Artur Talvik Vaheri kahtlustusest: ma oleks üllatunud, kui politseipealik ei teadnudEndine korruptsioonivastase erikomisjoni juht Artur Talvik sõnas Postimehele Elmar Vaheri kahtlustust kommenteerides, et 2016. aastal Vaheri tegemisi uurides oli lisaks avalikuses ilmunud skandaalile ka õhus kahtlus, et Vaher on oma positsiooni kuritarvitanud, kuid seda ei suudetud tõestada.Endine korruptsioonivastase erikomisjoni juht Artur Talvik kuulis uudist Elmar Vaheri vastu esitatud kahtlustusest Postimehe ajakirjanikult ning tema sõnul on tegemist väga üllatava uudisega. «Positiivselt üllatunud, et ikkagi ka keerulistel aegadel hoitakse meie kõrgetel jõustruktuuri juhtidel silm peal ja ei vabandata välja raskete aegadega,» sõnas ta.

Talviku sõnul on prokuratuuri poolt kahtlustuse esitamine üllatav ka seetõttu, et Eesti jõustruktuurides on paljud inimesed omavahel tuttavad ning teataval moel seotud, kasvõi seeläbi, et on käinud koos koolis. Tegemist on inimestega, kes ikkagi teataval moel üksteist hoiavad. «Mitte, et oleks selline kriminaalne ringkaitse vaid teatud üksteise hoidmine on,» tõdes Talvik.

Samuti on tema sõnul üllatav, et kahtlustus esitati vahetult enne Vaheri ametiaja lõppu. Nimelt oleks Vaher olnud ametis aprilli lõpuni ning mais pidi alustama uue peadirektorina Egert Belitšev. Nüüd sai Belitšev alustada natuke rohkem kui kuu aega varem, sest siseminister Lauri Läänemets peatas Vaheri teenistussuhte.

Prokuratuur ise kirjutas oma pressiteates, et Vaher palkas Eerik Heldna tööle juba 2019. aastal ning Heldna käis pensioniavaldust eripensioni saamiseks esitamas 2022. aasta mais. Pea aasta enne, kui prokuratuur kahtlustusega avalikuks tuli.

Talvik arutles, et selliste teadete ajastused mõeldakse väga süvitsi läbi. Eriti, kui on tegemist jõustruktuuri juhiga ja samal ajal on käimas Ukraina sõda. Möödunud aasta mais ei olnud veel valitud PPA-le uut juhti ning äsja oli alanud Ukraina sõda. Talvik arvas, et kindlasti käis ka läbi kaalutlus, et PPA ei oleks liiga kaua ilma juhita. Postimees on esitanud prokuratuurile päringu küsimusega, miks otsustati just nüüd kahtlustus välja kuulutada kuid artikli ilmumise ajal nad vastata polnud jõudnud.

Samas tekib ka teemat vaadates küsimus, kas PPA peadirektorina ametis olnud Vaher oli teadlik, et tema suhtes on käimas uurimine. Talviku arvates pidi ta olema teadlik. «Selline süüdistus ei saa tulla ikkagi kuskilt päris lambist. Ma oleks üllatunud, kui politseipealik ei teadnud sellist asja,» sõnas ta.

Talvik oli korruptsioonivastase erikomisjoni juht 2016. aastal, mil komisjon avastas, et PPA juht Elmar Vaher ostis asutuse kaardiga kõrvaklapid ja matkasaapad. Täpsemalt ostis toonane politsei peadirektor Tallinna lennujaamast 299 eurot maksvad kõrvaklapid ning 139 eurot maksvad matkasaapad. Viimased ostis ta väidetavalt vormi juurde, kuigi hiljem selgus, et vormielemente ostetakse vaid läbi riigihangete.

Talvikut häiris enda sõnul toona see, et Vaherile ei järgnenud skandaali tõttu mingit otsest karistust. Ta võrdles juhtumit praegu kohtus menetletava Repsi kohvimasina teemaga. «Reps tõmmatakse nii ribadeks kui vähegi võimalik, aga toona Elmari puhul ei tehtud sisuliselt midagi. Pevkur kes oli siseminister niiöelda näitas talle kollast kaarti,» kirjeldas ta.

Samuti kutsus kaitsepolitsei peadirektor Arnold Sinisalu Talviku kaitsepolitseisse kohvile. «Sinisalu kutsus mind kaposse kohvile ja ütles, et vaata näed, politseijuhtidega ikka niimoodi jamada ei tohi, meil on siin venelane kõrval. Võeti taskust mingi lollakas vene kaart välja,» kirjeldas Talvik toonast kohtumist.

Talvik meenutas, et toona oli õhus veel mitu lugu Vaheri kohta, mis tulid politseimaja seest, kuid neid polnud võimalik tõestada. Seetõttu jäid need ka avalikkuse eest varju. Seda, mida need jutud täpsemalt sisaldasid Talvik ei avaldanud. «Seal oli pigem selline positsiooni ära kasutamine, mitte niivõrd materiaalne sullerdamine,» kirjeldas Talvik.

«Mina neid välja ei tõstnud, kuna jube raske oli midagi tõestada. Kõrvaklappide ja saabaste puhul olid mul väljavõtted tšekkidest ja vilepuhuja, kes sealt seest need ära tõi. Aga teiste juttude puhul ei olnud võimalik tõestada. Sa jääd ise lolliks, kui lähed tõestamata asjaga välja. Eriti niivõrd jõulise struktuuri vastu nagu on politsei,» lisas ta.


Danilson-Järg: Eestis kehtib süütuse presumptsioonJustiitsminister Lea Danilson-Järg (Isamaa) viitas usutluses Postimehele, et politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher ei peaks tema vastu esitatud kahtlustuse tõttu tagasi astuma.
Lea Danilson-Järg, justiitsminister
Justiitsminister Lea Danilson-Järg sõnas Postimehele, et kui kahtlustus leiab tõendamist, on tegemist äärmiselt kahetsusväärse ja uskumatu juhtumiga.
Juhul kui kõik see leiab ka tõendamist, siis on tõesti tegu pretsedenditu juhtumiga, mis on väga kahetusväärne, sest politsei- ja piirivalveamet ise peaks seisma hea selle eest, et seadust täidetakse,
ütles ta.
Danilson-Järg lisas, et kui on rikkumised, tuleb inimesed selle eest ka vastutusele võtta ning tema soovib, et prokuratuur tegeleks asjaga väga põhjalikult ning selgitaks välja kõik asjaolud.
Küsimusele, kas Vaher peaks praegu PPA peadirektori kohalt tagasi astuma, vastas Danilson-Järg, et kui kahtlused leiavad kinnitust, siis pole küsimustki, kuid esialgu on infot vähe ning vaja on selgust. "Loomulikult, kui kõik need asjad on aset leidnud, nagu prokuratuur räägib, siis kindlasti tuleks tagasi astuda politseiameti peadirektoril," ütles ta.
Kahtlustus iseenesest pole veel piisav põhjus tagasi astuda, leiab Danilson-Järg ja lisab selgituseks, et Eestis kehtib süütuse presumptsioon. "Kas inimene on süüdi või mitte, otsustab kohus, mitte justiitsminister ega ajakirjandus. Praegu on tegu kahtlustusega ja me peame saama asjast kindlalt rääkida siis, kui kõik kahtlustuses toodud väited on leidnud tõendamist ka kohtus," ütles ta.
Kahtlustuse järgi venitas maksu- ja tolliameti tolliosakonna juht Eerik Heldna pikemaks oma tööstaaži, et saada eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Vaherit kahtlustatakse sellele kelmusele kaasaaitamises, sest väidetavalt vormistas ta Heldna näiliselt politseisse tööle.


Kui prokuratuuril puudub korruptsiooni vastu huvi, siis ei tähenda see, et avalikkusel puudubKui Mary Kross jäi valetamisega vahele ja tema suhtes algatati kriminaalasi, lõpetas kohus selle prokuratuuri taotluse alusel, et puuduvat avalik huvi, oportuniteediga – ometigi on Krossi nimi nüüd räige valetamise ja infosõja sünonüüm.
Ka nüüd teatatakse BNS-i uudise “Kohus lõpetas diplomaat Clyde Kulli suhtes kriminaalmenetluse” vahendusel, et “Pärast Clyde Kulli ütluste analüüsimist leidis prokuratuur, et kriminaalasja on võimalik lõpetada  karistusotsust tegemata. /…/ Prokuratuur lisas, et kaasuse puhul puudub avalik menetlushuvi.”
Clyde Kull oli Eesti diplomaat, Eesti esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni, NATO, EL-i ja paljude riikide juures, nii-öelda riigi visiitkaart, ja prokuratuur leiab, et avalikkust tema teod ei huvita?
Ilmselt leiab avalikkus, et prokuratuuri arusaam “avalikust menetlushuvist” on kummaline.
Uued Uudised


Kunagise siseministri Mart Helme kahtlustused PPA juhi Elmar Vaheri suhtes leidsid kinnitustKui siseminister Mart Helme peatas 2019. aastal töösuhte politsei- ja piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheriga ning alustas distsiplinaarmenetlust, kihises kogu liberaalne leer, eriti tollal opositsioonis olnud Reformierakond, mürgiselt, väites, et EKRE lammutab ametnikke maha võttes riigi alustalasid. Kui Kaja Kallase valitsus ajas koerad ja eriüksuslased meeleavaldajate vastu, oli Vaher taas “õige mees”. Ja nagu alati, on Mart Helmel taas õigus, Elmar Vaher osutuski paadunud seaduserikkujaks.
BNS vahendab: “Siseminister Lauri Läänemets kõrvaldas kriminaaluurimise alla langenud politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhi Elmar Vaheri teisipäeval ametist.
Läänemets allkirjastas käskkirja teenistusliku järelvalve algatamiseks, et hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis (PPA) tehtud personalitoimingute õiguspärasust.
Siseminister kõrvaldab Vaheri teenistusest ning nimetab PPA peadirektori kohustesse Egert Belitševi.
Teisipäeva hommikul esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks.
Tegemist on esialgse kahtlusega, mis võib menetluse kestel muutuda. Menetlust juhib riigiprokuratuur ning viib läbi kaitsepolitseiamet.”
Oleks 2019. aastal lastud selle mehe tegevusse süveneda, oleks rikkumised juba tollal avastatud – aga ei, liberaalne leer sööstis Vaheri kaitsele, süüdistades EKRE siseministrit lausa “ausa ametniku” lahtikangutamises.
2016. aasta jaanuaris kirjutas Delfi: Siseministeeriumi audit leidis, et politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektor Elmar Vaher ei ole krediitkaardi kasutamisel ja selle kohta aruandluse esitamisel alati järginud ametis kehtestatud nõudeid.
Nii et Vaher on oma ametiseisundit juba pikalt kuritarvitanud ja EKRE siseministril oli teda kahtlustades õigus.


Nordea pakub rahvusvahelise karjääri võimalusi Eestist lahkumataKuigi Nordea Pank enam Eestis jaepangana ei tegutse, osutatakse Tallinna kontorist tugiteenuseid Põhjamaades, USAs ja Suurbritannias tegutsevatele üksustele. Tallinnas pakub Nordea tööd üle 1000 inimesele 50 eri rahvusest.
Karjäärivõimalustest multikultuurses ettevõttes räägivad Nordea Eesti värbamispartner Eha Täht, Soome suurettevõtete „tunne oma klienti“ teenuse eest vastutav juht Viktoria Viira ja finantsanalüütik Sten Toel.
Täht sõnab, et Eestimaalt toetatakse igas mõttes Nordea Grupi rahvusvahelist äri. Nordea on Põhjamaade suurim pank, mis tähistas äsja 200 aasta möödumist asutamisest.
„Mina vastutan värbamise eest Eestis, et leiaksime üles parimad talendid meie rahvusvaheliseks tööks panganduses,“ ütleb värbamispartner Täht. Ta lisab, et 1000 töötajast üle poole tegutseb selle nimel, et ennetada finantskuritegevust, samuti on suur hulk inimesi ametis erinevate pangandusalaste tugiteenuste pakkumisega ning siin saavad tööd ka finantsvaldkonna spetsialistid ja analüütikud.
Huvilisele pangandusalane väljaõpe kohapeal
“Nordeas on ka selliseid vabu ametikohti, kus ei eeldata varasemat panganduses töötamise kogemust ja kogu väljaõpe toimub kohapeal välja. Mitmetes sellistes rollides eeldatakse vähemalt ühe Põhjamaades räägitava võõrkeele mõistmist. “ räägib Täht.
Tallinnast rahvusvahelist tiimi juhtiv Viktoria Viira näitlikustab, et tema juhitav „tunne oma klienti“ osakond kontrollib suurkorporatsioonide kliendiandmeid ja tema vastutada on Soome, New Yorgi ning Londoni üksused - osakonda kuulub neli tiimi: kaks tegutsevad Eestis, üks Poolas ja üks Soomes Helsingis. Juht lisab, et koostöö tiimide vahel toimub enamasti virtuaalselt, füüsiliselt saadakse kokku korra kvartalis Poolas, Eestis või Soomes. „Koroona-aeg muutis kõik kulutähelepanelikumaks ning samuti on üks suur teema reisimiste puhul jätkusuutlikkus. Aga aeg-ajalt on siiski füüsilist kokkusaamist vaja meeskonnatunde tugevdamise pärast,“ tõdeb Viira.
Sten Toel ütleb, et tema kuulub Põhjamaade CFO-de tiimi ja tema tiimi vastutusalaks on juhtida Põhjamaade äripanganduse finantse nii väikefirmade kui ka keskmise suurusega ettevõtete puhul. „Oma igapäevases töös toetan Põhjamaade finantsjuhte,“ täpsustab ta.
Töötamine teisel pool maakera
Praegu on juba laialt levinud kodust töötamine. Mõnes firmas võib töötada ka teiselt poolt maakera. Küsimusele, kas ka Nordeas saab töötada kodust, vastas Viira, et ollakse tõesti pandlikud selles osas. „Kes soovib võib kontorist töötada üks, kaks või kolm päeva nädalas ja osa aega siis vastavalt soovile kodust. Meil on ka täielikult virtuaalseid tiime, kus inimesed asuvad erinevates riikides, aga meie jaoks on väga oluline ka tiimikultuuri loomine ja see on eriti oluline pärast koroona-aastaid,“ selgitab juht.
Võrdsed võimalused ei ole lihtsalt sõnakõlks
Värbamispartner Täht räägib, et Nordeas töötamine tähendab päriselt ka töötamist põhjamaalikus töökultuuris ja näiteks naistele ja meestele pakutakse võrdseid võimalusi karjääriks.
„Sooline tasakaal on tähtis, töökultuuri loomise peetakse silmas 40-60-eesmärki, mis tähendab, et jälgitakse, et ühest soost ei oleks rohkem kui 60% juhte. Ta lisab, et Eestis on täna see näitaja 39-61 ehk naisjuhte on isegi veidi rohkem ja üldjuhul peaks nüüd uue juhi palkamisel eelistama meest,“ tõdeb ta.
Täht lisab, et töötajate rahulolu küsitletakse regulaarselt ja viimastest tulemustest selgus, et 92% Nordea Eesti töötajatest tunneb et neil on Nordeas võrdsed võimalused karjääriks sõltumata nende soost.
Kas Tallinnast saab ka New Yorki tööle liikuda?
Tallinnast New Yorki tööle mineku osas, kommenteerib Viktoria Viira, et kõik sõltub ikkagi inimesest endast, see on tema kätes. „Neid näiteid on, kus on liigutud karjääri osas erinevate riikide vahel füüsiliselt, aga võib ka koduriigist lahkumata teha rahvusvahelist karjääri – virtuaalselt,“ märgib ta ning lisab, et tema ise on üks selline näide.
Värbamispartner Eha Täht lisab, et paljud Nordea tööpakkumised on täna avatud mitmes riigis ning ei eeldata, et peab ära kolima. „Vabade töökohtade olemasolu kuulutame korraga mitmes riigis ja sinna riiki, kust me parima kandidaadi lõpuks leiame, võib ta asukoha mõttes ka jääda. “ ütleb Täht.
Kas Eestist saab teenida Soome palka?
Küsimusele, kas palgad Nordeas sõltuvad asukohamaast või ametikohast, vastab Täht, et see võib olla mõlemat pidi. „Kui elad ja töötad kõrgema elukallidusega riigis, siis on korrelatsioon olemas“, täpsustab Täht.
Milline on see Põhjamaade töökultuur?
„See ongi Nordea töökultuur ja see ei ole ühegi konkreetse riigi nägu. Võib öelda, et selles on segunenud nelja Põhjala riigi kultuur kokku. Põhjamaade töökultuuri iseloomustab range hierarhia puudumine - iga töötaja saab otsekontakti tippjuhiga, kui ta seda soovib. Ta ei pea selleks läbima erinevate üksuste juhtide kabinette,“ iseloomustab Sten Toel ning lisab, et Nordeas tuleb oma töötajatelt ühes aastas tuhandeid ideid uuendusteks ja ka tööprotsesside automatiseerimiseks. Uute ideede välja käimist toetatakse tema sõnul eriliselt: sellele pannakse suurt rõhku ja inimeste arvamust kuulatakse. Muudatusettepanek ei pea ka olema seotud inimese enda tööga. Toel märgib ka, et tema on hetkel oma rahvusvahelises tiimis ainuke inimene Eestist.
Täht toob esile ka huvitava info, mida on neile töövestlustel jaganud kandidaadid, kes on mingil hetkel otsustanud Nordeast ära minna ja siis jälle tagasi kandideerivad: „Nad tõdevad naastes, et Nordeas on inimesed päriselt olulised. Meil on päriselt hea tasakaal isikliku aja ja tööaja vahel ning sellest tasakaalust kinni pidamist jälgitakse ka juhtide poolt. Nordeas tunneb iga töötaja end olulisena ja ära kuulatuna. Töökeskkonda iseloomustab veel kaasatus, mitmekesisus ja rahvusvahelisus.“.
Samuti tõi Täht esile võrdluse töötamisega idufirmades: „Olen märganud muutust tööturul, praeguses heitlikus olukorras maailmas on minu arvates inimesed hakanud rohkem väärtustama tööandja stabiilsust – ka meilt on inimesi läinud tööle idufirmadesse ja nüüdseks on neid sealt ka tagasi tulnud“.
Kui tekkis huvi ja soov Nordeasse tööle minna, siis kõiki pakkumisi näeb nordea.com veebilehel.


Heldnat kahtlustatakse kelmuses ja Vaherit kelmusele kaasaaitamises   Kaitsepolitsei ametnikud esitasid täna hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.   Kahtlustuse järgi vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega. Jätkab Madis Hindre.


Kapo kahtlustab PPA juhti Elmar Vaherit kelmusele kaasaaitamises! Siseminister kõrvaldas Vaheri ametistKaitsepolitsei esitas teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektorile Elmar Vaherile. Siseminister Lauri Läänemets kõrvaldas kriminaaluurimise alla langenud politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhi Elmar Vaheri teisipäeval ametist, vahendab BNS.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega, teatas prokuratuuri pressiesindaja BNS-ile.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda. “Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nii-nimetatud eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,” sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
“Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,” lisas riigiprokurör.
Siseminister kõrvaldab Vaheri teenistusest ning nimetab PPA peadirektori kohustesse Egert Belitševi.


Lidl Fans nime alt levivad petukirjad. Lidl: me ei palu kunagi vajutada kahtlastele linkideleSotsiaalmeedias hoiatatakse petusõnumite eest, mis saadetud kauplusketi Lidl nime alt. «Mul silm ikka tabab neid kahtlaseid «võite» ja «kirju»,» ütleb Hedi, kes jagab Facebookis teadet, mis saadeti talle konto alt Lidl Fans.  Facebookis tehtud Lidlit puudutava postituse alla jättis Hedi kommentaari, kus soovis kõiki hoiatada petukirjade eest, mida saadetakse konto Lidl Fans alt. Sõnumis pöördutakse inimese poole tema ees- ja perekonnanime kasutades ning antakse teada, et ta on võitnud auhinna. Enne auhinna kättesaamist tuleb aga märkida meeldivaks leht Lidl Fans ning jagada sealseid postitusi viie grupiga Facebookis. Kui see tehtud on, tuleb vajutada sõnumi lõpus asuvale nupule «Valmis!».
Teade näeb välja selline:

Petusõnum.
Ekraanitõmmis.

Hedi ütleb, et «Valmis!» ei tohi kindlasti vajutada. «Kunagi tööalaselt olen kokku puutunud igasuguste petturitega ja seega mul silm ikka tabab neid kahtlaseid «võite» ja «kirju». Kergem on ennetada ja levitada seda infot, et tegemist on pettusega,» ütleb Hedi.
Lidl Fans nimelisi kontosid on Facebookis koguni mitu. Sealsed postitused sisaldavad kahtlasi linke, millele ei tohi klikkida.

Võltskonto.
Ekraanitõmmis.

Lidl ei palu kunagi vajutada kahtlastele linkidele
Lidl Eesti kommunikatsioonijuht Katrin Seppel ütleb, et nad on oma kommunikatsioonikanalites korduvalt hoiatanud Lidli nime all levivate võltsmängude ja -loosimiste eest. «Palume inimestel olla tähelepanelikud ja arvestada, et Lidl ei palu kunagi vajutada kahtlastele linkidele ega edastada oma isiklikke andmeid,» ütleb Seppel.
Lidli ametlik sotsiaalmeediakanal on Lidl Eesti ja koduleht lidl.ee


Vaheri juhtum – šokeeriv, rumal, aga ennekõike valusKui hea avaliku renomeega politseijuht, kes on oma tegevusega pälvinud ühiskondlikku tunnustust, eksib seaduste, aga ennekõike iseenda sõnastatud väärtuste vastu, teeb see kõigepealt sõna otseses mõttes haiget, kirjutab Äripäev juhtkirjas.
Äripäeva hinnangul on maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhile Elmar Vaherile esitatud kahtlustused ühiskonnale šokeeriv nagu külm dušš. Esimest kahtlustatakse kelmuses, teist kelmusele kaasaaitamises.


Martin Helme: kui keegi saab pikalt sigatseda, siis on tal pea kohal süvariigi katusEKRE esimees Martin Helme kommenteeris sotsiaalmeedias kelmuse kahtlustuse esitamist maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustust politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.«Ikka ja jälle tuleb tõdeda, et meil oli jälle õigus, mis sest, et saime hullu moodi tuld ja tõrva kõigist torudest! 2019. aasta augustis, veidi vähem kui pool aastat valitsuses siseministri portfelli hoidmise järel püüdsime vabastada ametist Elmar Vaherit,» kirjutas Helme.
«Selle asemel, et küsida, mis siis probleem on, tormasid kõik Püha Elmarit kaitsma. Vahetult enne ministrikohalt tagasiastumist oli Mart Helmel tehtud ära kõik vajalikud ettevalmistused Vaheri ametist kõrvaldamiseks, distsiplinaaruurimiseks ühe väga halvasti lõhnava hanke pärast. Aga no siis tuli kuidagi väga hea ajastusega ei-tea-kust maailma suurim skandaal teemal homod-jooksku-Rootsis ja Mardil viskas üle ning ta andis ameti üle erakonnakaaslasele, kes pani protsessi kahjuks kohe jää peale,» meenutas Helme.
Helme jätkas, et juulis 2020 lahkus ootamatult ametist maksuameti juht Valdur Laid. «Lahkus pärast ühte väga pingelist koosolekut minu kui ministriga, kus ma ütlesin talle, et ma ei kiida heaks tema otsust võtta tööle Eerik Heldna. Mul oli piisavalt palju negatiivset taustainfot Heldna kohta, et olla kategooriliselt vastu tema saamisele maksuametis kõrgele kohale. Ma mõistan, et asutuse juht valib oma inimesed ise, aga sellisel juhul võib minister valida oma asutuste juhid ka ise...» kirjutas ta.
EKRE esimehe hinnangul kipub Eestis nii olema, et kui keegi saab varastada, seadust rikkuda või lihtsalt sigatseda karistamatult pikka aega, siis on tal kindlalt pea kohal süvariigi katus. Helme sõnul kehtib see nii pedofiilsete riigikogu saadikute, kriminaalses joobes tabatud endiste eurosaadikute, Ida-Viru munitsipaalkorruptantide kui ka hangetega raha kantivate ametnike või tuimalt seadusi eiravate poliitikute kohta.
«Siit ka kogu Vaheri-Heldna teema põhiküsimus: mida nad päriselt tegid või kellele just nüüd ette jäid, et nad nüüd ühtäkki ei või käituda nii, nagu nad kogu aeg on käitunud?»


Raadiohommikus: kelmusskandaalist odava gaasiniKolmapäevases Äripäeva raadio hommikuprogrammis räägime kiiresti odavnenud gaasist, erameditsiinist, vanametalli hinnarallist, hotelliärist ja kahtlustuse saanud politseijuhist.
Siseminister Lauri Läänemets räägib hommikul nii palju kui saab kelmusele kaasaitamises kahtlustuse saanud politseijuhist Elmar Vaherist.
Mis toimub gaasiturul, kas suurkliendid tarbivad jälle ohtralt gaasi, milliseid hindu näeme järgmisel talvel – sellest räägib Eesti Gaasi juht Margus Kaasik.
Alla aasta Confidot juhtinud Kalev Reiljan avab kuulajatele Eesti erameditsiini äri ja maailma. Kuusakoski juhatuse liige Toomas Kollamaa selgitab, miks vanametalli hinnad rallivad. Go Hotel Schnelli juht Alver Pupart ütleb, kas hotellid on jõudnud pandeemiaeelsesse aega tagasi.
Hommikuprogrammi teevad Martin Teder ja Romet Toomas Tiitsaar.
Saatepäev jätkub nelja saatega:
11.00–12.00 „Kasvukursil“. Räägime trendidest raamatupidamise valdkonnas. Täpsemalt analüüsime erinevusi raamatupidamisteenuse ettevõttesse sisse ostmise ja raamatupidaja palgal hoidmise vahel.
Räägime ka sellest, milliseks on tänu automatiseerimisele muutunud raamatupidaja töö ja tema roll ettevõttes. Samuti ennustatakse, kas raamatupidaja amet võib tulevikus sootuks kaduda.
Juttu tuleb ka sellest, milliste raamatupidajate järele on ettevõtetel enim nõudlust, ning sellest, milline on hea raamatupidaja ja kust teda leida.
Külas on Eesti Raamatupidajate Kogu juhatuse esimees Margus Tammeraja, nõustamisbüroo Grant Thornton raamatupidamise osakonna juht Gaily Kuusik ning Grant Thorntoni kliendikogemuse juht Terje Liiv.
Saadet juhib Gregor Alaküla.
12.00–13.00 "Infopankur". Selle hooaja esimeses saates räägime terviseandmete kasutamisest. Stuudios on Põhja-Eesti Regionaalhaigla infoturbe juht Kristjan Hinn ning KPMG küberturvalisuse teenuste juht Mihkel Kukk.
Saatejuht on Sigrid Kõiv.
13.00–14.00 "Logistikauudised eetris". Tänases saates võetakse luubi alla Eesti transpordipoliitika äsja lõppenud riigikogu valimiste taustal. Stuudios on Eesti Logistika ja Ekspedeerimisettevõtete Assotsiatsiooni ELEA nõukogu liige ja ASi Schenker tegevjuht Janek Saareoks, kes esitas juba enne valimisi poliitilistele parteidele soovitusi, millele tasuks oma kampaaniates tähele pöörata.
Nii mõndagi tema soovitust võeti kuulda ning kokkuvõttes on Saareoks rahul ka valimistulemustega. Nüüd ootaks uuelt loodavalt valitsuselt, et sektori nõuandeid ka päris elus kuulda võetaks, sest lahendamata probleeme on palju.
Üheks selliseks on palju kõneainet tekitanud päevarahade teema. See võib tunduda paljudele ebaõiglane, kuid samas selgelt meie rahvusvahelistele autovedajate ellujäämise küsimus.
Vestlust Janek Saareoksaga arendab logistikauudised.ee teemaveebi juht Tõnu Tramm.
15.00–16.00 "Äripäeva raamatuklubi". Kas sa tead, kas su veresooned on heas seisukorras ja südamehaiguste riskid tegelikult ka maandatud? Oskad sa tuvastada mõttemustreid, mis sind takistavad tööalast edu saavutamast, eesmärkideni jõudmast või end lihtsalt hästi tundmast? Oskad sa komplimente vastu võtta või tagasisidet anda?
Saates tutvustab psühholoog Airi Kivi metafoore ja meetodeid, kuidas mõelda oma tervisest, mõõta oma heaolu, tõmmata välja enesekohaste kahjulike uskumuste vaiad ja kasutada kõiki oma meeli, et oma mõtlemine ja eluviis ümber programmeerida.
Vestluse ajend on Äripäeva kirjastuse raamatud „Hoia oma südant“, mis aitab püsida elus ja terve, ning „Meelemeedik. Viie meele teejuht rahulikuma ja õnnelikuma eluni“, mis annab vahendid, et elada igal hetkel täisväärtuslikult ja täiel rinnal.
Saatejuht on virtuaalkliinik.ee ärijuht Tuuli Seinberg.
Kuulake Äripäeva raadiot Tallinnas ja Harjumaal 92,4 MHz, Tartus 97,7 MHz, Pärnus 91,9 MHz, Haapsalus 96,0 MHz, Saaremaal 101,7 MHz ja Ida-Virumaal 94,6 MHz.
Kuulamislingi ja nädala saatekava leiate siit.


Heldna ja Vaher: “Selleks, et pätte püüda, tulebki nende moodi mõelda ja tegutseda!”Avaldatud21 märts, 2023
kategoorias Krimi
Kapo esitas täna kelmuse kahtlustuse Maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse PPA peadirektorile Elmar Vaherile. “Pättide püüdmiseks tuleb nende moodi mõelda ja tegutseda,” kinnitavad nad.
Siseminister Lauri Läänemets teatas selle peale, et vabastas Elmar Vaheri PPA juhi kohalt.
Taktikaline valik
“Ei ole mingi saladus, et selleks, et pätte püüda, ei piisa ainult politseikoolitusest, kogemustest ega ka kõhutundest,” kommenteeris Elmar Vaher.
“Alati on mõistlik omada väikest edumaad pättide ees ja seetõttu saigi Eerikuga (Eerik Heldna, toim) koos välja mõeldud uus lisalahendus,” märkis Vaher.
“Just, ehk siis päti moodi mõtlemine. Ehk selleks, et pätte püüda, tulebki nende moodi mõelda ja tegutseda,” lisas Heldna.
Küsimusele, et kui taoline päti moodi mõtlemine ja tegutsemine tõepoolest nii efektiivne on, siis miks alustati niivõrd tavapäti-kaugest kelmusest nagu politseipensioni pettus, ei osanud kumbki mees konkreetset vastust anda:
“No kuskilt pidime ju alustama.”
Kumbki seni väga tublit ja pikaaegset riigitööd teinud meest niisama käed rüpes istuma siiski ei jää.
Mõlemad mehed lubasid, et riigitööl ei jätka ning astuvad hoopis koolitusärisse. “Hakkame koolitama neid inimesi, kellel tegelikult on oma tööst juba üsna kõrini, aga ei julge võtta ette seda viimast sammu,” selgitas Heldna.
“Koolituse nimigi on meil juba välja mõeldud – “Kuidas päev enne pensioni oma karjäär täiesti persse keerata!”,” lisas Vaher.
Lugu meeldis? No siis kliki siia ja toeta Eesti kõige usaldusväärsema ja tõsiseltvõetavama uudisteallika Lugejakiri.ee ilmumist!


PPA kelmusejuhtumi uurimist alustati sügiselRiigiprokurör Maria Entsiku sõnul alustasid nad täna lahvatanud politsei- ja piirivalveameti kelmusejuhtumi uurimist sügisel. Mõlemad mehed, Elmar Vaher ja Eerik Heldna, peeti teisipäeva hommikul ka füüsiliselt kinni.«Kriminaalmenetluses info kogumine võtab aega ning nüüd jõudsid menetlusasutus ja prokuratuur toimingutega kahtlustuse esitamiseni. Tänaseks oleme taustatööga kogunud piisavalt infot ning tõe väljaselgitamiseks on vaja jõuda järgmiste tõenditeni, see tähendab mh kahtlustuse esitamist ja kahtlustatavate ülekuulamist,» ütles Entsik.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid täna hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Miks aga ei esitatud kahtlustust kaitseväele, kes ka justkui asjas osapool oli?
«Praegu teadaoleva põhjal ei ole alust arvata, et kaitseväe või maksu- ja tolliameti töötajate panus näilise töösuhte vormistamisel oleks olulises põhjuslikus seoses Eerik Heldna näilise staaži tekkimisel. Just PPA-sse teenistusse vormistamine oli see, mis andis Heldnale näilise õiguse eripensionit nõuda,» vastas Entsik.
Juba on tulnud signaale, et tegu pole kaugeltki ainsa sarnase juhtumiga, kus PPA-s fiktiivseid lepinguid sõlmitakse. Seda kinnitas ERRile ka Entsik. «Neid võib olla alla 10 teadaolevalt,» ütles ta, kuigi ei usanud kinnitada, kas ka need on Vaheri sõnul kinnitatud.
«Selline tegevus, mis puudutab isikule teatud töösuhte loomist või andmist, on käsitletav sellise kuriteo koosseisu nagu kelmus ettevalmistava faasina. Aga karistatavaks muutub kelmus alates sellest hetkest, kui isik on toime pannud kelmuse katse, ehk siis esitanud sotsiaalkindlustusametile avalduse, et ta soovib nende dokumentide alusel pensionit saada,» rõhutas Entsik.


Michelin tegi külma arve? Rehvihiid jättis Eestis maksud tasumataMichelini Eestis tegutsenud äriüksusel on probleemid (illustreeriv).AFP
PRO tellijale
Prantsuse rehvitootja Michelini aastane käive ületab kolmandiku jagu Eesti riigieelarvet, aga ometi ei suutnud suurfirma korrektselt makse maksta.
Loe ka: SUUR ÜLEVAADE | 5 levinud skeemi, millega üritatakse maksudest kõrvale hiilida
Regioonis äritegevust juhtiv Michelin Polskale toimetati jaanuari lõpus maksu- ja tolliameti korraldus maksuvõla tasumiseks, eelmisel nädalal ilmus selle kohta info ka veebilehel Ametlikud Teadaanded.
Tuleb välja, et rehvitootja piirkondlik esindaja on jätnud maksmata arvestatavas summas makse. Nähtavasti tuli see välja põhjusel, et Michelin pakib oma kohalike esinduste tegevust siinmail kokku. See käib nii suurema Poola haru kui ka 1990. aastate lõpust tegutseva Eesti äriühingu kohta.
Arvestatav summa
Maksu- ja tolliamet avaldas eelmisel kolmapäeval teate, mille kohaselt peab Poolas registreeritud, kuid ka Eestis tegutsenud Michelin Polska SP Z.O.O. tasuma riigile maksmata jäetud maksud. Kokku ulatub summa ligi 11 000 euroni.
Maksu- ja tolliameti pressiesindaja Kertu Laadoga tõi välja, et suures osas ehk 6500 euro ulatuses moodustub see sotsiaalmaksust. Teine märkimisväärsem osa on 3600 eurot maksmata tulumaksu. Maksuametnikud märkisid hoiatuskirjas, et menetlusalusele äriühingule antakse maksete tegemiseks aega kümme päeva.
Kolib Eestist ära?
Ebakõlad maksude tasumises tulid nähtavasti välja seetõttu, et Michelin pakib oma äritegevust siinmail kokku. Pilk registrisse näitab, et Michelin Polska Z.O.O. registrikoodiga kanne peatati aastavahetusel. “Vastab tõele, et Michelin Polska on Eesti käibemaksukohustuslaste registrist 31. detsember kustutatud,” kinnitas ka Laadoga. Tema sõnul ei saa antud juhtumit detailselt kommenteerida, kuid maksunõuded võivad tõesti tekkida.
Michelin Polska kõrval on siinmail tegutsenud alates 1997. aastast ka Michelin Rehvide OÜ. See pakkus Poola osakonnale müügitoe teenust. Mulluses Michelin Rehvide majandusaasta aruandes teatakse, et kontsern on otsustanud ka Eesti äriühingu tegevuse lähiajal lõpetada.
Michelin Polska nõukogu juht (üleval) ja Michelini Briti esinduse juht (all) on allkirjastanud ka Michelin Eesti viimase majandusaruande. Kuvatõmmis
Michelin Polska ei vastanud Ärigeeniuse päringule. Michelin Rehvide värskeimas majandusaasta aruandes välja toodud telefoninumbrile vastanud inimene ütles, et pole ettevõttes juba kümmekond aastat töötanud. Tema sõnul on Michelinil Eestis veel vaid üks Ernst&Youngi esindaja. Ajakirjaniku päringule ei vastatud aga ka Ernst&Youngist.
Märgilised käibenumbrid
Küll aga annavad edasistest arengutest aimu Eesti äriühingu kvartalikäibe numbrid. Selle müügitulu kukkus juba eelmise aasta poole pealt minimaalseks. Ühtegi töötajat pole ettevõtte hingekirjas enam 2021. aasta lõpust saati.
Michelini Eesti äriühing oli varasemalt samuti pigem väike ettevõte. Viimastel aastatel tegi see aastas keskmiselt 150 000 eurot käivet. Samas püsiti kindlalt plussis, teenides 30 000 euro ringis kasumit. Michelin Polska on suurem ettevõte, mille aastane müügitulu oli 3,7 miljonit eurot.


Mart Helme: Elmar Vaher oleks pidanud juba ammu teisel tööl olemaKunagine siseminister Mart Helme rääkis Postimehele, et soovis juba valitsuses olles 2019. aastal vabaneda politseijuhist Elmar Vaherist, kes nüüd kahtlustuse sai.
„Kui poleks olnud seda suurt viha meedias ja toonase peaministri Jüri Ratase sekkumist, oleks Vaher ammu kusagil tootval tööl,“ ütles Helme.
Põhjuseks tõi Helme selle, et Vaher kasutas Ratase teise valitsuse ametisse astumist ära surve avaldamiseks oma töötajatele – ähvardas vallandamiste, palga vähendamiste ja muude administratiivsete sammudega. See oli Mart Helmele siseministrina täiesti vastuvõetamatu.
Helme pakkus Vaherile võimalust vabatahtlikult lahkuda, kuid siis sekkus peaminister Jüri Ratas, kes leidis, et Helmed käituvad lubamatult ja kangutavad ausat politseijuhti.
„Tegelikult oli põhjus väga tõsine – ametiseisundi kuritarvitamine, valetamine, oma töötajate šantažeerimine,“ kirjeldas Mart Helme, lisades, et kui meedia oleks toona teemasse süvenenud ja Ratas loobunud poliitiliste punktide võtmisest, oleks Elmar Vaheri karjäär praeguseks juba juba lõppenud.
Helme tõi välja veel selle, et temani jõudsid dokumendid, mis näitasid, et PPA-s on rikutud autode hankemenetlust. Kuid siis valitsus lagunes.
Vaheri tegevust hakati uurima juba läinud aasta sügisel. Täna hommikul ta võeti vahi alla. Siseminister Lauri Läänemets oli sunnitud kriminaaluurimise alla langenud politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhi Elmar Vaheri ametist vabastama.
Lisaks allkirjastas ta käskkirja teenistusliku järelvalve algatamiseks, et hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis (PPA) tehtud personalitoimingute õiguspärasust. PPA peadirektori kohuseid täidab Egert Belitšev.
Teisipäeva hommikul esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks.
Allikas: Postimees


PPA kelmusejuhtumi uurimist alustati sügiselTALLINN, 21. märts, BNS – Riigiprokurör Maria Entsiku sõnul alustasid nad teisipäeval lahvatanud politsei- ja piirivalveameti kelmusejuhtumi uurimist sügisel, kirjutab Postimees.
"Kriminaalmenetluses info kogumine võtab aega ning nüüd jõudsid menetlusasutus ja prokuratuur toimingutega kahtlustuse esitamiseni. Tänaseks oleme taustatööga kogunud piisavalt infot ning tõe väljaselgitamiseks on vaja jõuda järgmiste tõenditeni, see tähendab mh kahtlustuse esitamist ja kahtlustatavate ülekuulamist," ütles Entsik.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Mõlemad mehed, Elmar Vaher ja Eerik Heldna, peeti teisipäeva hommikul ka füüsiliselt kinni.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Miks aga ei esitatud kahtlustust kaitseväele, kes ka justkui asjas osapool oli? "Praegu teadaoleva põhjal ei ole alust arvata, et kaitseväe või maksu- ja tolliameti töötajate panus näilise töösuhte vormistamisel oleks olulises põhjuslikus seoses Eerik Heldna näilise staaži tekkimisel. Just PPA-sse teenistusse vormistamine oli see, mis andis Heldnale näilise õiguse eripensionit nõuda," vastas Entsik.
Juba on tulnud signaale, et tegu pole kaugeltki ainsa sarnase juhtumiga, kus PPA-s fiktiivseid lepinguid sõlmitakse. Seda kinnitas ERR-ile ka Entsik. "Neid võib olla alla 10 teadaolevalt," ütles ta, kuigi ei usanud kinnitada, kas ka need on Vaheri sõnul kinnitatud.
"Selline tegevus, mis puudutab isikule teatud töösuhte loomist või andmist, on käsitletav sellise kuriteo koosseisu nagu kelmus ettevalmistava faasina. Aga karistatavaks muutub kelmus alates sellest hetkest, kui isik on toime pannud kelmuse katse, ehk siis esitanud sotsiaalkindlustusametile avalduse, et ta soovib nende dokumentide alusel pensionit saada," rõhutas Entsik.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kallas Vaheri juhtumist: loomulikult peaministrit hoitakse kursisTALLINN, 21. märts, BNS – Peaminister Kaja Kallas (RE) märkis Postimehele antud intervjuus, et Elmar Vaheri juhtum on kahetsusväärne ning kinnitas, et teda teavitati juhtumist juba enne, kui see avalikkuse ette tuli.
"Peaministrit alati sellistest asjadest informeeritakse ja sellesmõttes ta ei tulnud üllatusena, aga see on väga kahetsusväärne juhtum. Meil on õigusriik, meil on võimude lahusus ja institutsioonid, kes selliseid asju uurivad tegelevad sellega," ütles Kallas.
Kallase sõnul  on sõltumatu prokuratuur ja sõltumatu kaitsepolitseiamet, kes teeb neid otsuseid vastavalt oma protseduuridele. "Ma ei ole varasemalt kommenteerinud üksikjuhtumeid ja ei kommenteeri ka seekord," ütles ta.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Mõlemad mehed, Elmar Vaher ja Eerik Heldna, peeti teisipäeva hommikul ka füüsiliselt kinni.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Elmar Vaher tegi oma jamadele otsa lahti magistritöö plagiaadigaErinevatesse skandaalidesse mähkunud PPA peadirektori Elmar Vaheri, kes nüüd on saanud kahtlustuse kelmuses, jamad algasid juba aastaid tagasi.
Kui sellele oleks tookord adekvaatselt reageeritud, siis tänast probleemi ilmselt poleks.
Eesti Ekspress kirjutas juba aastaid tagasi, kuidas Vaher on 2016. aastal Tallinna ülikoolis oma magistritööd kaitstes tegelenud plagiaadiga, kopeerides mitmeid allikad.
„Kõige enam on Elmar Vaher oma magistritöös kopeerinud Janar Jäätma poolt Tartu ülikooli õigusteaduskonnas 2015. aastal kaitstud doktoritööd „Ohutõrjeõigus politsei- ja korrakaitseõiguses: kooskõla põhiseadusega“. Samuti on Vaher oma töös ilma viidete ja ilma jutumärkideta kasutanud Mait Laaringu doktoritööd „Eesti korrakaitseõigus ohuennetusõigusena“, mis on samuti kaitstud Tartu ülikoolis 2015. aastal,“ tõi Ekspress välja.
Üldiselt on tavaks, et plagiaadiga vahele jäänud kõrge ametnik astub tagasi. Vaher seda muidugi ei teinud ja keegi seda ka temalt ei nõudnud.
Nagu märkis Martin Helme tänaseid sündmusi kommenteerides – süvariigi katus oli kenasti pea kohal.


Helme Heldna-Vaheri juhtumist: tuleb tõdeda, et meil oli jälle õigusTALLINN, 21. märts, BNS – EKRE esimees Martin Helme märkis Eerik Heldnale ja Elmar Vaherile kuriteokahtlustuse esitamise kohta, et kogu teema põhiküsimus on - mida nad päriselt tegid või kellele just nüüd ette jäid.
"Ikka ja jälle tuleb tõdeda, et meil oli jälle õigus, mis sest, et saime hullu moodi tuld ja tõrva kõigist torudest! 2019. aasta augustis, veidi vähem kui pool aastat valitsuses siseministri portfelli hoidmise järel püüdsime vabastada ametist Elmar Vaherit. Asju, mille eest, oli küll ja veel. Selle asemel, et küsida, mis siis probleem on, tormasid kõik Püha Elmarit kaitsma," kirjutas Helme sotsiaalmeedias.
"Vahetult enne ministri kohalt tagasi astumist oli Mart Helmel tehtud ära kõik vajalikud ettevalmistused Vaheri ametist kõrvaldamiseks distsiplinaaruurimiseks ühe väga halvasti lõhnava hanke pärast. Aga no siis tuli kuidagi väga hea ajastusega ei-tea-kust maailma suurim skandaal teemal homod-jooksku-rootsis ja Mardil viskas üle ning ta andis ameti üle erakonnakaaslasele, kes pani protsessi kahjuks kohe jää peale," selgitas Helme.
Martin Helme meenutas, et juulis 2020 lahkus ootamatult ametist maksuameti juht Valdur Laid. "Lahkus pärast ühte väga pingelist koosolekut minu kui ministriga, kus ma ütlesin talle, et ma ei kiida heaks tema otsust võtta tööle Eerik Heldna. Mul oli piisavalt palju negatiivset taustainfot Heldna suhtes, et olla kategooriliselt vastu tema saamisele maksuametis kõrgele kohale. Ma mõistan, et asutuse juht valib oma inimesed ise, aga sellisel juhul võib minister valida oma asutuste juhid ka ise," tõdes ta.
"Eestis kipub olema nii, et kui keegi saab varastada, seadust rikkuda või lihtsalt sigatseda karistamatult pikka aega, siis on tal kindlalt pea kohal süvariigi katus. See kehtib ühtviisi nii pedofiilsete riigikogu saadikute, kriminaalses joobes tabatud endiste eurosaadikute, Ida-Viru munitsipaalkorruptantide aga ka hangetega raha kantivate ametnike või tuimalt seadusi eiravate poliitikute kohta," nentis Helme.
"Siit ka kogu Vaheri-Heldna teema põhiküsimus: mida nad päriselt tegid või kellele just nüüd ette jäid, et nad nüüd ühtäkki ei või käituda nii, nagu nad kogu aeg on käitunud," püstitas Helme küsimuse.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Mõlemad mehed, Elmar Vaher ja Eerik Heldna, peeti teisipäeva hommikul ka füüsiliselt kinni.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


BSH võitlusest netikommentaatoriga: asi pole kunagi olnud rahas, vaid vägivallale vastu astumises ja väärikuses!«Need, kes arvavad, et teiste solvamine või teistele kahju tekitamine kuulub sõnavabaduse hulka, said jälle väärtusliku õppetunni,» nentis jurist Robert Sarv. Seltskonnatähele mõisteti välja kolmekohaline hüvitis. «Asi pole kunagi olnud rahas või «väljapressimises», vaid vägivallale vastu astumises ja minu väärikuses,» nentis Hunt. Kuna riigikohus kaebust menetlusse ei võtnud, sai üks üle kolme aasta kestnud kohtuvaidlus netikommentaatoriga Brigitte Susanne Hundi jaoks punkti.
«Oleme väga rõõmsad, et töö kandis vilja, sest kohtuasi kestis umbes kolm aastat ning arusaadavalt oli stressirohke, kuna jäime maakohtus hõbemedalile ning pidime võidu saamiseks edasi kaebama. Nagu olen ka öelnud, siis võitleme alati lõpuni ja ei anna ühtegi meetrit laimajatele järele,» sõnas jurist Robert Sarv.
Möödunud aasta novembris kirjutasime, et kui Harju maakohus leidis, et netikommentaator seltskonnatähe au sedavõrd ei teotanud, et kohtu kaudu hüvitist nõuda, siis ringkonnakohus jäi eriarvamusele.
Netikommentaatorilt mõisteti Hundile välja 200 euro suurune hüvitis.
Loe pikemalt siit:
Ringkonnakohus: netikommentaator peab Brigitte Susanne Hundile hüvitist maksma
Sarv lisas toimetusele, et tegu on olulise võiduga laimuvastases sõjas.
«Tallinna ringkonnakohus kinnitas üle, et avalikkuse huvides ega ka kehtiva seaduse järgi ei ole seaduslik avaliku elu tegelase ega muu isiku au teotamine, tema kohta põhjendamatult negatiivse või ebakohases vormis hinnangu andmine tema solvamise eesmärgil,» selgitas Sarv. «Need, kes arvavad, et teiste solvamine või teistele kahju tekitamine kuulub sõnavabaduse hulka, said jälle väärtusliku õppetunni.»

Robert Sarv.
Konstantin Sednev

Sarve sõnul toonitas ka kohus, et kannatanu solvamist ei saa põhjendada alati sellega, et ta käitub laimajale mitte meelepäraselt või häirib laimaja maailmavaadet.
BSH: asi pole olnud rahas või «väljapressimises»
Brigitte Susanne Hunt sõnas, et õiglus sai võidu. «Täna saab iga naine ja mees koos minuga rõõmustada – kui meid sõimatakse, alandatakse, laimatakse ja nende vastu ollakse vaimselt vägivaldne, siis seadus kaitseb meid.»
Kohus mõistis Hundile välja 200 euro suuruse hüvitise. «Annetan selle 100-protsendiliselt Kiusamisvaba Kooli arvele. Selleks, et tulevikus oleks vähem neid lapsi, kes suureks saavad ja siis kommentaariumis või päriselus teisi kiusavad,» nentis Hunt. «Asi pole kunagi olnud rahas või «väljapressimises», vaid vägivallale vastu astumises ja minu väärikuses!»

Brigitte Susanne Hunt.
TV3


JUHTKIRI | Milles siis asi? Lihtne inimlik ahnus võimaldada kamraadile kõrgemat pensioni?Riigiprokurör Maria Enstikuga saab siinkohal vaid nõustuda: „Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest. Kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona.“
Jutt käib otse räpasest varjust, mis langes teisipäeval maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuste kohaselt süüdistatakse Heldnat kelmuses ja Vaherit sellele kaasa aitamises.
Milles siis asi? Lihtne inimlik ahnus võimaldada kamraadile kõrgemat pensioni? Praegu on vaid oletused, kuid need määrivad nagu tökat. Need mehed peaks olema just korra kaitsjad, mitte kratid ja rehepapid. Tõsi, kahtlustus on esialgne ja võib veel muutuda. Selle kohaselt esitas Heldna penisoni taotledes sotsiaalkindlustusametile dokumendid, mis muu hulgas kajastasid talle näiliselt loodud politseiteenistuse staaži – kuni kahe aasta vältel. Selleta poleks Heldnal täitunud nõutav 25aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust märksa magusamale nn eripensionile.
Omamoodi prohvetlikuks osutus vastne Vaheri enda osalusega algatatud juhis, mis käsib politseil keskenduda tõsisemate kuritegude uurimisele, mitte moosivargustele. Eriti nigel on see, et kahtlustus määrib ära Vaheri viimased ametikuud, sest juba 1. maist on politseil uus juht. Skandaalid on lahkuvat politseipealikku siiski ka varem armastanud, meenutagem siin maksumaksja kulul ostetud saapaid ja kõrvaklappe või siis 2019 augustis aset leidnud tõsisemat skandaali, kus toona siseministri ülesannetes Martin Helme üritas temast vabaneda, tuues põhjuseks väidetava koondamisega vassimise.
Jääb üle vaid loota, et selgus saabub kiiresti. Eeskätt inimeste õigustunde kasvu jaoks on vaja, et uurimine on asjatundlik, kiire ning võimalik karistus pädev. Sest tõepoolest – kuidas me saame loota, et lihtinimene jätab kratilükked tegemata, kui seadusi peensusteni tundvad korravalvurid ise sellise elegantse kaarega korrale vilistavad. Või siis pääsevad oportuniteedi korras kriminaalasjast, nagu kunagine tippdiplomaat Clyde Kull, kes vassis kuluaruannetega ja nüüd peab karistuseks vaid kõvasti rahakotti kergendama.


PPA juhti Elmar Vaherit kahtlustatakse kelmusele kaasaaitamisesKaitsepolitsei esitas teisipäeva hommikul kuriteokahtlustuse Maksu- ja Tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Siseminister lõpetas mõlemaga teenistussuhte.


Läänemets: ma ei teadnud, et Vaheri tegevust uurib kaitsepolitseiSiseminister Lauri Läänemetsa (SDE) sõnul ei olnud ta teadlik, et politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektori Elmar Vaheri tegevust uurib kaitsepolitsei. Minister peab vajalikuks vaadata läbi viimase viie aasta personalitoimingud.Mis politseis toimub ja kui suur ehmatus oli teile politseijuhile esitatud kahtlustus?

Mulle on see sama suur ehmatus, kui ka kõigile teistele, kes sellest teada said. Ma kinnitan, et esitatud on siiski kahtlustus, süüdistust veel esitatud ei ole ja uurimistoimingud alles kestavad. Mis täpselt oli ja kuidas oli, seda mina siseministrina öelda ei oska, see info on prokuratuuril. Ma loodan, et nad on väga veendunud selles, mida nad teevad, sest see on päris tõsine süüdistus politseijuhile.

Kahtlustuse sisu seisneb siis selles, et Eerik Heldnal nappis staaži politseipensioniks ja selle võltsis talle Elmar Vaher?

Sisu seisneb fiktiivselt tööle vormistamises, et inimesel tekiks staaž ja lõpuks õigus pensionile. Tegemist on kuluga riigile, kuna see pension poleks tööga välja teenitud.

Millal teie sellest teada saite?

Võib-olla see isegi ei ole tähtis, millal siseminister teada sai, aga loomulikult teavitatakse nii oluliste isikute puhul nii siseministrit kui ka peaministrit, sest ka meil tuleb selle juhtumiga seoses teha oma otsused.
Mina algatasin teenistusliku järelevalve politsei- ja piirivaleameti tegevuse üle ehk me vaatame kõiki viimase viie aasta personalitoiminguid – mis puudutab just pensionide ja selliste töölevõtmiste ja lähetamiste küsimusi – veendumaks, et rohkem selliseid juhtumeid ei esine.
Teine otsus, mida mina pidin tegema, oli politseijuhi ametist kõrvaldamine, kuni uurimistoimingud käivad. Peadirektori kohusetäitjaks määrasin Egert Belitševi, kes ju tegelikult natuke rohkem kui kuu aja pärast peaks niikuinii alustama peadirektori ametis.

Nii et seda, et kaitsepolitsei Elmar Vaheri tegevust uuris, te ei teadnud?

See ei olegi poliitikute asi teada, milliseid uurimistoiminguid teeb prokuratuur või kaitsepolitsei. Seaduse järgi on see ametiülesanne neile pandud ja seda tehakse sõltumata sellest, kes on valitsuses või kes on minister. Alles siis, kui uurimiste tulemust hakatakse ellu viima, teavitatakse ka ministrit.

Kahtlustus pole küll süüdimõistev otsus, kuid ometi mõjub see halvasti kogu ametkonnale.

See ei mõju halvasti mitte ainult politsei- ja piirivalveameti töötajatele, vaid kõigil Eesti inimestel tekib palju küsimusi. Aga need küsimused saavad vastuse alles siis, kui selgub, kas esitatakse süüdistus või mitte. Lõpuks teeb otsuse kohus, nii et seni me lõplikku tõde ei tea.
Ma isiklikult kõigi PPA töötajatega ei suhtle, aga loomulikult me teavitame kõiki sellest, mida me teeme ja kuidas me teeme. Kuna Egert Belišev pidi niikuinii hakkama seda ametkonda juhtima ja teeb seda nüüd pisut varem, siis annab see töörahu ja kindlustunde, et asjad lähevad nii, nagu nad minema peavad ja mingeid tõrkeid politseitöös ei toimu.

Te algatasite järelevalve personalitoimingute õiguspärasuse kohta. Miks te ei pidanud vajalikuks algatada järelevalvet teiste tegevuste üle?

Selleks ei ole antud juhtumiga seoses põhjust, kuna meil pole mingit informatsiooni, et seal oleks midagi veel. PPA osas on olemas kord ja süsteem, kuidas nende tegevuse üle järelevalvet peetakse – seda teeb nii riigikogu erikomisjon, seda teeb siseministeerium, ja nagu näha, teeb ka kaitsepolitseiamet. Nii et kui seal peaks tõesti olema midagi sellist, mis viib süüdistuse esitamise ja kohtuotsuseni, siis näitab see, et järelvalve toimib.

Elmar Vaher praegu enam tööl ei ole – nii et oma kabinetti ta ei pääse?

Seda ma ei oska öelda, kas ta oma kabinetti pääseb, kuna tegemist ei ole sellise kinnipidamisega, kus inimene oleks vaja töölt kõrvaldada, vaid tehakse tavalisi toiminguid, mida uurimise tarvis läbi viiakse.
Teatud toimingute juures peab isik ise kohapeal olema, see võtab aega ning see on ka põhjus, miks ta hetkel avalikkuse ees ei ole. Kui need toimingud on tehtud, siis minu arusaamade järgi saab Elmar Vaher jätkata oma tavapärast elu.

Kas te olete pärast kahtlustuse esitamist Elmar Vaheriga kohtunud?

Ma teen seda veel tänase päeva jooksul esimesel võimalusel. Pärast menetlustoimingute lõpetamist on ka minul võimalik temaga vestelda. Teavitan teda oma otsustest ja kuulan kindlasti ka seda, mida tema ütleb, aga ega meil seal midagi rohkem kokku leppida pole.

Y

Erisaade: Lauri Läänemets
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid täna hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Mis toimub politseis, sellest räägime siseminister Lauri Läänemetsaga (SDE). Saatejuht on Ulla Länts.


Heldna ahnus tõi talle ja PPA juhile kaela kriminaalasjaUmbes 400 eurot igakuist lisaraha ja hilisem korralik politseipension andis aluse, et algatada kriminaalasi maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhi Eerik Heldna ning asjaga seotud politsei- ja piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheri kohta.
2017. aasta 13. juulil tuli ootamatu uudis, et pea kaheksa aastat kaitsepolitseiametis töötanud Eerik Heldna lahkub kapo peadirektori asetäitja ametikohalt. Kaks nädalat hiljem ütles Heldna Eesti Päevalehele antud intervjuus, et ootamatu oli see uudis üksnes avalikkusele. „On ju selge, et see mõte ei küpsenud mu peas üleöö ja olime sellest peadirektoriga (kapo peadirektor Arnold Sinisalu – K. A.) korduvalt rääkinud. Lahkumismõte hakkas konkretiseeruma viimase poole aasta jooksul ja oma rolli selles mängis ka kevadel Tartu ülikoolis kaitstud magistrikraad õigusteaduses,“ põhjendas Heldna toona. Ta kinnitas, et kapos asjad toimisid. „Kui üksmeelt ei oleks, siis neid resultaate poleks. (…) Aga sellist asja, et hakkame nüüd teineteise selja taga mingeid luuremänge mängima – sellist asja kapo juhtkonnas ei ole ja minu tööstiili selline võte ei kuulu.“
Ometi midagi muutus, sest väidetavasti just mängima Heldna hakkaski. Mängima selle nimel, et saada politseipensioni, millele kapost lahkumine justkui kriipsu peale tõmbas.
Kahtlustuse järgi tõmbas Heldna nendesse mängudesse ka politsei- ja piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheri. Nüüd on selle tagajärg kriminaalasi ning kaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeva hommikul praegu maksu- ja tolliameti tolliosakonda juhtivale Heldnale kelmusekahtlustuse ja Vaherile kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse.
Uurida on keeruline
Need, kes teisipäeva lõuna ajal lahvatanud skandaalist midagi teavad, ütlevad: küll oleks tore, kui oleks võimalik ajas tagasi minna nagu ulmefilmis. Inimlikult on kapol ja riigiprokuratuuril äärmiselt keeruline uurida nii endise kolleegi kui ka riigi tipp-politseiniku kohta tekkinud kahtlusi.
Kui Heldna kapost lahkus, läks ta tööle advokaadibüroosse. Alla aasta hiljem, 2018. aasta kevadel oli ta juba kaitseväe luurekeskuse ülema asetäitja. 2018. aasta novembris sai kaitseministeerium valmis eelnõu, mis pidi andma kaitseväele rohkem volitusi taustakontrolliks. Muu hulgas võimaldati sel eesmärgil kaasata inimesi salajasse koostöösse, kasutada variandmeid ja konspiratsioonivõtteid ning isikut varjatult jälgida.
President Kersti Kaljulaid jättis 20. veebruaril 2019 kaitseväe korralduse seaduse muutmise seaduse väljakuulutamata, kuid 29. mail 2019 võttis riigikogu seaduse muutmata kujul vastu. Sama aasta juunis esitas president Kaljulaid riigikohtule taotluse tunnistada seadus põhiseadusega vastuolus olevaks. 2019. aasta augustis ütles Heldna Kuku raadiole, et kaitseväele täiendavate luureõiguste andmine vaieldakse selgeks kohtus. Riigikohus tunnistas seaduse põhiseadusega vastuolus olevaks. 2020. aasta mais võttis riigikogu seaduse vastu.
2008. aastal oli kaitseväe luureõigusi kärbitud. 2019. aastal uut seadust kaitsnud Heldna sellel ajal kapos ei töötanud.
Arvamused lähevad lahku
Heldna oli varem kolleegidele rääkinud, et vormistab end tööle PPA-sse, ja andiski ühel päeval mõista, et keskkriminaalpolitsei on ta nüüd luurekeskusse „läkitanud“. Ent sellekohaseid pabereid pole. Või õigemini on, kuid need on fiktiivsed. Siin lähevad Eesti Päevalehe allikate arvamused lahku. Ühelt poolt märgitakse, et kui inimene vormistati PPA-sse tööle ja roteeritakse mujale, siis ongi see ju päris paber.
Teisalt selgitatakse, et paber ongi päriselt olemas, aga väidetavasti tagantjärele vormistatud. Teisisõnu: kõik oleks õige, kui Heldna olekski päriselt kõigepealt PPA-sse tööle võetud ja sealt luurekeskusse roteeritud. Ent Heldna oli juba aasta aega luurekeskuses töötanud ja alles seejärel vormistati PPA-s väidetavasti tagantjärele paber tema rotatsiooni kohta. „Heldna vormistati rotatsiooni korras PPA-st tööle kohta, kus ta juba tegelikult töötas,“ selgitatakse.
Ka riigiprokuratuuri pressiteates seisab, et kahtlustuse järgi vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusse, kus ta oli tegelikult juba aasta aega töötanud.
On tavapärane, et politsei- ja kaitsepolitseiametnikke roteeritakse nii siseministeeriumisse kui ka näiteks eelnimetatud luurekeskusse. On teisigi ametkondi, kus ühe või teise ameti inimesed aeg-ajalt vahetuvad. Info liikumise ja arusaamise huvides on see vajalik ja loogiline. Kui Heldna töötanuks enne luurekeskusse tööle minekut ametlikult kasvõi ühe päeva PPA-s, olnuks kõik seaduslik ja kellelgi poleks praegu talle ega Vaherile midagi ette heita.
Olgu öeldud, et maagiline kuupäev politsei pensioni saamiseks oli 31. detsember 2019. Kui selleks ajaks polnud vahepeal politseist lahkunud inimene uuesti politseisse staaži jätkamiseks tööle läinud, siis tuli tal varasemast staažist olenemata – isegi kui see oli 24 aastat ja 11 kuud – politseipensionist suu puhtaks pühkida. Uus seadus hakkas kehtima 2020. aasta 1. jaanuaril ja politseipensionile oli õigus inimestel, kellel oli selleks ajaks kas 25 aastat staaži juba täis või kes reaalselt politseis töötasid. Nii et just politseipensioni saamise pärast mäng käiski.
Järgmine segadus
2020. aastal lõppes Heldna karjäär luurekeskuses ja temast sai maksuameti tolliosakonna juht. Ja jälle kahtlustatakse segadust „lähetuspaberitega“. EMTA dokumendiregistris on üleval tolle aja peadirektori Valdur Laidi ametlik käskkiri, kus ta nimetab Heldna EMTA tolliosakonna juhataja ametikohale 2020. aasta 1. maist 2023. aasta 15. aprillini. Heldna põhipalgaks määratakse 4200 eurot (bruto). Samas käskkirjas tuuakse esile, et Heldnal on 2020. aasta 30. aprilli seisuga avaliku teenistuse staaži 22 aastat ja 11 kuud. Käskkirja alus on EMTA 2020. aasta 21. veebruari taotlus ametniku üleviimiseks asutustevahelise koostöö edendamiseks, Heldna varasem nõusolek ja PPA hilisem nõusolek, mis kinnitati 31. märtsil. Seejärel MTA peadirektori asetäitja Rivo Reitmani aprillis tehtud ettepanek põhipalga määramiseks.
2021. aastal kandideeris Heldna EMTA peadirektoriks, sest lühikest aega selles ametis olnud Madis Jääger pöördus tagasi erasektorisse. Heldna seda kohta ei saanud.
Ühel mullu suvel toimunud koosviibimisel andis Heldna kolleegidele mõista, et tema hakkab saama politseipensioni. Kolleegid, kellest nii mõnedki olid just politseist EMTA-sse tööle läinud, ei mõistnud: kuidas tema saab ja meie mitte? Näiteks 2019. aastal töötas ainuüksi EMTA uurimisosakonnas 48 inimest, kellel oleks olnud mõistlik leida kiiresti töökoht PPA-s, et täituks politseipensioni saamiseks vajalik 25-aastane tööstaaž. Mõned läksidki PPA-sse ja on nüüdseks EMTA uurimisosakonnas tagasi. Ent paljud loobusid, sest ei viitsinud edasi-tagasi sebida.
Tõenäoliselt jõudis just sellelt koosviibimiselt Heldna mõtlematult pillatud lause kaposse ja riigiprokuratuuri. Riigiprokuratuuri teisipäevases pressiteates seisab: „Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus sotsiaalkindlustusametile pensioniavalduse, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.“
Väidetavasti saab Heldna politseiametniku pensionistaaži täitumise tõttu oma põhipalgale juurde iga kuu umbes 400 eurot. Sellist eelpensioni nimetatakse politseinike seas „liisingupensioniks“.
Kahtlustus võib muutuda
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse jooksul muutuda. „Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,“ sõnab riigiprokurör Maria Entsik.
„Süsteemi isiklikuks hüvanguks ärakasutamine ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ja ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ja seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemise korral kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,“ lisab ta.
Kelmuse ettevalmistamine ei ole kuritegu. Kuriteoks muutus asi siis, kui Heldna justkui väljateenitud pensioni välja võttis. Ettevalmistavas faasis saanuks kuritegu ennetada ja tagasi pöörata. Need, kes teavad, kuidas kapo töötab, kinnitavad, et viimased kümme aastat on amet suunanud oma tähelepanu ennetamisele.
Heldna vabastati ametist, Vaher kõrvaldati teenistusest
Maksu- ja tolliamet teatas pressiteenistuse vahendusel, et Eerik Heldna ametiaeg maksu- ja tolliametis lõppes 15. aprillil 2023. Pressiesindaja täpsustas, et Heldna on parasjagu puhkusel, mis tähendab, et tema teenistussuhe on peatatud. Heldna ülesandeid täidab tolliformaalsuste valdkonna juht.
Siseminister Lauri Läänemets allkirjastas teisipäeval käskkirja teenistusliku järelevalve algatamiseks, et hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis tehtud personalitoimingute õiguspärasust. Siseminister kõrvaldas Vaheri teenistusest ja nimetas PPA peadirektori kohustusi kandma Egert Belitševi.
Lauri Läänemets: otsus tuli teha
Siseminister Lauri Läänemetsa sõnul oli Elmar Vaheri peadirektori kohalt eemaldamine mõistlik otsus ja selliseid kahtlustusi ei tohiks PPA-s tekkida.
„Esiteks see on hea käitumistava, kui kahtlustus esitatakse. Väga raske oleks tal juhtida ning politseile on avalikkusel eriti suured ootused ja nõudmised. Politsei on see, kes kontrollib inimeste seaduskuulekat käitumist ja peab selle tagama. Nii et see oli oluline asi, mis tuli ära teha.“
Kahtlustuse uudis tuli talle üllatusena. „Kõik sellised asjad teevad kurvaks, sellest on hästi kahju. Hinnangut sellele andma ei hakka, tegelikult pole ju tõendatud ei üht- ega ka teistpidi seda olukorda, aga selliseid asju ei tohiks juhtuda. Hea oleks, kui isegi kahtlustusi poleks võimalik esitada, sest politsei on siiamaani väga hästi olnud usaldusväärne partner kogu ühiskonnale ja inimestele.“ Kertu Mooste
Seeder: politseijuht oli neli aastat potentsiaalselt šantaažile haavatav
Isamaa erakonna juhi Helir-Valdor Seedri sõnul oli politseijuht Elmar Vaherile kahtlustuse esitamise uudis šokeeriv.
„Kuigi kahtlustus ilmnes nüüd, leidis selle aluseks olnud intsident aset juba 2019. aastal. See tähendab, et PPA peadirektor on potentsiaalselt neli aastat olnud haavatav manipulatsioonidele ja šantaažile,“ ütles Seeder. „Tegu on erakordselt tõsise ohuga meie julgeolekule ja kaitsepolitseil tuleb seda politseijuhi vastutustundetu käitumise tõttu süvendatult uurida.“
„Juba Vaheri ametikohast tulenevalt tuleb kahtlustusse suhtuda ülima tõsidusega ja selle tõeks osutumisel rakendada kangeimat võimalikku karistust, andmaks selgelt märku, et korruptsioonil pole Eestis kohta,“ rõhutas Seeder. Delfi


Poeriiulite vahel petise küüsis: läksime abikaasaga toitu ostma ja korraga märkasin, et tal oli pastakas käesViljandis on mitu nädalat tegutsenud petised, kes koguvad enda väitel raha Eestis rahvusvahelise abikeskuse avamiseks. Lumehangest leitud paberi kohaselt oli ühe annetusega kogutud 310 eurot.
«Palume aidata avada kuulmise- ja kõnepuudega – ja vaesust kannatavate laste rahvusvaheline keskus Eestis ja toetage seda oma allkirjaga. Tänan!» seisab Viljandi kaubanduskeskuste juures liiklevate petiste paberil, millega kogutakse rahalist toetust.
9. märtsil läks Kristjan Mändmaa abikaasaga Vaksali tänava Maximasse sisseoste tegema, kui korraga märkas, et abikaasal oli poeriiulite vahel pastakas käes ja ta hakkab ligiastunud naise ulatatud paberile midagi kirjutama.
«Et ma olen selliseid tegelasi ka varem kohanud, siis ütlesin stopp! – see küll õige asi ei tundu olevat,» meenutas Mändmaa. Paberit lähemalt silmitsedes märkas ta, et sellele oli midagi kirjutanud juba kümmekond inimest. Alles tagantjärele sai ta aru, et petistele oli raha antud ja seda allkirjaga kinnitatud. Esialgu oli Mändmaale tundunud, et kogutakse ainult inimeste kontaktandmeid.
Samasuguseid poeriiulite vahel lähenemisi ja allkirjadega paberil raha küsimist on viljandlased kirjeldanud ka varem.
Kiirelt kokkuklopsitud
Et Kristjan Mändmaa on ametilt graafiline disainer, oskas ta tähele panna kogumislehe kujundusdetaile ning tõdes, et leht oli kiirelt kokku klopsitud. «Logod ja lipud olid sellised väljaveninud ja kehva kvaliteediga – kihku-kähku tehtud.»
Mändmaa katkestas allkirja andmise ning küsis paberi andnud naiselt inglise keeles, kust too pärit on. «Oli näha, et eestlane ta ei ole. Ta oli selline tõmmu – võib-olla Balkani maade kandist. Ta ei vastanud, tegi näo, nagu ei saaks aru.» Seepeale kirjutas Mändmaa sama küsimuse inglise keeles lehe peale, kuid järgnes vaid õlakehitus. «Siis sai ta sotti, et ega siit midagi ei tule, ja hakkas ära minema.»
Seejärel otsis Mändmaa üles poe turvamehe ning teatas kahtlasest tegelasest riiulite vahel. Esiti ei õnnestunud neil petist leida, kuid siis nägid, et naine läks poest välja. «Parklas oli näha, et nad olid kahekesi. Tegin mõlemast foto ja sellega see seiklus lõppeski.»
Mändmaa rääkis, et tema abikaasa ei saanud esiti arugi, mis leht see on. «Tahtis inimest aidata, hakkas uurima, millega tegemist, aga ma ei lubanud sellel asjal kauem jätkuda. Eesti inimene on üsna viisaka kasvatusega ja tal on väga raske reageerimata jätta, kui keegi tuleb ja midagi palub. Ikkagi päris paljud annavad järele.»
Sõnalist vastust Mändmaa petistelt ei saanud ega tulnud selle pealegi, et võiks politseisse helistada. «Oli kaks nooremat neiut ja ma ei tundnud, et neid on vaja arreteerima hakata. Eks igal inimesel ole õigus mingisuguseid tempe välja mõelda, aga meie lihtsalt ei tohi sellele liimile minna.»

Erakogu

Viljandi elanik Aive Allik leidis ühe rahakogujate paberi üsna Kantreküla Maxima lähedalt, autovaruosi müüva Josifi poe kõrvalt lumehangest. Leitud paberi järgi olid petised kogunud 310 eurot toetusraha.
Allik sai paberit nähes kohe aru, millega on tegu. «Sellest teemast on nii palju räägitud ja mõni asi jääb meelde. Ka hiljuti telefoni lapates oli see värskelt uudisvoos ette tulnud.»
Leidja kirjeldust mööda on paberi alumises servas justkui kellegi tähtsa inimese allkiri ja selle kõrval imepisike pitsat, mida on võimatu lugeda. «Samas on paber hea tugev joonistuspaber – ei ole tavaline kontori printeripaber,» kirjeldas ta.
Politsei ootab teateid
Viljandi piirkonnapolitseinik Kaire Teas ütles, et aeg-ajalt on suuremate kaubanduskeskuste juures liikvel tegelased, kes oma sõnul koguvad raha kuulmispuudega inimestele.
«Nii Eesti kurtide liit kui ka teised puuetega inimeste organisatsioonid on öelnud ikka ja jälle, et neil ei ole annetuste kogujatega mingit seost ja raha, mis neile antakse, abivajajateni tegelikult ei jõua. Usalduse loomiseks kasutatakse allkirjalehte, millel on hulk logosid ning millele annetajal palutakse kirjutada oma andmeid ja annetussumma,» rääkis Teas.
Politsei soovitab sellistest tänavanurgal sularahas käest kätte tehtavatest annetustest loobuda ning teha annetusi ametlike kanalite kaudu, eelistades organisatsioonide pangakontole ülekannete tegemist. Nii on kindel, et annetatud raha jõuab tõepoolest abivajajateni.
«Kui näete kuskil sellist rahakogumist, tuleks inimesele läheneda ja uurida, kas tegu on päris organisatsiooni esindava inimesega, ning kahtluste korral kutsuda politsei,» ütles Teas.
Nagu ütles politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Ragne Keisk, ei ole viimaste päevade jooksul Viljandimaal politseile selliste rahaküsijate kohta tähelepanekuid laekunud, küll olid mõned teated paar nädalat tagasi, kui Uku keskuse juures keegi sel moel annetusi kogus.
«Paraku info vahetult politseinikeni ei jõudnud ning meil polnud võimalust operatiivselt annetuste kogujaid kontrollida ja nendega vestelda,» lausus Keisk. «Siit ka üleskutse: kui märkate inimesi kuskil niimoodi raha kogumas, siis andke sellest teada numbril 112 – reageerime, kontrollime ja kui on mingi süütegu toime pandud, võtame vastutusele.»


Heldna ahnus tõi talle ja PPA juhile kaela kriminaalasjaUmbes 400 eurot igakuist lisaraha ja hilisem korralik politseipension andis aluse, et algatada kriminaalasi maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhi Eerik Heldna ning asjaga seotud politsei- ja piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheri kohta.2017.aasta 13. juulil tuli ootamatu uudis, et pea kaheksa aastat kaitsepolitseiametis töötanud Eerik Heldna lahkub kapo peadirektori asetäitja ametikohalt. Kaks nädalat hiljem ütles Heldna Eesti Päevalehele antud intervjuus, et ootamatu oli see uudis üksnes avalikkusele. „On ju selge, et see mõte ei küpsenud mu peas üleöö ja olime sellest peadirektoriga (kapo peadirektor Arnold Sinisalu - K. A.) korduvalt rääkinud. Lahkumismõte hakkas konkretiseeruma viimase poole aasta jooksul ja oma rolli selles mängis ka kevadel Tartu ülikoolis kaitstud magistrikraad õigusteaduses,“ põhjendas Heldna toona. Ta kinnitas, et kapos asjad toimisid. „Kui üksmeelt ei oleks, siis neid resultaate poleks. (...) Aga sellist asja, et hakkame nüüd teineteise selja taga mingeid luuremänge mängima - sellist asja kapo juhtkonnas ei ole ja minu tööstiili selline võte ei kuulu.“Ometi midagi muutus, sest väidetavasti just mängima Heldna hakkaski. Mängima selle nimel, et saada politseipensioni, millele kapost lahkumine justkui kriipsu peale tõmbas.Kahtlustuse järgi tõmbas Heldna nendesse mängudesse ka politsei- ja piirivalveameti peadirektori Elmar Vaheri. Nüüd on selle tagajärg kriminaalasi ning kaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeva hommikul praegu maksu- ja tolliameti tolliosakonda juhtivale Heldnale kelmusekahtlustuse ja Vaherile kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse.Uurida on keerulineNeed, kes teisipäeva lõuna ajal lahvatanud skandaalist midagi teavad, ütlevad: küll oleks tore, kui oleks võimalik ajas tagasi minna nagu ulmefilmis. Inimlikult on kapol ja riigiprokuratuuril äärmiselt keeruline uurida nii endise kolleegi kui ka riigi tipp-politseiniku kohta tekkinud kahtlusi.Pärast kapost lahkumist läks Heldna tööle advokaadibüroosse. Alla aasta hiljem, 2018. aasta kevadel oli ta juba kaitseväe luurekeskuse ülema asetäitja. 2018. aasta novembris sai kaitseministeerium valmis eelnõu, mis pidi andma kaitseväele rohkem volitusi taustakontrolliks. Muu hulgas võimaldati sel eesmärgil kaasata inimesi salajasse koostöösse, kasutada variandmeid ja konspiratsioonivõtteid ning isikut varjatult jälgida.President Kersti Kaljulaid jättis 20. veebruaril 2019 kaitseväe korralduse seaduse muutmise seaduse väljakuulutamata, kuid 29. mail 2019 võttis riigikogu seaduse muutmata kujul vastu. Sama aasta juunis esitas president Kaljulaid riigikohtule taotluse tunnistada seadus põhiseadusega vastuolus olevaks. 2019. aasta augustis ütles Heldna Kuku raadiole, et kaitseväele täiendavate luureõiguste andmine vaieldakse selgeks kohtus. Riigikohus tunnistas seaduse põhiseadusega vastuolus olevaks. 2020. aasta mais võttis riigikogu seaduse vastu.2008. aastal oli kapo kaitseväe luureõigusi kärpinud. 2019. aastal uut seadust kaitsnud Heldna sellel ajal kapos ei töötanud.Arvamused lähevad lahkuHeldna oli varem kolleegidele rääkinud, et vormistab end tööle PPA-sse, ja andiski ühel päeval mõista, et keskkriminaalpolitsei on ta nüüd luurekeskusse „läkitanud“. Ent sellekohaseid pabereid pole. Või õigemini on, kuid need on fiktiivsed. Siin lähevad Eesti Päevalehe allikate arvamused lahku. Ühelt poolt märgitakse, et kui inimene vormistati PPA-sse tööle ja roteeritakse mujale, siis ongi see ju päris paber.Teisalt selgitatakse, et paber ongi päriselt olemas, aga väidetavasti tagantjärele vormistatud. Teisisõnu: kõik oleks õige, kui Heldna olekski päriselt kõigepealt PPA-sse tööle võetud ja sealt luurekeskusse roteeritud. Ent Heldna oli juba aasta aega luurekeskuses töötanud ja alles seejärel vormistati PPA-s väidetavasti tagantjärele paber tema rotatsiooni kohta. „Heldna vormistati rotatsiooni korras PPA-st tööle kohta, kus ta juba tegelikult töötas,“ selgitatakse.Ka riigiprokuratuuri pressiteates seisab, et kahtlustuse järgi vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusse, kus ta oli tegelikult juba aasta aega töötanud.On tavapärane, et politseija kaitsepolitseiametnikke roteeritakse nii siseministeeriumisse kui ka näiteks eelnimetatud luurekeskusse. On teisigi ametkondi, kus ühe või teise ameti inimesed aeg-ajalt vahetuvad. Info liikumise ja arusaamise huvides on see vajalik ja loogiline. Kui Heldna töötanuks enne luurekeskusse tööle minekut ametlikult kasvõi ühe päeva PPA-s, olnuks kõik seaduslik ja kellelgi poleks praegu talle ega Vaherile midagi ette heita.Olgu öeldud, et maagiline kuupäev politsei pensioni saamiseks oli 31. detsember 2019. Kui selleks ajaks polnud vahepeal politseist lahkunud inimene uuesti politseisse staaži jätkamiseks tööle läinud, siis tuli tal varasemast staažist olenemata - isegi kui see oli 24 aastat ja 11 kuud - politseipensionist suu puhtaks pühkida. Uus seadus hakkas kehtima 2020. aasta 1. jaanuaril ja politseipensionile oli õigus inimestel, kellel oli selleks ajaks kas 25 aastat staaži juba täis või kes reaalselt politseis töötasid. Nii et just politseipensioni saamise pärast mäng käiski.Järgmine segadus2020. aastal lõppes Heldna karjäär luurekeskuses ja temast sai maksuameti tolliosakonna juht. Ja jälle kahtlustatakse segadust „lähetuspaberitega“. EMTA dokumendiregistris on üleval tolle aja peadirektori Valdur Laidi ametlik käskkiri, kus ta nimetab Heldna EMTA tolliosakonna juhataja ametikohale 2020. aasta 1. maist 2023. aasta 15. aprillini. Heldna põhipalgaks määratakse 4200 eurot (bruto). Samas käskkirjas tuuakse esile, et Heldnal on 2020. aasta 30. aprilli seisuga avaliku teenistuse staaži 22 aastat ja 11 kuud. Käskkirja alus on EMTA 2020. aasta 21. veebruari taotlus ametniku üleviimiseks asutustevahelise koostöö edendamiseks, Heldna varasem nõusolek ja PPA hilisem nõusolek, mis kinnitati 31. märtsil. Seejärel MTA peadirektori asetäitja Rivo Reitmani aprillis tehtud ettepanek põhipalga määramiseks.2021. aastal kandideeris Heldna EMTA peadirektoriks, sest lühikest aega selles ametis olnud Madis Jääger pöördus tagasi erasektorisse. Heldna seda kohta ei saanud.Ühel mullu suvel toimunud koosviibimisel andis Heldna kolleegidele mõista, et tema hakkab saama politseipensioni. Kolleegid, kellest nii mõnedki olid just politseist EMTA-sse tööle läinud, ei mõistnud: kuidas tema saab ja meie mitte? Näiteks 2019. aastal töötas ainuüksi EMTA uurimisosakonnas 48 inimest, kellel oleks olnud mõistlik leida kiiresti töökoht PPA-s, et täituks politseipensioni saamiseks vajalik 25-aastane tööstaaž. Mõned läksidki PPA-sse ja on nüüdseks EMTA uurimisosakonnas tagasi. Ent paljud loobusid, sest ei viitsinud edasi-tagasi sebida.Tõenäoliselt jõudis just sellelt koosviibimiselt Heldna mõtlematult pillatud lause kaposse ja riigiprokuratuuri. Riigiprokuratuuri teisipäevases pressiteates seisab: „Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus sotsiaalkindlustusametile pensioniavalduse, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.“Väidetavasti saab Heldna politseiametniku pensionistaaži täitumise tõttu oma põhipalgale juurde iga kuu umbes 400 eurot. Sellist eelpensioni nimetatakse politseinike seas „liisingupensioniks“.Kahtlustus võib muutudaTegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse jooksul muutuda. „Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,“ sõnab riigiprokurör Maria Entsik.„Süsteemi isiklikuks hüvanguks ärakasutamine ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ja ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ja seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemise korral kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,“ lisab ta.Kelmuse ettevalmistamine ei ole kuritegu. Kuriteoks muutus asi siis, kui Heldna justkui väljateenitud pensioni välja võttis. Ettevalmistavas faasis saanuks kuritegu ennetada ja tagasi pöörata. Need, kes teavad, kuidas kapo töötab, kinnitavad, et viimased kümme aastat on amet suunanud oma tähelepanu ennetamisele. "Pärast kapost lahkumist läks Heldna tööle advokaadibüroosse.""Politsei- ja kaitsepolitseiametnikke on tavapärane roteerida.""Heldna mõtlematult pillatud lause jõudis kaposse ja riigiprokuratuuri."ISAMAASeeder: politseijuht oli neli aastat potentsiaalselt šantaažile haavatavIsamaa erakonna juhi Helir-Valdor
Seedri sõnul oli politseijuht Elmar
Vaherile kahtlustuse esitamise
uudis šokeeriv.
„Kuigi kahtlustus ilmnes nüüd, leidis selle
aluseks olnud intsident aset juba 2019.
aastal. See tähendab, et PPA peadirektor on potentsiaalselt
neli aastat olnud haavatav manipulatsioonidele ja šantaažile,“ ütles
Seeder. „Tegu on erakordselt
tõsise ohuga meie julgeolekule ja
kaitsepolitseil tuleb seda politseijuhi vastutustundetu käitumise tõttu süvendatult uurida.“
„Juba Vaheri ametikohast tulenevalt tuleb
kahtlustusse suhtuda
ülima tõsidusega ja
selle tõeks osutumisel rakendada kangeimat võimalikku karistust, andmaks selgelt
märku, et korruptsioonil
pole Eestis kohta,“ rõhutas Seeder. Delfi400 eurot oleks lisandunud Heldna pensionile iga kuu. 4200 eurot määrati Heldna palgaks 2020. aastal. 22 aastat ja 11 kuud oli Heldna avaliku teenistuse staaž 30. aprillil 2020.Heldna vabastati ametist, Vaher kõrvaldati teenistusestMaksu- ja tolliamet teatas pressiteenistuse vahendusel, et Eerik Heldna ametiaeg maksuja tolliametis lõppes 15. aprillil 2023. Pressiesindaja täpsustas, et Heldna on parasjagu puhkusel, mis tähendab, et tema teenistussuhe on peatatud. Heldna ülesandeid täidab tolliformaalsuste valdkonna juht.Siseminister Lauri Läänemets allkirjastas teisipäeval käskkirja teenistusliku järelevalve algatamiseks, et hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis tehtud personalitoimingute õiguspärasust. Siseminister kõrvaldas Vaheri teenistusest ja nimetas PPA peadirektori kohustusi kandma Egert Belitševi.SISEMINISTERLauri Läänemets: see otsus tuli tehaSiseminister Lauri Läänemetsa sõnul oli Elmar Vaheri peadirektori kohalt eemaldamine mõistlik otsus ja selliseid kahtlustusi ei tohiks PPA-s tekkida.„Esiteks see on hea käitumistava, kui kahtlustus esitatakse. Väga raske oleks tal juhtida ning politseile on avalikkusel eriti suured ootused ja nõudmised. Politsei on see, kes kontrollib inimeste seaduskuulekat käitumist ja peab selle tagama. Nii et see oli oluline asi, mis tuli ära teha.“Kahtlustuse uudis tuli talle üllatusena. „Kõik sellised asjad teevad kurvaks, sellest on hästi kahju. Hinnangut sellele andma ei hakka, tegelikult pole ju tõendatud ei ühtega ka teistpidi seda olukorda, aga selliseid asju ei tohiks juhtuda. Hea oleks, kui iseä gi kahtlustusi poleks võimalik esitada, sest politsei on siiamaani väga hästi olnud usaldusväärne partner kogu ühiskonnale ja inimestele.“ Kertu Mooste 31.12.2019 oli politseipensioni saamiseks oluline kuupäev.PPA juht Elmar Vaher on teenistusest kõrvaldatud.Kärt Anvelt


Clyde Kull hüvitab tekitatud kahjuHarju maakohus lõpetas Clyde Kulli kriminaalasja menetlemise otstarbekuse kaalutlusel. Kull peab kohtumääruse tegemisest 15 päeva jooksul hüvitama diplomaadina omastamise ja kelmusega tekitatud kahju 7541,57 eurot ja tasuma riigituludesse 25 000 eurot. Õigusabikulud jäävad Kulli enda kanda. EPL


Annetusi noolivad petised varitsevad poeriiulite vahelRAHANURUJADViljandis on mitu nädalat tegutsenud petised, kes koguvad enda väitel raha Eestis rahvusvahelise abikeskuse avamiseks. Lumehangest leitud paberi kohaselt oli ühe annetusega kogutud 310 eurot.«Palume aidata avada kuulmise- ja kõnepuudega - ja vaesust kannatavate laste rahvusvaheline keskus Eestis ja toetage seda oma allkirjaga. Tänan!» seisab Viljandi kaubanduskeskuste juures liiklevate petiste paberil, millega kogutakse rahalist toetust.9. märtsil läks Kristjan Mändmaa abikaasaga Vaksali tänava Maximasse sisseoste tegema, kui korraga märkas, et abikaasal oli poeriiulite vahel pastakas käes ja ta hakkab ligiastunud naise ulatatud paberile midagi kirjutama.«Et ma olen selliseid tegelasi ka varem kohanud, siis ütlesin stopp! - see küll õige asi ei tundu olevat,» meenutas Mändmaa. Paberit lähemalt silmitsedes märkas ta, et sellele oli midagi kirjutanud juba kümmekond inimest. Alles tagantjärele sai ta aru, et petistele oli raha antud ja seda allkirjaga kinnitatud. Esialgu oli Mändmaale tundunud, et kogutakse ainult inimeste kontaktandmeid.Samasuguseid poeriiulite vahel lähenemisi ja allkirjadega paberil raha küsimist on viljandlased kirjeldanud ka varem.Kiirelt kokkuklopsitudEt Kristjan Mändmaa on ametilt graafiline disainer, oskas ta tähele panna kogumislehe kujundusdetaile ning tõdes, et leht oli kiirelt kokku klopsitud. «Logod ja lipud olid sellised väljaveninud ja kehva kvaliteediga - kihku-kähku tehtud.»Mändmaa katkestas allkirja andmise ning küsis paberi andnud naiselt inglise keeles, kust too pärit on. «Oli näha, et eestlane ta ei ole. Ta oli selline tõmmu - võibolla Balkani maade kandist. Ta ei vastanud, tegi näo, nagu ei saaks aru.» Seepeale kirjutas Mändmaa sama küsimuse inglise keeles lehe peale, kuid järgnes vaid õlakehitus. «Siis sai ta sotti, et ega siit midagi ei tule, ja hakkas ära minema.»Seejärel otsis Mändmaa üles poe turvamehe ning teatas kahtlasest tegelasest riiulite vahel. Esiti ei õnnestunud neil petist leida, kuid siis nägid, et naine läks poest välja. «Parklas oli näha, et nad olid kahekesi. Tegin mõlemast foto ja sellega see seiklus lõppeski.»Mändmaa rääkis, et tema abikaasa ei saanud esiti arugi, mis leht see on. «Tahtis inimest aidata, hakkas uurima, millega tegemist, aga ma ei lubanud sellel asjal kauem jätkuda. Eesti inimene on üsna viisaka kasvatusega ja tal on väga raske reageerimata jätta, kui keegi tuleb ja midagi palub. Ikkagi päris paljud annavad järele.»Sõnalist vastust Mändmaa petistelt ei saanud ega tulnud selle pealegi, et võiks politseisse helistada. «Oli kaks nooremat neiut ja ma ei tundnud, et neid on vaja arreteerima hakata. Eks igal inimesel ole õigus mingisuguseid tempe välja mõelda, aga meie lihtsalt ei tohi sellele liimile minna.»Viljandi elanik Aive Allik leidis ühe rahakogujate paberi üsna Kantreküla Maxima lähedalt, autovaruosi müüva Josifi poe kõrvalt lumehangest. Leitud paberi järgi olid petised kogunud 310 eurot toetusraha.Allik sai paberit nähes kohe aru, millega on tegu. «Sellest teemast on nii palju räägitud ja mõni asi jääb meelde. Ka hiljuti telefoni lapates oli see värskelt uudisvoos ette tulnud.»Leidja kirjeldust mööda on paberi alumises servas justkui kellegi tähtsa inimese allkiri ja selle kõrval imepisike pitsat, mida on võimatu lugeda. «Samas on paber hea tugev joonistuspaber - ei ole tavaline kontori printeripaber,» kirjeldas ta.Politsei ootab teateidViljandi piirkonnapolitseinik Kaire Teas ütles, et aeg-ajalt on suuremate kaubanduskeskuste juures liikvel tegelased, kes oma sõnul koguvad raha kuulmispuudega inimestele.«Nii Eesti kurtide liit kui ka teised puuetega inimeste organisatsioonid on öelnud ikka ja jälle, et neil ei ole annetuste kogujatega mingit seost ja raha, mis neile antakse, abivajajateni tegelikult ei jõua. Usalduse loomiseks kasutatakse allkirjalehte, millel on hulk logosid ning millele annetajal palutakse kirjutada oma andmeid ja annetussumma,» rääkis Teas.Politsei soovitab sellistest tänavanurgal sularahas käest kätte tehtavatest annetustest loobuda ning teha annetusi ametlike kanalite kaudu, eelistades organisatsioonide pangakontole ülekannete tegemist. Nii on kindel, et annetatud raha jõuab tõepoolest abivajajateni.«Kui näete kuskil sellist rahakogumist, tuleks inimesele läheneda ja uurida, kas tegu on päris organisatsiooni esindava inimesega, ning kahtluste korral kutsuda politsei,» ütles Teas.Nagu ütles politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Ragne Keisk, ei ole viimaste päevade jooksul Viljandimaal politseile selliste rahaküsijate kohta tähelepanekuid laekunud, küll olid mõned teated paar nädalat tagasi, kui Uku keskuse juures keegi sel moel annetusi kogus.«Paraku info vahetult politseinikeni ei jõudnud ning meil polnud võimalust operatiivselt annetuste kogujaid kontrollida ja nendega vestelda,» lausus Keisk. «Siit ka üleskutse: kui märkate inimesi kuskil niimoodi raha kogumas, siis andke sellest teada numbril 112 - reageerime, kontrollime ja kui on mingi süütegu toime pandud, võtame vastutusele.»MARKO SAARM Üks petistega kohtumise juhtum leidis aset Vaksali tänava Maxima riiulite vahel. Nädal hiljem leidis linnaelanik annetajate kogumispaberi läheduses lumehangest.MERLIN KULD


Kapo kahtlustab PPA juhti Elmar Vaherit kelmusele kaasaaitamisesKaitsepolitsei esitas teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega, teatas prokuratuuri pressiesindaja BNS-ile.Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse.Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž. Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.(VT)


Kohus lõpetas Clyde Kulli kriminaalasja menetlemiseHarju maakohus otsustas eile lõpetada pikaaegse suursaadiku Clyde Kulli (pildil) kriminaalasja menetlemise otstarbekuse kaalutlusel. Kull peab tasuma 25 000 eurot riigituludesse. Prokuratuur süüdistas Kulli ametiisikuna omastamises ja kelmuses aastatel 2016-2021, mil ta näitas hüvitamisele kuuluvate esinduskuludena kulusid, mis tegelikult olid seotud tema enda ja tema lähikondsetega. Kulli tekitatud kahju oli kokku 7541,57 eurot.Tänavu 1. märtsi istungil kuulati Kull üle ning ta tunnistas nende tegude toimepanemist, kahetses tehtut ja oli valmis kahju hüvitama. «Otsus nõustuda kriminaalasja lõpetamisega oportuniteediga ja ennast kohtus mitte lõpuni kaitsta ei tulnud lihtsalt. Kaalusin süvitsi enda, oma pere ning Eesti Vabariigi huve,» selgitas Kull. Prokuratuur leidis, et Kulli suhtes saab kriminaalasja lõpetada ilma karistusotsust tegemata. PM


Kõva sõnaVõimulolija mentaliteeti - hoolitseda võimu kasutades lähedaste ja tuttavate hea käekäigu eest - nähakse pigem moraalse kohustuse, mitte korruptsioonina.Riigihalduse minister Riina Solman (Isamaa) Ida-Virumaal juurdunud arusaamadest. PM 21.03


Juhtkiri: Kui korravalvur rikub kordaRiigiprokurör Maria Enstikuga saab siinkohal vaid nõustuda: „Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest. Kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona.“Jutt käib otse räpasest varjust, mis langes teisipäeval maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuste kohaselt süüdistatakse Heldnat kelmuses ja Vaherit sellele kaasa aitamises.Milles siis asi? Lihtne inimlik ahnus võimaldada kamraadile kõrgemat pensioni? Praegu on vaid oletused, kuid need määrivad nagu tökat. Need mehed peaks olema just korra kaitsjad, mitte kratid ja rehepapid. Tõsi, kahtlustus on esialgne ja võib veel muutuda. Selle kohaselt esitas Heldna penisoni taotledes sotsiaalkindlustusametile dokumendid, mis muu hulgas kajastasid talle näiliselt loodud politseiteenistuse staaži. Selleta tal ei oleks olnud õigust märksa magusamale nn eripensionile.Omamoodi prohvetlikuks osutus vastne Vaheri enda osalusega algatatud juhis, mis käsib politseil keskenduda tõsisemate kuritegude uurimisele, mitte moosivargustele.Eriti nigel on see, et kahtlustus määrib ära Vaheri viimased ametikuud, sest juba 1. maist on politseil uus juht.Jääb üle vaid loota, et selgus saabub kiiresti. Eeskätt inimeste õigustunde kasvu jaoks on vaja, et uurimine on asjatundlik, kiire ning võimalik karistus pädev. Sest tõepoolest - kuidas me saame loota, et lihtinimene jätab kratilükked tegemata, kui seadusi peensusteni tundvad korravalvurid ise sellise elegantse kaarega korrale vilistavad. Või siis pääsevad oportuniteedi korras kriminaalasjast, nagu kunagine tippdiplomaat Clyde Kull, kes vassis kuluaruannetega ja nüüd peab karistuseks vaid kõvasti rahakotti kergendama."Milles siis asi? Lihtne inimlik ahnus võimaldada kamraadile kõrgemat pensioni?"


Kaitsepolitsei kahtlustab Elmar Vaherit kelmusele kaasaaitamisesKaitsepolitsei võttis eile hommikul PPA (nüüdseks endise) juhi Elmar Vaheri vahi alla, kahtlustades teda kelmusele kaasaaitamises.
Kaitsepolitsei esitas eile Elmar Vaherile kahtlustuse, mille kohaselt aitas Vaher kaasa endise kriminaal- ja kaitsepolitseiniku Eerik Heldna näilisele töösuhtele PPA-s, mille eesmärgiks oli saada kokku Heldna politseipensioniks vajalik staaž. Näilise töösuhte alustamise ajal oli Heldna ligi aasta töötanud juba Kaitseväe Luurekeskuses. Heldnale esitas kaitsepolitsei kahtlustuse kelmuses.
„Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teite suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda," sõnas ERR-ile riigiprokurör Maria Entsik.
Toimetas René Allik


Elmar Ots: autoostja lendas Prantsusmaalt kohale, aga moodsad e-lahendused ei saanud memo kätteFotod: Elmar OtsGeeniuse tellijaleKasutatud auto müü kindluse mõttes kodust võimalikult kaugele, ütleb vana rahvatarkus. Uuema aja tarkus lisab, et nii väldid muuhulgas kokkupuudet lurjustega, kes ostavad su auto kiiruga ära ja nädal hiljem tulevad tagasi müüma, sest sel olevat vigu küljes kuhjaga. „Me teame küll, kus sa elad ja töötad!” lisatakse ähvardavalt (tõestisündinud lugu).Ses plaanis tõotas minu automüük kujuneda õpikunäiteks, kuidas noist tarkusist juhinduda ka päriselt, sest (ainus) tõsine ostuhuviline oli … Lääne-Prantsusmaalt. 2900 kilomeetri kauguselt vist tõesti ei viitsi tulla tagantjärele midagi välja pressima.Natuke murelikuks muutis mind see, kuidas kaugelt külaliselt raha kätte saada enne, kui ta silmapiirilt kaob. Noh, et kui auto talle ka päriselt meeldib ja kaup lähebki tegemiseks. „Ära muretse! Teen välkmakse, ja korras!” teatas prantslane guuglitõlke vahendusel. („Ma seda inglise keelt eriti ei oska,” tunnistas 30-ndates mees ausalt.)Ja soovitas uurida, kas tema pankadest tulevad välkmaksed meie Swedbankile ikka sobivad. Pank andis mu konkreetsele küsimusele täiesti ebamäärase vastuse ehk kõik tundus olevat korras. Võib-olla …Prantslane lendas Tallinna ja jäi autoga rahule. Ühel päikeselisel pärastlõunal algaski enne visiiti Transpordiametisse (TA) välkmakse Prantsuse moodi. Telefoniäpp andis maksekäskude asemel ainult „erroreid” ning hüsteerilised telefonikõned eri infoliinidele ja kliendihaldureile näisid vältavat igaviku (tegelikult u 1,5 h).10 000 €? Ei lähe läbi. 1000? Ei. 500? Mkm. „Oo! 1 € õnnestus üle kanda!” hõiskab autoostja. Jajah, tee seda nüüd veel umbes 13 000 korda ja ongi asi korras …Lõpuks leiutame auto eest maksmiseks plaani B (muuhulgas sisaldas see Tallinna kõigi sularahaautomaatide tühjendamist) ning kihutame napilt enne büroo sulgemist TA-sse autot registrist kustutama ja transiitnumbrimärke võtma. Et vähemalt see toiming oleks tehtud.„Hmm, autol on peal mingid piirangud. Arvelt mahavõtt nüüd küll ei õnnestu,” teatab leti taga istuv daam. „MIS ASJA?!” esitan „hillitsetud” küsimuse – närvid on selle tehinguga kaasnevaist üllatustest juba natuke läbi ning minu teada pole mingeist piiranguist lõhnagi. Seda enam, et TA e-teeninduski isegi ei iitsata millestki sellisest. (Kas ma juba ütlesin, et juba mu järjekorranumber 666 oli väike vihje, et miskit kisub pekki minema?)Seepeale räägitakse mulle kaastundlikult mingite uute ja vanade andmebaaside ühildumisest-mitteühildumisest ja vajadusest teha kuhugi mingi päring. Kui paljud inimesed samasuguse üllatuse osaliseks satuvad, jääb kahjuks selgusetuks. Sobivasti sai selle sehkenduse käigus TA tööpäev läbi ja päringu tegijad jõudsid minna koju tuttu. Halleluuja!Prantslane kolib hotelli ja lubab ette võtta ümbruskonna sularahaautomaadid. Lisaks sai teda tutvustatud võimalusega teha kiirmakseid – raha ei kulge arvelt arvele mõne päeva, vaid mõne tunniga. Võrreldes mittetöötava välkmaksega oleks see äkki reaalne võimalus ostu eest ära maksta? „Pole iialgi kuulnud millestki sellisest!” pööritab mees silmi.Järgmisel hommikul kell 8.54 helistab TA. Tulge tagasi, kõik on korras. Ja rahagi saabub kiirmaksega kõigest tunniga. Ehk nii palju siis välkmaksetest. Prantslane tõmbab kätte rohelised kummikindad, paigaldab transiitnumbrid, kargab autorooli ja … puhkeb hingemattev lörtsisadu. Bon voyage!Elmar Ots on Autolehe tegevtoimetaja, kelle huvi nii 2- kui ka 20-rattaliste sõiduriistade vastu on aastakümnete jooksul pigem kasvanud kui kahanenud.See lugu ilmus ajakirjas Autoleht nr 6, märts 2023Kõik selle ajakirja lood


Brigitte Susanne Hunt sai ühe netikommentaatori vastu lõpliku võidu: telenägu otsustas hüvitise ära andaBrigitte Susanne Hundi ja ühe netikommentaatori pikale veninud kohtulahing lõppes teisipäeval tuntud telenäo võiduga. „Seadus kaitseb meid,“ rõkkas tuntud telenägu pärast seda, kui riigikohus ei võtnud vastasleeri kaebust menetlusse.
Hunt sai juriidilise kadalipu lõppemisest teada tänu oma esindajale Robert Sarvele, kes telenäole saadetud emailides netikommentaatorit „üheks tädiks“ nimetab. Kolm aastat kestnud kemplemise ajal sai kõigepealt Hunt maakohtus lüüa, kuid ringkonnakohus otsustas eelmisel sügisel tuntud naise kasuks.
On näha, et saadud kohtuvõit läheb Hundile väga korda, sest teisipäeva jooksul tegi ta antud teemal mitmeid hõiskavaid Instagrami story'sid, kuid siis otsustas mõne aja möödudes mõned neist juba ära kustutada. „Täna on üks väga õnnelik päev, sest õiglus ja õigus võidutseb,“ rõkkab ta meediale suunatud Instagrami story's.
„Täna saab iga naine ja mees koos minuga rõõmustada – kui meid sõimatakse, alandatakse, laimatakse ja nende vastu ollakse vaimselt vägivaldne, siis seadus kaitseb meid,“ leiab ta. Kuigi Hunti on pärast netikommentaatoritele sõja kuulutamist süüdistatud selles, et ta teeb seda kõike vaid lisaraha ehk potentsiaalsete hüvitiste nimel, siis ta kinnitab, et nii see ei ole. „Asi pole kunagi olnud rahas või „väljapressimises“, vaid vägivallale vastu astumises ja minu väärikuses!“ teatas Hunt.
Hüvitise suuruseks jäi lõpuks 200 eurot, mille Hunt otsustas täies ulatuses heategevusele annetada. Raha kandis ta juba üle heategevusorganisatsioonile Kiusamisvaba Kool. „ Selleks et tulevikus oleks vähem neid lapsi, kes suureks saavad ja siis kommentaariumis või päriselus teisi kiusavad,“ selgitas ta oma valikut meediale.


Siseminister Elmar Vaheri kriminaalasjast: puudub kahtlus, et oleks teisi fiktiivseid lähetusiSellist informatsiooni ei ole, et fiktiivseid lähetusi oleks rohkem olnud, sõnas siseminister Lauri Läänemets hommikuprogrammis.
Eile peatas siseminister Lauri Läänemets töösuhte prokuratuurilt kelmusele kaasaitamise kahtlustuse saanud politsei juhi Elmar Vaheriga.