Vene maailma äpardunud katse 1990ndate Ida-VirumaalTänavu suvel möödub 30 aastat sündmustest, mis panid noore Eesti Vabariigi tõsiselt proovile – Ida-Virumaa linnade juhid üritasid referendumi abil kehtestada kohalike seaduste ülimuslikkust vabariigi omade ees – selle kava õnnestumine oleks seadnud kahtluse alla Eesti Vabariigi terviklikkuse ja Ida-Virumaa oleks tõenäoliselt korranud korrumpeerunud juhtkonnaga nõukogude pärandit ihaleva separatistliku Transnistria Moldaavia Vabariigi saatust.
Ajalugu läks aga teisiti – kuigi referendumil osalenud olid pea sajaprotsendiliselt autonoomia poolt, kuulutas riigikohus referendumi õigustühiseks. Hinnanguliselt osales referendumil 20–25 protsenti narvalastest. Referendumil hääletanute nimekirjad hävitasid selle korraldajad kiiresti peale sündmust.

Ebaseaduslik autonoomiareferendum

	16. ja 17. juulil 1993 Narvas ja Sillamäel toimunud ebaseaduslik referendum rahvuslik-territoriaalse autonoomia küsimuses, mille organiseerisid Narva ja Sillamäe linnavolikogu.
	Õiguskantsler esitas 3. augustil 1993 Riigikohtule taotluse, milles tegi ettepaneku tunnistada Sillamäe Linnavolikogu 6. juuli 1993. aasta otsus «1993. aasta 30. juuni miitingust osavõtnute juhendite täitmisest» kehtetuks.
	Riigikohus tunnistas 11. augustil 1993 oma otsusega Narva ja Sillamäe referendumi tulemused kehtetuks.

Sõda Ukrainas annab väga selge kujutluse, mis asi on Moskva kultiveeritud «Vene maailm» ning kuidas seda püütakse maailmale kaela määrida. See on võti mõistmaks, et ei nõukogude võim, punane ideoloogia, tsaariimpeeriumi ülistamine ega niinimetatud «vene hing» pole muu kui katse iga hinna eest ennast kehtestada naaberrahvaste peal.

Eesti lootusrikka tuleviku lävel, taas impeeriumi küljest lahtimurdmise aegu – narvalased protestivad Eesti ja Vene NSFV majanduspiiri kehtestamise vastu – 13.10.1990.
Lembit Michelson/Rahvusarhiiv

Seda on tehtud provotseerides ja improviseerides ning kui kiilud on saakühiskonda sisse löödud, siis edasi eskaleerida, et see üle võtta. 1993. aastal Narvas ja Sillamäel referendumeid korraldades ei jõutud provotseerimisest kaugemale, kuid võib kindel olla, et nii sealsetel kohalikel impeeriumimeelsetel tegelastel kui ka Venemaa revanšistlike jõududel olid suuremad plaanid.

Narvalaste protest Eesti ja Vene NSFV majanduspiiri kehtestamise vastu, ühe pakati teksti järgi võib mõista, et majanduspiiri kehtestamist peeti inimõiguste rikkumiseks Eestis.
Lembit Michelson/Rahvusarhiiv

Saades 1991. aasta augustis taas vabaks, tuli Eesti valitsusel ühe esimese asjana võtta kontrolli alla Kirde-Eesti linnad, sest sealsed juhid tegid varjamatut koostööd Moskva putšistidega, kelle riigipööre toona ei õnnestunud. Demokraatial ja vabadusel tekkis Venemaal korraks lootus, kuid nagu teame, mitte kauaks.

Sillamäel üles pandud referendumiplakat 1993. aastal.
Lembit Michelson/Rahvusarhiiv

Eestil oli võimalus end kiiresti lahti haakida Venemaa mõjuväljast, kuid mõistagi ei saanud nõukogude koloniaalpoliitika tulemusena siia asunud sajad tuhanded venelased veel tükk aega aru, mis oli toimunud. Tegelikult pole mõistmatus kuhugi kadunud, mida näitas aasta tagasi Narvas toimunud trall tanki ja teiste okupatsioonivõimude monumentide ümber.

Probleemide kaardistamine ja lahendused

Eesti valitsus käsitles Ida-Virumaad ja Narva linna piirkonnana, mis vajas erandlikku erikohtlemist kuni 1993. aasta sügiseni, kui toimusid kohalike omavalitsuste valimised ning nii Narva, Sillamäe kui ka Kohtla-Järve said põhiseaduse kohased volikogud. Maakonna suurtes linnades olid siis vaid Kohtla-Järve elanikest paarkümmend protsenti eestlased, kuid Narvas jäi see alla nelja protsendi ning 1991. aastani täiesti suletud linnas Sillamäel oli eestlasi veelgi vähem. Praegu näeb kogu maailm vene rahva sügaval hinges istuvat impeeriumieelsust, millega käib kaasas üleolekutunne teiste inimeste suhtes ja teisekeelsete põlgamine ning on selge, et enamik Eestisse sattunud venelastest kandsid sama meelsust.

Narvas üles pandud referendumiplakat.
Lembit Michelson/Rahvusarhiiv

Nii meie kui ka teiste Vene imperialismi ohvrite õnneks on aga venelaste eneseorganiseerimise võime väga madal, kuna kodanikuühiskonna ja vabaduse kogemus neil praktiliselt puudub. Nad on harjunud kuuletuma juhile ning aktsepteerivad ülekaalukat jõudu, mis teebki nad massina äärmiselt kergelt manipuleeritavateks. Seda oleme näinud läbi ajaloo ning sellele tegid ilmselt panuse ka Narvas 1993 aastal tegutsenud kohalikud venelaste liidrid.

Juri Mišin kannab referendumi sedelite kasti.
Lembit Michelson/Rahvusarhiiv

Eesti valitsuse esimeseks eriesindajaks Ida-Virumaale määras Edgar Savisaare valitsus (Savisaare valitsus – 3.04.1990–30.01.1992 – toim) transpordiminister Tiit Vähi. Otsusekindla ja tulemustele suunatud juhtimisstiiliga Vähi vahetaski 1991. aasta sügiseks välja suurte linnade juhid ning võttis üleliidulised sõjatehased Eesti valitsuse kontrolli alla.
Kõige reaktsioonilisemad tegelased lasid Eestist jalga või olid lihtsalt peidus, kuid 1992. ja 1993. aastal hakkasid mitmed neist uuesti avalikus elus tegutsema. Meil ei ole teada, kes mõtles välja Narva ja Sillamäe referendumite kava, võimalik, et selle eestvedajaid inspireeris valitsusjuhi Savisaare 1990. aastal välja käidud Ida-Virumaa autonoomia idee, mille ohtlikkus oli juba siis väga selge, mistõttu kaugemale ei mindud.
Kuid tõenäoliselt olid «vene maailma» sepitsejad Moskvas, Peterburis ja mujal nagunii otsimas teid, kuidas Nõukogude Liidu lagunemise järele «vene maad» taas kokku koguda.
Kui 1992. aasta veebruarist sai Tiit Vähist üleminekuvalituse (Tiit Vähi esimene valitsus – 30.01.1992–21.10.1992 – toim) peaminister ning ta moodustas valitsuskomisjoni Narva probleemidega tegelemiseks. Seda juhtis transpordiminister Enn Sarap ning igapäevast tegevust korraldas valitsusnõunik Aimar Altosaar. Sügiseks jõuti ära kaardistada Narva ja Ida-Virumaa peamised probleemid, vajadused ja võimalused neid lahendada.
Sama aasta oktoobrist tööle asunud Mart Laari valitsus (Mart Laari esimene valitsus – 21.10.1992–8.11.1994 – toim) lõi Ida-Virumaa probleemidega tegeleva valitsuskomisjoni, mille esimeheks sai keskkonnaminister Andres Tarand. Komisjoni tööd viis edasi sama valitsusnõunik.
Tänu eelmise valitsuskomisjoni tööle oli võimalik hakata kiiresti Ida-Virumaal olukorda muutma. Näiteks vahetati 1993. aasta alguseks ära hiiglasliku sõjatehase Baltijets juhtkond. Impeeriumimeelsed ringkonnad nii Narvas kui ka mujal Eestis püüdsid aasta algusest peale moodustada igasuguseid «esinduskogusid», et nende kaudu nõuda venelastele ja vene keele tarvitamisile Eesti jätkuvalt eriõigusi. Eesti kodakondsus- ja keelepoliitika käis neile eriti närvidele.

Referendumil osalejad Narvas 16.07. 1993.
Lembit Michelson/Rahvusarhiiv

Kui vabariigi valitsuse ülesandel hakkas Rootsist valitsusnõunikuks tulnud jurist Aino Lepik von Wirén koos Mart Nuti ja Märt Piiskopiga välja töötama välismaalaste seadust, ärritusid impeeriumimeelsed eriti. Protestide laviin kulmineerus pärast 22. juunit, kui seadus riigikogus vastu võeti, Narva ja Sillamäe volikogus autonoomia referendumite väljakuulutamisega.

Narva autonoomiareferendumi hääletussedel.
Repro

On spekuleeritud teemal, et Eestis korraldatud referendumid kui esimene aste ühiskonna lõhkumisel oli välja töötatud Peterburis sama töörühma poolt, kes andis tõuke Moldovast Dnestri-äärse separatistliku Venemaa vasallriigikese eraldamiseks.
Tolleaegne kurikuulus Peterburi imperialistlik teleajakirjanik Aleksandr Nevzorov käis isiklikult Dnesti ääres separatistide kaevikutes, aga samal ajal käis seal ka Narva linnanõukogu (ametlikult nimetatud küll juba volikoguks) esimees Vladimir Tšuikin. Tema korraldas Venemaa eskaleeritud sõjakoldesse ka Narva meeste saatmist, kellest vähemalt üks seal ka langes.

Narva referendumi järel toimunud korraldajate pressikonverents – vasakul toonane Narva linnavolikogu liige ja Venemaa Kodanike Liidu juht Juri Mišin, paremal toonane Narva linnavolikogu esimees Vladimir Tšuikin.
Irina Kivimäe/Rahvusarhiiv

Kuid vastu ootusi ei sütitanud noore mehe matus mitte impeeriumimeelseid patriotismitundeid, vaid pigem süüdistati noore mehe surmas linna juhtpoliitik Tšuikinit. Ei tema ega ka Narva vene kodanike liidu juht Juri Mišin olnud linnas kuigi populaarsed, kuid vähemalt Tšuikinil oli piisavalt mõjujõudu, et linnavolinikud autonoomia referendumit toetama mobiliseerida.

Valitsuse kohapealne kontakt narvalastega

Alates 1993. aasta juunist võttis vabariigi valitsus tööle eriesindajaks Indrek Tarandi, kes hoiaks Narvas kohalikul elul silma peal ning selgitaks kohalike inimestele referendumi ohtlikkust ja ebaseaduslikkust. Tallinnas töötanud valitsusnõunik oli selleks ajaks moodustanud terve ajutise büroo, et analüüsida olukorda ning korraldada kiiresti olukorra stabiilsena hoidmiseks vajalike otsuste vastuvõtmine valitsuse ja ametkondade tasandil. See büroo tagas ka eriesindajale Narvas kindla seljataguse ja operatiivse infovahetuse.

Eriesindaja Narvas Indrek Tarand: «Autonoomia korral võetakse teilt Eesti kroon!»

Indrek Tarand
Tairo Lutter

Välismaalaste seaduse väljatöötamine ja vastuvõtmine andsid venelaste poliitilistele esindajatele Ida-Virumaal ettekäände korraldada referendum piirkondliku autonoomia küsimuses. Valitsus otsustas lisaks riigikantselei juures töötanud valitsuskomisjonile saata 1993. aasta juunist Narva ka eriesindaja. Meenutame eriesindajana oma poliitilist karjääri alustanud Indrek Tarandiga 30 aasta taguseid aegu, kui mõlemad tegutsesime selle nimel, et hoida Ida-Virumaa suurtes linnades olukord stabiilsena ja Eesti valitsuse kontrolli all.
Kuidas sinust sai eriesindaja?
Asi väga lihtne. Tulin ülikoolist, kõik olid siin riiki loomas, minul midagi teha ei olnud. Käisin mööda Karja tänavat, kus Nutt, Luik ja Kannik, võib-olla ka Märt Piiskop – olid Suur-Karja 18 terrassil. Möödusin neist, ütlesin tere. Jüri Luik hüüdis aga – et sind just ongi vaja. Rääkisime. Luik ütles, et kui me praegu ei tee midagi, siis me riskime väga paljuga, me peame eriesindaja sinna panema.
Läksin Harju tänavale, köögis oli minu onu Juhan Viiding. Ütlesin: «Näe onu, mul on kolm-neli tööpakkumist, mida teha? Onu ütles, näita, pane paberile kirja. Ta vaatas kõiki ja kommenteeris nii: siit sa teeniksid kindlasti raha, see teine töö võiks olla lihtsalt huvitav, aga see mis on väljakutsuv ja ka huvitav töö, on see eriesindaja töö.» Konkurssi sellele kohale ei olnud.
Milline tunne oli, kui sa siis esimest korda valitsuse eriesindajana Narva läksid?
Palju valida polnud, sest olukord oli ju teada, seal oli 4 protsenti eestlasi. See oli kui väike kivi, mille peal seisad, ülejäänud oli nagu turbaraba. Minul aga ei olnud ka mingeid illusioone, mis laadi rahvas on nõukogude rahvas.
Sa oli vene kroonus käinud?
Jah. Selles mõttes ei olnud mul mingit optimismi. Kuid ma püüdsin olla siiski ka nagu vajalik inimene, pingutada selle nimele, et omariiklus ikka käima saaks. Kui siin on mingi probleem, lõik, millega ei jõuta piisavalt tegeleda, siis ma pean selle töö võtma. Sain aru, et see võib olla minu rindelõik. Kuigipalju olin vene armees ka vene keelt õppinud, võib-olla mitte selle keele kõige kultuursemat osa, aga see tuli kasuks.
Millest sa alustasid?
Läksin esimese asjana Vladimir Mižui, Narva linnapea juurde. Meie käsutuses koos Ants Liimetsaga (kes oli juba saanud abilinnapeaks Riigikantselei soovitusel) oli tema vastas kabinet. Läksin ütlesin Mižuile tere. Ta kuivatas selle peale taskurätiga oma laupa. Andsin teada, et ma hakkan nüüd üle vastuvõtutoa teisel pool kabinetis koos Liimetsaga tööle. See oli selles mõttes juba strateegiliselt hea koht, et sai näha, kes Mižui juures käisid. Seejärel läksin teise tiiba, kus oli linna volikogu ja asus Vladimir Tšuikini kabinet. Ka tema ei keeldunud minuga kohtumisest, oli ametlik, aga temal oli oma taktika. Ta ütles, et ei saa minuga eriti arvestada, sest minul ei olnud tema arvates volitusi. Tal oli siis juba autonoomse vürsti enesetunnetus, et tema juurde peab keegi tulema volikirjadega.
Sind koheldi siis kui teise riigi saadikut?
Jah, saadikuna! Siis läksin oma kabinetti tagasi, kus oli olemas telefaks. Sina organiseerisid siis mulle Pruuli allkirjaga faksi, mis oli nagu «Kolmes musketäris» vormistatud, et «selle kirja ettenäitaja tegutseb Prantsusmaa huvides ja minu korraldusel». «Ja palume teda väga lahkesti vastu võtta ja kohelda!»
Selliseid asju sai siis tehtud tõesti!
Oleksin võinud ju võtta ka hoiaku – et «kuulge, me töötame ju Eesti Vabariigis, mille esindajale ei ole mingeid volitusi vaja», kuid alguses ja ülikoolist otse sellisesse ametisse tulnuna – meil oli seal ka selline distsipliin nagu konfliktide juhtimine rahvuste vahelistes suhetes – kus õpetati, et tuleb olla empaatiline ja peab püüdma teist poolt mõista. Selline teadmine oli mul ka olemas. Ka tagantjärele mõeldes – ega ma ikka pingutasin – ma ei teinud seda, mida nad olid tegelikult juba välja teeninud ja mida me Ukraina sõja kontekstis võime korrata, et ryssä on aina ryssä – aga otsustasin, et teeme viisakalt. Küsisin, et mis teil mureks on? Kas ei ole mitte see mure, et tahate N.Liitu taastada? Ei – seda nad ei tahtvat. Nendel oli ju ka oma taktika. Ju olid nemad ka seda asja õppinud, kuidas konflikte juhtida. Nii see ai läks.
Mis siis edasi toimus?
Narvas oli tollel ajal traatraadio, kus Narva kohalikud poliitikud käisid kogu aeg oma jutte rääkimas. Meil õnnestus siis ka välja kaubelda või nõuda, et valitsuse esindaja peab ka seal sõna saama. Tegime seal korra saadet koos Vladimir Malkovskiga (oli kompartei kohalik juht ja varasem ülemnõukogu liige). Ühe korra tegime Tšuikiniga, teise korra Malkovskiga. Kuna see oligi ainus operatiivne kanal ning väga paljud inimesed seda kuulasid nii kodus kui ka töökohal, siis see oli neile oluline. Vaidlus läks aga mitte neile soodsas suunas, sest sain seal ka midagi selgitada. Siis nad aga hakkasid tegema sellist asja, mida tuli keegi raadioinsener seletama sama haridusega Ants Liimetsale, et Malkovski on käskinud mikrofoni välja lülitada, kui mina rääkisin ning sellel ajal oli raadios vaikus. Kontrollisin seda teadet ja selgus, et nii oligi! Selgitasin neile, et nii ei lähe. Võtsin siis eraldi aja, kui nemad olid oma tund aega ära rääkinud, siis tuli minu tund. Kuid see oli väga raske rääkida tund aega vene keeles. Aega ettevalmistuseks palju olnud. Nende tekst tuli ära kuulata, jõudsin teha mõned märkmed ja siis minna ise rääkima.
Ühe sellise saatega said sa väga kuulsaks?
Sealt siis sündis ka improvisatsiooniline hetk, kus ma ütlesin, et tahate autonoomiat ja olla eraldi, et siis ma garanteerin valitsuse esindajana, et teil võetakse ka Eesti kroon ära. Rubla tuleb teile tagasi! Kas Vene rubla või Narva rubla, aga eesti kroon võetakse ära. Ning tuleb kauplemispiir, mis tuleb sama tihe, kui oli Berliini müür. Kui stuudiost ära tulin, siis juba jooksis sinna Liimets, olles ähmis, ütles, et on mingi jama. Tegelased juba tunglesid ka ümber, Tšuikin, Kuznetsov ja teised, kes küsisid, et mis mõttes võtan raha neilt ära. Ütlesin, et väga lihtsalt – kui teete oma autonoomiat, siis on teil oma, autonoomia jah, kuid meie raha läheb siit minema. Kõik. Siis küsiti, et mis müür siia tuleb. Vastasin, et kuidas siis teisiti, sest tollipiir peab ja siis tulema. Siis nad kirjutasid Riigikogu esimees Ülo Nugisele kaebekirja, palvega Valitsuse eriesindaja välja vahetada. Nad kirjutasid, et pole üldse eriesindaja vastu, see on väga hea asi, aga me tahaksime «palju diplomaatilisemat inimest, kes meid ei ähvardaks.» See oli siis neile paras põõn. See töötas – inimesed turul ja tööl arutasid seda teemat.
Eks me teame, et narvalaste seltskonnas on kogu aeg olnud väga erineva mõttelaadiga inimesi. Kui palju oli sul vestlusi narvalastega kavandatava referendumi sisust ja mõttest?
Neid vestlusi oli väga palju. Üks koht oli volikogu, mis oli sisuliselt siis veel linnanõukogu. Nemad kasutasid ikka mõistet «gorsovjet».
Kus sa veel käisid rääkimas?
Käisin Baltijetsis, Kreenholmis – see oli nii suur, et tuli mitu korda käia. Seal olid naised, neil on teised instinktid ega soovi kohe kellegi pead lõhki lüüa. Nendega tuli rääkida majandusest, töökohtadest, sotsiaalsest poolest. Elektrijaamas oli ametühinguliider Poniatkovski, igavene juurikas. Tal oli ka terav mõistus, tundis Tartu rahulepingut, teadis paljut. Temaga vaidlemine oli mulle väga ebavõrdne. Esiteks juba sellepärast, et erinevalt minut oli ta vene emakeelega ja ma kunagi ei teadnud, millise nurga alt ta hakkab panema. Oli aga näha, et energeetikud teda kuulasid. Ainus, kes temast jagu sai, oli Anatoli Paal. Esiteks oli tema juba vene keeles väga tugev, teiseks oli temal ka juhi ja inseneri autoriteet. Rääkisin politseiga, kooliõpetajatega, kõigiga oli vaja suhelda. Ma pidin arvestama seal juba eksisteeriva struktuuri ka kombestikuga, polnud ju mõeldav hakata korraldama miitingut referendumi vastu. Seal valitses nõukogude formaat, töökollektiiv.
Kuidas see referendumi lugu lõppes?
Referendumi järel toimus Narva volikogu pressikonverents. Volikogu uks oli lukku pandud, kuid mina sain ühe lahtise akna kaudu ikkagi sinna sisse. Nägin õues, et ühe tualeti aken oli lahti, tõmbasin end sealt sisse. Läksin ka pressikonverentsile öeldes, et halloo – see kukkus teil küll halvasti välja. Financial Times sai minult teada ja pani selle kohe uudistesse ära, et referendumi osalus jäi alla poole. Linnajuhtidel läks seetõttu plaan jälle nihu.

Narva linnapea tööruumi kõrval asunud kabinet oli juba 1992. aasta suvest valitsusnõuniku kasutuses, kus võis kuulata narvalaste muresid ning see aitas valitsuskomisjonil tagada tihedamat kontakti linnavalitsusega. 1993. aasta kevadest asus sinna abilinnapeana tööle Ants Liimets, kes varem töötas riigikantseleis ning kes hiljem oli üle kahekümne aasta Narva linnasekretär.
Väga suur roll Narva võitmises Eesti kontrolli alla on olnud kohalike eestlaste liidritel – Rein Annikul, Anatoli Paalil, Raivo Murdil ja Manfred Sillandil, kes olid 1989. aastal valitud Narva volikogu liikmed. Koos mitme eestimeelse venelasega volikogus olid nad tugevaks vastukaaluks «referendumiparteile».
Narva eestikeelse ja -meelse seltskonna üheks lemmikkohaks kujunes Narva kindluse kohvik Rondeel ning selle peremehe Mart Punga panust hubase ja asjaliku eestimeelse keskkonna loomisel ei tohiks ka alahinnata.
Referendumi eel korraldas valitsuskomisjon Narva arvukalt ametnike dessante, kes suhtlesid aktiivselt Narva linnavalituse töötajate ning kõigi asutuste, suuremate ettevõtete ja koolide töötajatega.

Eesti valitsuskomisjoni välja antud ajalehe Pravitelstvennaja Ekstra, nr 3, esikaanel lugu toonase eriesindaja Indrek Tarandiga.
Memorial

Valitsuskomisjon andis välja kolm numbrit ajalehte Valitsuse Ekstra (Pravitelstvennaja Ekstra), mis pandi Narvas ajalehe Narvskaja Gazeta vahele ning nii jõudis riigipoolne selgitustöö Eesti riigi õigusest, kodakondsus- ja välismaalaste seadustest pea iga narvalase koju. Lehte panustas kõige rohkem literaat Valeri Kalabugin, kes hoolitses selle eest, et meie valitsuse sõnum oleks kirjas heas vene keeles.

Literaat Valeri Kalabugin (1947-2014) riiklike teenetemärkide kätteandmisel 2006. aastal.
Peeter Langovits

Eesti keskvõim tegi ära suure töö, et narvalased maha rahuneksid ega läheks provokatsioonidega kaasa. Selle nimel nägid vaeva väga paljud inimesed nii Narvas, kui ka Tallinnas, nii eestlased kui ka paljud venelased, kellele oli juba siis Eesti riik omane ja oluline.

Kasakad Jaanilinnast käisid Tšuikini jutul

Rein Annik
Konstantin Sednev

Rein Annik, Narva volikogu liige 1993:
Meenub üks Kohtla-Järvel toimunud kõigi Ida-Viru linnade volikogude volinike kokkutulek. Seda organiseerisid seal kohalikud n-ö punased. Püüti anda kavandatavale referendumile õiguslik alus ja taheti tõestada, et regioonis käitub võim venelaste suhtes ikkagi halvasti.
Seal olid kõigepealt sõnavõtud, enne pandi hääletusele. Esinesid Tšuikin jt kangemad tegelased. Meie, eestlased, hääletasime vastu, kuid eestlaste osakaal oli volinike hulgas niivõrd väike, siis otsustati referendum läbi viia. Seal toimus selle asja eelmäng.
Täpselt ei mäleta enam, kas enne või peale referendumit tulid kasakad Jaanilinna ja sealt Narva Tšuikini juurde. Aga see oli umbes samal ajal. Arvan siiski, et see oli enne referendumit, et kindlustada korraldajate plaane. Nende mõte oli, et kui tuleb uus piir regioonis kusagile panna, siis oleksid kasakad tulnud ja aidanud seda piiri kaitsta.
See ei lähe elu lõpuni meelest ära. Olin trepil teisele korrusele tõusmas, kui nad tulid Tšuikini kabinetist välja. Nad olid ikka võimsad kogud, omamoodi riides. Mäletan, et mul lõi ikka kananaha ihule, nähes neid trepil. Nad käisid kabinetis arutamas, aga hobustega neid üle ei lastud, hobused jäid teisele poole piiri, Jaanilinna. Olen elav tunnistaja, et nad käisid seal.
Kasakate vorm, rinna peal padrunivoldid nagu tšerkessidel, mõõk külje peal ja suured vuntsid. Need jäid kohe meelde. Papaahad peas. Neil olid kroomnahast saapad suurte helkivate kannustega. Rinnas olid ordenid.
Tšuikini tolleaegne mõttekaaslane oli Peterburi teleajakirjanik Aleksandr Nevzorov. Tema oli siis ju Dnestri-äärse Vabariigi poolel ja sõdis seal kaevikutes moldovlastega. Tšuikin oma meeskonnaga ja Nevzorov käisid samal ajal Dnestri ääres. Kas nad kokku said, seda täpselt ei tea, kuid väga tõenäoline on see küll.
Vladimir Zirinovski ootas teisel pool Narva jõge Jaanilinnas ja tahtis ka Narva tulla. Oma kodumaale, nagu ise väljendas, sest Nõukogude Liit oli tema jaoks ikka alles. Arutasime, et keelama me ei hakka. Vormistasime viisat hirmus pikalt. Vabandasime, et ei oska veel kiiresti. Zirinovski tüdines ootamast ja läks ära, aga ega ta midagi öelda ka ei saanud.

Tsuikin ähvardas kasakad appi kutsuda

Ants Liimets
Ilja Smirnov/Põhjarannik

Ants Liimets, Narva abilinnapea 1993:
Tšuikin ähvardas, et kasakad on Ivangorodis ja võimelised tulema ja võtma võimu üle. Seda ütles ta oma töökabinetis. Sellega ta ähvardas, et ärge te siin midagi meile vastu hakake, kasakad tulevad meil appi. Mina sain ühe kasakaga ise kokku mõni aeg peale referendumit ning siis tundusid nad olema üsna leplikud ja eestlasi tunnustavad. Mulle paistsid nad siis Jeltsini-meelsetena.
Sergei Gorohhov (sotsioloog, Narva volikogu liige) tõi välja, et omal ajal oli Ida-Viru ja Narva hõivamiseks tehtud Peterburis plaan. Aga see läks käiku hoopis Dnestri ääres. Eestis ei tekkinud sellist vaenulikkust venelaste vastu, mida oleks pidanud rahustama tulema. Narvas oli eestlasi nii vähe, et nemad küll venelasi peksma ei oleks hakanud. Kuna konflikti ei tekkinud, siis ei olnud põhjust ka vägesid sisse tuua.

Piiril keegi kasakaid ei näinud

Riho Breivel
Peeter Lilleväli/Põhjarannik

Riho Breivel, piirikaitseameti Ida-Viru juhtimiskeskuse ülem 1991–1997:
Piirist käisid üle igasugused tüübid. Kuulsime ka vist kasakatest, kuid meil oli sellel ajal piiril valves tugevdatud toimkond. Annikuga rääkisin ka sellel ajal neist, kuid me ei suutnud paraku tuvastada. Kuid küllap suutis Annik jälgida Tšuikini kabinetti rohkem. Kuid vähemalt papaahadega ja ratsakostüümis tegelasi meie ei näinud.
Sellest referendumite perioodist mäletan seda, et meie panime tugevdatud valve peale ja üldiselt oli soovitus, et mundris piirivalvurid näitaksid ennast linna peal võimalikult tihti. Olin arvamisel, et mida rohkem me ennast niimoodi näitame, seda suuremate ja tugevamatena mõjume. Venelased arvasidki, et piirivalvureid on kohal väga palju, seega meie tegevusel oli tulemus. Kuid ega meil muud palju teha ei olnudki, et veenvamatena tunduda.

Las olla kangelased need, kes said medaleid

Vladimir Tšuikin paar aastat tagasi Moskvas Kremlis, viimati kirjutas ajakirjandus temast, kui ta valiti Eestis elavate Vene kaasmaalaste esindajaks.
Erakogu

Vladimir Tšuikin, Narva linnavolikogu esimees 1989–1993:
Vastan vaid ühele küsimusele. Rohkem pole mul midagi öelda.
Ongi üks küsimus: Teie kabinetis käisid kasakad. Millest nendega rääkisite? Nad olevat tulnud teile abi pakkuma.
Ütlen seda, et viimastel aastatel on selle referendumi kohta väga palju asju välja mõeldud. Seal hulgas ka Rein Annik. Välja on ilmunud selle referendumi uued kangelased. Las siis Rein Annik ollagi selle referendumi kangelane. Aga tollel ajal korraldatud referendumi kohta ütlen, et praegused Narva ja Eesti võimukandjad teevad nüüd sama mida toona, kuid vastupidiselt. Sellepärast ma enam mingeid intervjuusid andma ei hakka.
Nii et te ei taha selle kohta enam midagi öelda?
Ei taha jah! 30 aastat kõik olid vait, olid ühed ja teised kangelased, vaat nendega rääkigegi. Kuid mina, kui selle referendumi organisaator olen parem vait. Las olla kangelased teised, kes said selle eest medaleid ja kodakondsuse eriliste teenete eest. Seega kõik, poisid, tervitused!

Kodakondsus eriteenete eest

	Pärast referendumikatse nurjamist töötas Indrek Tarand veel kolm kuud Narvas, korraldades kohalike omavalituste valimisteks valijate nimekirju. Samuti oli vaja julgustada kodakondsusega isikuid osalema valimistel volikogu liikme kandidaatidena. Tarand leidis endale kiiresti abilised, kes käisid majavalitsustes, kuhu oli kõigil linnaelanikel aeg-ajalt asja.
	Abilinnapea Ants Liimetsa abil jõuti kõik nimed õigeks ajaks valijate registrisse kanda. Paljud aktiivsemad narvalased, kes ei olnud end positsioneerinud Eesti vastu ning aitasid luua usaldust valitsuse vastu, said eriteenete eest kodakondsuse. Nii sai võimalikuks, et lisaks Narva Eesti Seltsi valimisnimekirjale osales valimistel ka eesti-vene seganimekiri.
	Referendumi ideega ei ole Narvas enam välja tuldud, Vladimir Tšuikin on aga poliitikast lahkunud, elab ikka Narvas ja käib aeg-ajalt Moldovas, kus on tema juured.


755 eurot läinud, aga kohvimasinat ei kusagilAhtmes elav mees soovis internetist Facebooki Marketplace´i kaudu kohvimasinat soetada. Ta leppis müüjaga kokku, et too saadab kohvimasina talle kulleriga. Müüja edastas mehele lingi, mis suunas ta edasi internetipanka. Seejärel sisestas mees oma pangaandmed, kuid märkas hiljem, et tema pangakontolt on tehtud viis pangaülekannet kogusummas 755 eurot. Kohvimasinat aga pole ta senini saanud.Mehed klohmisid naisi
Neljapäeval sai politsei Ida-Virumaal kolm teadet naiste peksmise kohta.
Kohtla-Järvel Järveküla tee korteris lõi 43aastane mees oma abikaasat.
Kohtla-Järvel Torujõe tänava korteris lõi 40aastane mees oma elukaaslast.
Narvas Soldina tänava korteris lõi 22aastane mees oma endist elukaaslast.
Ekskavaatori paagist võeti kütus ära
Kolmapäeval sai politsei teada, et Lüganuse vallas Koljala külas oli põllul seisnud ekskavaatorist varastatud 300 liitrit kütust.
PÄÄSTEAMET
Purupurjus mees magas põleval diivanil
Neljapäeval kell 15.14 sai häirekeskus teate, et Sillamäel Viru puiestee 9korruselise maja ühelt rõdult tuleb suitsu. Kui päästjad sündmuspaigale jõudsid, oli korteri uks avatud. Üks naabritest kallas parajasti ämbrist vett põlevale diivanile ja püüdis äratada diivanil maganud korteriomanikku, kes oli sügava joobe tunnustega.
Päästjate hinnangul võis põleng alguse saada hooletust suitsetamisest voodis. Kiirabitöötajad kontrollisid mehe tervist ja leidsid, et teda haiglasse viia pole vajadust.
Mees jäi pesumasina ja vanni vahele kinni
Neljapäeva lõuna ajal aitasid päästjad Narvas Kerese tänava korteris meest, kes oli kukkudes jäänud õnnetult pesumasina ja vanni vahele kinni ega saanud sealt ise püsti. Kohale saabunud päästjad tõstsid mehe üles ja viisid voodisse.
Päästjad aitasid liftist välja kaks tüdrukut
Kolmapäeva õhtul pärast kella seitset ei pääsenud kaks tüdrukut Kalevi tänava kortermaja liftist välja. Nad helistasid lifti seinal oleval hooldusfirma telefoninumbril, kuid sel ajal keegi neile ei vastanud. Appi kutsutud päästjad avasid lifti uksed ja tüdrukud pääsesid välja.
Lõhkenud rehv pani veoki paagist õli tilkuma
Kolmapäeva hommikul kell 9.45 lõhkes Kauksi maanteel liikunud veoauto rehv sellisel moel, et kahjustas ka õlipaaki. Maanteele tilkus ligemale 60 liitrit õli. Päästjad kogusid saepuru abil õli maanteelt kokku.


Kas automaksu kehtestamine on õigustatud?Rahandusministeeriumis valminud automaksu väljatöötamiskavatsuse järgi hakkaks sõiduki eest aastas küsitav maks sõltuma selle võimsusest, massist ja vanusest. Maksu hakkaks riik koguma järgmisest suvest.

Peeter Lilleväli

Merike Jaanus, müügijuht:
Mina ei näe sellele mingit õigustust − miks ma peaksin mingit asja omades selle eest veel maksma? Meil on ju juba kütuseaktsiis − sellest piisab. Mina vaatan ise, kui palju ja millise autoga on mul parem sõita.

Peeter Lilleväli

Olga Janina, iluvaldkonna spetsialist:
Arvan, et ma ei ole pädev seda hindama, kuid lihtsa inimesena ütlen, et ei tahaks seda. Seda maksu ei ole vaja, ehkki mulle tundub, et rahva arvamus ei muuda midagi − seadus võetakse vastu ja meil tuleb seda täita. Sääraseid näiteid on.

Peeter Lilleväli

Toomas Nõmmiste, pedagoog:
Iga kuu paar eurot maksta ehk polekski midagi hullu, kuid see on pigem õigluse küsimus. Tähelepanu tuleks pöörata neile, kes luksusautodega sõidavad − nemad püüavad selle maksmist vältida, vormistades sõidukid tööautodeks ja firma ei hakka nende eest ka maksma. Nagu veaks Ferrariga kaupa... Tuleb mõelda, kuidas sääraseid skeeme vältida.

Peeter Lilleväli

Heinar Rammo, sõidukijuht:
On selge, et riik vajab raha, kuid automaks oleks ebaõiglane − juba on olemas kütuseaktsiis, mida plaanitakse samuti tõsta. Kehtestatakse uus maks, aga mis sest muutub? Kas teed lähevad paremaks või saavad inimesed sest mingit kasu? Ei usu.

Peeter Lilleväli

Timofei Korepov, ametnik:
Ei, sest see halvendab inimeste elu, vähendab automüüki ning lõppkokkuvõttes on sel negatiivne mõju riigi majandusele. Ma ei tea, kui suured summad seal taga on, kuid igal juhul oleks see väga halb lahendus riigieelarve täitmiseks. Tuleb otsida muid võimalusi.


Kui palju teenisid mullu Viljandimaa omavalitsusjuhid ja opositsiooniliidridHuvide deklaratsiooni kohaselt teenis Viljandimaa kõige vaesema valla vallavanem läinud aastal kõige rohkem raha ning Viljandi valla opositsiooniliider sai oma sõnutsi hakkama ainult paari tuhande euroga. Missugune on meie maakonna juhtide ja rahvateenrite majanduslik seis? Kes on kõige rikkam, kes kõige vaesem?Korruptsioonivastase seaduse järgi peavad huvide deklaratsiooni esitama ametiisikud, kelle hulka kuuluvad president, riigikogu liikmed, ministrid, kohtunikud, riigikontrolör, õiguskantsler ja teised Eesti valitsusasutuste juhid, samuti kohaliku omavalitsuse liikmed. Deklaratsioon esitatakse mulluse aastatulu, varade ja rahaliste kohustuste kohta. Sellesse märgitakse ka aktsiad ja võlakirjad.Rahvaesindajad peavad huvide deklaratsiooni aastatuluna kirja panema sama summa, mille esitasid maksu- ja tolliametile tuludeklaratsioonis. Sõidukitel märgitakse deklaratsiooni esmane registreerimisaasta. Kinnisvara väärtust pole võimalik kokku arvutada ja jääb üle lähtuda lihtsast loogikast, et maja Tallinnas on väärtuslikum kui Viljandis.Vaatluse alla võtsime omavalitsuste juhid ehk siis linnapead, abilinnapead, vallavanemad ja abivallavanemad, lisaks neile ka volikogude esimehed ning Viljandimaa volikogude neli opositsiooniliidrit. Huvide deklaratsiooni esitamise poolest võib meie maakonna juhte usinaks hinnata, õigeks ajaks oli deklaratsiooni esitamata jätnud ainult üks.Omavalitsuste juhidMadis TimpsonMarko SaarmMadis Timpson, Viljandi linnapea ReformierakondViljandi omavalitsuste liidu juhatuse liige 2021. aasta detsembri lõpuni.Aastane teenitud tulu oli 62 739 eurot.Linnapeale kuulub Tallinnas Liivaoja tänaval korter ja Tallinnas Bensiini tänaval korter koos panipaigaga. Viljandimaal tal kinnisvara ei ole.Timpsoni väärtpaberiportfelli kuulub 1550 Enefit Greeni aktsiat, 350 LHV aktsiat, 999 Clevoni lihtaktsiat, 5000 Tallink Grupi aktsiat ja 100 Tallinna Kaubamaja aktsiat. Kokku väärtus umbes 12 790 eurot. Välismaistest aktsiatest on portfellis 23 Apple Inci, 50 Fort Motor Co, kolm Microsoft Corporationi ja 17 Nike Inc Cl B aktsiat. Kokku väärtus 8011 dollarit ehk umbes 7189 eurot.Sõidukitest kuulub linnapeale mootorratas Kawazaki Z650 (2019) ja sõiduauto Honda Civic (2018).Laene pole, liisingusse on võetud Honda Civic. Liisingu suurus teadmata.Alar KaruElmo RiigAlar Karu, Viljandi vallavanem IsamaaViljandi omavalitsuste liidu, Mulgimaa arenduskoja ja mittetulundusühingu Võrtsjärve Kalanduspiirkond juhatuste liige ning 2022. aasta maini mittetulundusühingu Eesti Jäätmehoolduskeskus juhatuse liige.Aasta sissetulek 74 793 eurot.Pärnumaal Häädemeeste vallas Penu külas on tal hoonestatud kinnistu, Viljandis neli korterit ning Tartus ja Tallinnas üks korter.1/24 osalust garaažiühistus Satelliit.Väärtpabereid ja laene pole.Imre JugomäeElmo RiigImre Jugomäe, Mulgi vallavanem KeskerakondAbja spordiklubi, Eesti linnade ja valdade liidu, Mulgimaa arenduskoja, Viljandi Tallinna tänav 59 korteriühistu ja Viljandimaa omavalitsuste liidu juhatuse liige.Aastane tulu 51 669 eurot.Kaasomandis korter Viljandis Tallinna tänaval.1993. aastal registrisse kantud sõiduauto Audi.65 256 euro suurune eluasemelaen Luminori pangast ning Volkswagen Passati 7523 euro suurune liising SEB pangast.Väärtpabereid pole.Karel TölpElmo RiigKarel Tölp, Põhja-Sakala vallavanem Aastane palgatulu 75 175 eurot.Kaheksa ainuomandis kinnisasja Pärnumaal, neist seitse Tori vallas ja üks Häädemeeste vallas.Sajaprotsendiline osalus osaühingutes Eriku Grupp, Murru Teravili ja Roigu. 40,94-protsendiline osalus osaühingus Kõpu PM.Osaühingu Eriku Grupp puhaskasum oli mullu 203 135 eurot ja Murru Teravilja puhaskasum 24 222 eurot. Roigu jäi 41 177 euroga miinusesse. Kõpu PM-i eelmise aasta puhaskasum oli 1 268 331 eurot, Tölbi osa sellest on 519 255 eurot. Kokku sai ta oma osalusega ettevõtetest eelmisel aastal kasumit 705 435 eurot.Võistlussõiduk Ford (2008).900 Clevoni lihtaktsiat väärtuses 846 eurot.Laene ja liisinguid pole.Karel Tölp sõnas, et tegutsemine ettevõtjana ei sega kuigivõrd tööd vallavanemana, sest paljuski on ülesanded delegeeritud teistele ning mõistlikult jaotatud. «Paberimajandust haldab suuresti näiteks raamatupidaja, seda ei tee ma ise,» sõnas ta. Põllul käib ta aga meelsasti ning kasutab selleks puhkusepäevi. Küsimuse peale, kas selline asi tervisele ei hakka, vajus vallavanem mõttesse. «Mida nüüd puhkusena võtta,» sõnas ta lõpuks. «Masinatega põllule minek on hoopis midagi teistsugust kui töö vallamajas.»Miks edukas ettevõtja üldse vallavanemana töötab? «Igav hakkas!» vastas Tölp ja hakkas naerma. Ta selgitas, et põllumajandusettevõttes ei käi töö hommikust õhtuni ja iga päev, kiiremad ajad vahelduvad aeglasematega ning vahepeal hakkavad käed sügelema millegi muu järele. «Lisaks see eelnenud koroonaaeg ning omaette kodus istumine, kusjuures mul õnnestus veel endalgi koroona saada ... See kõik ajendas nii-öelda kodust välja tulema.»Samas Tölp tunnistas, et mõte vallavanema tööle käega lüüa ja lihtsalt minema minna on tal olnud küll. «Kõigil Põhja-Sakala vallamajas on,» lausus ta tõsiselt. «Ja ka volikogu liikmed on öelnud, et nemad ei jaksa enam. Ma teadsin enne ametikoha vastuvõtmist küll, et see saab olema raske, aga et nii raske ... Omavahelist kemplemist on nii palju ja arusaamist sellest, mida teha tuleb, liiga vähe. Häid ja kõigile meeldivaid lahendusi praegu olukorrale ei ole ning tehted, mida teeme, ongi paraku lahutustehted. Enne esmaspäevast umbusaldusavaldust arutasime täitsa tõsiselt, et mida ja kuidas edasi.»Tölp tunnustab Lääneranna vallavolikogu, et too on olnud nõus vastu võtma selliseid raskeid, aga vajalikke otsuseid nagu Metsküla kooli sulgemine ega lähtu üksnes hirmust, et ehk ei valita ebapopulaarsete otsuste langetamise tõttu järgmistel valimistel enam tagasi.Majandus- ja ehitusvaldkonna omavalitsusjuhidKalvi MärtinElmo RiigKalvi Märtin, Viljandi abilinnapea ReformierakondViljandis Posti tänav 10 korteriühistu juhatuse liige.Aastane tulu 48 271 eurot.Kaasomandis maja Viljandis Maasika tänaval ja kaks kaasomandis korterit Viljandis. Lisaks kaks kaasomandis korterit Tartus ja kolm ainuomandis korterit Viljandis.Sõidukitest kuulub Kalvi Märtinile 1982. aastal registrisse kantud veomotoroller TMZ, Mercedes-Benzi kabriolett (1998) ning omavalmistatud paadiveok (2013). Lisaks väikelaev Bayliner (2002).Märtinile kuulub sajaprotsendiline osalus osaühingutes Kadri Varahaldus, Kadri Viljandi ja Riilsteit Rent. Lisaks viiekümneprotsendiline osalus osaühingus Recotec.Kadri Varahaldus jäi eelmisel aastal miinusesse 9188 ja Kadri Viljandi 26 499 euroga. Riilsteit Rendil läks eelmine aasta siiski paremini ning see jäi 38 230 euroga kasumisse. Osaühingu Recotec kasum oli 197 eurot. Märtini osa sellest kasumist oli 98 eurot. Kokku sai Märtin oma osalusega ettevõtetest eelmisel aastal 2641 eurot kasumit.Tal on Swedbankist võetud 58 010 euro suurune eluasemelaen.Alvar PähkelViljandi VallavalitsusAlvar Pähkel, Viljandi abivallavanem Sihtasutuse Holstre-Polli Spordikeskus nõukogu liige ja Lõuna politsei spordiklubi juhatuse liige.Annab töölepingu alusel loenguid Viljandi kutseõppekeskuses ja mittetulundusühingus Eesti Liikluskäitumise Arenduskeskus.Aastatulu 57 254 eurot.Kaasomandis ridaelamuboks Viljandis.2023. aasta Škoda Kodiaq, mille eest Swedbankile 29 762 eurone liisingukohustus. Lisaks 20 246 euro suurune eluasemelaen, mis samuti Swedbankist võetud.Väärtpabereid Alvar Pähklil pole.Jaanur RahulaElmo RiigJaanus Rahula, Põhja-Sakala abivallavanem Töötas tänavu mai lõpuni Põhja-Pärnumaa vallavalitsuses.Põhja-Pärnumaa vallavolikogu liige.Oli eelmise aasta märtsi lõpuni osaühingu Koksvere Maja juhatuse liige.Rohelise Jõemaa koostöökogu juhatuse liige.Aastatulu 30 918 eurot.Kaasomandis maja Põhja-Pärnumaa vallas Vändra alevis.Sõidukeid ja väärtpabereid pole.SEB pangast on Rahulal võetud 6366 euro suurune sõiduki kapitalirent ning 4460 euro suurune laen. Lisaks Swedbankist 77 841 euro suurune laen.Dmitri OravMarko SaarmDmitri Orav, Mulgi abivallavanem IsamaaOsaühingute Dimardo Forest ja Luuka Turism, Mulgimaa arenduskoja ja mittetulundusühingu Karksi Turism ja Keskkond juhatuse liige.Aastatulu 34 717 eurot.Kaasomandis maja Karksi-Nuias ja kaasomandis korter Tallinnas Haabersti linnaosas.2003. aasta mahtuniversaal ja 1998. aasta sedaan, mõlemad firmalt Mercedes-Benz.Oravale kuulub viiekümneprotsendiline osalus osaühingutes Dimardo Forest ja Luuka Turism. Dimardo Forest teenis eelmisel aastal 598 eurot kasumit ja Luuka Turism jäi 163 euroga kahjumisse. Orav sai kahest ettevõttest eelmisel aastal 217 eurot.Laenukohustusi pole.Sotsiaal- ja kultuurivaldkonna omavalitsusjuhidTonio TamraElmo RiigTonio Tamra, Viljandi abilinnapea Sotsiaaldemokraatlik ErakondMai lõpuni töötas Viljandi muusikakooli direktorina.Mittetulundusühingu Eesti Pärimusmuusika Keskus nõukogu liige eelmise aasta aprillini. Aktsiaseltsi Viljandi Veevärk nõukogu liige eelmise aasta novembri lõpuni. Praegu sihtasutuse Viljandi Haigla nõukogu liige. Registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana.Aastatulu 47 830 eurot.Ainuomandis maamaja Viljandi vallas ja kaasomandis maja Viljandis.Sõidukitest kuulub Tamrale 2017. aasta Subaru Outback ning 1991. aasta Opel, mille juures on märge, et seda enam ei eksisteeri, ent registrist seda maha kanda ei saa.Aktsiaseltsi SEB Liising ees on Tamral 20 250 euro suurune kohustus Subaru Outbacki kapitalirendi tõttu. Muid laene tal pole.Irma VäreElmo RiigIrma Väre, Viljandi abivallavanemIsamaaIrma Värel oli avalike huvide deklaratsioon 20. juulini esitamata. Selle toimingu tähtaeg oli 31. mai.Abivallavanemale tuli teave esitamata jäänud deklaratsioonist ebameeldiva üllatusena, sest oma teada oli ta selle ära esitanud. Ta lubas asja üle vaadata ning vea esimesel võimalusel parandada. «Midagi mul varjata pole,» kinnitas Väre. «Midagi seal deklaratsioonis eelmiste aastatega võrreldes muutunud ka pole.»Asjaolusid uurinud abivallavanem avastas, et oli 16. mail alustanud deklaratsiooni esitamist ning see oli miskipärast pooleli jäänud. «Nüüd on esitatud!» kinnitas ta 20. juuli pärastlõunal.Deklaratsioonist võib lugeda, et Irma Väre oli läinud aasta veebruarini Holstre-Polli spordikeskuse juhatuse liige ja praegu on ta usaldusühingus Asu Torutööd usaldusosanik.Aasta sissetulek 77 686 eurot.Talle kuulub Viljandi vallas Asu külas 48,6-hektariline kinnistu koos majaga ja sõiduauto Citroën (2017).Eelmisel aastal usaldusühingul Asu Torutööd käive ja kasum puudusid.Abivallavanemal on SEB pangast võetud 11 736 euro suurune eluasemelaen ning Swedbankist 3300 euro suurune autolaen.Kaie ToobalElmo RiigKaie Toobal, Põhja-Sakala abivallavanem Pärnu spordiliidu juhatuse liige.Aastatulu 50 250 eurot.Maja Põhja-Pärnumaa vallas, samas kinnistusraamatu andmeil Toobalil kinnisvara pole.2016. aasta mahtuniversaal Nissan.Laene ja väärtpabereid pole.Ardo AgasildElmo RiigArdo Agasild, Mulgi abivallavanem Mittetulundusühingu Eesti Eriolümpia juhatuse liigeAastatulu 35 156 eurot.Maamaja Viljandi vallas Matapera külas.2010. aasta Toyota mahtuniversaal.Laene ja väärtpabereid pole.Volikogu esimehedHelmen KüttEero VabamägiHelmen Kütt,Viljandi linnavolikogu esimees Sotsiaaldemokraatlik ErakondRiigikogu, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juhatuse, Viljandi Pauluse koguduse nõukogu ja Johannes Mihkelsoni keskuse nõukogu liige.Aastatulu 68 398 eurot.Kaasomandis maja Viljandis Endla tänaval ja riiklikku registrisse kantud 2016. aasta Audi A6. Abikaasaga ühisomandis kaubik Mercedes-Benz Vito 111 DI.SEB pangast sõiduauto kapitalirent summas 13 972 eurot, lisaks samast pangast võetud arvelduslaen ja püsimaksega krediitkaart, limiidid mõlemal kasutamata.Swedbankis käendatud õppelaen summas 17 352 eurot. Coop pangast võetud väikelaen summas 19 396 eurot. Bigbankist võetud väikelaen summas 13 635 eurot.Väärtpabereid pole.Mait AllasElmo RiigMait Allas, Viljandi vallavolikogu esimees ReformierakondOsaühingu Projex Estonia juhatuse liige.Aastatulu 56 244 eurot.Isiklikku kinnisvara ja sõidukeid pole.Sajaprotsendiline osalus osaühingus Projex Estonia, mille mullune puhaskasum pole teada, sest Allasel on eelmise aasta majandusaruanne esitamata. 2021. aastal jäi ettevõte 30 euroga kahjumisse.Swedbankist võetud autoliising summas 28 800 eurot, muid laene pole.Aino ViinapuuElmo RiigAino Viinapuu, Põhja-Sakala vallavolikogu esimees Kalastusklubi Suure-Jaani Säga ja Rohelise Jõemaa koostöökogu juhatuste liige.Aastatulu 35 564 eurot.Ainuomandis maamaja Põhja-Sakala vallas Sürgavere külas.1997. aasta sedaan Mazda.Laene, liisinguid ja väärtpabereid pole.Arvo MalingMarko SaarmArvo Maling, Mulgi vallavolikogu esimees IsamaaAktsiaseltsi Nuia PMT juhatuse, mittetulundusühingu Rahvatantsuselts Sõlesepad juhatuse, osaühingute Akemal, Akemal TM ja Karksi-Nuia Apteek juhatuse liige.Aastatulu 117 888 eurot.Viis ainuomandis Mulgi valla kinnistut, mille liigiks on maatulundusmaa, neist ühel talu. 2009. aasta mootorratas Honda.13,69-protsendilise osalusega aktsionär aktsiaseltsis Nuia PMT, 100-protsendiline osalus osaühingus Karksi-Nuia Apteek, 48,94-protsendiline osalus osaühingus Akemal ja 50-protsendiline osalus osaühingus Akemal TM. Karksi-Nuia Apteek teenis mullu 0 eurot kasumit. Osaühing Akemal teenis 72 803 eurot kasumit ja Akemal TM 4053 eurot kahjumit. Malingu puhaskasum jäi 33 603 euro suuruseks.Arvo Malingu väärtpaberiportfellis on 1000 Enefit Greeni aktsiat, 3000 Clevoni lihtaktsiat, 36 Hepsori aktsiat, 3786 Coop Panga aktsiat, 500 Tallink Grupi aktsiat ja 700 Tallinna Kaubamaja Grupi aktsiat. Kokku väärtus umbes 24 574 eurot. Lisaks 9368 Nuia PMT aktsiat, mis pole avalikult kaubeldavad.Lisaks on tal 10 000 võlakirja «EUR 8.00 Bigbank allutatud võlakiri 22-2033» ja 3000 võlakirja «EUR 10.00 Tuul võlakiri 22-2027».SEB pangast on Mulgi vallavolikogu esimehel võetud 90 000 euro suurune eluasemelaen.OpositsiooniliidridHelir-Valdor SeederElmo RiigHelir-Valdor Seeder, Viljandi linnavolikogu liige IsamaaRiigikogu liige.Eelmise aasta juulini Eesti käsipalliliidu juhatuse liige. Erakonna Isamaa, mittetulundusühingu Viha ja Viisnurk, Eestimaa spordiliidu ja Eesti olümpiakomitee juhatuste liige.Aastatulu 74 379 eurot.Maja Viljandis Suur-Kaare tänaval ja maamaja Viljandi vallas Loodi külas.2010. aastal registrisse kantud kvadrik ehk maastikusõiduk CFMoto ja 2007. aastal registrisse kantud järelhaagis Respo.Eluaseme- ega väikelaene pole, SEB Liisingult on võetud sõiduauto Toyota Yaris Cross kasutusrent summas 12 214 eurot.Valmar HaavaAivo_kallasValmar Haava, Viljandi vallavolikogu liigeEesti Konservatiivne RahvaerakondOsaühingute Agronomic Service, Baltic Barley ja Kärstna Vili juhatuse liige, lisaks Kohaliku Elu Edendamise mittetulundusühingu juhatuse liige.Aastatulu 2500 eurot.Kinnisvara Valmar Haaval pole.Viljandi valla opositsionäärile kuulub viis isiklikku sõidukit: luukpärad Nissan (2002) ja Hyundai (2004 ja 2006), järelhaagis Brentex-Trailer (2008) ja sedaan BMW (1999).Täisosalus osaühingutes Agronomic Service, Baltic Barley ja Kärstna Vili. Agronomic Service’i puhaskasum eelmisel aastal oli 38 307 eurot, Baltic Barley kasum oli 62 884 eurot ja Kärstna Vilja kasum 235 264 eurot.Laene Haaval ei ole.Küsimuse peale, kuidas ta 2500-eurose aastasissetulekuga ära elab, hakkas Haava naerma. «Volikogu liikme palgaga tõesti niisama ära ei elaks,» sõnas ta lõbusasti ning selgitas siis, et elabki väga kokkuhoidlikult. Väljas söömas ei käi ta üldse ning elu on paljuski naturaalmajanduslik, nagu maal kipub olema. «Käib sõber, toob kartulit, käib teine, toob mune,» kirjeldas Haava. «Toitu kasvatame ka ise nii palju kui võimalik ja Eesti Energiat nuumame nii vähe kui võimalik. Ma olen seda varemgi Sakala veergudel kirjeldanud, kuidas liha ostmine käib poole sea kaupa ning liha sööngi peres sisuliselt ainult mina.»Haava sõnas, et iga väikeettevõtja võib seda kinnitada, et tihtipeale ei ole võimalik esimestel tegutsemisaastatel iseendale palka maksta. «Maksud on nii kõrged, et esialgu maksad töötajatele ja nende pealt maksud ning endale ei maksa midagi. Hiljuti hakkasin aga ka endale palka maksma, sest ettevõtetel on hakanud paremini minema,» sõnas ta.Priit ToobalElmo RiigPriit Toobal, Põhja-Sakala vallavolikogu liige KeskerakondMittetulundusühingute Kildu Ratsaklubi ja Rahvusvaheline Artur Kapi Ühing ning osaühingute Kildu Grupp, Kildu Hobused ja Kildu Toitlustus juhatuste liige.Aastatulu 17 508 eurot.Kinnistu koos majaga Suure-Jaanis Mäe tänaval. Põhja-Sakala vallas Võlli külas 7,32 hektari suurune kinnistu koos majaga ning Sandra külas 1,15 hektarit metsamaad.Põhja-Sakala vallas eelmistel kohalikel valimistel enim hääli korjanud Priit Toobalil, kes mõnda aega teenis valda ka volikogu esimehena, on täisosalus kolmes ettevõttes: osaühingutes Kildu Grupp, Kildu Hobused ja Kildu Toitlustus. Kildu Grupi puhaskasum eelmisel aastal oli 154 103 eurot. Kildu Hobused jäi 32 071 euroga miinusesse ning Kildu Toitlustusel on majandusaruanne viimased kolm aastat esitamata.Toobal selgitas, et osaühing Kildu Toitlustus pole kolm aastat tegutsenud ning plaanis on see likvideerida. «Seni pole vajadust olnud selleks,» ütles ta ning lisas, et praegu on Kildu Toitlustuse tegevuse üle võtnud Kildu Grupp.Laene ja liisinguid Priit Toobalil pole.Mati IlissonMarko SaarmMati Ilisson, Mulgi vallavolikogu liige Mittetulundusühingu Meie Mulgimaa ja osaühingu WL Estonia juhatuse liige.Aastatulu 20 025 eurot.2022. aasta paadiveok Tiki ja 1997. aasta matkaauto Home-Car, lisaks kaks väikelaeva Amber (2021 ja 2022) ning väikelaev Bush, mille esmane registrikanne on aastast 2016. Riiklikku sõidukite registrisse on kantud mahtuniversaal Subaru.Majaga kinnistu Mulgi vallas Karksi-Nuias, korter Viljandi vallas Ramsil ja maja Tallinnas Haabersti linnaosas.Mati Ilissonil on sajaprotsendiline osalus osaühingus WL Estonia, mis jäi mullu 1399 euroga miinusesse.SEB pangast on võetud 15 655 euro suurune eluasemelaen.


Juhtkiri:  kas me sellist metsa tahtsimegi?Eesti metsast kuulub riigile, see tähendab meile kõigile, umbes 40 protsenti. Me oleme palganud oma metsa majandama asutuse nimega RMK, kes kontrollib väga rangelt, missuguseid puid võib meie metsa istutada. Sobivad ainult istikud, mis on võrsunud meie metsas kasvanud puude seemnetest ja RMK enda kasvatatud.Ka teised istikukasvatajad võivad osta RMK-lt sertifitseeritud seemet ja kasvatada neist istikuid. Seejuures kontrollib keskkonnaamet väga põhjalikult, et ei toimuks pettust ja seemnepassis näidatud seemnekogus vastaks tegelikule põllul kasvavale kogusele.Kõik Eesti erametsaomanikud võivad neid istikuid osta ja majandada oma erametsa samasuguse ettevaatuse ja hoolsusega, nagu teeb seda meile kõigile kuuluvas metsas RMK. Aga nad võivad ka seda mitte teha. Nad võivad osta istikuid, mis on küll samuti kasvatatud Eesti puude seemnetest, kuid mis on kasvanud mõnes välisriigis, näiteks Saksamaal.Paljud erametsaomanikud just nii teevadki, sest sellised istikud on kasvanud soojemas kliimas ja seetõttu kasvult suuremad. Iga neljas erametsa istutatud puutaim on imporditud.Eesti metsateadlased teavad hästi, et meie metsades ei kasva puud, mis on pärit kaugemalt kui kaks laiuskraadi, ja sellepärast ongi kaugemalt kui Lätist pärit seemnetest võrsunud istikute müük meil keelatud. Keeld on kehtestatud metsaomanike kaitseks. Kuidas käituvad meie metsades Eesti seemnetest, kuid mujal istikuks kasvatatud puud, meie metsateadlased veel ei tea.Lisaks on selgunud, et keskkonnaametil pole nõutud dokumente, mis tõestaksid, et Saksamaalt toodud istikud on tõepoolest kasvatatud Eestist pärit seemnest.Siin on peidus risk, mis võib avalduda alles paarikümne aasta pärast. Alles siis võib selguda, et metsa asemel on ostetud võsa, ja pahane metsaomanik pöörab süüdistava pilgu riigi poole: «Kas me sellist metsa tahtsimegi?»Hea on see, et meile kõigile kuuluvates metsades pole sellist riski võetud. Vähem hea on see, et arvestatav hulk erametsaomanikke on selle riski võtnud, ja siinkohal on õigustatud küsida: kas oli õige lubada neil seda võtta?Küsimusele ei olegi nii lihtne vastata. Postimees toetab ettevõtlusvabadust ja selle loo osalistel on kõigil omad ärihuvid. Kuid teiselt poolt ei saa me lubada kauboikapitalismi ja ammugi mitte hämarat semukapitalismi.Kui on üleval kahtlus, et erametsaomanikke peteti, siis tuleb tõde välja selgitada. Siin ei saa olla kahtpidi mõtlemist - pettuse suhtes peab valitsema nulltolerants.On hea, et ametnikud on hakanud ennast liigutama. On vähem hea, et see juhtus alles pärast Postimehes avaldatud artiklit.Lisaks teame nüüd, et meil puudub praegu võime teha istikutele DNA-analüüsi ja lõplikku tõde on raske välja selgitada. Kui nii, siis tuleb ettevaatusprintsiipi eelistada ettevõtlusvabadusele ja teistest riikidest istikute toomine ära lõpetada. Risk ei ole ainult majanduslik, on ka oht rikkuda meie met- LOE KA sa tervist. LK 3JUHTKIRI Kui on üleval kahtlus, et erametsaomanikke peteti, siis tuleb tõde välja selgitada.Siin ei saa olla kahtpidi mõtlemist - pettuse suhtes peab valitsema nulltolerants."


Kui palju teenisid mullu Viljandimaa omavalitsusjuhid ja opositsiooniliidridHuvide deklaratsiooni kohaselt teenis Viljandimaa kõige vaesema valla vallavanem läinud aastal kõige rohkem raha ning Viljandi valla opositsiooniliider sai oma sõnutsi hakkama ainult paari tuhande euroga. Missugune on meie maakonna juhtide ja rahvateenrite majanduslik seis? Kes on kõige rikkam, kes kõige vaesem?Korruptsioonivastase seaduse järgi peavad huvide deklaratsiooni esitama ametiisikud, kelle hulka kuuluvad president, riigikogu liikmed, ministrid, kohtunikud, riigikontrolör, õiguskantsler ja teised Eesti valitsusasutuste juhid, samuti kohaliku omavalitsuse liikmed. Deklaratsioon esitatakse mulluse aastatulu, varade ja rahaliste kohustuste kohta. Sellesse märgitakse ka aktsiad ja võlakirjad.Rahvaesindajad peavad huvide deklaratsiooni aastatuluna kirja panema sama summa, mille esitasid maksu- ja tolliametile tuludeklaratsioonis. Sõidukitel märgitakse deklaratsiooni esmane registreerimisaasta. Kinnisvara väärtust pole võimalik kokku arvutada ja jääb üle lähtuda lihtsast loogikast, et maja Tallinnas on väärtuslikum kui Viljandis.Vaatluse alla võtsime omavalitsuste juhid ehk siis linnapead, abilinnapead, vallavanemad ja abivallavanemad, lisaks neile ka volikogude esimehed ning Viljandimaa volikogude neli opositsiooniliidrit. Huvide deklaratsiooni esitamise poolest võib meie maakonna juhte usinaks hinnata, õigeks ajaks oli deklaratsiooni esitamata jätnud ainult üks.OMAVALITSUSTE JUHIDMADIS TIMPSON, Viljandi linnapea ReformierakondViljandi omavalitsuste liidu juhatuse liige 2021. aasta detsembri lõpuni.Aastane teenitud tulu oli 62 739 eurot.Linnapeale kuulub Tallinnas Liivaoja tänaval korter ja Tallinnas Bensiini tänaval korter koos panipaigaga. Viljandimaal tal kinnisvara ei ole.Timpsoni väärtpaberiportfelli kuulub 1550 Enefit Greeni aktsiat, 350 LHV aktsiat, 999 Clevoni lihtaktsiat, 5000 Tallink Grupi aktsiat ja 100 Tallinna Kaubamajaaktsiat. Kokku väärtus umbes 12 790 eurot. Välismaistest aktsiatest on portfellis 23 Apple Inci, 50 Fort Motor Co, kolm Microsoft Corporationi ja 17 Nike Inc Cl B aktsiat. Kokku väärtus 8011 dollarit ehk umbes 7189 eurot.Sõidukitest kuulub linnapeale mootorratas Kawazaki Z650 (2019) ja sõiduauto Honda Civic (2018).Laene pole, liisingusse on võetud Honda Civic. Liisingu suurus teadmata.ALAR KARU, Viljandi vallavanem IsamaaViljandi omavalitsuste liidu, Mulgimaa arenduskoja ja mittetulundusühingu Võrtsjärve Kalanduspiirkond juhatuste liige ning 2022. aasta maini mittetulundusühingu Eesti Jäätmehoolduskeskus juhatuse liige.Aasta sissetulek 74 793 eurot.Pärnumaal Häädemeeste vallas Penu külas on tal hoonestatud kinnistu, Viljandis neli korterit ning Tartus ja Tallinnas üks korter.1/24 osalust garaažiühistus Satelliit.Väärtpabereid ja laene pole.IMRE JUGOMÄE, Mulgi vallavanem KeskerakondAbja spordiklubi, Eesti linnade ja valdade liidu, Mulgimaa arenduskoja, Viljandi Tallinna tänav 59 korteriühistu ja Viljandimaa omavalitsuste liidu juhatuse liige.Aastane tulu 51 669 eurot.Kaasomandis korter Viljandis Tallinna tänaval.1993. aastal registrisse kantud sõiduauto Audi.65 256 euro suurune eluasemelaen Luminori pangast ning Volkswagen Passati 7523 euro suurune liising SEB pangast.Väärtpabereid pole.KAREL TÖLP, Põhja-Sakala vallavanemAastane palgatulu 75 175 eurot.Kaheksa ainuomandis kinnisasja Pärnumaal, neist seitse Tori vallas ja üks Häädemeeste vallas.Sajaprotsendiline osalus osaühingutes Eriku Grupp, Murru Teravili ja Roigu. 40,94-protsendiline osalus osaühingus Kõpu PM.Osaühingu Eriku Grupp puhaskasum oli mullu 203 135 eurot ja Murru Teravilja puhaskasum 24 222 eurot. Roigu jäi 41 177 euroga miinusesse. Kõpu PM-i eelmise aasta puhaskasum oli 1 268 331 eurot, Tölbi osa sellest on 519 255 eurot. Kokku sai ta oma osalusega ettevõtetest eelmisel aastal kasumit 705 435 eurot.Võistlussõiduk Ford (2008).eurot.Laene ja liisinguid pole.Karel Tölp sõnas, et tegutsemine ettevõtjana ei sega kuigivõrd tööd vallavanemana, sest paljuski on ülesanded delegeeritud teistele ning mõistlikult jaotatud. «Paberimajandust haldab suuresti näiteks raamatupidaja, seda ei tee ma ise,» sõnas ta. Põllul käib ta aga meelsasti ning kasutab selleks puhkusepäevi. Küsimuse peale, kas selline asi tervisele ei hakka, vajus vallavanem mõttesse. «Mida nüüd puhkusena võtta,» sõnas ta lõpuks. «Masinatega põllule minek on hoopis midagi teistsugust kui töö vallamajas.»Miks edukas ettevõtja üldse vallavanemana töötab? «Igav hakkas!» vastas Tölp ja hakkas naerma. Ta selgitas, et põllumajandusettevõttes ei käi töö hommikust õhtuni ja iga päev, kiiremad ajad vahelduvad aeglasematega ning vahepeal hakkavad käed sügelema millegi muu järele. «Lisaks see eelnenud koroonaaeg ning omaette kodus istumine, kusjuures mul õnnestus veelendalgi koroona saada ... See kõik ajendas nii-öelda kodust välja tulema.»Samas Tölp tunnistas, et mõte vallavanema tööle käega lüüa ja lihtsalt minema minna on tal olnud küll. «Kõigil Põhja-Sakala vallamajas on,» lausus ta tõsiselt. «Ja ka volikogu liikmed on öelnud, et nemad ei jaksa enam. Ma teadsin enne ametikoha vastuvõtmist küll, et see saab olema raske, aga et nii raske ... Omavahelist kemplemist on nii palju ja arusaamist sellest, mida teha tuleb, liiga vähe. Häid ja kõigile meeldivaid lahendusi praegu olukorrale ei ole ning tehted, mida teeme, ongi paraku lahutustehted. Enne esmaspäevast umbusaldusavaldust arutasime täitsa tõsiselt, et mida ja kuidas edasi.»Tölp tunnustab Lääneranna vallavolikogu, et too on olnud nõus vastu võtma selliseid raskeid, aga vajalikke otsuseid nagu Metsküla kooli sulgemine ega lähtu üksnes hirmust, et ehk ei valita ebapopulaarsete otsuste langetamise tõttu järgmistel valimistel enam tagasi.MAJANDUS- JA EHITUSVALDKONNA OMAVALITSUSJUHIDKALVI MÄRTIN,Viljandi abilinnapeaReformierakondViljandis Posti tänav 10 korteriühistu juhatuse liige.Aastane tulu 48 271 eurot.Kaasomandis maja Viljandis Maasika tänaval ja kaks kaasomandis korterit Viljandis. Lisaks kaks kaasomandis korterit Tartus ja kolm ainuomandis korterit Viljandis.Sõidukitest kuulub Kalvi Märtinile 1982. aastal registrisse kantud veomotoroller TMZ, Mercedes-Benzi kabriolett (1998) ning omavalmistatud paadiveok (2013). Lisaks väikelaev Bayliner (2002).Märtinile kuulub sajaprotsendiline osalus osaühingutes Kadri Varahaldus, Kadri Viljandi ja Riilsteit Rent. Lisaks viiekümneprotsendiline osalus osaühingus Recotec.Kadri Varahaldus jäi eelmisel aastal miinusesse 9188 ja Kadri Viljandi 26 499 euroga. Riilsteit Rendil läks eelmine aasta siiski paremini ning see jäi 38 230 euroga kasumisse. Osaühingu Recotec kasum oli 197 eurot. Märtini osa sellest kasumist oli 98 eurot. Kokku sai Märtin oma osalusega ettevõtetest eelmisel aastal 2641 eurot kasumit.Tal on Swedbankist võetud 58 010 euro suurune eluasemelaen.ALVAR PÄHKEL,ViljandiabivallavanemSihtasutuse Holstre-Polli Spordikeskus nõukogu liige ja Lõuna politsei spordiklubi juhatuse liige.Annab töölepingu alusel loenguid Viljandi kutseõppekeskuses ja mittetulundusühingus Eesti Liikluskäitumise Arenduskeskus.Aastatulu 57 254 eurot.Kaasomandis ridaelamuboks Viljandis.2023. aasta Škoda Kodiaq, mille eest Swedbankile 29 762 eurone liisingukohustus. Lisaks 20 246 euro suurune eluasemelaen, mis samuti Swedbankist võetud.Väärtpabereid Alvar Pähklil pole.JAANUS RAHULA,Põhja- SakalaabivallavanemTöötas tänavu mai lõpuni Põhja-Pärnumaa vallavalitsuses.Põhja-Pärnumaa vallavolikogu liige.Oli eelmise aasta märtsi lõpuni osaühingu Koksvere Maja juhatuse liige.Rohelise Jõemaa koostöökogu juhatuse liige.Aastatulu 30 918 eurot.Kaasomandis maja Põhja-Pärnumaa vallas Vändra alevis.Sõidukeid ja väärtpabereid pole.SEB pangast on Rahulal võetud 6366 euro suurune sõiduki kapitalirent ning 4460 euro suurune laen. Lisaks Swedbankist 77 841 euro suurune laen.DMITRI ORAV,Mulgi abivallavanemIsamaaOsaühingute Dimardo Forest ja Luuka Turism, Mulgimaa arenduskoja ja mittetulundusühingu Karksi Turism ja Keskkond juhatuse liige.Aastatulu 34 717 eurot.Kaasomandis maja Karksi-Nuias ja kaasomandis korter Tallinnas Haabersti linnaosas.2003. aasta mahtuniversaal ja 1998. aasta sedaan, mõlemad firmalt Mercedes-Benz.Oravale kuulub viiekümneprotsendiline osalus osaühingutes Dimardo Forest ja Luuka Turism. Dimardo Forest teenis eelmisel aastal 598 eurot kasumit ja Luuka Turism jäi 163 euroga kahjumisse. Orav sai kahest ettevõttest eelmisel aastal 217 eurot.Laenukohustusi pole.SOTSIAAL- JA KULTUURIVALDKONNA OMAVALITSUSJUHIDTONIO TAMRA,Viljandi abilinnapeaSotsiaaldemokraatlikErakondMai lõpuni töötas Viljandi muusikakooli direktorina.Mittetulundusühingu Eesti Pärimusmuusika Keskus nõukogu liige eelmise aasta aprillini. Aktsiaseltsi Viljandi Veevärk nõukogu liige eelmise aasta novembri lõpuni. Praegu sihtasutuse Viljandi Haigla nõukogu liige. Registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana.Aastatulu 47 830 eurot.Ainuomandis maamaja Viljandi vallas ja kaasomandis maja Viljandis.Sõidukitest kuulub Tamrale 2017. aasta Subaru Outback ning 1991. aasta Opel, mille juures on märge, et seda enam ei eksisteeri, ent registrist seda maha kanda ei saa.Aktsiaseltsi SEB Liising ees on Tamral 20 250 euro suurune kohustus Subaru Outbacki kapitalirendi tõttu. Muid laene tal pole.IRMA VÄRE,Viljandi abivallavanemIsamaaIrma Värel oli avalike huvide deklaratsioon 20. juulini esitamata.Selle toimingu tähtaeg oli 31. mai.Abivallavanemale tuli teave esitamata jäänud deklaratsioonist ebameeldiva üllatusena, sest oma teada oli ta selle ära esitanud. Ta lubas asja üle vaadata ning vea esimesel võimalusel parandada. «Midagi mul varjata pole,» kinnitas Väre. «Midagi seal deklaratsioonis eelmiste aastatega võrreldes muutunud ka pole.»Asjaolusid uurinud abivallavanem avastas, et oli 16. mail alustanud deklaratsiooni esitamist ning see oli miskipärast pooleli jäänud. «Nüüd on esitatud!» kinnitas ta 20. juuli pärastlõunal.Deklaratsioonist võib lugeda, et Irma Väre oli läinud aasta veebruarini Holstre-Polli spordikeskuse juhatuse liige ja praegu on ta usaldusühingus Asu Torutööd usaldusosanik.Aasta sissetulek 77 686 eurot.Talle kuulub Viljandi vallas Asu külas 48,6-hektariline kinnistu koos majaga ja sõiduauto Citroën (2017).Eelmisel aastal usaldusühingul Asu Torutööd käive ja kasum puudusid.Abivallavanemal on SEB pangast võetud 11 736 euro suurune eluasemelaen ning Swedbankist 3300 euro suurune autolaen.KAIE TOOBAL,Põhja-SakalaabivallavanemPärnu spordiliidu juhatuse liige.Aastatulu 50 250 eurot.Maja Põhja-Pärnumaa vallas, samas kinnistusraamatu andmeil Toobalil kinnisvara pole.2016. aasta mahtuniversaal Nissan.Laene ja väärtpabereid pole.ARDO AGASILD,Mulgi abivallavanemMittetulundusühingu Eesti Eriolümpia juhatuse liigeAastatulu 35 156 eurot.Maamaja Viljandi vallas Matapera külas.2010. aasta Toyota mahtuniversaal.Laene ja väärtpabereid pole.VOLIKOGU ESIMEHEDHELMEN KÜTT,Viljandi linnavolikogu esimeesSotsiaaldemokraatlikErakondRiigikogu, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juhatuse, Viljandi Pauluse koguduse nõukogu ja Johannes Mihkelsoni keskuse nõukogu liige.Aastatulu 68 398 eurot.Kaasomandis maja Viljandis Endla tänaval ja riiklikku registrisse kantud 2016. aasta Audi A6. Abikaasaga ühisomandis kaubik Mercedes-Benz Vito 111 DI.SEB pangast sõiduauto kapitalirent summas 13 972 eurot, lisaks samast pangast võetud arvelduslaen ja püsimaksega krediitkaart, limiidid mõlemal kasutamata.Swedbankis käendatud õppelaen summas 17 352 eurot. Coop pangast võetud väikelaen summas 19 396 eurot. Bigbankist võetud väikelaen summas 13 635 eurot.Väärtpabereid pole.MAIT ALLAS,Viljandi vallavolikogu esimeesReformierakondOsaühingu Projex Estonia juhatuse liige.Aastatulu 56 244 eurot.Isiklikku kinnisvara ja sõidukeid pole.Sajaprotsendiline osalus osaühingus Projex Estonia, mille mullune puhaskasum pole teada, sest Allasel on eelmise aasta majandusaruanne esitamata. 2021. aastal jäi ettevõte 30 euroga kahjumisse.Swedbankist võetud autoliising summas 28 800 eurot, muid laene pole.AINO VIINAPUU,Põhja-Sakala vallavolikoguesimeesKalastusklubi Suure-Jaani Säga ja Rohelise Jõemaa koostöökogu juhatuste liige.Aastatulu 35 564 eurot.Ainuomandis maamaja Põhja-Sakala vallas Sürgavere külas.1997. aasta sedaan Mazda.Laene, liisinguid ja väärtpabereid pole.ARVO MALING,Mulgi vallavolikogu esimeesIsamaaAktsiaseltsi Nuia PMT juhatuse, mittetulundusühingu Rahvatantsuselts Sõlesepad juhatuse, osaühingute Akemal, Akemal TM ja Karksi-Nuia Apteek juhatuse liige.Aastatulu 117 888 eurot.Viis ainuomandis Mulgi valla kinnistut, mille liigiks on maatulundusmaa, neist ühel talu. 2009. aasta mootorratas Honda.13,69-protsendilise osalusega aktsionär aktsiaseltsis Nuia PMT, 100-protsendiline osalus osaühingus Karksi-Nuia Apteek, 48,94-protsendiline osalus osaühingus Akemal ja 50-protsendiline osalus osaühingus Akemal TM. Karksi-Nuia Apteek teenis mullu 0 eurot kasumit. Osaühing Akemal teenis 72 803 eurot kasumit ja Akemal TM 4053 eurot kahjumit. Malingu puhaskasum jäi 33 603 euro suuruseks.Arvo Malingu väärtpaberiportfellis on 1000 Enefit Greeni aktsiat, 3000 Clevoni lihtaktsiat, 36 Hepsori aktsiat, 3786 Coop Panga aktsiat, 500 Tallink Grupi aktsiat ja 700 Tallinna Kaubamaja Grupi aktsiat. Kokku väärtus umbes 24 574 eurot. Lisaks 9368 Nuia PMT aktsiat, mis pole avalikult kaubeldavad.Lisaks on tal 10 000 võlakirja «EUR 8.00 Bigbank allutatud võlakiri 22-2033» ja 3000 võlakirja «EUR 10.00 Tuul võlakiri 22-2027».SEB pangast on Mulgi vallavolikogu esimehel võetud 90 000 euro suurune eluasemelaen.OPOSITSIOONILIIDRIDHELIR-VALDOR SEEDER, Viljandi linnavolikogu liige IsamaaRiigikogu liige.Eelmise aasta juulini Eesti käsipalliliidu juhatuse liige. Erakonna Isamaa, mittetulundusühingu Viha ja Viisnurk, Eestimaa spordiliidu ja Eesti olümpiakomitee juhatuste liige.Aastatulu 74 379 eurot.Maja Viljandis Suur-Kaare tänaval ja maamaja Viljandi vallas Loodi külas.2010. aastal registrisse kantud kvadrik ehk maastikusõiduk CFMoto ja 2007. aastal registrisse kantud järelhaagis Respo.Eluaseme- ega väikelaene pole, SEB Liisingult on võetud sõiduauto Toyota Yaris Cross kasutusrent summas 12 214 eurot.VALMAR HAAVA,Viljandi vallavolikogu liigeEesti KonservatiivneRahvaerakondOsaühingute Agronomic Service,Baltic Barley ja Kärstna Vili juhatuse liige, lisaks Kohaliku Elu Edendamise mittetulundusühingu juhatuse liige.Aastatulu 2500 eurot.Kinnisvara Valmar Haaval pole.Viljandi valla opositsionäärile kuulub viis isiklikku sõidukit: luukpärad Nissan (2002) ja Hyundai (2004 ja 2006), järelhaagis Brentex-Trailer (2008) ja sedaan BMW (1999).Täisosalus osaühingutes Agronomic Service, Baltic Barley ja Kärstna Vili. Agronomic Service’i puhaskasum eelmisel aastal oli 38 307 eurot, Baltic Barley kasum oli 62 884 eurot ja Kärstna Vilja kasum 235 264 eurot.Laene Haaval ei ole.Küsimuse peale, kuidas ta 2500-eurose aastasissetulekuga ära elab, hakkas Haava naerma. «Volikogu liikme palgaga tõesti niisama ära ei elaks,» sõnas ta lõbusasti ning selgitas siis, et elabki väga kokkuhoidlikult. Väljas söömas ei käi ta üldse ning elu on paljuski naturaalmajanduslik, nagu maal kipub olema. «Käib sõber, toob kartulit, käib teine, toob mune,» kirjeldas Haava. «Toitu kasvatame ka ise nii palju kui võimalik ja Eesti Energiat nuumame nii vähe kui võimalik. Ma olen seda varemgi Sakala veergudel kirjeldanud, kuidas liha ostmine käib poole sea kaupa ning liha sööngi peres sisuliselt ainult mina.»Haava sõnas, et iga väikeettevõtja võib seda kinnitada, et tihtipeale ei ole võimalik esimestel tegutsemisaastatel iseendale palka maksta. «Maksud on nii kõrged, et esialgu maksad töötajatele ja nende pealt maksud ning endale ei maksa midagi. Hiljuti hakkasin aga ka endale palka maksma, sest ettevõtetel on hakanud paremini minema,» sõnas ta.PRIIT TOOBAL, Põhja-Sakala vallavolikogu liige KeskerakondMittetulundusühingute Kildu Ratsaklubi ja Rahvusvaheline Artur Kapi Ühing ning osaühingute Kildu Grupp, Kildu Hobused ja Kildu Toitlustus juhatuste liige.Aastatulu 17 508 eurot.Kinnistu koos majaga Suure-Jaanis Mäe tänaval. Põhja-Sakala vallas Võlli külas 7,32 hektari suurune kinnistu koos majaga ning Sandra külas 1,15 hektarit metsamaad.Põhja-Sakala vallas eelmistel kohalikel valimistel enim hääli kor janud Priit Toobalil, kes mõnda aega teenis valda ka volikogu esimehena, on täisosalus kolmes ettevõttes: osaühingutes Kildu Grupp, Kildu Hobused ja Kildu Toitlustus. Kildu Grupi puhaskasum eelmisel aastal oli 154 103 eurot. Kildu Hobused jäi 32 071 euroga miinusesse ning Kildu Toitlustusel on majandusaruanne viimased kolm aastat esitamata.Toobal selgitas, et osaühing Kildu Toitlustus pole kolm aastat tegutsenud ning plaanis on see likvideerida. «Seni pole vajadust olnud selleks,» ütles ta ning lisas, et praegu on Kildu Toitlustuse tegevuse üle võtnud Kildu Grupp.Laene ja liisinguid Priit Toobalil pole.MATI ILISSON,Mulgi vallavolikoguliigeMittetulundusühingu Meie Mulgimaa ja osaühingu WL Estonia juhatuse liige.Aastatulu 20 025 eurot.2022. aasta paadiveok Tiki ja 1997. aasta matkaauto Home-Car, lisaks kaks väikelaeva Amber (2021 ja 2022) ning väikelaev Bush, mille esmane registrikanne on aastast 2016. Riiklikku sõidukite registrisse on kantud mahtuniversaal Subaru.Majaga kinnistu Mulgi vallas Karksi-Nuias, korter Viljandi vallas Ramsil ja maja Tallinnas Haabersti linnaosas.Mati Ilissonil on sajaprotsendiline osalus osaühingus WL Estonia, mis jäi mullu 1399 euroga miinusesse.SEB pangast on võetud 15 655 euro suurune eluasemelaen.


„Tahan ainult oma poega tagasi!“ Põhja-Koreasse putkanud USA sõdurist pole endiselt midagi teadaTeisipäeval põgenes reamees Travis King kahte Koread eraldavast demilitariseeritud tsoonist naerulaginal Põhja-Korea poolele.Seni ei mõista keegi täpselt, miks ta seda tegi ja mis temast sai. Kõige veidram on aga see, et Põhja-Korea propaganda on ise nagu kult rukkis.Reamees Kingist kirjutas Õhtuleht pikemalt neljapäevases numbris. Ent lühidalt meeldetuletuseks: kaklustesse sattunud ja riigist välja saadetud King pidanuks esmaspäeval Seoulis lennuki pardale astuma. Ta valetas aga, et unustas passi koju ning lennujaama töötaja juhatas ta lihtsalt välja. Päev hiljem liitus King turismigrupiga, kes bussiga tsooni uudistama sõidutati. Seal aga põgenes tsiviilriietes sõdur pealtnägijate suureks šokiks üle piiri Põhja-Korea poolele.„Teeme kõik, mis suudame, et tema asukoht, käekäik ja tervislik seisund välja selgitada ja väljendada väga selgelt, et tahame, et ta turvaliselt ja kiiresti USAsse ja oma pere juurde tagasi toimetatakse,“ sõnas Valge Maja pressiisik John Kirby ajakirjanikele. Ta lisas: „Asi pole selles, et me ei ürita, meil lihtsalt polegi midagi.“Kirby ei eksi. Kõige kummalisem on, et Pyongyangi jaoks peaks reamees Kingi sugune tegelane olema tõeline trofee. Üldiselt meeldib režiimile kätte saadud Lääne inimesest tsirkuseloom teha ja teda oma meedias näidata, ent Põhja-Korea propagandamasin on talle mitteomaselt vaikne. USA välisministeeriumi suhtlemiskatseid eiratakse.Julgeolekuekspert Anthony Ruggiero oletab usutluses ABC Newsiga, et Põhja-Korea võtab meelega aega, vastavad võimuorganid ilmselt küsitlevad Kingi ja režiim pole veel välja nuputanud, mida temaga teha või kuidas peaks teda esitlema. See, et diplomaatilised kanalid vaikivad, pole midagi erilist, Pyongyang võib sedasi käituda veel nädalaid. Ruggiero osutab ka asjaolule, et Kingi sõduristaatus polnud tema põgenemise ajal kohe silmaga näha. Kui režiim taipab, kelle ta kätte on saanud, võib ta üritada reameest mõne hüve väljapressimiseks ära kasutada. Samas ei pruugi vaenlase poolele jooksnud ning pealegi ka kodumaal peapesu oodanud sõdur olla Valge Maja jaoks piisavalt prioriteetne tegelane, kelle nimel suuri ohvreid tuua.„Ma tahan ainult oma poega tagasi. Tooge mu poeg koju. Tooge mu poeg koju ja palvetage. Palvetage, et ta tuleb tagasi,“ kommenteeris Kingi ema Claudine ukse taha tulnud ajakirjanikele.AP Scanpix Reamees Travis Kingi saatus on teadmata.GREETE KÕRVITS


( : ) kivisildnik: Nad raiuvad jalad maha, et vähendada jalajälgiMõned nendest, kes on koolis käinud, ehk mäletavad veel kurba lugu õnnetust Kalevipojast, kellel lõigati jalad otsast. See pole niisama tühi jutt laste hirmutamiseks. “Kalevipoeg” on kujunemas oluliseks prohvetikuulutuseks, milles Kreutzwald kirjeldab globalistide alatuid inimsusevastaseid sepitsusi.
Just äsja kujunes suureks hitiks USA asepresidendi Kamala Harrise kõne, milles ta kutsub üles vähendama planeedi elanikkonda, et lapsed saaksid hingata värsket õhku jne jne. Ilmselt siis hakatakse vähendama täisikka jõudnud planeedi elanikke, et lastel, siilidel ja konnadel oleks hea olla ja mõnus täiel rinnal hingata. Aga kuulake ja vaadake ise SIIT.
Muidugi ei meeldinud see jutt paljudele, kes olid kuskilt lugenud, et inimestel on õigus elule ja neid ei tohi mingil juhul vähendama hakata. Ajalugu tunneb mitmeid roimareid, kes inimkonna arvukust tuntavalt kärpisid ja kellest enamik hiljem ka hukka mõisteti, esimesena tulevad meelde Stalin, Trotski, Mao, Pol Pot ja need sigudikud, kes Artur Sirgu aknast alla viskasid.
Mingid kommunistidest töllakad korraldasid Ukrainas metsiku näljahäda, mille tõttu hukkus kuni 6 000 000 inimest. Ühed ütlevad, et neli miljonit – nagu oleks see siis tühiasi. Ka miljon ei ole tühiasi, sest eestlasi on alla miljoni. Tuletan neid vanu asju meelde selle pärast, et kommunistid ja korruptandid on ennegi inimkonda vähendanud. See on reaalne oht, sest vasakterroristide meetodid on väga verised.
Tehnika on edenenud, tänapäeval osatakse teha kavalaid viiruseid, mis hiinlasi ja aškenazi juute ei sega, ent valgeid ja musti niidavad küll ja veel. Nii kinnitas teadusuuringule toetudes liitlase presidendikandidaat Robert F. Kennedy Jr, tapetud Kennedyte suguvõsast. Nüüd on ta tunnustatud antisemiit, rassist, paha ja mõistagi ka venelaste käsilane. Ei maksa ikka teadusega vehkida ja lõugu laiutada. Võid välguga kuklasse saada.
Aga tuleme tagasi poolpresident Harrise jutu juurde, see planeedi elanikonna vähendamise asi. Ta ütles tingivas kõneviisis: kui me vähendame, siis lapsed hingavad puhast. Kes on need meie? Kuidas vähendatakse? Keda vähendatakse? Need küsimused jäid hetkel selgitamata, aga raamotsus, nagu ma näen, on langetatud. Inimkonna vähendamise jutule järgnes kestev ja tormiline kiiduavaldus. See jutt meeldis verejänulisele publikule väga.
Telepastor Rick Wiles kommenteeris seda naerdes, et nad vähendavad jalgu, et vähendada jalajälgi. Nii saan sellest ka mina aru. Vahepeal olin ilma elektrita metsas ja ei hakanud vähest akut eesti lehtede peale kulutama, aga ma loodan väga, et planeedi puhtaks rookimine liitlase geniaalsel juhtimisel kiideti üksmeelselt heaks. Kommunistide puudust Eesti vabariigis ei ole.
Mujal maailmas läks aga etteoodatult vingumiseks, ja pärast hakati seletama ja vabandma, et Kamala ajas jälle kõik sassi ja ta tahtis tegelikult vähendada pollutsioone, mitte populatsioone. Aga miks siis saal rõkkas, kui ta täiega segast peksis, on nad seal kõik mingid tobukesed või? Miks ei hõiganud keegi vahele, et miks sa, koer, juba ei vähenda. Ei midagi sellist, nii oli öeldud ja et see oli ka nii mõeldud, on mulle selge õige mitmel põhjusel.
Üks nendest põhjustest on see, et juba täna on käigus õige mitmed tõhusad jalaraiumise projektid. Triibud taevas on muidugi laste kopsurohi – pertusiin200, aga nälja tekitamise algatused on ilmselgelt inimeste arvukuse vähendamiseks. Planeedi elanikonna vähendamiseks 75% ulatuses on käima tõmmatud lämmastikväetise vastane võitlus.
Kõigest sellest kirjutab ”Makroskoop”, loed ja nutt tuleb peale. Jälle korraldavad need kaabakad näljahäda, jälle peavad paljud surema, aga mitte miljonid nagu omal ajal Ukrainas, vaid miljardid kogu planeedil. Osundan: “Ilma väetiseta oleme sunnitud tunnistama näljahädade naasemist kogu maailmas, millega peavoolu “netonulli” monomaaniasse langenud poliitikud peavad hakkama lähitulevikus tegelema. Võltsvooruslikkust väljendavad rohelised luulud “tagasi metsikusse ellu pöördumisest”, putukatest toitumisest ja mahepõllumajandusest ei suuda reaalsuses toita isegi neljandikku maailma elanikkonnast.”
Kes ei suuda toita ühte neljandikku elanikonnastki, see matab rohkem kui kolm neljandikku inimkonnast – see teeb siis 6 miljardit tapetut jämedas joones. Mina arvan, et globaalsatanistide plaanid ei õnnestu kunagi täielikult ja maha tuleb siiski kanda vaid neli-viis miljardit helesinise planeedi isikkoosseisust. Ei oska öelda, kas seda on väga palju, hullumeelsest palju või nii palju, et pane pampers alla.
Samas, kui arvestada seda, et inimene ikkagi peab sööma, seda on ajaloolased tuvastanud juba keskajast peale, ja kui ta ei saa paar nädalat isegi krõbuskeid, siis muutub ta rahutuks, paranoiliseks ning ustavus sotsialismi ideele hakkab kuhtuma. Tulemuseks on metsik laamendamine, kannibalism ja muud sellised pahandused, mis vähendavad laulurahvast ja teisigi omakorda ja mitte vähe. Läheb siia miljard või kolm rehkendusele otsa, kes teab.
Viirus muidugi ei tule alati hästi välja ja ega vaktsiin ka puhast nurka ei tee. Nälg on aga kvaliteetteenus ja see võtab ikka täiega. Seega ei korraldata globaalset näljahäda mitte ilma tagamõtteta. Lehmapeeruvastane võitlus ja muud põllumajanduse demoniseerimise alatud trikid haisevad ühishaua järgi.
Toon konkreetse näite. Kui arstid surevad nälga, siis väljuvad lampjalad kontrolli alt. Kui arsti hoitakse aga elus, siis pole neil jälle kedagi ravida, ka probleem. Kui õgimist ei ole, siis kõiki elus hoida lihtsalt ei saa – rohkem kui 75% peab suunduma näljaohvrite nimekirja. Loodan et see, kes läheb ja kes ei lähe, valitakse demokraatlikult ja vastavalt inimõiguse keskuse soovitustele.
Kuidas siis Kamala eksis, kui vähendamine juba käib? Nad tõmbavad põllumajandust koomale ja loovad sellega üleilmse näljahäda eeldused. Viitsütikuga pomm. Loll eit Annuška on õli juba maha valanud, kui klassikuid tsiteerida. Lisaks veel see paha asi, et mõnel mandril rahvastik muudkui vohab ja vohab. Toitu jääb vähemaks, inimesi tuleb aga aina juurde. Kõiki kavatsetava õuduse peensusi ei näe ette “Makroskoop” ega Nõid Nastja, mina veel kaugeltki mitte, aga ka ilma peenhääletuseta on pilt lähitulevikust enneolematult verine.
Nad teevad sulle lõpu peale. See ei ole nali. Vali Sven Sildnik riigikokku või tõmba endale valge lina ümber ja mine. Vali paberil, vali elu!
( : ) kivisildnik
Pärnus 22.07.2013