kus tegutsevate firmade hulk on juba rahvaarvu erinevuse tõttu suurusjärgu võrra erinev. Nõnda on hinnanguline ettevõtete arv Lõuna-Ameerikas suurenenud kahekümne aastaga 13 miljonilt (2000) 18 miljonini (2021). Austraalias toimetas tunamullu aga hinnanguliselt 1,1 miljonit ettevõtet – 2000. aastal oli neid vaid ligikaudu 770 000.
Huvitava statistilise faktina võib Statista andmekõveratest välja tuua, et kui ettevõtete arvu kasv oli aastail 2000 kuni 2021 üsna stabiilne, siis on üks aasta, mil hinnanguline firmade arv selgelt korraks peatus – ja see oli 2020. Näiteks Aafrikas langes ettevõtete arv aastaga üle kolme miljoni, Põhja-Ameerikas umbes miljon ning Euroopas pool miljonit. Tõus teistes maailmajagudes, peamiselt Aasias, tagas siiski selle, et kokkuvõttes firmade arv maailmas ei langenud.
Mõnikord läheb nii, et Eesti ettevõttel on vaja leida välisriikidest partnereid, mujal maailmas asuvate firmadega tehinguid teha või muid asju ajada. Enamasti on siis tarvis teha kas taustauuringut või leida hulga ettevõtete seast need, mis vastaksid teatud kindlatele parameetritele.
Kuid kui Eestis ollakse harjunud, et firmade kohta info leidmiseks tuleb lihtsalt lüüa otsisõna e-äriregistrisse või kasutada filtreid mõnes äriinfo portaalis, näiteks Storybookis, siis kõikides riikides info sedavõrd vabalt kättesaadav pole ja asjad paraku nii lihtsalt ei käi. See tähendab, et maailmas toimetavate firmade seast õigete leidmine või potentsiaalse partneri usaldusväärsuse kontrollimine avalike allikate abil pole alati lihtne ülesanne.
Siinkohal võivad aga appi tulla Eesti enda äriinfo vahendajad. Näiteks Storybook on andmebaas, kuhu on kokku kogutud rahvusvaheliste ettevõtete üldandmed ülemaailmsete riikide andmekogudest ja kus on infot enam kui 123 miljoni ettevõtte äritegevuse kohta 81 riigis. Aktiivselt tegutsevate välisfirmade kohta on krediidiraportid kättesaadavad nii eesti kui inglise keeles ning firmasid saab lisada ka monitooringusse.
Asjakohaseid tööriistu kasutades on potentsiaalsete klientide või äripartnerite kohta asjakohase info leidmine kiire ja tõhus. Kasu sellest võib olla aga märkimisväärne: nõnda saab ennetada näiteks majandusliku kahju tekkimist, aja raiskamist või hoopis vältida maksupettuse skeemidesse sattumist.


Politsei: Haapsalu naine sattus pettuse ohvriks5. mail alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 45-aastaselt Haapsalu naiselt küsiti Facebooki kaudu rahalisi annetusi.
Pärast rahaülekandeid suhtles naine Facebookis ja WhatsAppis inimesega, kelle väitel oli annetusteks raha küsimine pettus ja et oma annetatud raha tagasi saada, küsiti naiselt taas raha ülekandmist. Tekitatud rahaline kahju on ligi 5000 eurot.


Ursula von der Leyen võidakse taas Euroopa Komisjoni etteotsa “kroonida”Euroopa Liit ei ole demokraatlik moodustis ning ta kaugeneb sellest üha enam, nagu näitab ka ERR-i vahendatav lugu Euroopa Komisjoni tegelikust taustast.
Veebiväljaanne Politico kirjutab, et suure tõenäosusega valib Euroopa Liit Euroopa Komisjoni presidendiks tagasi Ursula von der Leyeni, kelle esimene ametiaeg saab läbi järgmisel aastal. Politico ironiseeris, et von der Leyeni tagasivalimine võib meenutada pigem kroonimist kui demokraatlikku protsessi.
EL-i liidrid valisid von der Leyeni 2019. aastal ametisse kinniste uste taga ja lükkasid siis tagasi niinimetatud Spitzenkandidateni süsteemi raames valitud kandidaadi. See on süsteem, kus iga üle-euroopaline poliitiline perekond on komisjoni presidendi ametikohale nimetanud oma esindaja, kelle hulgast siis valitsusjuhid võivad valida.
Politico hinnangul meenutas Von der Leyeni valimine siis Poola kuninga valimist. See oli protsess, mille käigus Poola aadlikud valisid omale keskajal ja hiliskeskajal kuninga.
Pandeemia ja sõja tõttu on kasvanud komisjoni mõjuvõim EL-i tervishoiu ja kaitsepoliitika kujundamisel. Seetõttu tahavad mitmed poliitikud, et komisjoni järgmine juht valitakse Spitzenkandidateni süsteemi raames.
Ursula von der Leyenil on hetkel kaelas ka uurimine seoses vaktsiiniostudega Pfizerilt, milles on korruptsiooni tunnuseid. Teda peetakse vastutavaks ka Saksa Bundeswehri allakäigu eest ajal, mil ta oli Saksa kaitseminister.
ERR kirjutab ka sellest, et “Katariga seotud korruptsioonijuhtum raputab endiselt Brüsseli poliitilisi ringkondasid, kuid nüüd on tähelepanu koondunud Euroopa Komisjoni liikmete reisidele väljapoole Euroopat.
Viis kuud pärast Katariga seotud korruptsiooniskandaali puhkemist Euroopa parlamendis ujub endiselt pinnale uusi fakte, mis euroametnike ja poliitikute suhtes kahtlusi tekitavad. Nädalavahetusel avaldas väljaanne Politico ülevaate sellest, kuidas Euroopa Komisjoni liikmed on korduvalt lasknud oma reisidega seotud kulusid kinni maksta välisriikide valitsustel.”
Allikas: ERR


(: )kivisildniku luulukontroll: Luulupandeemia tahtlikust levitamisestPoleks üldse olnud vaja Smuuli küüditamisega tüüdata, mõni kulak ees või taga – ajaloo objektiivse arengu vastu ei saa keegi. Kolhoose meil küll enam ei ole, aga maailmarevolutsioon jätkub endise hooga.
Luulukontroll on eriti tagurlik meediakriitika žanr, mille viljeleja ei suuda enam vaikides välja kannatada peavoolumeedia kinnisideid, sundmõtteid ja haiglaseid luuluprojekte. Meediaeetika kohustab ajakirjanikke ja muid avalikus ruumis sõna võtvaid isikuid püüdlema tõe poole. Luulud ei ole tõde.
Luul on Wikipeedia definitsiooni järgi „haiguslik (väär), veendumuslik ja kriitikale allumatu mõtlemishäire." Meditsiinilise luulu omadused on järgmised:
Haiguslik (väär) – ilmselgelt tõele mittevastav. Näiteks haige räägib, et tema eksistentsi ohustab verejanuline kliimasoojendajate jõuk. Veendumuslik – haige mitte ei avalda arvamust, vaid esitab oma mõtteid kui tõeseid fakte. Haige on veendunud, et kurjategijad kliimat soojendavad.Kriitikale allumatu – ratsionaalsed seletused ei kummuta haige veendumust.
Luulukriitika ei ole meditsiiniline instants, siin ei ravita kedagi, tasuta diagnoosi ei anta, kuid vajadusel antakse soovitus pöörduda perearsti või apteekri poole.
A. Kuidas võim kontrollib mõtlemisvõimetuid masse läbi kohustuslike narratiivide
Miks ja kuidas levivad inimtekkelised vaimuhaigused saab selgeks, kui lugeda "Makroskoobist" India putinisti S.L Kanthani analüüsi (ajakirjanduskeeles on putinistid kõik, kes kritiseerivad globalistide võimu, Putiniga pole neil üldjuhul kõige vähematki tegemist, juttu tuleb ka Vietnami sõja aegsetest putinistidest).
"USA peavoolumeedia narratiivid mõjutavad väga tugevalt või isegi kontrollivad ka ülejäänud maailma meediat ja poliitikuid. Ning need narratiivid on suuresti faktiliselt valed, loogilistest vastuoludest pungil, moraalselt eemaletõukavad ja toksilised. Lisaks sellele ei ole meil võimalik narratiive loogiliselt üksteisest eristada."
Võim saavutab oma ideoloogilised eesmärgid valetades ja valesid lõputult korrates, need valed on eelkõige emotsionaalsed. Mõistusele võim ei panusta, sinu sisevaenlane on emotsioon ja seda kasutatakse osavalt ära. Mõistusel tekib ennasthävitava totruse vastu tõrge, tunnetel pole mingeid piire, tõkkeid ega absurdikonflikti. Kõik sobib.
Inimene on karjaloom, ja ajalooliselt on see olnud edukas ellujäämisstrateegia, ajakirjandust moonutades on aga võimalik jätta edukalt mulje sellest, et kari on hulluks läinud ja karja liikmed hulluvad vastavalt oma karjainstinktile. Kuidas on meediast saanud see vaimuhaiguste levitamise lampkast?
"Operatsioon "Pilalind" ("Operation Mockingbird" – USA eriteenistuste hiiglaslike mõõtmetega operatsioon, mille abil psühholoogilise sõjapidamise agendid imbusid juba alates 1960-ndatest edukalt Ühendriikide meediakanalitesse ning muutsid USA peavoolumeedia süvariigi meelsusmanipulatsioonide instrumendiks. Operatsiooni olemasolu ei ole eitatud ning seda ei ole kunagi ametlikult lõpetatud) on jätkuvalt elus – USA massimeedia on seega vaid pelgalt propagandavahend, mis töötab süvariigi huvides."
Siit saab selgeks miks peavoolumeedia kogu maailmas räägib samadel teemadel, sama vaatenurga alt ja väga sageli ka samas sõnastuses. See ei saa olla juhus ja see ei ole juhus, meedia ja sotsiaalmeedia on globaalne ja lõputu infooperatsioon. Mõistagi on tegu nõdrameelse lalinaga, et see on tekitatud nõdrameelsus, ei muuda diagnoosi ega asja olemust.
Globaalne võim tagab selle lihtlabase meedia korrumpeerimise ja valede korrutamise meetodiga enda võimul püsimiseks vajalike luulude leviku. Mis on omajagu nutikas, nagu ütleb Kanthan: "Sedasi võimaldavad narratiivid inimeste enesehävituslikku käitumist viisil, mis hoiab kokku politseiriigi nappe ressursse, kuna hirmus ja vihas mõistuse kaotanud inimesed võtavad oma rõhumise ülesande ise endale."
Viirusehirm, sõjahirm ja hirm kohutavate kohalike progožinlaste ees meenuvad esimestena. Samas pole meil väljasuremishirmu, hirmu majanduse kokkukukkumise ees, me ei karda venestumist ega kirjaoskamatust ega ebatervislikku toitu ning lodevat ning idiootlikku eluviisi – vaktsiin aitab kõige kurja vastu, eks ole. Hullumeelne on olukord meie peakoludes.
Viirusehirm oli ilmselge sonimine, andmed liigsuremise kohta selle õuduse kampaania aegadest puuduvad, liigsuremus tekkis hirmule ja vägivallale rajatud süstimise epohhil. Sõjahirm on muidugi reaalsem, aga progožinlasi nähti ilmselgelt seal kus neid ei ole, mitte et neid meil üldse ei oleks, on kindlasti, aga mitte eesti rahvuslikes ringkondades. On ka teisi rahvusi.
Kliimasurmahirm, millele on rajatud nii meie kui euroopa keskvõimu idiootlik poliitika, on aga täielik käojaan, mille kohta tark hindu ütleb järgmised kuldsed sõnad: "Eurooplased deindustrialiseerivad hetkel oma majandust, saboteerivad iseenda tulevikku ja riskivad ultimatiivselt  kontinendi tuumaholokaustiga ning seda kõike selleks, et pikendada Ameerika ülemvõimu nende endi üle."
Tuumaholokaustiga maksab ikka riskida, mis siin karta on, aga vaata kui konnad ja siilid hakkavad kliimavalus oigama, siis on muidugi kõik läbi, hetkega. See hetk muide on ühe kliimatedlase ja G. Thunbergi õpetuse kohaselt käes 21. juunil, mil inimkond saab olema maamunalt pühitud. Elada on jäänud, suurusjärgus, 43 päeva.
Kodanikud, kelle meelest Thunberg on filosoof ning tema laialt levinud ja hästimakstud õpetus ilmeksimatu ja õige, hakake asju pakkima ja nutma, nagu ka viimast tahe vormistama ja auku kaevama, kõige sellega on kiire. Süvariigi pilalinnukeste loodud tehishullus, olgu siis AI, EPL/ERR või ABCJNE+ kujul on leidnud palju kaasatundlejaid, miks neid omalt poolt mitte ergutada.
Kui siia lisada veel laste kohitsemine ülima õnne nimel, siis peaks ülevaade olema ammendav – see on hullumeelsus, need on luulud, mõistagi tahtlikult tekitatud luulud globalistide võimu kindlustamiseks. Indias on see kõik arusaadav, meil võtab veel natuke aega, loodan et 21. juunil mõni silmapaar avaneb, kes teab, välistada ei saa midagi.
B. USA-s sattus veel üks kommertspank majandusraskustesse
ERR annab teada, et midagi erilist ei ole juhtunud: "First Republic pank on kahe kuu jooksul juba kolmas suurem kommertspank Ühendriikides, mida kimbutavad ületamatud majandusraskused."
Kiretul toonil, nagu oleks tegu mõne kohaliku mööblivahenduskontori kokkukukkumisega, edastatakse mõningad faktid:
Panga hoiuste ülevõtmise pakkumise võitis JP Morgan Chase pank. (Enne oli juttu raskustest, nüüd siis selgub, et panka ennast siis nagu enam ei olegi või nii, kontrolöri märkus)First Republic pangal oli esimese kvartali lõpuks hoiuseid 233 miljardi dollari väärtuses. Aasta lõpus oli First Republic pank suuruselt 14. laenuandja Ühendriikides.Need sammud tagavad, et pangandussüsteem püsib kindel. (Pole tähtis, mis sammud täpsemalt ja et läks kolmas pank, põhiline, et kõik on kindel – kontrolöri märkus)
Lisada on tõesti vaid nii palju, et kliimakatastroofi kõrval on tegemist tühiasjaga. Üks pank oli tühiasi, kaks panka oli tühiasi, kolm panka on samuti tühiasi, mõistagi oleks ka 666 õhtule läinud panka sama kõrvaline seik, igatahes ja ilmtingimata.
Invakategooria: Ukraina juhid jahutavad vastupealetungile seatud ootusi
Militaristlikult optimistlik avalik-õiguslik info ütleb nii: "Ukraina juhid on mures, et ootused Ukraina vastupealetungi asjus on liiga kõrgele tõusnud. Kaitseminister Oleksii Reznikov ütles ajalehele Washington Post, et vastupealetungist oodatakse tohutut pööret sõja käigus, aga see võib tekitada pettumuse."
Aga meie ütleme, et mingit pettumust ei ole ega tule, meil siin valitseb totaalne entusiasm ja patriotism ja demokraatlik rusikatega vehkimine. Vasturünnak oleks muidugi hea, aga kui ei saa rünnata või ei viitsi, siis on see inimlikult mõistetav.
Venemaa kukub ikkagi kokku. Mis puutub siia sõda või pööre totaalses sõjas? Venemaa häving on ühiskonna arenemise seadus, nii nagu marksistidel-leninistidel oli kolhoosikord ja maailmarevolutsioon. Need tekkisid iseenesest niikuinii.
Poleks üldse olnud vaja Juhan Smuuli küüditamisega tüüdata, mõni kulak ees või taga – ajaloo objektiivse arengu vastu ei saa keegi. Kolhoose meil küll enam ei ole, aga maailmarevolutsioon jätkub endise hooga.
Nii jätkub ka Venemaa kokkukukkumine, lollid süsteemid peavad kokku kukkuma, kõige lollim enne ja siis teised riburada mööda järele, nii on see alati olnud. Nii et küll midagi ikka kukub, veel veidi kannatust. Luulu siin seekord tuvastada ei õnnestunud.


EKRE alustab riigikogus täiemahulist obstruktsiooni valitsuse vastuTALLINN, 8. mai, BNS – Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsioon alustab riigikogus täiemahulist obstruktsiooni, et takistada valitsusel langetada peretoetusi ja tõsta makse.
EKRE esimehe Martin Helme sõnul plaanib praegune valitsus läbi suruda poliitikat, mis Eesti elu edendamise asemel viib riigi hävingukursile.
"Rahva sündimuse tõstmiseks on hädavajalik, et riik suuri peresid igakülgselt toetaks, mitte toetust ei vähendaks. Selleks, et riigieelarvesse raha juurde saada, tuleb majandust hoogustada, milleks on parim viis maksude langetamine, mitte tõstmine. Praegune valitsus ehitab hääbuva rahvastiku ja kiratseva majandusega Eestit. Meie ei lase sellel juhtuda," ütles Helme.
Helme sõnul kavatseb EKRE fraktsioon koostöös Keskerakonna ja Isamaaga kasutada kõiki Riigikogu kodukorras ette nähtud võimalusi, et valitsuse poliitikat pidurdada.
"Alustame obstruktsiooni mahus, mida ei ole riigikogus veel nähtud. Valitsuse ähvardus suruda oma poliitikat läbi ilma sisulise aruteluta ehk kobareelnõudena ja usaldushääletusi appi võttes ei jäta meile muud võimalust," ütles Helme.
"On oluline meeles pidada, et valitsusel puudub rahva mandaat oma plaanide elluviimiseks – valimiskampaanias vaikiti nii peretoetuste kallale minekust kui ka maksutõusudest. Meie eesmärk on rahvale valetanud ja pettusega võimule saanud valitsus esimesel võimalusel kukutada," märkis ta.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


„Sellist mahtu ei ole veel riigikogus nähtud.“ Opositsioon alustab valitsuse vastu täiemahulist obstruktsiooniOpositsioon on valmis alustama koalitsiooni vastu obstruktsiooni – põhjuseks muudatused peretoetustes ja maksusüsteemis.Nii Keskerakond kui Eesti Konservatiivne Rahvaerakond teatasid täna pressiteate vahendusel, et kavatsevad takistada peretoetuste kärpimist ja maksumuudatuste tegemist kõikide nendele olemasolevate vahenditega. Plaani laiendati laiemalt kogu opositsiooni peale, kaasates oma tegevuskava sisse ka kolmanda opositsioonierakonna – Isamaa. „Alustame obstruktsiooni mahus, mida ei ole riigikogus veel nähtud. Valitsuse ähvardus suruda oma poliitikat läbi ilma sisulise aruteluta ehk kobareelnõudena ja usaldushääletusi appi võttes ei jäta meile muud võimalust,“ ütles EKRE juht Martin Helme.Mida see endast kujutaks? Isamaa esimees Helir-Valdor Seeder märkis Delfile, et üle hakatakse andma eelnõusid ja arupärimisi. Kui suurest mahust rääkida saab? „Raske hinnata,“ märkis ta. „Ega meie eesmärk pole jaanipäevani venitada, vaid viia koalitsioon selleni, et saaks asju sisuliselt arutada. Loodan, et enneolematut obstruktsiooni pole tarvis rakendada, kuid oleme selleks valmis.“ Keskfraktsiooni juht Tanel Kiik nimetas valitsuse käitumist „teerullipoliitikaks“.„Koalitsioon on loomas negatiivset pretsedenti, kui tahab kärpida vähem kui aasta tagasi kokku lepitud lasterikka pere toetusi. Põhiseaduse järgi on lasterikkad pered ja puuetega inimesed riigi ning kohalike omavalitsuste erilise hoole all ning peretoetuste ootamatu vähendamine on selle põhimõttega selgelt vastuolus,“ lausus Tanel Kiik.Helme toonitas, et valitsus ei käsitlenud peretoetuste ega maksude temaatikat valimiskampaanias, mistõttu pole neil säärasteks muudatusteks ka mandaati.„On oluline meeles pidada, et valitsusel puudub rahva mandaat oma plaanide elluviimiseks – valimiskampaanias vaikiti nii peretoetuste kallale minekust kui ka maksutõusudest. Meie eesmärk on rahvale valetanud ja pettusega võimule saanud valitsus esimesel võimalusel kukutada.“


EKRE alustab riigikogus täiemahulist obstruktsiooni valitsuse vastuEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsioon alustab riigikogus täiemahulist obstruktsiooni, et takistada valitsusel langetada peretoetusi ja tõsta makse.
EKRE esimehe Martin Helme sõnul plaanib praegune valitsus läbi suruda poliitikat, mis Eesti elu edendamise asemel viib riigi hävingukursile.
“Rahva sündimuse tõstmiseks on hädavajalik, et riik suuri peresid igakülgselt toetaks, mitte toetust ei vähendaks. Selleks, et riigieelarvesse raha juurde saada, tuleb majandust hoogustada, milleks on parim viis maksude langetamine, mitte tõstmine. Praegune valitsus ehitab hääbuva rahvastiku ja kiratseva majandusega Eestit. Meie ei lase sellel juhtuda,” ütles Helme.
Helme sõnul kavatseb EKRE fraktsioon koostöös Keskerakonna ja Isamaaga kasutada kõiki Riigikogu kodukorras ette nähtud võimalusi, et valitsuse poliitikat pidurdada.
“Alustame obstruktsiooni mahus, mida ei ole riigikogus veel nähtud. Valitsuse ähvardus suruda oma poliitikat läbi ilma sisulise aruteluta ehk kobareelnõudena ja usaldushääletusi appi võttes ei jäta meile muud võimalust,” ütles Helme.
“On oluline meeles pidada, et valitsusel puudub rahva mandaat oma plaanide elluviimiseks – valimiskampaanias vaikiti nii peretoetuste kallale minekust kui ka maksutõusudest. Meie eesmärk on rahvale valetanud ja pettusega võimule saanud valitsus esimesel võimalusel kukutada,” märkis ta.


Vene uusim relv on muutmas Ukraina sõja käiku – mis see selline on?Üle Ukraina kirdepiiri lennates olid 10 Venemaa kõige arenenumat hävitajat kasutamas relva, mida sõjas pole veel nähtud.
Ööl vastu 24. märtsi heidetud 11 nn liugpommi kinnitasid teateid, et Venemaa õhujõud kohanevad pärast tiibrakettide otsa lõppemist ja suutmatust Ukraina õhuruumi kontrolli alla võtta, vahendab Telegraph.
Liugpommid on varustatud „tiibadega”, et anda neile lisaulatust, ning lendavad madalalt ja piisavalt kaugele, et vältida mõningaid radariga juhitavaid õhutõrjeid.
Venemaa liugpommid olid uudistes, kui hävitaja kukutas kogemata pommi Venemaa piirilinna Belgorodi, kahjustades hooneid ja vigastades vähemalt kolme inimest.
Ukraina õhujõudude pressiesindaja kolonel Juri Ihnat ütles Telegraphile, et need pommid kujutavad endast „väga tõsist ohtu”.
Purilennutehnoloogia pakutav lisaulatus tähendab, et Vene reaktiivlennukid suudavad vältida riskantseid lende rindejoone lähedal, et laskemoona tulistada.
„Hetkel kasutab vaenlane taktikalist lennundust lahinguülesannete täitmiseks Venemaa piiril, rindel ja mere ääres. Kõigis neis piirkondades on vaenlane umbes kuu aega intensiivselt liugpomme kasutanud,” ütles kolonel Ihnat.
Ukraina ametnike hinnangul lasevad Moskva väed lahinguväljale välja vähemalt 20 liugpommi päevas.
Sel ajal, kui maailm ootab Ukraina eeldatavat vastupealetungi, on Ukraina ja Lääne analüütikud hakanud vihjama, et relva kasutuselevõtt võib sundida Kiievit oma operatsiooniplaanis viimasel hetkel muudatusi tegema.
Kõige elementaarsemad liugpommid on modifitseeritud relvad, mis on varustatud tiibade ja navigatsioonisüsteemidega, mis võimaldavad määrata lennutrajektoori sihtmärgini.
See võib olla sama lihtne kui juhitamatute relvade ümberehitamine, kui venelased remondivad peamiselt vanu nõukogude-aegseid FAB-500 õhupomme.
Mõned liugpommid nagu UPAB-1500B-E on aga spetsiaalselt loodud uute funktsioonidega.
Näib, et tiibadega pommidest, mis on odavamad ja lihtsamad toota kui ballistilised ja tiibraketid, on saanud Venemaa eelistatuim relv, kuna väidetavalt on kõrgtehnoloogilised täppisrelvad otsa saamas.
Iga modifitseeritud või toodetud liugrelva spetsifikatsioonid ja võimalused erinevad drastiliselt, mõnede relvade tegevusulatus on kuni 120 kilomeetrit ja nad suudavad tabada sihtmärki 10 meetri täpsusega.
Kuid tavapäraselt arvatakse, et Venemaa kasutatavate liugpommide lennuulatus on 50–70 kilomeetrit.
Sõltumata pommide tõhususest annab see relv Vene hävitajate pilootidele võimaluse kasutada õhujõudu tõhusalt, et mõjutada maapealseid operatsioone viisil, mille saavutamiseks nad varem vaeva nägid.
Ukraina kogutud luureandmed näitavad, et enamik liugpommirünnakuid vallandatakse 40-50 kilomeetri kaugusel Venemaa territooriumil, mil sõjalennukid pöörduvad tagasi, et vältida Kiievi õhukaitse ulatusse sattumist.
„Uute improviseeritud relvade pakutav seisukord tähendab, et õhukaitseoht, mis varem piiras löögi- ja ründelennukite kasutamist, on mõnevõrra leevenenud,” ütles väljaandele Telegraph luurekonsultatsioonifirma Sibylline sõjaline analüütik Justin Crump.
Kuna Ukraina oma nõukogudeaegsete õhutõrjesüsteemide varude pealt üle minemas Lääne tehnikale, on Kiievis õhurünnakute vastu kaitseks vaid väike hulk keskmise ja pika ulatusega süsteeme.
Enamik Ukraina lähimaa õhutõrjesüsteeme on eesliinil, samas kui pikema tegevusraadiusega raketisüsteemid on rindest kaugel, et kaitsta linnu ja hoida neid eemal Venemaa suurtüki- ja droonirünnakute levialast.
Venemaa on viimastel nädalatel taas suurendanud oma kaugrünnakute arvu, kasutades Iraanis toodetud enesetapudroone ning ballistilisi ja tiibrakette linnade, näiteks pealinna Kiievi ründamiseks, lootuses ammendada Ukraina õhutõrjerakettide varusid.
„Miks nad peaks kasutama ballistilisi tiibrakette, mida pole palju järele jäänud? See on odavam variant. Sellepärast kasutavad nad selle töö tegemiseks liugpomme või S-300 maa-õhk rakette,” rääkis kolonel Ihnat liugpommide kohta. „S-300 võime mõnikord kinni pidada, kuid need pommid on probleem,” lisas ta.
Lääne sõjaväeeksperdid väidavad, et liugpomme pole radarites nii hästi näha kui tavalisi kaugmaarelvi, mistõttu Ukrainal on neid raskem jälgida. Radarid ei märka alati madalal kõrgusel lendavaid objekte ja liugpommide väiksus muudab nad radaril raskemini märgatavaks.
Venelaste kasutuses olevad elektroonilise sõjapidamise segamis- ja radarivastased tehnikad tähendavad, et Kiievi vägedel on vaid piiratud aeg pommide sihikule võtmiseks. Rünnakud tekitavad Kiievis ka küsimusi, kas õhutõrjesüsteemid tuleks eelseisva vasturünnaku toetamiseks asustuskeskustest eemale viia.
Üks lahendus oleks liugpommide ühendamine Patrioti või muude õhutõrje raketisüsteemidega. Kuid need SAM-üksused on liiga väärtuslikud, nende raketid kallid ja neid tuleb hoida rindejoonest kaugel, et nad ei oleks Venemaa rünnakute suhtes haavatavad.
Kui USA ja Hollandi poolt antud Patrioti süsteemid on paigas, on ka Ukraina vägedel võimalus viia rindejoonele rohkem õhukaitsevahendeid.
Kolonel Ihnati sõnul oleks parim lahendus tänapäevased Lääne hävitajad – logistilistel põhjustel eelistab Ukraina F-16 –, millel on pikema tegevusraadiusega radarid ja õhk-õhk-tüüpi raketid, võrreldes Ukraina praegu kasutusel olevate vananevate Suhhoi Su-27 ja MiG-29 lennukitega.
„Nende heidutamiseks piisaks vaid ühest või kahest, sest venelased näeksid, et paar sellist asja on õhus ja nad väldiksid lähenemist,” sõnas ta. Kuid Lääne hävitajaid pole veel niipea võimalik saada.
Praegu peab Kiiev oma pealetungi ümber planeerima, et vältida Venemaa liugpommide tekitatud kahju.
Crumpi sõnul vajab Ukraina „olulist õhukaitset” eesliinil, kui tema väed satuvad ummikutesse, nagu jõeületuskohad või hästi sisse kaevatud Venemaa positsioonid, kus nad muutuvad õhurünnakute suhtes haavatavaks.
Kui Venemaal õnnestub saavutada lahingus õhuülekaal, tähendab see ka Ukraina vägede kogunemispunktide ning juhtimis- ja komandosõlmede ning logistiliste sõlmpunktide muutumist võrdselt haavatavaks.
Ukraina peab valdama pettuse ja suure mobiilsusega sõjapidamise kunsti, et summutada Moskva vägede võimalikku ohtu õhus.
„See tähendab näiteks vägede laiali hajutamist, kui nad ei osale lahingus, kuid vajaduse korral suudetakse nad kiiresti kokku tuua – seda on Briti ja USA sõjaväelased viimastel õppustel korduvalt õppinud,” ütles Crump.
„Jõu hajutamine ja kiire kontsentreerimine on selles keskkonnas üliolulised.”
Lõppkokkuvõttes ei ole Venemaa vägede liugpommid hõbekuul ja neil on eelseisvas pealetungis piiratud roll, kui Kiiev suudab säilitada oma õhutõrje rindel.
„See on vana tehnoloogia, mis on olnud kasutusel juba aastaid. Nad on just viimase kuu jooksul hakanud neid intensiivsemalt kasutama,” ütles kolonel Ihnat.


Tartumaa naine sai petukõne, kahju 6240 eurotPühapäeval, 7. mail pöördus politseisse 66-aastane Tartumaa naine, kelle pangakontolt oli petukõne käigus kantud 6240 eurot võõrastele kontodele.