SUUR ÜLEVAADE: 16 ettevõtet, mis võlgnevad riigile kokku 45 miljonit eurot16 kõige suuremat maksuvõlgast on riigile kollektiivselt maksmata jätnud kümneid miljoneid eurosid ning siis paljudel juhtudel äriga rappa läinud.
Riigi suurimaid maksuvõlglasi reastades võib näha, et esikümme üksi on võlgu 40 miljonit eurot. Sealt edasi lähevad aga summad eksponentsiaalselt väiksemaks. Lisades nimekirja veel kuus patust, jõuame 45 miljoni euroni.
Loe ka: Firmade matja Raul Pint selgitab: milliste trikkidega ettevõtjad oma äripartneritele külma teevad?
Võlglaste seast leiab erinevate elualade ettevõtteid metsafirmadest kardiradade pidajateni. Võrreldes eelmise topiga on aga muutunud nii mõned nimed kui summad. Kes suutis võlgu tasuda, kellel tuli neid juurde?
16. Applaford ES Transport & Logistics OÜ – 806 000 eurot
Transpordifirma Applaford ES Transport & Logistics pankrotistus nelja aasta eest. Selle taga on suur käibemaksuskeem, millega on seotud ka omaniku Raivo Nirgi teine firma Malmik Logistika, mis oli maksupettuse tõttu uurimise all.
Applafordi maksuvõlg on aga pisku summa kõrval, mida 2010. aastate algul üheks lootustandvamaks firmaks peetud äri erapartneritele võlgu jäi. Võlad ulatuvad kokku 16,5 miljoni euroni. Üks raevukamaid tagasinõudjaid on olnud sealjuures Tallink, kellele Applaford jättis maksmata “vaid” 83 000 eurot üleveotasusid. Üle aastate kerkis see intressidega aga üle 300 000 euro.
15. Planety OÜ – 809 000 eurot
Planety puhul on tegemist silmatorkava näitega ning seepärast tegi Ärigeenius nende saatusest hiljuti ka pikema ülevaate. Nimelt on ebatavaline, et vaid paari aasta eest asutatud firma nii kiirelt sellise maksuvõla kogub.
Äriregistri kohaselt “äritegevuse abistamisega” – ehk renditööjõuga – tegelev firma oli aasta alguse seisuga maksuvõlglaste edetabelis kerkinud juba 20. kohale, nüüd on aga tõusnud veel viis kohta. Suur osa maksuvõlast on tulnud aga “kaasavarana” suurest liitumises, kui ettevõtte pani leivad ühe kappi Leiame Lahenduse OÜ-ga.
14. Netrella OÜ – 844 000 eurot
“Mootorsõidukite ja nende osade müügiga” tegelenud Netrella äri põhiosa moodustas tegelikult kardispordiga seotu. Selle firma äri läks aga luhta juba ligi aastakümne eest. Nende suur maksuvõlg moodustub pooleldi käibemaksust, pooleldi aastaid “tiksunud” intressist.
13. Haljas AS – 848 000 eurot
Nii Eestis kui vähemal määral ka piiri taga tegutsenud Haljas vahendas erinevaid kaubamärke ning tooteid suurematele kaubanduskettidele, hulgiladudele ja toiduainete tööstusele ja ka väiksematele poodidele. Suurema osa maksuvõlast, mis sai alguse sotsiaal- ja käibemaksu maksmata jätmisest, moodustab tänaseks sadadesse tuhandetesse ulatuv intress.
12. OÜ Baltic Forest – 873 000 eurot
Saematerjali tootmisega tegelenud Baltic Forest pankrotistus 2020. aastal, kui nende plaan Paikusele suur puidutööstus rajada vett vedama läks. Samuti jättis firma endast maha tohutud võlad. Tööstust juhtinud Jaak Napritson sõnas toona, et üritati ka saneerimisega pääseda, kuid investoritele see kava ei meeldinud.
“Oli kaks võimalust, kas hakata venitama asja edasi või minna selle peale, et teha nii, nagu saneerimisnõustaja soovitas, ja anda pankrotiavaldus sisse,” ütles ta. Baltic Forest oli nimelt raha saanud Crowdestate’ilt, kellele võlgneti neli miljonit eurot. Maksuvõlg ulatus toona ligi miljoni euroni, kuid täna on veidi vähenenud.
11. OÜ Jatiina Tehnika – 903 000 eurot
Jatiina tegutses põllumajandustehnika hulgimüüjana ning ka nende mahud olid vägagi arvestatavad. Näiteks ulatusid kvartalikäibed kohati isegi üle nelja miljoni euro. Nüüdseks pankrotistunud firma esineb aga maksuvõlglaste nimekirja tipus, kuna jättis maksmata käibe- ja sotsiaalmaksu.
Jatiina oli aga ka teise varem Ärigeeniuses kajastust saanud põllumajandusettevõtte omanik. Tegemist oli Oilseeds Trade’iga, mõlema ettevõtte juhiks oli Veikko Vahar. Kunagi väga edukas olnud Oilseeds Trade sattus raskustesse, sest jäi ilma oma faktooringulepingust, mille järel tekkisid üsna kiiresti maksuvõlad, mis ulatuvad ligi poole miljoni euroni.
10. SIA Ronbaks – 951 000 eurot
Suuruselt kümnes maksuvõlg kuulub Läti firmale Ronbaks, SIA. Ligi pooleteise miljoni euro suurune võlg tekkis aastal 2011. Selle aasta esimese jaanuari seisuga oli nende võlg poolteist miljonit eurot, 17. jaanuariks oli see maksu- ja tolliameti andmetel vähenenud 950 000 euroni, millest enamiku moodustab käibemaks. Võrreldes aasta algusega on firma võlg vähenenud poole miljoni euro võrra.
Ettevõte on ära mainitud kahes avalikus kohtulahendis, kus salastatud nimega isikul kästi maksta nii SIA Ronbaksi kui ühe teise ettevõtte maksuvõlga. Sealt selgub, et SIA Ronbaksil Eestis vara pole, kuid Läti maksuhalduri sõnul on ta Lätis tegev ning omab seal vara.
9. Keila Terko Laomajanduse OÜ – 1,01 miljonit eurot
Keila Terko pidas juba aastatuhande algusest saati tolliladu ning osutas erinevaid tolli- ja ladustamise teenuseid. Ettevõtte kirstunaelaks sai 2017. aasta, mil nad teenisid saatusliku 170 000 eurose kahjumi. Paar aastat hiljem kuulutati välja pankrot.
Kahjum paisus nii suureks, kuna ettevõtte peamine klient, laos kakaoube ladustanud Nord Kakao, vähendas oma mahtusid. Kogu miljonieurone maksunõue moodustub aga käibemaksust.
8. Marsalis Metall OÜ – 1,38 miljonit eurot
Metallkonstruktsioonide tootmisega tegelenud Marsalis Metalli viis koos kogu Marsalise grupiga karile liiga suureks suutäieks osutunud Loksa sadama ost. 2017. aastal olid ettevõtte kvartalikäibed üle kümne miljoni euro, kuid juba järgmisel aastal kuulutati välja pankrot.
Marsalis Metallist kirjutas Ärigeenius ka hiljuti. Nimelt käib ettevõte maksunõude pärast kohut maksuametiga. Kohtudokumentides ulatub summa isegi 1,6 miljoni euroni. Sealjuures keerleb vaidlus küsimuse ümber, kas maksuamet täitis oma nõuded Marsalis Metalli ettemaksukontolt seaduslikult või mitte. Aprillis läks pankrotti ka sõsarfirma Marsalis Element, mille maksuvõlg on üle 200 000 euro.
7. AS E-Profiil – 2,37 miljonit eurot
Aktsiaselts E-Profiil registreeriti 1997. aastal ning ametlikult tegeles see metallkonstruktsioonide tootmisega. 2015. aastal oli E-Profiili käive üle 25 miljoni euro, kuid juba 2018. aasta jaanuaris kuulutati välja pankrot.
2017. aasta lõpus enne pankroti väljakuulutamist kirjutas Äripäev, et ettevõttega seotud osapooled tõid selles languse põhjustena välja nii juhtimisvigu, nafta-gaasituru globaalset kriisi eelmise kümnendi keskel kui ka läbikukkunud saneerimist.
6. Edinet Partner – 2,43 miljonit eurot
Ehitusega tegelenud Edinet Partner OÜ asutati 2010. aastal ning kuulutas pankroti välja 2017. aastal. Viimase esitatud majandusaasta aruande järgi oli ettevõtte käive 2015. aastal üle 3,8 miljoni euro. Nende maksuvõlg on võrreldes jaanuarikuise ülevaatega kasvanud tervelt miljoni euro võrra.
Edinet Partneri nimi tuleb välja samas kaasuses siin artiklis esimesena mainitud ettevõttega Marsalis Metall OÜ. Marsalis Metall väitis, et kasutas renditööjõudu, mis saadi just Edinet Partnerilt, kelle kanda jäi ka tööjõumaksude maksmine.
2010. aastal algas Marsalis Metalli eelkäija Marsalis Ehituse pankrotiprotsess. Samal suvel registreeriti ettevõttena tööjõurendiettevõte Edinet Partner, kelle esimesest rohkem kui 60 töötajast umbes pooled olid endised Marsalis Ehituse töötajad, kes hakkasid töötama Marsalis Metalli heaks.
5. Diapol Granite OÜ – 2,54 miljonit eurot
Diapol Granite oli kuni eelmise aasta juunis pankroti väljakuulutamiseni edukas kivitööstur. Praegu on ettevõttel aga üle kahe ja poole miljoni eurone maksuvõlg, millest peaaegu poole moodustab sotsiaalmaks. Suurema osa moodustavad veel kinnipeetud tulumaks, intress ja käibemaks.
Enne pankroti väljakuulutamist oli ettevõte mitu aastat saneerimisel. Samas tekitas ettevõtte ja selle juhtide käitumine konkurentides küsimusi. Eelmisel suvel Äripäevas avaldatud artiklis avaldas üks Diapoli konkurent arvamust, et saneerimisega anti ettevõttele vaid aega oma varasid peita.
4. Peble Harbour OÜ – 3,95 miljonit eurot
Kolme aasta eest tegevust alustanud ettevõte sai kiirelt kaela hiiglasliku maksuvõla. Poole sellest moodustab tulumaks, teise poole sotsiaalmaks, millele lisandub veel 900 000 eurot intressi. Oma tegutsemisaja jooksul ettevõte ühtegi majandusaasta aruannet ei esitanud.
Peble Harbouri omanikul oli ka firma nimega Peble Holding. Viimane on tänaseks kustutatud, kuid seegi äri võlgnes riigile üle kahe miljoni euro. Äripäevale kommenteeris firmade omanik Deniss Košejev omal ajal napilt, et ei tea, kuidas selline õnnetu asi juhtus, ning ilmselt ei ole ta lihtsalt edukas ärimees.
3. OÜ Inndex – 6,06 miljonit eurot
Kütusemüüja kurjakuulutavast võlasummast poole moodustab käibemaks ning teise suure osa intress. Tegelikult süüdistab maksuamet Inndexit hoopis selles, et see on aastaid deklareerinud fiktiivseid kütuseostu tehinguid, millelt küsiti käibemaksutagastust.
Nimelt aitas ettevõte kaasa suurejoonelisele kütusepettusele. Kaasosalised vedasid Lätist presendiga varjatult sisse ligi kaks miljonit liitrit kütust, Inndex tegi nendega aga teadlikult tehinguid, et tegevus seaduslikuna näiks.
2017. aastal, mille kohta on esitatud viimane majandusaasta aruanne, teatas Inndex 15,8 miljoni eurosest käibest. Hirmuäratav võlg viis aga ettevõtte pankroti väljakuulutamiseni kahe aasta eest.
2. PVMP-Elektika OÜ – 9,71 miljonit eurot
Rohkem kui kümne aasta tagant pärinevast võlast poole moodustavad intressid, teise suure osa tulumaks ja erijuhtude käibemaks. Haapsalu Nurme rõivatehasega seotud firma tegutseb hirmuäratavast puudujäägist hoolimata edasi — eelmises kvartalis oli selle käive peaaegu 90 000 eurot.
Firma üks eelkäijaid, PVMP-ex, sai maksuametilt juba enne Elektikaga ühinemist kahtlustuse fiktiivsete tehingute “joonistamises”. Kahtlustuse kohaselt olid firmad taas kasutanud skeemi, kus üksteisele müüdi õhku ning esitati riigile nõudeid käibemaksu tagastuseks. Pika kohtutee järel suutsid äripartnerid aga karistusest pääseda.
Kirju saatusega firma käis muuseas ka Tallinna linna omandusest läbi. See juhtus 2020. aastal, kui ettevõtte omanik Robert Vill siitilmast lahkus ning pärija ei tahtnud ligi 10 miljoni eurose koormisega pärandust vastu võtta.
1. Adrian Arendus OÜ – 10,09 miljonit eurot
Võlgnike edetabeli tipus on kütusemüüja, mis on registriandmete järgi tegelenud ka metallide ja maakide müügiga. Adrian Arenduse maksuvõlast moodustab absoluutse enamuse käibemaks. Firma kurikuulus taust on laiemalt teada ning peidab endas suurejoonelist pettust.
Muude metallide seas müüsid nad ka kulda. Sellega kaubeldes tegi Adrian Arendus oma viimasel tegevusaastal kümnendi eest 107 miljonit eurot käivet. Metalle kanditi läbi mitme firma.
Läbi fiktiivsete tehingute “joonistati” taas majandustegevus, mille eest küsiti riigilt käibemaksu tagastust. Kokku tekkis osalistele 30 miljoni eurone võlg, mida mitmed heausklikud osalised nüüd siluvad. Skeemi püsti pannud Oleg Belokrõlov, modell Beatrice’i eksabikaasa, on aga ammu välismaale põgenenud.


Endine Viimsi vallavolikogu liige sai kohtus võidu: hakatakse lihtsalt avalikult mustama ja valetama«Loodetavasti jagatakse ka kohtuotsust sama palju kui seda valet, mida ta Facebookis ja Viimsi uudistes levitas,» räägib kunagine Viimsi vallavolikogu liige Valdur Kahro, kes pöördus Viimsi valla elaniku vastu kohtusse. Ebaõigete väidete ümberlükkamist ja mainekahju eest hüvitist nõudnud Kahro sai esimesest kohtuastmest enda jaoks positiivse lahendi. Vastaspool on lubanud otsuse aga edasi kaevata.Endine motosportlane ja kunagine Viimsi vallavolikogu liige Valdur Kahro pöördus mõned aastad tagasi kohtusse, kuna leidis, et Priit Tammeraidi Facebookis ja Maalehe artiklis öeldu on ebakohane, solvav ja vale. Nimelt olevat Tammeraid öelnud, et Kahro on Prangli saare kuningas ja vallavalitsuses otsustatakse asju nii, nagu tema ütleb.
Loe pikemalt siit:
«Prangli saar on teie jaoks liiga väike, ka kohtusaal!»
Kolmapäeval rahuldas Harju maakohus osaliselt Valdur Kahro hagi.
Kohtuotsuse kohaselt peab Tammeraid avaldama Facebooki grupis «Viimsilased», et on avaldanud Valdur Kahro kohta ebaõige väite, nagu oleks Kahro olnud seotud looduskeskkonna kahjustamisega. Ka peab ta ümber lükkama Maalehes avaldatu, et Prangli saar on muutunud Kahro abimajandiks ja Kahrol on vallavolikogus ainuotsustusõigus asjade käigu üle.
Kohtuotsuse jõustumise korral peaks Priit Tammeraid maksma Valdur Kahrole kohtueelsete õigusabikulude eest 704 eurot. Ka peaks Tammeraid hüvitama Kahro riigilõivukulud summas 475 eurot. Ülejäänud osas jäävad Kahro menetluskulud tema enda kanda.
Kuigi Kahro soovis ka mittevaralise kahju hüvitamist, jättis kohus selle rahuldamata.
«Artiklis on otseselt välja toodud, et kostja sõnade kohaselt on hageja muutnud Prangli saare omamoodi abimajandiks ning kontrollib vallavalitsuse otsuseid. Riigikohtu praktika kohaselt on kostja seega nende väidete avaldamise eest vastutav ja temal lasub kohustus tõendada, et artiklis tema sõnadena esitatu ei pärine temalt. Kostja seda tõendanud ei ole,» selgitas kohus. Samuti leiti, et mainitud väited on faktiväited ja keskmine mõistlik isik saab sellest aru, nagu tehtaks vallavalitsuses Prangli saart puudutavates asjades ainult selliseid otsuseid, nagu hageja tahab ehk sisuliselt oleks tegemist korruptsiooniga.

«Lihtsalt avalikult hakatakse mustama!»

Valdur Kahro.
Reformierakond

Valdur Kahro sõnas toimetusele, et tal pole kunagi olnud vajadust kohtusse minna või kedagi sinna anda, ent kuskilt jookseb piir. «Kui hakatakse lihtsalt avalikult mustama ja valetama ja see info hakkab sotsiaalmeedias elama oma elu, siis peaks igaühe kohus olema kohtusse pöörduda, et ennast ja oma perekonda kaitsta.»
Kahro nendib, et on kohtuotsusega rahul. «Küllap ka kohtunik sai aru, et inimene vassis ja valetas ja tahtlikult laimas. Loodetavasti jagatakse ka kohtuotsust sama palju kui seda valet, mida ta Facebookis ja Viimsi uudistes levitas,» vihjas ta Tammeraidi kirjutatule.

«Kohtusüsteemis on kolm astet»

Priit Tammeraid ütles toimetusele, et on tänaseks kohtuotsusega tutvunud vaid põgusalt, ent see läheb edasikaebamisele.
Aprillis toimunud istungil sõnas Tammeraid, et Maalehes kirjutatu ei ole siiski tema sõnasõnaline tsitaat. «Tegelikult ei ole ajakirjanik seda ka tsitaadina vormistanud,» nentis ta.
«Ma ei leia, et mul oleks põhjust või õigust anda hinnangut meedias kohtu seni tehtud tööle või otsusele. Ma olen veendunud, et me elame õigusriigis ja tean, et meie kohtusüsteemis on kolm astet,» ütles ta, lisades, et esimese astme lahendiga ta ei lepi. «Kindlasti kasutame õigust ja meile antud võimalust pöörduda järgmisesse kohtuastmesse, kus loodame ka enda jaoks positiivset lahendit.»

Vaidlusalune Maalehe artikkel.
Kuvatõmmis artiklist

Kuigi kohtuprotsess on kestnud aastaid, möönis Tammeraid, et see on olnud huvitav ja hariv. «Positiivse ja energilise isiksusena loodan, et ka hagejale pakub kohtutee selles vaidluses sama palju avastamisrõõmu ning positiivseid emotsioone kui kostja meeskonnale,» lisas ta.


SEB: ostu-müügi keskkondades transpordi eest raha ette küsimine on kindel pettusKui te müüte ostukeskkonnas oma esemeid siis pidage meeles, et kui ostja hakkab teile rääkima hädavajalikust kullerteenuse maksmisest, on see ilmselge märk, et tegemist on pettusega, kirjutab SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk.
SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk.
Foto: SEB Pank
Paljud meist kasutavad võimalust müüa ja osta asju interneti vahendusel. Selleks on loodud spetsiaalsed virtuaalsed keskkonnad nagu näiteks Marketplace, Osta.ee, okidoki jne. Müügiprotsess on lihtne: lae üles oma müügipakkumine ja oota ostjat. Kui palju mõtled aga müües või ostes tehingukeskkonna turvalisusele ja ohule langeda pettuse ohvriks? Julgen arvata, et seda teevad väga vähesed aga sellele tuleks mõelda palju rohkem.


KOLUMN ⟩ Malle Pärn: ehitamist alustatakse vundamendistTundub, et meie riigi ehitamist alustati sarikatest, all on ainult karkass. Katus on valmis, täiesti euroopalik. Ülemine korrus on ka valmis. Nüüd tuleks hakata ehitama ülejäänud hoonet, kirjutab Malle Pärn.
Istun ja mõtisklen imeilusal kevadõhtul nukravõitu mõtteid, lootus kipub käest kaduma. Jah, kurjad on ajad, nagu laul ütleb.
Mis on meiega juhtunud? Kuhu me oleme jõudnud?
Meie valelikud ja rahvavaenulikud valitsejad manitsevad meid jälle kokkuhoidlikkusele. Aga endal tõstavad palkasid – terve tuhande võrra. Kas vasak käsi ei tea, mida parem teeb? Ja ikka on veel nii palju inimesi, kes, silmad ja kõrvad kinni, pimesi usuvad ja usaldavad neid.
Vaeste jaoks mõeldakse välja uusi makse, valitsus loobib tuulde miljoneid ja miljardeid, kusjuures, mitte oma tööga teenitud raha, vaid maksumaksja raha, meie ühist raha! Raha, mille nad võlgnevad nendele vaestele ja ausatele, kes ei ole soovinud hakata nende loodud monstrumsüsteemi hävituspataljoni seaduspõhisteks röövsõdalasteks. Kes teevad ühiskonnale vajalikku tööd, mitte ei röövi kaasinimesi.
Kui meil tuleb kokku hoida, siis palun, kõrgepalgalised, alustage endast, näidake eeskuju! Langetage oma palkasid selle tuhande võrra!
Meil on terve hulk kõrgepalgalisi ameteid, mida pole mitte kellelegi vaja, mis ainult raha neelavad, kellelegi kasu toomata! Luksuslaev vaestemajas! Presidendist peale igasugu suhtekorraldajate ja suunamudijateni välja.
Kui perekonnas on kitsikus, kui lastele ei jätku leiba ja kartulit või sooje talveriideid, siis arukad vanemad ei osta luksusautot ega söö kalamarja.
Peaaegu algusest peale on meil ju olnud liivakastivabariik. Meie õhinapõhised juhid kuulasid (ilma mingi kriitikata) välismaiseid aferiste, kes tulid neile meelsasti „nõu andma", et piima pealt koort endale riisuda. Meie karjääripoliitikud on riiki mänginud, mitte seda tõsimeelselt (oma rahva jaoks) ehitanud.
Kolmekümne aastaga on meil kasvatatud üles suur hulk isekaid enesekeskseid omakasujahtijaid, kellele miski muu ei lähe korda. Enam ei saa kaasinimest usaldada, sest me ei teeni üksteist, vaid nöörime.
Meditsiinisüsteem korraldati meil ümber „Göteborgi katastroofi" järgi, mida Rootsis katsetati ja kõlbmatuna kõrvale visati.  Meile kõlbas küll, peaasi, et välismaalt toodud, – praegu on näha, kuhu see on meid välja viinud.
Kasumipõhine ettevõtlus meditsiinis?
Jumalakartlikud inimesed ei ole tingimata need, kes ennast usklikuks kuulutavad, niisamuti ei ole tark see, kes ennast targaks kuulutab. Nüüd on meil Tark Tartu ja igasugu nutikad vidinad, mis inimese eest mõtlevad. Nutimajad ja nutikad ülekäigurajad. Ilmselt tahetakse sellega öelda, et inimese juures ei ole tarkus enam väärtus. Sildist piisab. Seda on lihtne peale kleepida ükskõik kui lollile.
Inimeste ja nende tegevuste ja plaanide hindamiseks on teatud kriteeriumid. Arukas inimene on see, kes kõneleb ja tegutseb arukalt. Jumalakartlik on see, kes püüab patust hoiduda ja Jumala seatud reegleid järgida. Kes armastab Jumalat ja ligimest. Kes ei tee teisele seda, mida ta ei taha, et teised temale teeksid.
Mis on meile jõukohane, ja mis käib ülejõu? Kui ma tõstan raskust, mis käib mulle suurelt ülejõu, siis ma võin murda selgroo. Arukas inimene püüab koorma raskust hinnata, enne kui selle endale selga upitab. Kas ma jaksan seda kanda või vajun selle raskuse all kokku? Kas meie riigikesel on selgroog ära murtud?
Tundeid, näiteks armastust ei saa mängida, see kas on või ei ole, niisama nagu ilugi. Neid saab kujundada, kasvatada. Inimeses peab olema igatsus armastuse järele, ilu järele. Kui seda ei ole, siis on inimene rikki läinud.
Armastus on püha. Argipäeva arusaamatused, isekus, rumalus – väiksed asjad võivad kõik ära rikkuda. Meis on takistused, me oleme katki. Nagu vanakraamikauplus. Kas me jaksame, suudame, tahame armastada?
Armastus peaks olema endastmõistetav nagu hingamine. Me ei saa ju hinge kinni hoida? Ei ole hea, et inimene üksi on, ütles Jumal.
Kas me oskame otsida ja leida seda head täiendust, inimest, kellega oma armastust jagada? Või kõnnime neist mööda, ajades taga virvatulukesi?
Inimese eesmärk peaks olema aus puhas elu, mitte pettusele rajatud hoone ehitamine. Teiste ärakasutamine oma huvides – see on tegelikult enestapp. Iga halb tegu, iga kaasinimesele tehtud ülekohus ladestub inimessse saatusliku karistusena.
Kunsti mõte on igatsus täiuslikkuse järele. Armastuse järele, inimliku inimese järele. Lahtiste silmadega, avatud südamega, erksate närvidega. Hingame koos, meis on rõõm, mida me tahame teistele edasi anda. Tõeline kunst on nagu armastuseavaldus. Looming, mis ei sünni armastusest, on odav haltuura. Hea kunstnik on alati prohvet, kes vahendab Jumala sõnumit.
Inimesed petavad üksteist, sest tahavad saada kerget kasumit. Kunst ei taha saada, kunst tahab anda. Massimeelelahutusega ärarikutud inimesed ei tunne kunsti ära, ei igatsegi enam ilu ja armastust ja tõde. Neile pakub mõnu meelelahutus ja ajaviide. Nagu kõditamine. Laadapalagan. Kunst on nende jaoks liiga suur, nad ei oska seda vastu võtta. Võimalik, et neil on selle ees koguni hirm. Nad ei oska enam lugedagi.
Kui me tahame ehitada vastupidavat hoonet, siis me alustame tugevast vundamendist. Kus alust ei ole, seal ei saa olla ka pealisehitust.
Tundub, et meie riigi ehitamist alustati sarikatest, all on ainult karkass. Katus on valmis, täiesti euroopalik. Ülemine korrus on ka valmis. Nüüd tuleks hakata ehitama ülejäänud hoonet.
Palju kergem oleks olnud alustada vundamendist. Aga selleks oleks vaja olnud tarkust ja ettenägelikkust. Oskust näha malekäike ette. Ja rahvuslikku enesekindlust. Kui võim on rumalate käes, siis ei ole tarkusel võimalik otsustajate hulka pääseda. Tarkuse äratundmiseks on ka tarkust vaja. Tark valib endale targa nõuandja, rumal valib alati endast veel rumalama. Nii liigub see võimupüramiid mäest alla.
Meil ei oleks vaesust ja tööpuudust, kui meie valitsused oleksid kõik kogutud maksurahad arukalt ja õiglaselt jaganud ja investeerinud. Praegu elavad hästi need, kel õnnestus sinna katuse alla välja ronida ja ennast raha jagajate hulka sokutada. Ja seal endale ikka rohkem jagada kui teistele.
Tahaks, et meil oleks kasvõi üks mõistlik, viisakas ja kultuurne ajaleht, mis tõesti vahendaks ausaid uudiseid ja mõttevahetusi. Praegused lobalehed on liiga suureks paisutatud, nad on sellesama ühiskondliku monstrumi, üksteise röövimise süsteemi teenrid.
Rohke tühise lobaga ja rumalate valedega tahetakse täita lugejate meeled, et nad ei näeks ega tahakski näha tõde. Lollid kasvatavad lolle, sest see tagab neile jätkuva kasumi ja hõlpsa ning mugava elu. Ja nad on täis reklaame, mida ma mitte kunagi ei vaata! Nagu ka televisioon ja internet. Igalt poolt sokutatakse mulle arvutisse mingid tobedad „küpsised", mida ma ei soovi ega vaja!
Ajaleht peaks olema odav ja lakooniline. Ilma suurte klantspiltideta. Eeskujuks võiks olla kunagine Sõnumileht, ilmselgelt Eesti iseseisvusperiooodi parim ja objektiivseim ajaleht.
Miks ma ei telli ajalehte? Sest ma ei taha maksta selle eest, et mulle valetatakse ja mind rumala lobaga üle külvatakse. Ma ei taha palka maksta ajakirjanikele, kes mind ja minu mõttekaaslasi halvustavad ja alandavad. Kes ei näe ega mõista, mis maailmas toimub, kes elavad ideoloogilises narratiivis. Kes tahavad minustki lolli tarbijat vormida, et minagi maailmast enam aru ei saaks.
Aga mina ei taha olla kuulekas marionett sellest krigisevas monstrumis!


Pakistani eksliidri Khani protestidele annavad hagu majandusraskusedLAHORE, 18. mai, AFP-BNS – Pakistani populaarse ekspeaministri Imran Khani kampaania taga võim tagasi haarata on majanduskriis, mis lihtinimeste sõnul on teinud neil võimatuks oma perede toitmise.
Pakistanis puhkesid eelmisel nädalal vägivaldsed kokkupõrked, kui Khani toetajad avasid meelt tema vahistamise vastu seoses korruptsioonisüüdistustega. Põlema pandi valitsushooneid ja vähemalt üheksa inimest said surma.
Khani kukutamine läinud aasta aprillis on ajanud tagajalgadele endise kriketistaari toetajad, samas kui tema välja vahetanud ebastabiilsel koalitsioonil on raskusi Pakistani päästmisega maksejõuetusest ja ülikiirest inflatsioonist.
Riigi dollarireservid on kahanenud 4,4 miljardi dollarini, millest jagub vaid kolme nädala jagu impordiks. Läbirääkimised Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) päästepaketi üle on alates novembrist soikus.
Toiduhinnad kallinesid riigis aprillis pea 50 protsenti, selgub ametlikest andmetest.
"Majandusraskused on Imran Khani valitsusevastasele liikumisele nagu raketikütus," ütles analüütik Mosharraf Zaidi. "Toetus temale saab hüperkiirusel kasvada, kui inimestel on raskusi laste toitmisega."
Puudus pitsitab paljusi pakistanlasi, kellel on on raskusi isegi põhikaupade nagu toit ja kütus ostmisega.
Inflatsioon hakkas kiirenema 2021. aastal ja sellele andis analüütikute sõnul hagu 10 miljardi dollariline koroonajärgne kulutuste pakett, millega tuli välja toonane peaminister Khan.
Erakonnad, kes ühendasid jõud Khani kukutamiseks umbusaldushääletusega, tõid tema kõrvaldamise peamiseks põhjuseks möödalasud majanduspoliitikas.
Samas pole uus valitsus suutnud kriisi ohjeldada. Lisasurvet on avaldanud sõda Ukrainas, läinud aasta katastroofilised üleujutused ja üle kümne aasta kestnud reaalpalkade langus.
Islamabad püüab saada IMF-ilt uut väljamakset 6,5 miljardi dollarilisest abipaketist, mis lubaks sel riigi välisvaluutakriisi ajutiselt leevendada.
Kriisi tõttu kehtestas valitsus ulatusliku impordikeelu, mis on viinud seisakusse mitmed tööstusharud.
IMF on sundinud läbirääkimiste käigus valitsust loobuma ka populaarsetest, kuid jätkusuutmatutest toetustest, mida kasutati elukalliduse kriisi leevendamiseks.
Et valimised peetakse riigis hiljemalt oktoobris, on praegune valitsus pidanud võtma omaks vastutuse aastaid kestnud väärjuhtimises, samas kui Khan väidab, et ainult tema saab majanduse päästa.
"Süsteem on kümned miljonid inimesed unarusse jätnud," ütles majandusanalüütik Khurram Husain. "See on pikaaegne strukturaalne probleem, mis on aastate kaupa taustal töös olnud."
"Ja siis tuleb väga karismaatiline isik ja ütleb, et kogu süsteem on katki ja vaja on uut süsteemi."
AFP – Baltic News Service


Moldova kardab, et on uus UkrainaMoldova soovib saada „nii kiiresti kui võimalik” EL-i liikmeks, ütles riigi president Maia Sandu intervjuus uudisteagentuurile AFP. Põhjuseks on Venemaa ähvardav oht.
Sandu sõnul loodab Moldova, et liitumisläbirääkimised algavad „lähikuudel”. Sandu sõnul oleks EL-i liikmelisus ainuke garantii, et Moldova ei saaks Venemaa järgmiseks Ukraina-suguse agressioonisõja sihtmärgiks.
Muidugi ei saa midagi võrrelda olukorraga Ukrainas, kuid me näeme riske ja usume, et suudame oma demokraatiat säilitada vaid ELi osana, märkis Sandu. Usume, et Venemaa on jätkuvalt oluline ebastabiilsuse põhjustaja ja me peame end kaitsma, lisas ta.
Veebruaris süüdistas Sandu Venemaad katses Moldovas võimu haarata. Moldova oli varem Nõukogude Liidu osa.
Presidendina 2020. aastal ametisse asunud Sandu ütleb, et peab EL-i liikmelisust „realismiks”. Eelmise aasta juunis sai Moldova EL-i kandidaatriigiks koos Ukraina ja Gruusiaga.
Tegelikkuses võib liikmeks saamiseks kuluda üle kümne aasta. Riigil on aga veel palju tööd teha näiteks demokraatlike standardite osas, eriti korruptsiooni väljajuurimisel.
Olukorra Moldovas muudab keeruliseks separatistlik Transnistria piirkond. Venemaa on paigutanud piirkonda väikese arvu sõjalisi jõude ning piirkonna 30 000 elanikku peetakse venemeelseteks.
Piirkonnas toimus 1990. aastal pärast Nõukogude Liidu lagunemist kodusõda ja olukord lõppes külmutatud konfliktiga 1992. aastal. Rahvusvaheline üldsus ei tunnusta Transnistria iseseisvust.
Meil on raskusi olukorrale rahumeelse lahenduse leidmisega. Oleme püüdnud panna Venemaad oma ebaseaduslikult paigutatud vägesid tagasi viima, ütleb Sandu.
Modloval on ka teine peavalu põhjustav piirkond, nimelt osaliselt autonoomne Gaugazia. Piirkonna juht Jevgenia Gutsul ütles esmaspäeval, et soovib edendada „sõprust” Venemaaga. Sellest teatab Reuters.
Moldova parlamendi spiiker Igor Grosu teatas esmaspäeval, et Moldova lahkub Venemaa poolt domineerivast Sõltumatute Riikide Ühendusest (SRÜ). Sellest teatas Moldova raadio. Liitu kuuluvad muu hulgas Kasahstan, Kõrgõzstan ja Valgevene.
Sandu sõnul on Moldova valmis tegema koostööd „demokraatlike riikidega, kes austavad teiste riikide suveräänsust”.
Peaminister Dorin Recean ütles neljapäeval, et riik ei kasuta enam Venemaa tarnitud gaasi ega elektrit. Tema sõnul on Moldova nüüdseks integreeritud Euroopa energiavõrku.
Kui sõja alguses pärines sada protsenti Moldova kasutatavast energiast Venemaalt, siis praegu suudab Moldova toimida täiesti ilma Venemaa gaasi või elektrita, ütles Recean naaberriigis Rumeenias korraldatud julgeolekunõupidamisel.
Moldovas toimub 1. juunil esmakordselt laiema Euroopa tippkohtumine, mis ühendab EL-i liikmesriike ja 20 naaberriiki. Küsitluste kohaselt toetavad elanikud ülekaalukalt EL-iga liitumist.


Ukraina sõjaväe abistaja: Slava Ukraini skandaali tõttu on pankroti maitse suusAastaid ukrainlasi aidanud võhmalane Ants Punning tõdeb, et temal nii nagu kõigil teistel abistajatel on mittetulundusühingu Slava Ukraini segaste rahaasjade skandaali puhkemise järel annetused kokku kuivanud.
Mullu 12 ja tänavu kaks korda Ukrainasse abi viinud Punning sõnas, et see skandaal on tema tegevust pidurdanud, aga tegelikult on hea, kui segased rahaasjad avalikuks tehakse ja ära klaaritakse.

Ants Punning, kuidas on Slava Ukraini skandaal mõjunud annetuste tulekule?
Loomulikult rängalt, toetust tilgub nüüd väga vaevaliselt juurde. Tegelikult on hea, kui kõikvõimalikud valskused abistamisega seoses lagedale tuuakse.
Ma rääkisin juba tükk aega enne skandaali puhkemist, et Slava Ukraini rahaasjad ei ole korras. Mulle jäi silma, et nad tellisid mitu tuhat vormikomplekti, hind igal üle 350 euro. Kui läksin Ukrainas poodi ja nägin, et samaväärne komplekt maksis 150 eurot, pani see kulme kergitama. Sealtmaalt tundus mulle, et see nende asi on väga mäda. Tegelen hobiga, tänu millele tean täpselt, kui palju vormid maksavad. See hind, mida nad väidetavalt maksid, oli müstiliselt kõrge. Usun, et see, mis nende rahaasjadest on välja tulnud, on alles algus, jäämäe veepealne osa.
Kõigi Ukraina abistajate annetused Eestis on selle skandaali järel rängalt kokku kuivanud, ka MTÜ-s Toeta Ukrainat, millega olin varem pikalt seotud. Muuseas, selle mittetulundusühinguga läksid meie teed eelmise aasta lõpus just seetõttu lahku, et ma kaasvõitlejate arvates Slava Ukraini suhtes toona liiga kriitiliselt sõna võtsin. Samas oma kaaslaste tegevusele ei ole mul midagi ette heita, nemad toimetavad ausalt ja suure südamega.

Kuidas ise tagate, et saadud abi vasakule ei lähe?
Mul on 2015. aastast olnud kontaktiks Ukrainas piirilinnas Volodõmõris mittetulundusühingu Ühinenud Aktivistid liikmed, kes teevad koostööd Prytula fondiga. Nemad toimetavad minu abi sõjaväelastele rindele. Alati saabuvad üleandmisest fotod ja videod, vahel kahe-kolmekuuse viibimisega, sest eesliinil napib aega, aga tulemata need ei jää.
Ukraina partnerid on abistamisega 2014. aastast tegelnud ja sellesse palju oma firma raha pannud. Kui Toeta Ukrainat esindajana viisin Ukrainasse autod, siis nädala-paari pärast pandi videod üles, kuidas autod liikusid sõduritele, samuti üleandmisaktide tõendid.
Kui viin siit koorma, siis täidan Ukraina tollis deklaratsiooni. Sinna viidava auto registreerimiseks peab olema garantiikiri väeosalt, kellele see läheb. Kui seda paberit tollile ei esitata, siis see auto viiakse riiki ebaseaduslikult.
Petta Ukrainas saab juhul, kui Eesti-poolne abi korraldaja selleks võimaluse annab, sest Ukrainas on kontroll päris tugev. Teenistused käivad abiorganisatsioone kontrollimas, tollideklaratsiooni järgi kontrollitakse laoseisu, vastuvõtu- ja üleandmisakte ning laoseis peab olema ideaalne – kõik peab olema paberitega tõendatav.
Ei ole Ukrainas see petmine ja korruptsioon abisaadetistega nii lihtne, nagu Johanna-Maria Lehtme väidab. Minul on oma kontaktidega tekkinud kaheksa aastaga usaldus ja teadmine, et petmist ja endale kasutegemist seal ei ole.
Kõik tšekid olen alles hoidnud ja kui kellelgi on küsimusi, siis saan alati näidata. Seal on ka kütusetšekid, söögitšekid, hotellikulud, järelkäru rent ...

Millal viimane kord abi viisite?
See oli aprillis, viisin abi Gruusia võõrleegionäridele: sülearvuteid, raadiosaatjaid, sääsetõrjet ning muid pisiasju, mis sõdurile on väga olulised. Kalavõrku läks järelkärus kattevõrguks paarsada kilogrammi.
Veel viisin suviseks kasutamiseks välidušše, binokleid ja veefiltreid. Kõige rohkem vajavad nad praegu maastureid ja järelkärusid, aga isegi nende romude hinnad on Eestis müstiliselt tõusnud.
Viimase reisi jaoks kogusin annetusi eraisikuna ning kokku tuli 1000 eurot. Muuseas, eelmise reisi jaoks veebruaris võtsin eraisikuna pangast 1000 eurot laenu, et saaksin koorma ära viia. Esimese laenu 3000 eurot võtsin mullu augustis, siis viisin selle eest Ukrainasse auto. Laenu maksan tagasi 2029. aasta jaanuarini.

Miks te seda teete?
Miks mitte. Kui me täna ei aita Ukrainat, siis homme on see sõda siin. Seni, kuni ukrainlased hävitavad Vene vägesid oma territooriumil, nad meile kallale ei tule. Meil on lihtsam toetada Ukrainat kui sõdida homme seda sõda Eestis. Mul on väga palju sõpru ja tuttavaid Ukrainas, mitmed on sõjas hukkunud. Meil on ühine vaenlane, kes on vaja pihuks ja põrmuks teha.

Kust te annetajaid leiate?
Põhiliselt Facebookist ja erinevate Ukrainat toetavate Facebooki gruppide vahendusel. Samuti on mul selleks oma sõpruskond. Olen müünud Ukrainast toodud trofeesid, aga pärast Slava Ukraini skandaali nende vastu erilist huvi enam ei ole. Viimane kord tõin Tšuvaššia registris oleva Vene sõjaväeauto numbri, aga ei ole keegi huvitatud. Praegu peab rahvas kõiki Ukraina abistajaid petisteks. Tänavu on mulle kui eraisikule tulnud Ukraina abistamiseks paari tuhande euro ringis toetust.

Olete öelnud, et endale ei ole te 2015. aastast alates, mil ukrainlaste abistamisega tegelete, selle eest sentigi töötasu maksnud.
Ei ole, see oleks ebaeetiline. Inimesed annavad ju raha Ukraina abistamiseks, mitte mulle palgaks. Oma sissetuleku saan teenida kuskilt mujalt. Inimeste annetuste arvelt elamahakkamine oleks ebaeetiline ja vale.

Ega te riigikokku kavatse kandideerida?
Ei, ei, ei ... Ehkki mitte millegi tegemise eest on palk ahvatlev ning laiselda mulle meeldib, siis ei taha ma seda seal kõigi nähes teha.

Kust te varustust ostate ja kuidas?
Summad ei ole nii suured, et oleks mõtet hinnapakkumisi võtta. Vaatan kaupluses kohapeal ja kui hind sobib, siis ostan, kui on kõrge, siis räägin läbi hinnaalanduse asjus või lähen teise poodi. Tavaliselt tehakse mulle kui Ukraina abistajale ka 10 protsenti hinnaalandust. Tean ja tunnen kõiki Eestis olevaid militaarkauplusi läbi ja lõhki.

Miks viite asju Eestist, mitte ei osta Ukrainast?
Viime Ukrainasse asju, millest on seal nappus. Näiteks on meile annetatud patareisid ja akusid ning akulaadijaid, Ukrainas on nendega kitsas. Neid on Ukrainas jagatud eri kohtades jao kaupa, et kõigile vastavalt vajadusele jaguks. Üks inimene annetas nüüd kolmesaja euro eest kolm karpi sääse- ja puugitõrje vahendeid.
Ma ise lähiajal Ukrainasse sõita ei plaani, seega lähetasin asjad teise organisatsiooniga kohale ning 5. mail olid need kohal ja üle antud, nüüd ootan üleandmise pilti. Kiivreid ja kuulikindlaid plaate saab Eestist osta, plaate isegi toodetakse siin. Täiemahulise sõja puhkedes annetasid Eesti kaitseliitlased meile oma vana isiklikku varustust, sealt tulid kiivrid ja muu, millega oli Ukrainas algul väga kitsas.

Millal järgmine reis tuleb?
Vaikselt koguneb asju, praegu on juba annetatud saapaid, fliise ja muud. Esmalt püüan oma finantsseisu parandada. Ütlen ausalt, et hetkel on pankroti maitse suus.
Sügiseks loodan koorma kokku saada ja taas teele minna. Ma ei kavatse abistamist mingil juhul lõpetada. Kui ei tule annetusi, siis kogun koorma kokku oma rahakoti arvelt, lihtsalt rohkem aega läheb. Pärast sõda aitan Ukrainat üles ehitada.


Kes sobib kärneriks?Olgu sõda või rahu, pandeemia või majanduskriis, vana võim või verinoor, üks asi on sama kindel kui maksud ja surm – metsa- ja puidutööstusega seotud inimesed satuvad ikka metsa üle otsustajate sekka.
Ühest küljest on see mõistetav, sest nad tunnevad valdkonda ja saavad otsustusprotsessi lisada metsamajanduslikku mõõdet. Teisest küljest on aga täiesti selge, et neil on ka oma huvid mängus. Loodetavasti mitte isiklikud, mis oleks selgelt korruptiivne, aga laiemalt oma vald- ja sõpruskonna tegevusele soodsaid vaateid ja seisukohti väljendavad nad kindlasti.
Seega ei ole metsatöösturite kaasatus metsaga seotud otsustuskogudes mitte mustvalge jah või ei küsimus, vaid pigem õige tasakaalupunkti leidmine ja range toimingupiirangu järgimine. Teatavasti ei tohi ametiisikud otsustada või isegi osaleda selliste küsimuste otsustamisel, mille lahendus võiks mingil viisil mõjutada neid endid või nendega seotud isikute huve.
Tänases lehes on ülevaade riigikogu keskkonnakomisjoni esimehe Tarmo Tamme tegevusest. Eesti 200sse kuuluval Tammel on vähemusosalus liimpuitu tootvas osaühingus Peetri Puit. Juba see fakt iseenesest põhjustas meedias süüdistusi huvide konfliktis, kui mees komisjoni esimeheks sai, kuid Eesti 200 ei pidanud puutumust piisavalt kaalukaks.
Nüüd on Tamm oma haaret metsa üle otsustamisel hakanud laiendama. Nimelt on tema enda juhitav keskkonnakomisjon esitanud ta Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogu liikmeks. KIK jagab aastas sadu miljoneid eurosid toetusi metsaga seotud tegevusteks, kaasa arvatud metsatöösturitele. Nii saab Tamm olema otseselt seotud nii metsateemasid puudutavate seaduseelnõude menetlemisega kui ka raha jagamisega. Mingis mõttes hakkab ta osalema metsaasjade üle otsustamisel ühtaegu nii seadusandvas kui ka täidesaatvas rollis.
Ettevõtjate tegevuse puhul metsaga seotud otsustuskogudes tuleks järgida toimingupiirangu nõuet eriti rangelt ja mitte anda ühele inimesele rolli korraga mitmes otsustuskogus.
Asjale lisab vürtsi asjaolu, et parasjagu on käimas kaks väärteomenetlust, mille eesmärk on välja selgitada, kas Tamm on endale kuuluvatel kinnistutel ebaseaduslikult metsa raiunud. Enne uurimise lõppu hinnangut anda ei saa, aga juba iseenesest asjaolu, et keskkonnaameti järelevalveosakond leidis vaatluse järel piisavalt alust algatada uurimine, viitab sellele, et nende juhtumite puhul võib tavapärasest JOKK-skeemitamisest olla kaugemale mindud. Loole lisab moraalse mõõtme see, et Tamm lubas keskkonnakomisjoni juhiks saades kõik otsused keskkonnasõbralikult teha, aga tormas oma metsast viimast võtma, kui sai teada, et see võetakse kaitse alla.
Kõik need kuhjuvad seigad peaks ühiskonna paratamatult ärevaks muutma. Eesti 200 lubas tuua riigikogusse uut poliitilist kultuuri, kuid erakonna käitumine võimu juurde saanuna ei ole julgustav. Keskkonnakomisjoni esimees on juba teine Eesti 200 riigikoguliige, kes on sattunud uurimise alla, samas aga toimetab ikka edasi ja isegi suurendab mõju endaga seotud huvivaldkonna üle. Eesti 200 peaks nendes küsimustes olema eetiliselt tunduvalt nõudlikum ja hinnangutes otsusekindlam.
Tamme kaasus on muidugi üksikjuhtum, aga teisi sarnaseid juhtumeid on Postimees pidanud aastate jooksul käsitlema palju. See näitab, et vajame riiklikul tasandil selgemaid reegleid ja tõhusamat järelevalvet. Ja ka eetiliselt palju nõudlikumat otsustuskultuuri.


Ukraina sõjaväe abistaja: Slava Ukraini skandaali tõttu on pankroti maitse suusINTERVJUUAastaid ukrainlasi aidanud võhmalane Ants Punning tõdeb, et temal nii nagu kõigil teistel abistajatel on mittetulundusühingu Slava Ukraini segaste rahaasjade skandaali puhkemise järel annetused kokku kuivanud.Mullu 12 ja tänavu kaks korda Ukrainasse abi viinud Punning sõnas, et see skandaal on tema tegevust pidurdanud, aga tegelikult on hea, kui segased rahaasjad avalikuks tehakse ja ära klaaritakse.Ants Punning, kuidas on Slava Ukraini skandaal mõjunud annetuste tulekule?Loomulikult rängalt, toetust tilgub nüüd väga vaevaliselt juurde. Tegelikult on hea, kui kõikvõimalikud valskused abistamisega seoses lagedale tuuakse.Ma rääkisin juba tükk aega enne skandaali puhkemist, et Slava Ukraini rahaasjad ei ole korras. Mulle jäi silma, et nad tellisid mitu tuhat vormikomplekti, hind igal üle 350 euro. Kui läksin Ukrainas poodi ja nägin, et samaväärne komplekt maksis 150 eurot, pani see kulme kergitama. Sealtmaalt tundus mulle, et see nende asi on väga mäda. Tegelen hobiga, tänu millele tean täpselt, kui palju vormid maksavad. See hind, mida nad väidetavalt maksid, oli müstiliselt kõrge. Usun, et see, mis nende rahaasjadest on välja tulnud, on alles algus, jäämäe veepealne osa.Kõigi Ukraina abistajate annetused Eestis on selle skandaali järel rängalt kokku kuivanud, ka MTÜ-s Toeta Ukrainat, millega olin varem pikalt seotud. Muuseas, selle mittetulundusühinguga läksid meie teed eelmise aasta lõpus just seetõttu lahku, et ma kaasvõitlejate arvates Slava Ukraini suhtes toona liiga kriitiliselt sõna võtsin. Samas oma kaaslaste tegevusele ei ole mul midagi ette heita, nemad toimetavad ausalt ja suure südamega.Kuidas ise tagate, et saadud abi vasakule ei lähe?Mul on 2015. aastast olnud kontaktiks Ukrainas piirilinnas Volodõmõris mittetulundusühingu Ühinenud Aktivistid liikmed, kes teevad koostööd Prytula fondiga. Nemad toimetavad minu abi sõjaväelastele rindele. Alati saabuvad üleandmisest fotod ja videod, vahel kahe-kolmekuuse viibimisega, sest eesliinil napib aega, aga tulemata need ei jää.Ukraina partnerid on abistamisega 2014. aastast tegelnud ja sellesse palju oma firma raha pannud. Kui Toeta Ukrainat esindajana viisin Ukrainasse autod, siis nädala-paari pärast pandi videod üles, kuidas autod liikusid sõduritele, samuti üleandmisaktide tõendid.Kui viin siit koorma, siis täidan Ukraina tollis deklaratsiooni. Sinna viidava auto registreerimiseks peab olema garantiikiri väeosalt, kellele see läheb. Kui seda paberit tollile ei esitata, siis see auto viiakse riiki ebaseaduslikult.Petta Ukrainas saab juhul, kui Eesti-poolne abi korraldaja selleks võimaluse annab, sest Ukrainas on kontroll päris tugev. Teenistused käivad abiorganisatsioone kontrollimas, tollideklaratsiooni järgi kontrollitakse laoseisu, vastuvõtu- ja üleandmisakte ning laoseis peab olema ideaalne - kõik peab olema paberitega tõendatav.Ei ole Ukrainas see petmine ja korruptsioon abisaadetistega nii lihtne, nagu Johanna-Maria Lehtme väidab. Minul on oma kontaktidega tekkinud kaheksa aastaga usaldus ja teadmine, et petmist ja endale kasutegemist seal ei ole.Kõik tšekid olen alles hoidnud ja kui kellelgi on küsimusi, siis saan alati näidata. Seal on ka kütusetšekid, söögitšekid, hotellikulud, järelkäru rent ...Millal viimane kord abi viisite?See oli aprillis, viisin abi Gruusia võõrleegionäridele: sülearvuteid, raadiosaatjaid, sääsetõrjet ning muid pisiasju, mis sõdurile on väga olulised. Kalavõrku läks järelkärus kattevõrguks paarsada kilogrammi.Veel viisin suviseks kasutamiseks välidušše, binokleid ja veefiltreid. Kõige rohkem vajavad nad praegu maastureid ja järelkärusid, aga isegi nende romude hinnad on Eestis müstiliselt tõusnud.Viimase reisi jaoks kogusin annetusi eraisikuna ning kokku tuli 1000 eurot. Muuseas, eelmise reisi jaoks veebruaris võtsin eraisikuna pangast 1000 eurot laenu, et saaksin koorma ära viia. Esimese laenu 3000 eurot võtsin mullu augustis, siis viisin selle eest Ukrainasse auto. Laenu maksan tagasi 2029. aasta jaanuarini.Miks te seda teete?Miks mitte. Kui me täna ei aita Ukrainat, siis homme on see sõda siin. Seni, kuni ukrainlased hävitavad Vene vägesid oma territooriumil, nad meile kallale ei tule. Meil on lihtsam toetada Ukrainat kui sõdida homme seda sõda Eestis. Mul on väga palju sõpru ja tuttavaid Ukrainas, mitmed on sõjas hukkunud. Meil on ühine vaenlane, kes on vaja pihuks ja põrmuks teha.Kust te annetajaid leiate?Põhiliselt Facebookist ja erinevate Ukrainat toetavate Facebooki gruppide vahendusel. Samuti on mul selleks oma sõpruskond. Olen müünud Ukrainast toodud trofeesid, aga pärast Slava Ukraini skandaali nende vastu erilist huvi enam ei ole. Viimane kord tõin Tšuvaššia registris oleva Vene sõjaväeauto numbri, aga ei ole keegi huvitatud. Praegu peab rahvas kõiki Ukraina abistajaid petisteks. Tänavu on mulle kui eraisikule tulnud Ukraina abistamiseks paari tuhande euro ringis toetust.Olete öelnud, et endale ei ole te 2015. aastast alates, mil ukrainlaste abistamisega tegelete, selle eest sentigi töötasu maksnud.Ei ole, see oleks ebaeetiline. Inimesed annavad ju raha Ukraina abistamiseks, mitte mulle palgaks. Oma sissetuleku saan teenida kuskilt mujalt. Inimeste annetuste arvelt elamahakkamine oleks ebaeetiline ja vale.Ega te riigikokku kavatse kandideerida?Ei, ei, ei ... Ehkki mitte millegi tegemise eest on palk ahvatlev ning laiselda mulle meeldib, siis ei taha ma seda seal kõigi nähes teha.Kust te varustust ostate ja kuidas?Summad ei ole nii suured, et oleks mõtet hinnapakkumisi võtta. Vaatan kaupluses kohapeal ja kui hind sobib, siis ostan, kui on kõrge, siis räägin läbi hinnaalanduse asjus või lähen teise poodi. Tavaliselt tehakse mulle kui Ukraina abistajale ka 10 protsenti hinnaalandust. Tean ja tunnen kõiki Eestis olevaid militaarkauplusi läbi ja lõhki.Miks viite asju Eestist, mitte ei osta Ukrainast?Viime Ukrainasse asju, millest on seal nappus. Näiteks on meile annetatud patareisid ja akusid ning akulaadijaid, Ukrainas on nendega kitsas. Neid on Ukrainas jagatud eri kohtades jao kaupa, et kõigile vastavalt vajadusele jaguks. Üks inimene annetas nüüd kolmesaja euro eest kolm karpi sääse- ja puugitõrje vahendeid.Ma ise lähiajal Ukrainasse sõita ei plaani, seega lähetasin asjad teise organisatsiooniga kohale ning 5. mail olid need kohal ja üle antud, nüüd ootan üleandmise pilti. Kiivreid ja kuulikindlaid plaate saab Eestist osta, plaate isegi toodetakse siin. Täiemahulise sõja puhkedes annetasid Eesti kaitseliitlased meile oma vana isiklikku varustust, sealt tulid kiivrid ja muu, millega oli Ukrainas algul väga kitsas.Millal järgmine reis tuleb?Vaikselt koguneb asju, praegu on juba annetatud saapaid, fliise ja muud. Esmalt püüan oma finantsseisu parandada. Ütlen ausalt, et hetkel on pankroti maitse suus.Sügiseks loodan koorma kokku saada ja taas teele minna. Ma ei kavatse abistamist mingil juhul lõpetada. Kui ei tule annetusi, siis kogun koorma kokku oma rahakoti arvelt, lihtsalt rohkem aega läheb. Pärast sõda aitan Ukrainat üles ehitada.Ants Punning ei kavatse Ukraina sõjaväe abistamist mingil juhul lõpetada. Kui ei tule annetusi, siis kogub ta koormad kokku oma rahakoti arvelt. ERAKOGUEGON VALDARU


Vaikus tormide vahelPärnumaalt valitud riigikogu saadik (Eesti 200) leiab, et ööistungitega rahuajal tembutamine ei ole normaalne, sest vaimselt ja kehaliselt kurnatud inimesed käituvad lõpuks ebaratsionaalselt ja langetavad kaheldava väärtusega, et mitte öelda ebakvaliteetseid otsuseid.Kolmapäevaöine istung riigikogus hakkas meenutama juba põhjamaise parlamendi tööd, aga see tundub olevat pigem petlik vaikusehetk tormide vahel.Suurt vahet ei ole, kas rahvasaadikud üleeile esitasid tarku ja asjakohased või hoopis mittetarku ja asjakohatuid või isegi kiuslikke küsimusi. Hea, et riigikogu jõudis tagasi oma olemuse juurde, mis on olukorrateadlikkuse loomine, planeerimine ja tegutsemine ehk siis küsimine, arutamine, kaalumine, otsuste ettevalmistamine, eelnõude parandamine ja Toompeal nende vastuvõtmine.Eesti rahvas on põhiseaduses kokku leppinud parlamentaarses riigikorras. Parlamentaarne demokraatia tähendab, et just riigikogus räägitakse olulised rahva ja riigi tulevikku puudutavad ja riigielu korraldavad asjad läbi ning kui esinduskogu enamus leiab, et tuleb teha nii või naa, siis hääletuse kaudu on see ka loomulik otsuseni jõudmise tee.Minu kui parlamendiuusiku, nagu Pärnu Postimees kirjutas, tagasihoidlik arusaam on, et vabas maailmas viivad valimistel enamuse saanud ja valitsusvastutuse võtnud poliitikud läbi oma poliitikat. Kui tulevad võimule teised poliitilised jõud, siis teostavad nad omakorda oma poliitikat. Ükskõik mis ettekäändel või loosungi all riigikogu töö ja poliitilise arutelu takistamine ei ole mitte ainult vastutustundetu, vaid on selge oht demokraatiale ja vabadusele.Ma ei mõista poliitilise vastasrinna, aga ka mõne valitsusliidu poliitiku entusiasmi või isegi eufooriat ööistungite üle ja oma kangelaslikkuse rõhutamist. Eesti parlamendi töökord võtab eeskuju pigem Saksamaa ja Põhjamaade parlamendi töökultuurist. Ma isiklikult ei kurda, sest olen harjunud vajadusel vahetustega järjest nädalaid puhkepäevadeta riiki ja rahvast teenima.Ööistungitega rahuajal tembutamine ei ole normaalne, sest vaimselt ja kehaliselt kurnatud inimesed käituvad lõpuks ebaratsionaalselt ja langetavad kaheldava väärtusega, et mitte öelda ebakvaliteetseid otsuseid.Tahaksin uskuda, et poolteist töönädalat röövinud töökius ja valitsuse trollimine, nagu üks keskerakondlane kirjutas, on jäänud ajalukku ja me ei näe seda enam. Paraku tundub see olevat soovmõtlemine, kuigi valitsusliit on teinud oma järeldused ja lahutanud näiteks maksupaketi eraldi seaduseelnõudeks ning püüab hoida parlamenti töövõimelisena.Poliitiline vastasrind on pöördunud riigikohtusse, sest riigikogu juhatus võttis targalt nende käest ära protseduurilise malaka, millega olnuks võimalik meie demokraatia poolsurnuks tümitada.Hoolimata riigikohtu otsusest, mida kõik poliitikud ootavad, on riigikogu menetluses jätkuvalt 519 arupärimist ja 213 seaduse-eelnõu. Eelnõudega saab parlament veel hakkama, ent arupärimised on juba ummistanud normaalse töövoo. Parlament otsis väljapääsu, kavandades nädalavahetuseks täiendavat istungit, ent arupärijad poliitilisest vastasrinnast teatasid seevastu, et neil on plaanid tehtud ja nad ei tule kohale. Paraku ei ole ministritel võimalik arupärimise esitajata arupärimistele vastata. See on selge märk, et arupärimiste tegelik eesmärk on parlamendi töö takistamine.Üks lahendus võiks olla poliitilise kompromissi sõlmimine ja arupärimiste tagasivõtmine. Poliitilise vastasrinna valitsusliidule pakutu võtta parlamendi päevakorda vaid need eelnõud, mille suhtes on koosmeel, pole mingi kompromiss, vaid veel peenem väljapressimine.Valimiste kaotajad ehk siis vähemus ei tohiks määrata riigi arengu päevakorda, sest seda loogikat järgides ei oleks valimistel tähendust, sisu ega tagaj ärge.Loomulikult arutama ja läbi rääkima peab. See on demokraatliku riigikorralduse mõte ja sisu. Aga kuidas on võimalik saavutada koosmeel pimeduse rüütliga, kes tuleb sinu töötuppa ja ütleb, et ta kohe plahvatab, kui sa ei tee, mida ta nõuab? Või ähvardab veel hirmsamate asjadega, mis kohe juhtuma hakkavad? Viisakuse ja lastetoa kohta ei saa siia kahjuks midagi head ja toredat lisada.Obstruktsioon on paraku lihtsalt ümberütlemine, ehk siis sobimatuks või räigeks peetava asemel mahendava väljendi kasutamine, aga see trollimine ei vii Eestit edasi ega stagnatsioonist välja.Vastupidi, see on kellapomm, mille strateegiline eesmärk on näidata, et Toompeal käib lehmakauplemine ja demokraatia ei toimi.Miks Isamaa ja Keskerakond EKRE ühe töönädala jagu töökiusamise ja laamendamisega liitusid, on emotsionaalselt arusaadav, aga pole algaja poliitanalüütiku vaatevinklist mõistlik.Võidab ainult EKRE, sest on lubanud kukutada valitsuse iga hinna eest, ja mängib võimalusega kutsuda esile erakorralised valimised, kui riigikogu ei suuda vastu võtta 2024. aasta riigieelarvet. Kõik teised kaotavad, eriti need, kes on EKREga mestis.EKRE eesmärk ei ole kaitsta paljulapselisi peresid, peresid üldse ega lapsi. EKRE eesmärk on ükskõik, mida põlevate silmadega poliitikud kõnetoolidest räägivad, muuta parlamentaarne demokraatia ebausaldusväärseks, sillutada sel moel teed autoritaarsusele ja ühe partei võimule.Kui me kaotame demokraatia, kaotame sõnavabaduse ja lõpuks vabaduse ning riikliku iseseisvuse. Nii nagu juhtus Eestis enne teist maailmasõda.Hea uudis on see, et Eesti 200 on tulnud, et jääda, ja teeb kõik, mida suudab, et Eesti püsiks eestimeelsel, liberaalsel ja uuenduslikul teel. Ka siis, kui selleks tuleb praegu raskeid ja esmapilgul ebapopulaarseid otsused langetada."Kui me kaotame demokraatia, kaotame sõnavabaduse ja lõpuks vabaduse ning riikliku iseseisvuse. Nii nagu juhtus Eestis enne teist maailmasõda."PEETER TALI


Jagatud PIN-kood luhvtitas kontot17. mail alustas politsei kriminaalmenetlust pettuses, kus 46aastane Sindi elanik müüs aprilli lõpus veebis elektripliiti, kui temaga võttis WhatsAppi kaudu ühendust ostuhuviline. Ostja lubas saata pliidile järele kulleri ja selleks pidi müüja avama kullerifirma lingi ning sisestama lingist avanevale lehele oma andmed ja PIN1koodi. Seejärel tehti nii müüja kui ka tema lähedaste pangakontodel tehinguid. Tekitatud rahaline kahju on pea 1000 eurot.OHTULEHT.EE


Juhtkiri: Kes sobib kärneriks?Olgu sõda või rahu, pandeemia või majanduskriis, vana võim või verinoor, üks asi on sama kindel kui maksud ja surm - metsa- ja puidutööstusega seotud inimesed satuvad ikka metsa üle otsustajate sekka.Ühest küljest on see mõistetav, sest nad tunnevad valdkonda ja saavad otsustusprotsessi lisada metsamajanduslikku mõõdet. Teisest küljest on aga täiesti selge, et neil on ka oma huvid mängus. Loodetavasti mitte isiklikud, mis oleks selgelt korruptiivne, aga laiemalt oma vald- ja sõpruskonna tegevusele soodsaid vaateid ja seisukohti väljendavad nad kindlasti.Seega ei ole metsatöösturite kaasatus metsaga seotud otsustuskogudes mitte mustvalge «jah või ei»-küsimus, vaid pigem õige tasakaalupunkti leidmine ja range toimingupiirangu järgimine. Teatavasti ei tohi ametiisikud otsustada või isegi osaleda selliste küsimuste otsustamisel, mille lahendus võiks mingil viisil mõjutada neid endid või nendega seotud isikute huve.Tänases lehes on ülevaade riigikogu keskkonnakomisjoni esimehe Tarmo Tamme tegevusest. Eesti 200sse kuuluval Tammel on vähemusosalus liimpuitu tootvas osaühingus Peetri Puit. Juba see fakt iseenesest põhjustas meedias süüdistusi huvide konfliktis, kui mees komisjoni esimeheks sai, kuid Eesti 200 ei pidanud puutumust piisavalt kaalukaks.Nüüd on Tamm hakanud oma haaret metsa üle otsustamisel laiendama. Nimelt on tema enda juhitav keskkonnakomisjon esitanud ta Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogu liikmeks. Nii saab Tamm olema otseselt seotud nii metsateemasid puudutavate seaduseelnõude menetlemisega kui ka raha jagamisega. Mingis mõttes hakkab ta osalema metsaasjade üle otsustamisel ühtaegu nii seadusandvas kui ka täidesaatvas rollis.Loole lisab vürtsi asjaolu, et parasjagu on käimas kaks väärteomenetlust, mille eesmärk on välja selgitada, kas Tamm on endale kuuluvatel kinnistutel ebaseaduslikult metsa raiunud. Enne uurimise lõppu hinnangut anda ei saa, aga juba iseenesest asjaolu, et keskkonnaameti järelevalveosakond leidis vaatluse järel piisavalt alust algatada uurimine, viitab sellele, et nende juhtumite puhul võib tavapärasest JOKK-skeemitamisest olla kaugemale mindud. Loole lisab moraalse mõõtme see, et Tamm lubas keskkonnakomisjoni juhiks saades kõik otsused keskkonnasõbralikult teha, aga tormas oma metsast viimast võtma, kui sai teada, et see võetakse kaitse alla.Kõik need kuhjuvad seigad peaks ühiskonna paratamatult ärevaks muutma. Eesti 200 lubas tuua riigikogusse uut poliitilist kultuuri, kuid erakonna käitumine võimu juurde saanuna ei ole julgustav.Keskkonnakomisjoni esimees on juba teine Eesti 200 riigikoguliige, kes on sattunud uurimise alla, samas aga toimetab ikka edasi ja isegi suurendab mõju endaga seotud huvivaldkonna üle.Eesti 200 peaks nendes küsimustes olema eetiliselt tunduvalt nõudlikum ja hinnangutes otsusekindlam.Tamme kaasus on muidugi üksikjuhtum, aga teisi sarnaseid juhtumeid on Postimees pidanud aastate jooksul käsitlema palju. See näitab, et vajame riiklikul tasandil selgemaid reegleid ja tõhusamat järelevalvet. Ja ka eetiliselt palju nõudlikumat otsustuskultuuri. "Ettevõtjate tegevuse puhul metsaga seotud otsustuskogudes tuleks järgida toimingupiirangu nõuet eriti rangelt ja mitte anda ühele inimesele rolli korraga mitmes otsustuskogus."


USA ja Taiwan on sõlmimas ulatuslikku kaubanduslepingutWASHINGTON, 18. mai, AFP-BNS – USA ja Taiwan viisid lõpule läbirääkimised kaubanduslepingu sõlmimise üle, süvendamaks majandussidemeid ajal, mil pinged Washingtoni ja Pekingi vahel on kasvamas.
"See saavutus on oluline samm edasi USA ja Taiwani majandussuhete tugevdamisel," ütles USA kaubandusesindaja (USTR) Katherine Tai neljapäeval tehtud avalduses.
USA ja Taiwani "21. sajandi kaubandusalgatuse" eesmärk on edendada kaubavahetust tollikontrolli sujuvamaks muutmise, regulatiivsete protseduuride parandamise ja korruptsioonivastaste meetmete kehtestamise kaudu Ühendriikide Taiwani vahel, mida Hiina peab oma lahutamatuks osaks.
Kuigi USA-l ja Taiwanil ei ole ametlikke diplomaatilisi suhteid, on nad säilitanud mitteametlikud sidemed Taipeis asuva de facto Ühendriikide saatkonna, Taiwani Ameerika Instituudi kaudu.
Taiwani osas valitseb USA-s harvaesinev parteiülene üksmeel. Taiwani liidri Tsai Ing-weniga on viimase 12 kuu jooksul kohtunud nii vabariiklasest esindajatekoja spiiker Kevin McCarthy jkui ka tema demokraadist eelkäija Nancy Pelosi.
Leping, millele mõlemad pooled peavad veel allkirjastama, "süvendab kaubanduspartnerlust ja suurendab USA-Taiwani kaubavoogusid, et edendada innovatsiooni ja kaasavat majanduskasvu töötajate ja ettevõtete jaoks", märkis USTR.
"Ootame nende kõneluste jätkamist ning jõulise ja kõrgetasemelise kaubanduslepingu lõpuleviimist, et lahendada 21. sajandi pakilised majandusprobleemid," ütles Tai.
AFP – Baltic News Service


JuhtusAndurid päästsid elud ja maja18. mail kell 3.35 teatati kahekorruselise elumaja tulekahjust Jõgeval Suurel tänaval. Süttinud oli korstna ümbruses vahelagi, peremees summutas põlengut ämbriga vett loopides. Päästjad lõikasid vahelae lahti ja kustutasid põlengu.Tulekahju puhkemise ajal oli majas peale peremehe veel kolm inimest, kes kõik tervelt välja said. Inimeste elud ja tõsisemad tagajärjed aitasid ära hoida häiret andnud suitsu- ja vingugaasiandur.Põlengu põhjustas kütteseadme rike, vahelae sees olev pliidi suitsutoru oli katki.Jõest leiti mehe surnukeha17. mail kella 15.30 paiku leiti Tartus Siili tänava piirkonnas Emajõest mehe surnukeha.Päästjad aitasid hukkunu paadiga kaldale tuua. Juhtumi asjaolusid selgitab politsei.Vargad töötavad linnas ja maal17. mail sai politsei teate, et Tartus varastati Anne tänava majast kaablid, akutrell ja kaks akut. Vargusega tekitatud kahju on 1400 eurot.Samal päeval teatati, et Tartus Kastani tänaval varastati kõrvaklapid AirPods Pro 2. Kahju on 269 eurot. Samuti anti politseile teada, et Tartu vallas lõhuti garaažiukse tabalukk ning varastati mitmesuguseid esemeid. Kahju on 786 eurot.16. mail avastati, et Elvas on Pika tänava hoonest varastatud asju. Kahju on 4474 eurot.Lisaks sai politsei sel päeval teate, et Nõo vallas varastati bussist väljunud sõitjalt rahakott koos rahaga. Rahakott leiti hiljem üles, aga selles olnud raha oli läinud.Kontolt kadus raha16. mail pöördus Tartus politseisse 27-aastane naine, kes andis teada, et tema pangakontolt on kantud ära raha.Kelmusega tekitatud kahju on 1400 eurot.Aastates naised oli kodus hädas16. mail kell 11.29 kutsusid kiirabitöötajad päästjad appi Tartus Anne tänaval kodus kukkunud ja viga saanud 86-aastase naise juurde, kes ise ust avada ei suutnud.15. mail kell 13.58 teatati, et Tartus Sõpruse tänava kortermajas on kuulda appihüüdeid. Päästjad avasid korteri ukse kangi abil ning sotsiaalabiosakonna ja kiirabi töötajad pääsesid kodus kukkunud 91-aastase naise juurde.Kiirabi viis viga saanud naise haiglasse, uks suleti lukuabitöötajate abil.Jõgeva elamises süttis eile vahelagi. Lõuna Päästekeskus


Marketplace ja muud online müügikanalid pidavad endas ka pettureidPaljud meist kasutavad võimalust müüa ja osta asju interneti vahendusel. Kui palju mõtled aga müües või ostes tehingukeskkonna turvalisusele ja ohule langeda pettuse ohvriks? Julgen arvata, et seda teevad väga vähesed aga sellele tuleks mõelda palju rohkem.Kaks peamist pettust, mis ostu-müügi keskkondades levivad, on kauba ostjale saatmata jätmine ning andmepüük.Saamata jäänud kaupKui kauba saatmata jätmine on ehk arusaadav ja pettus tõenäoliselt ei vaja lisaselgitust, siis andmepüük nõuab kindlasti rohkem lahti rääkimist. Skeemid, kus ostetud kaup ostjani ei jõua, on kahjuks tavapärased ja juhtmeid on aina rohkem. Säärase käitumise puhul saame üheselt rääkida müüja pahatahtlikust käitumisest ja eesmärgist teist inimest petta. Minu soovitus on hoida ostu-müügi keskkondades parajal annusel skeptilisust ehk enne kellelegi raha kandmist tuleb veenduda müüja olemasolus ja taustas. Varu viis minutit, et lugeda müüja kohta tagasisidet, ja guugelda müüjat, sest ka kuulutuse all võib olla võlts tagasiside. Samuti soovitan suuremate summade puhul makse osadeks jagada või saavutada kokkulepe, et tasud kauba kättesaamisel. Rakenda kõike võimaliku enda kaitseks, et vältida kelmi haardesse sattumist. Kui aga juhtub, et kaupa ei saanud aga raha on saadetud, tuleb viivitamatult pöörduda politsei poole ja teavitada pettuslikust tehingust ka panka.AndmepüükVeel ohtlikum skeem on aga andmepüük. Kõige tavalisemaks andmepüügi viisiks on e-maili, SMS-i teel saadetud link või telefonikõne väidetavalt pangast/politseist. Eesmärk on hankida andmeid, millega siseneda ohvri internetipanka ja konto tühjaks teha. Kuid andmepüük on ajanud oma haarded ka mujale, nii on ka ostu-müügi keskkonnad kohad, kuhu kurjategijad on imbunud ja väga intensiivselt.Kuidas toimub andmepüük müügikeskkondades? Seda on kõige parem selgitada ühe näite põhjal.Martin müüs Marketplace´i keskkonnas oma kiiktooli. Ta lisas oma kuulutuse ja jäi ostja ootele. Martinile kirjutas Messengeri sõnumitesse Katariina, kes oli huvitatud kiiktooli ostmisest ja küsis lisainfot. Katariina uuris Martinilt, kas kiiktool on veel alles, ja väljendas soovi see ära osta. Katariina andis teada, et saadab Martinile kullerfirma lingi. Viimasele pakutu sobis ja ta jäi edasiste juhiste ootele. Katariina saatiski lingi. Lingile klõpsates avanes Martinile kullerfirma visuaal ja täitma oli vaja asuda ankeeti. Martin ei olnud varem sellist teenust kasutanud ja küsis ostjalt, kas saaks kuidagi lihtsamalt. Katariina aga ütles, et kasutab seda kogu aeg, ning julgustas ja juhendas Martinit vormi täitmisel väga innukalt. Martin ei süvenenud ekraanil olevasse teksti, vastasel juhul oleks ta juba aru saanud, et midagi on valesti, kuna tekst ei olnud korrektses eesti keeles. Esmalt pidi Martin sisestama oma nime, aadressi ja telefoninumbri. Just neid andmeid kogudes saavad kurjategijad edaspidi ohvriga mõne muu skeemi raames ühendust võtta.Järgmiseks tegevusteks oli makse teostamine, eseme transpordi eest. Just sellest momendist läheb olukord eriti tõsiseks. See on moment, kus tuleks tegevus katki jätta, sest nüüd hakatakse teilt küsima andmeid, millega kurjategijad proovivad teid maksimaalselt rahast tühjaks teha. See on moment, kus lähete justkui maksma teile kuvatud summat aga annate juurdepääsu hoopiski oma internetipangale või annate oma kaardi andmed kurjategijate kasutusse. Mille tulemuseks on see, et võite kaotada kogu oma kontol oleva raha.Martin sisestas kurjategija poolt küsitud kaardiandmed ning vajutas „sisesta“ nuppu. Seejärel jõudsid kaardi andmed kurjategijateni, kes asusid Martini pangakontot koheselt tühjendama. Martini kaardiga tehti erinevates riikides mitmeid internetioste ning Martin kaotas peaaegu kogu oma kontol oleva raha. Kokku varastasid kurjategijad kontolt 2459,78 eurot. Martinile jäi elamiseks vaid kontole 12 eurot.Kui te müüte ostukeskkonnas oma esemeid siis pidage meeles, et kui ostja hakkab teile rääkima hädavajalikust kullerteenuse maksmisest siis see on ilmselge märk, et tegemist on pettusega. Oleme ka kuulnud, et lohutuseks väidab „ostja“, et saate selle raha hiljem tagasi, mis kulleri jaoks läks. Fakt on aga see, et tegelikult võite jääda ilma kogu oma rahast pangakontol. Kui keegi tahab teilt osta eset mida müüte, teadke et selle transpordi maksab ostja mitte müüja, kui me ei räägi siis erandlikust kokkuleppest. Eelpool kirjeldatud viisil ei küsi ükski kullerfirma kunagi andmeid ega kasuta sellist lahendust paki kohale toimetamiseks. Tegu on andmepüügiga ehk kurjategijad tahavad kätte saada teie andmeid, milleks on enamasti: pangakaardi andmed, ID kaardi või SmartID koodid ja internetipanga kasutajatunnus, et saadud andmetega teie asemel esineda ja teha kas kaarditehinguid või internetipangas ülekandeid.Eespool kirjeldatud pettusi esineb kahjuks aina enam ja kasv on pigem drastiline. Veebi teel eseme müüja petuskeemi tõmbamine on kurjategijate käekirjas saanud aina enam fookust. Üks klient võib kaotada tuhandeid eurosid või lausa kogu oma kontojäägi nagu see juhtus Martiniga.Et selliseid juhtumeid ennetada, on ülioluline veenduda, mida oma autentimiskoodidega kinnitate.Kui olukord tundub kahtlane, tuleb tegevus pooleli jätta ja otsekohe pangaga ühendust võtta, et saaks piirata konto edasist kuritarvitamist.Süveneda tuleb kinnituskoodide sisestamisel teksti, mis selgitab, mida ja kus oled kinnitamas. Nende teadete lugemiseks tuleb võtta aega.Pea meeles, et PIN1 on juurdepääsu andmine ja PIN2 on allkirjastamine.Samuti on suureks abiks, kui hoiad oma internetipanga ja kaartide limiidid võimalikult madalad. Seda selleks, et kui peaks midagi juhtuma, takistavad limiidid suuremate summade kaotamist.Vaadake üle oma pangakaardi funktsionaalsused, kui te näiteks ei tee oste interneti keskkonnas eemaldage oma kaardilt see funktsioon.


Vaikus tormide vahelKolmapäevaöine istung riigikogus hakkas meenutama juba põhjamaise parlamendi tööd, aga see tundub olevat pigem petlik vaikusehetk tormide vahel.
Suurt vahet ei ole, kas rahvasaadikud üleeile esitasid tarku ja asjakohased või hoopis mittetarku ja asjakohatuid või isegi kiuslikke küsimusi. Hea, et riigikogu jõudis tagasi oma olemuse juurde, mis on olukorrateadlikkuse loomine, planeerimine ja tegutsemine ehk siis küsimine, arutamine, kaalumine, otsuste ettevalmistamine, eelnõude parandamine ja Toompeal nende vastuvõtmine.
Eesti rahvas on põhiseaduses kokku leppinud parlamentaarses riigikorras. Parlamentaarne demokraatia tähendab, et just riigikogus räägitakse olulised rahva ja riigi tulevikku puudutavad ja riigielu korraldavad asjad läbi ning kui esinduskogu enamus leiab, et tuleb teha nii või naa, siis hääletuse kaudu on see ka loomulik otsuseni jõudmise tee.
Minu kui parlamendiuusiku, nagu Pärnu Postimees kirjutas, tagasihoidlik arusaam on, et vabas maailmas viivad valimistel enamuse saanud ja valitsusvastutuse võtnud poliitikud läbi oma poliitikat. Kui tulevad võimule teised poliitilised jõud, siis teostavad nad omakorda oma poliitikat. Ükskõik mis ettekäändel või loosungi all riigikogu töö ja poliitilise arutelu takistamine ei ole mitte ainult vastutustundetu, vaid on selge oht demokraatiale ja vabadusele.
Ma ei mõista poliitilise vastasrinna, aga ka mõne valitsusliidu poliitiku entusiasmi või isegi eufooriat ööistungite üle ja oma kangelaslikkuse rõhutamist. Eesti parlamendi töökord võtab eeskuju pigem Saksamaa ja Põhjamaade parlamendi töökultuurist. Ma isiklikult ei kurda, sest olen harjunud vajadusel vahetustega järjest nädalaid puhkepäevadeta riiki ja rahvast teenima.  Ööistungitega rahuajal tembutamine ei ole normaalne, sest vaimselt ja kehaliselt kurnatud inimesed käituvad lõpuks ebaratsionaalselt ja langetavad kaheldava väärtusega, et mitte öelda ebakvaliteetseid otsuseid.Kui me kaotame demokraatia, kaotame sõnavabaduse ja lõpuks vabaduse ning riikliku iseseisvuse. Nii nagu juhtus Eestis enne teist maailmasõda.Peeter Tali
Tahaksin uskuda, et poolteist töönädalat röövinud töökius ja valitsuse trollimine, nagu üks keskerakondlane kirjutas, on jäänud ajalukku ja me ei näe seda enam. Paraku tundub see olevat soovmõtlemine, kuigi valitsusliit on teinud oma järeldused ja lahutanud näiteks maksupaketi eraldi seaduseelnõudeks ning püüab hoida parlamenti töövõimelisena.
Poliitiline vastasrind on pöördunud riigikohtusse, sest riigikogu juhatus võttis targalt nende käest ära protseduurilise malaka, millega olnuks võimalik meie demokraatia poolsurnuks tümitada.
Hoolimata riigikohtu otsusest, mida kõik poliitikud ootavad, on riigikogu menetluses jätkuvalt 519 arupärimist ja 213 seaduse-eelnõu. Eelnõudega saab parlament veel hakkama, ent arupärimised on juba ummistanud normaalse töövoo. Parlament otsis väljapääsu, kavandades nädalavahetuseks täiendavat istungit, ent arupärijad poliitilisest vastasrinnast teatasid seevastu, et neil on plaanid tehtud ja nad ei tule kohale. Paraku ei ole ministritel võimalik arupärimise esitajata arupärimistele vastata. See on selge märk, et arupärimiste tegelik eesmärk on parlamendi töö takistamine.
Üks lahendus võiks olla poliitilise kompromissi sõlmimine ja arupärimiste tagasivõtmine. Poliitilise vastasrinna valitsusliidule pakutu võtta parlamendi päevakorda vaid need eelnõud, mille suhtes on koosmeel, pole mingi kompromiss, vaid veel peenem väljapressimine. Valimiste kaotajad ehk siis vähemus ei tohiks määrata riigi arengu päevakorda, sest seda loogikat järgides ei oleks valimistel tähendust, sisu ega tagajärge.
Loomulikult arutama ja läbi rääkima peab. See on demokraatliku riigikorralduse mõte ja sisu. Aga kuidas on võimalik saavutada koosmeel pimeduse rüütliga, kes tuleb sinu töötuppa ja ütleb, et ta kohe plahvatab, kui sa ei tee, mida ta nõuab? Või ähvardab veel hirmsamate asjadega, mis kohe veel juhtuma hakkavad? Viisakuse ja lastetoa kohta ei saa siia kahjuks midagi head ja toredat lisada.
Obstruktsioon on paraku lihtsalt ümberütlemine, ehk siis sobimatuks või räigeks peetava asemel mahendava väljendi kasutamine, aga see trollimine ei vii Eestit edasi ega stagnatsioonist välja. Vastupidi, see on kellapomm, mille strateegiline eesmärk on näidata, et Toompeal käib lehmakauplemine ja demokraatia ei toimi.
Miks Isamaa ja Keskerakond EKRE ühe töönädala jagu töökiusamise ja laamendamisega liitusid, on emotsionaalselt arusaadav, aga pole algaja poliitanalüütiku vaatevinklist mõistlik.
Võidab ainult EKRE, sest on lubanud kukutada valitsuse iga hinna eest, ja mängib võimalusega kutsuda esile erakorralised valimised, kui riigikogu ei suuda vastu võtta 2024. aasta riigieelarvet. Kõik teised kaotavad, eriti need, kes on EKREga mestis.
EKRE eesmärk ei ole kaitsta paljulapselisi peresid, peresid üldse ega lapsi. EKRE eesmärk on ükskõik, mida põlevate silmadega poliitikud kõnetoolidest räägivad, muuta parlamentaarne demokraatia ebausaldusväärseks, sillutada sel moel teed autoritaarsusele ja ühe partei võimule.
Kui me kaotame demokraatia, kaotame sõnavabaduse ja lõpuks vabaduse ning riikliku iseseisvuse. Nii nagu juhtus Eestis enne teist maailmasõda.
Hea uudis on see, et Eesti 200 on tulnud, et jääda, ja teeb kõik, mida suudab, et Eesti püsiks eestimeelsel, liberaalsel ja uuenduslikul teel. Ka siis, kui selleks tuleb praegu raskeid ja esmapilgul ebapopulaarseid otsused langetada.


Ettevaatust! Petturid saadavad Omniva nimelt sõnumeid ja küsivad raha saadetud paki eestSelgub, et küberkuritegevus käib teatud lainetega. Hetkel saavad tuhanded inimesed teavitusi justkui Omnivalt, et pakk on kohal ja selle kättesaamiseks on vajalik maksta väike tasu. Tegu on pettusega ja seetõttu on vaja erilist tähelepanu pöörata, kuhu ja millisele lehele täpsemalt klikitakse.
”Täiesti juhuslikult ma olengi tellinud viimasel ajal päris palju pakke, mida ma ootan, just Omniva kaudu. Kuna eile pidin täitma ka tollideklaratsiooni ja maksma teenustasu Omnivale, siis ma ei seostanud ära, et see praegune kord ei ole õige. Klikkides vajalikule lehele oli kõik täpselt nagu Omniva kodulehel. Ma ei kontrollinud, kust see sõnum tuli või kuhu lehele suunati,” rääkis petturite lõksu sattunud Helin.
Nii kui sõnum oli saadetud ja koodiga kinnitatud, tuli talle teine sõnum pangast, et arvelt on maha läinud 571 eurot. Helina sulges kohe pangakaardi ja teatas panka palvest makse peatada. See näide on vaid üks paljudest.
Omniva kinnitab, et ta ei saada kliendile meili või sms-iga ühtegi raha ette küsimust. ”Meil on võimalik tasuda paki eest kullerile, aga see on otse talle ja klient saab kohe paki vastu. Omniva saadetiste tasumisel on kolm võimalust – pakiautomaat, postkontor või kullerile ja seda siis nii saamisel kui sa saatmisel, siis saab klient saadetise ka kohe vastu,” rõhutas Omniva kvaliteedijuht Jaanika Kööp.
Vaata olukorrast täispikka videot siit.


Internetist aiatooli ostmine sai mehele saatuslikuks18. mail sai politsei teate 35-aastaselt Tartumaa mehelt, kes oli aiatooli ostes langenud kelmuse ohvriks.Müüja saatis mehele võltsitud DPD lingi, mille ta avas ja kuhu mees sisestas oma pangaandmed ning paroolid. Kelmusega kaotas mees 641 eurot.
Internetikelmide ohvriks langes ka 46-aastane mees, kes sai Omnivalt kirja, et paki eest tuleb tasuda tollimaks summas 2,99 eurot. Kirjaga oli kaasas link, mille mees avas ning mis suunas ta makseleheküljele.
Makset tehes ei pannud mees tähele, et summa oli muutunud ja kaotas kelmusega 849 eurot.


Vespia: rahapesu tõkestamise robot iseseisvalt tegutsema ei hakkaJaga:
Autor: Tarmo Virki • 19. mai 2023
Jaga:
Vespia asutajad Julia Ront ja Anton Vedešin
Maailma esimene rahapesu tõkestamise robot-spetsialist ei hakka iseseisvalt tööle, lubas robotit ehitava Eesti idufirma Vespia asutaja.
"Meie tehisintellekti eesmärk ei ole inimesi täielikult asendada, vaid see muudab nende igapäevase töö palju efektiivsemaks. Inimene saab keskenduda suurele pildile ja arendada efektiivsemaid protsesse ja tehisintellekt ei saa kindlasti eksisteerida ilma inimeste sisendita," ütles asutaja Julia Ront PitchME saates.
FoundME.io toetajad:
Vespia platvorm pakub AI-põhist riskihindamist ja reaalajas ettevõtete tuvastamist, võimaldades ettevõtetel vähendada tööjõukulusid, parandada rahapesu tõkestamise järelevalvet ja oma mainet.
Vespia kaasab hetkel kapitali ettevõtte meeskonna kasvatamiseks, platvormi võimekuse suurendamiseks ja uutele turgudele laienemiseks.
Kuula saadet siit:


Tartumaa mees sai liba-Omnivalt e-kirja, kahju 849 eurotNeljapäeval, 18. mail pöördus politseisse 46-aastane Tartumaa mees, kes sai Omnivalt kirja, et paki eest tuleb tasuda tollimaks summas 2,99 eurot.
Kirjaga oli kaasas link, mille mees avas ning mis suunas ta makseleheküljele. Makset tehes ei pannud mees tähele, et summa oli muutunud ja kaotas kelmusega 849 eurot.


Pärnu linnapea seisab silmitsi järjekordse umbusaldusegaPärnu linnavolikogu opositsiooni kuuluvate Eesti Konservatiiivse  Rahvaerakonna (EKRE) ja Keskerakonna fraktsiooni esindajad esitasid järjekordse umbusaldusavalduse linnapea Romek Kosenkraniusele, nimetades viis põhjust, miks praegune suvepealinna meer nende hinnangul oma rolli ei sobi.
Seekordses umbusaldusavalduses on esile toodud viis põhjust, miks Kosenkranius (valimisliit Pärnu Ühendab) volikogu opositsiooni arvates linnapea ametisse ei sobi.
Umbusaldajate hinnangul on Pärnu linnal võrreldes ülejäänud omavalitsustega ebaproportsionaalselt palju kohtuvaidlusi.
“Viimase kahe aasta jooksul on linn olnud seotud mitme vaidlusega, mis viitavad vastutustundetule juhtimisele ja otsustele, mida tehakse poolte arvamust kuulamata. See mitte ainult ei takista linna arengut, vaid avaldab survet linnaeelarvele,” seisab umbusaldusavalduses.
Samuti teeb opositsiooni liikmetele muret linnavalitsuse suur kaadrivoolavus, mis viitab halvale juhtimisele ja organisatsioonikultuurile.
Kolmas etteheide linnapeale puudutab Pärnu ranna sinilipu puudumist. “Pärnu ranna kvaliteet on linnapea juhtimise all märgatavalt langenud, mis on viinud sinilipu kaotamiseni kolmandat aastat järjest. Linnapea ei ole suutnud leida tõhusaid lahendusi Pärnu randade atraktiivsuse tagamiseks,” arvavad umbusalduse avaldajad.
Opositsiooni esindajate hinnangul on linnapea jäänud passiivseks turismisektori arengu suhtes, isegi kui turismiettevõtted on jäänud poliitiliste tõmbetuulte meelevalda. “Sellest hoolimata on linnapea palka äsja tõstetud,” märgivad umbusaldajad
Umbusaldusavaldusele allakirjutajad ei ole rahul OÜ Paikre juhtumi haldamisega. “Linnapea, olles vastutav Pärnu linna esindamise eest OÜ Paikres, ei ole pettuse toimepanijaid vastutusele võtnud ega andnud selget hinnagut pettusele. See on viinud olukorrani, kus pettuse toimepanijad said jätkata oma tegevust karistamatult,” on avalduses kirjas.
Avaldusele käe alla pannud volikogu liikmed märgivad, et arvesse võttes neid viit põhjust, on nad seisukohal, et linnapea ei saa täita oma kohustusi linna juhtimisel efektiivselt ja vastutustundlikult.
“Linnapea otsused ja tegevus on kahjustanud Pärnu mainet, pärssinud linna arengut ja tekitanud ebakindlust nii linnavalitsuses kui laiemalt linna elanike ja ettevõtete seas,” sedastatakse umbusaldusavalduses.
Umbusaldushääletus toimub järgmisel volikogu istungil juunis.
Viimati esitasid EKRE ja Keskerakonna volinikud Romek Kosenkraniusele umbusaldusavalduse sügisel ja oktoobriistungil toimus koguni kaks hääletust, millest kumbki ei kogunud enamuse toetust. Siis süüdistati linnapead valetamises.
Viimaste kuude jooksul on opositsioon esitanud kolm umbusaldust ka reformierakondlasest abilinnapeale Irina Talvistele.
39kohalises Pärnu linnavolikogus läheb enamushäälteks vaja 20 rahvaesindaja toetust. Koalitsioonil on volikogus 24 esindajat, opositsioonil 15: valimisliidule Pärnu Ühendab ja Reformierakonnale kuulub üheksa kohta, Isamaale kuus. Keskerakond teenis valimistel viis mandaati. EKRE-l on Pärnu volikogus kümme esindajat.


Noore talendi arendamine: kuidas meie uuenduskultuur soodustab professionaalset arengutEesti on alati olnud uue tehnoloogia ja arengu vallas esirinnas. Kuna krüptovaluutaturg areneb kiiresti, arutavad FinTech ja advokaadibüroo Gofaizen & Sherle vanempartnerid Mark Gofaizen ja Mihhail Sherle, mida on vaja selleks, et teistest sammu võrra ees püsida.2017. aastal oli Eesti üks esimesi riike maailmas, mis avas oma uksed krüptofirmadele. Liberaalne õiguspoliitika võimaldas virtuaalvääringu teenusepakkujate (Virtual Asset Service Provider ehk VASP) kiiret ja lihtsat asutamist ning 2021. aasta keskpaigaks oli Eesti koduks 50% maailma VASP-idest.Asutasime 2021. aastal ettevõtte Gofaizen & Sherle - Eesti ettevõtte, mis keskendub äriarendusele ja juriidilisele nõustamisele. Nüüdseks oleme laienenud ka Leetu Vilniusse. Tegutsemine Eestis, mis on krüptovaluuta teerajaja, on võimaldanud meil saada osaks õitsvast krüptovaluutakogukonnast, mis laieneb kiiresti kogu Euroopas.Vaatamata uutele ja rangematele eeskirjadele oleme pühendunud uue majanduse arengule ja aitame oma klientidel orienteeruda keerulises õiguskeskkonnas. Usume, et FinTechil ja krüptotehnoloogial võib olla äärmiselt tähtis roll pidevas majanduskasvus ja -arengus. Meie eesmärk on luua Eestis ja kõikjal Euroopas tervislik ja turvaline ärikeskkond, mis toetab uue tehnoloogia kasvu.Uus majandus muutub ja areneb kiiresti ning me oleme pühendunud sellele, et püsida nende muutuste esirinnas. Kuna maailmamajanduses toimuvad pidevalt tähtsad muutused, uurime aktiivselt uusi ja uuenduslikke viise, kuidas toetada majanduskasvu ja luua lihtsaid läbinägelikke lahendusi, mis aitavad ettevõtetel õitseda.Usume, et meie peamine saavutus on meie tugev meeskond. Enamik meist on pärit Eestist ja siit oleme saanud ka oma hariduse. Teame, et inimesed on iga ettevõtte tähtis osa, eriti nõustamisvaldkonnas. Meie meeskond koosneb advokaatidest ja projektijuhtidest, kes on mitte ainult tugevad spetsialistid, vaid ka paindlikud ja avatud meelega.Üheskoos oleme aidanud rohkem kui 700 kliendil mitmesugustes keerulistes valdkondades tootemarke üles ehitada. Me teeme oma klientidega tihedat koostööd, et mõista nende ainulaadseid vajadusi ja probleeme ning pakkuda lahendusi, mis vastavad nende spetsiifilistele nõuetele, pakkudes seega mitte ainult kvaliteetset teenust, vaid ka ületades klientide ootusi.Alati otsingutelPraegu koosneb meie Eesti ja Leedu meeskond umbes 20 liikmest, ent plaanime lähitulevikus meeskonda suurendada. Otsime alati kirglikke inimesi, kes on valdkonnast huvitatud ja kel on soov areneda. Jaanuaris käivitasime Eestis noortele spetsialistidele tasustatud praktikaprogrammi ning jätkame põnevusega noorte talentide kasvatamist ja arendamist. See on meie tööstusharu kasvuks ülitähtis ning me oleme pühendunud toetava keskkonna loomisele, kus praktikandid saavad uusi oskusi õppida ja arendada.Üks meie selle aasta plaanidest on käivitada haridusprojekt, mistõttu otsime praegu oma meeskonda mitut spetsialisti. Näiteks otsime kõrgetasemelist juhti uue ärivaldkonna arendamiseks. Meie täiuslikul kandidaadil peaksid olema tugevad oskused toote- või äritegevuse juhina ning huvi õiguse ja rahapesu tõkestamise vastu. Eelistame rahanduskogemusega inimest, kes soovib oma karjääris edasi liikuda.Praktikaprogrammi ootame juuratudengeid, kes valdavad õiguskeelt, kasuks tuleb inglise ja eesti keele oskus edasijõudnu tasemel. Oleme pühendunud praktikantide õpetamisele ja abistamisele tähendusrikaste ülesannete täitmisel ning pakume tasustatud praktikaprogrammi.Samuti on meile äärmiselt tähtis oma töötajaid nende erakordse töö eest tunnustada ja edutada. 2022. aastal edutasime nelja töötajat nende suurepäraste tulemuste eest. Näiteks sai meie kolleegist Maxim Gasanbekovist 2022. aastal noorempartner ja nüüd on ta müügimeeskonna juht. Lisaks töötajate edutamisele pakume neile ka võimalust osaleda uutes projektides.Paindlikkus soodustab kasvuMe püüame luua koostöö, loovuse ja sotsiaalse vastutuse kultuuri, kus meie kolleegid saaksid areneda nii isiklikult kui ka tööalaselt. Positiivset töökeskkonda ja ühiseid üritusi ei tasu alahinnata. Näiteks 2022. aastal korraldasime ürituse Hispaanias, kuhu tuli kolleege ka teistest riikidest. Üritus oli väga edukas ning aitas meie meeskonna sidemeid tugevdada ja sõbralikumat õhkkonda luua.Meie kontoris on muusikastuudio, mis aitab töötajatel loominguline olla. Me usume sotsiaalse vastutuse tähtsusesse ja kogukonna toetamisse. Seetõttu osalesid meie töötajad Tallinnas Ülemiste doonoripäeval, kus andsime panuse hea eesmärgi hüvanguks.Meie eesmärk on pakkuda paindlikku ja kohanemisvõimelist töökeskkonda, mis võimaldab töötajatel teha tööd nendele kõige sobivamal viisil, ent siiski ettevõtte edule kaasa aidates. Oleme loomasõbralik töökoht: kui teie karvane sõber oskab ilusti käituda, võite ta tööle kaasa võtta. Võite töötada Tallinna või Vilniuse kontoris või hübriidvormis, jagades aega töö- ja kodukontori vahel. Me mõistame, et mõned töötajad eelistavadki ainult kodus töötada, ja toetame seda.Meie meeskond on pühendunud uute projektide loomisele ning paljulubavate idufirmade ja ükssarvikute kasvu toetamisele Eestis. Usume, et õige toetuse ja õigete vahendite abil võib uus majandus kaasa aidata püsivale majanduskasvule ning luua uusi võimalusi nii ettevõtetele kui ka üksikisikutele. Kui otsite dünaamilist ja toetavat töökohta, siis julgustame teid meie meeskonnaga ühinema.Fotod: Tanel Meos


PÄEVA TEEMA | Põim Kama: sellist häbi saame veel korduvalt tunda, sest skeemitamine on sõja loomulik osaViimastel kuudel on Eesti avalik arvamusruum samm-sammult läbinud kõik leinafaasid, alates uskumatusest ja eitusest kuni viha ja viimaks leppimiseni.Ukraina abistamine on kahtlemata saanud hoobi, kuid see hoop ei pea olema ega tohiks olla fataalne. Vastupidi, asjaolu, et pettused ja skeemid avalikuks tulevad ning et me neist räägime, on märk süsteemi puhastumisest.Kirjutasin pärast sõja puhkemist, kuidas sõjaudu langedes asub puhkenud segaduse varjus tegudele igat sorti kasulootjaid.Ja pildi selginedes saabub suur häbitunne. Soovimata olla küüniline, julgen siiski prognoosida, et sarnast häbi nagu täna saame lähiaastatel tunda veel korduvalt. Avalikuks tulevad uued juhtumid ja järgmised skeemid, sest need on sõja pea lahutamatuks osaks. Nende paljastamine, kaasnev häbi ja selle kõige läbipõdemine on osa sõjast väljumise protsessist.Ühiskonna ja inimeste jaoks on paratamatult valus oma kangelastes pettuda, on kangelased ju meie endi loodud. Mida kõrgemale oleme oma iidolid tõstnud, mida suuremateks sümbolid maalinud, seda valusam on illusioonide purunemine. Ilmselt tahaksid umbes 5000 inimest täna oma valimistel antud häält tagasi ning veel enam inimesi teada, mis sai nende annetatud rahast.Viimastel kuudel on Eesti avalik arvamusruum samm-sammult läbinud kõik leinafaasid, alates uskumatusest ja eitusest kuni viha ja viimaks leppimiseni. Siit edasi saab tulla tervenemine.Oluline on oskus mitte rippuda üksikute kangelasfiguuride küljes, vaid väärtustada ja kanda edasi eesmärki, mille sümboliteks nad on või olid. Sõltumata ühe ikooni määrdumisest on suur siht ja usk sellesse alles – eesmärgiks on Ukraina võit.Skandaali ümbritsevate otseste valede, pettuste ja kinnimätsimiste kõrval teeb mulle aga muret laiem eetiline foon, mis on lubanud asjast teadlikel inimestel vaikida. Ja teistel asjast teadlikel inimestel kas mainepesu teha või koristustöödel kaasa aidata.Saan rääkida vaid enda erialasest vaatepunktist. Igasugune kommunikatsioon, ka väga keeruliste ja halbade asjade puhul, annab alati välja signaali väärtustest ning sellel on alati mõju. Avalikud suhted on ennekõike selleks, et aidata inimestel näha, mõista ja otsustada.Kui näitame inimestele valet ja laseme neil teha valedel tuginevaid otsuseid, kanname selle eest vastutust. Ja kuigi paljudele avalike suhetega seotud inimestele meeldib end kliendist ja tema huvidest moraalselt distantseerida, siis tegelikult pole võimalik eneselt ära anda vastutust oma töö ja mõju eest, mida see töö avaldab.Seepärast loodan, et jõuame mitte väga kauges tulevikus üldise eetilise huvikaitse printsiibi sõnastamise ja omaksvõtuni. See ei tohiks olla keeruline, valdkonna esindajatena peame lihtsalt valima, otsustama ja mõnele asjale „ei“ ütlema. Ehk toovad valusad õppetunnid seda päeva lähemale. Senikaua seisab igaüks omaenese moraalsel platvormil.


Opositsioon esitas Pärnu linnapeale Kosenkraniusele umbusaldusavalduseTALLINN, 19. mai, BNS – Pärnu linnavolikogu opositsiooni kuuluvate Eesti Konservatiiivse Rahvaerakonna (EKRE) ja Keskerakonna fraktsiooni esindajad esitasid järjekordse umbusaldusavalduse linnapeale Romek Kosenkraniusele, kirjutab Pärnu Postimees.
Seekordses umbusaldusavalduses on esile toodud viis põhjust, miks Kosenkranius volikogu opositsiooni arvates linnapea ametisse ei sobi. Umbusaldajate hinnangul on Pärnu linnal võrreldes ülejäänud omavalitsustega ebaproportsionaalselt palju kohtuvaidlusi.
“Viimase kahe aasta jooksul on linn olnud seotud mitme vaidlusega, mis viitavad vastutustundetule juhtimisele ja otsustele, mida tehakse poolte arvamust kuulamata. See mitte ainult ei takista linna arengut, vaid avaldab survet linnaeelarvele,” seisab umbusaldusavalduses.
Samuti teeb opositsiooni liikmetele muret linnavalitsuse suur kaadrivoolavus, mis viitab halvale juhtimisele ja organisatsioonikultuurile. Kolmas etteheide linnapeale puudutab Pärnu ranna sinilipu puudumist. “Pärnu ranna kvaliteet on linnapea juhtimise all märgatavalt langenud, mis on viinud sinilipu kaotamiseni kolmandat aastat järjest. Linnapea ei ole suutnud leida tõhusaid lahendusi Pärnu randade atraktiivsuse tagamiseks,” arvavad umbusalduse avaldajad.
Opositsiooni esindajate hinnangul on linnapea jäänud passiivseks turismisektori arengu suhtes, isegi kui turismiettevõtted on jäänud poliitiliste tõmbetuulte meelevalda. “Sellest hoolimata on linnapea palka äsja tõstetud,” märgivad umbusaldajad
Umbusaldusavaldusele allakirjutajad ei ole rahul OÜ Paikre juhtumi haldamisega. “Linnapea, olles vastutav Pärnu linna esindamise eest OÜ Paikres, ei ole pettuse toimepanijaid vastutusele võtnud ega andnud selget hinnagut pettusele. See on viinud olukorrani, kus pettuse toimepanijad said jätkata oma tegevust karistamatult,” on avalduses kirjas.
Avaldusele alla kirjutanud volikogu liikmed märgivad, et arvesse võttes neid viit põhjust, on nad seisukohal, et linnapea ei saa täita oma kohustusi linna juhtimisel efektiivselt ja vastutustundlikult.
“Linnapea otsused ja tegevus on kahjustanud Pärnu mainet, pärssinud linna arengut ja tekitanud ebakindlust nii linnavalitsuses kui laiemalt linna elanike ja ettevõtete seas,” sedastatakse umbusaldusavalduses.
Umbusaldushääletus toimub järgmisel volikogu istungil juunis.
Viimati esitasid EKRE ja Keskerakonna volinikud Romek Kosenkraniusele umbusaldusavalduse sügisel. Kumbki toona läbiviidud kahest hääletusest ei kogunud enamuse toetust.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


«Kiired ja vihased X» on nagu vanaaegne pornofilmFilmisarja «Kiired ja vihased» kümnes film jõudis eile kinodesse ja see keerab teie arusaama frantsiisi olemusest täiesti pea peale. Tavaliselt tõstab filmi lõpus Dom Toretto (Vin Diesel) grillilauas lahja õlle ja ütleb siirupise toosti, mille järgi kõige tähtsam asi maailmas on perekond. See on paigas nagu aamen kirikus.Frantsiisi värskeimas filmis «Kiired ja vihased X» on režissöör Louis Leterrier, kellele on see esimene kord seda märulit lavastada, aga võtnud endale prantslasliku vabaduse see lõpumissa hoopis filmi algusesse tõsta. Veel jalustrabavam, perekonna-kõnet ei pea mitte mehine Dom, vaid abuelita Magdalene (Helen Mirren). Ja see ongi kogu erinevus varasematest filmidest ja absoluutselt ainus üllatus, mida see pakub.Naljakas või tüütu

«Kiirete ja vihaste» frantsiisi vaatamine, eriti viimasel ajal, meenutab vanaaegset pornofilmi, kus seksistseenide vahele oli üritatud mingit lugu põimida. Parimal juhul on need ühendavad vahelülid naljakad, halvimal juhul tüütud. «Kiired ja vihased» seisab ju ka koos nelja-viie suurejoonelise ja kõiki tuntud füüsikaseadusi ignoreeriva hingematva märulistseeni peal. Neist viimane peab olema kõige hullumeelsem ja lõppema valgustusliku orgasmiga. Pingutasin märulistseenide interreegnumite ajal ajusid nii, et need hakkasid kõrvust välja pressima, et meelde jätta, kas seal ka midagi olulist toimus või huvitavat öeldi, aga ei suutnud. Ja siis tabas kõrvu järjekordne IMAXi kaliibris helilaine, mis ajud jälle ilusti oma kohale surus.Niisiis, kihutamine, kaklus, tulistamine, plahvatused ja selle vahele mõned mehiselt napid dialoogid. Just see kraam, mille pärast fännid sellele frantsiisile juba 2001. aastast saadik raha tassivad. Saalis istudes tekib tunne, nagu vaataks «Lõputut küünlapäeva», ainult erinevalt Harold Ramise südamlikust 1993. aasta komöödiast on «Kiired ja vihased» üsna üksluine. Seal pole ühtegi nii head rolli, kui Bill Murray «Küünlapäevas» teeb, ja kõigi kihutamisfilmide äravaatamine kestaks peaaegu ööpäeva.Siiski on filmis üks roll, mis jääb natuke paremini meelde ja paitab ka silma. Iga kangelane vajab vaenlast ning selles filmis kehastab Jason Momoa uimastikaupmehe poega Dante Reyest. Tema papaga õiendas Toretto jõuk arved 2011. aasta filmis ehk filmiuniversumis kümne aasta eest. Saabki täiteks vanu kaadreid kasutada, mõnisada tuhat dollarit jälle kokku hoitud.«Kiired ja vihased X» («Fast and Furious X»): rooli taha on lastud ka Jason Momoa.FilmikaaderMomoa tegelane vastandub selgelt ülejäänud kangelastele, kes on nii riietuse kui ka keelekasutuse poolest maskuliinsed musklis mühkamid, tööliste ja talupoegade, st rõhutud alamklassi esindajad. Nende kuvandit ei muuda ka see, et on edevate autodega kihutades miljoneid kokku ajanud. Dante seevastu, mis siis, et psühhopaat, kujutab endast peaaegu intellektuaali. Ta suudab koostada kiil- ja põimlauseid, kasutada värvikaid kujundeid ning valdab miimikat, millega emotsioone väljendada.Esteet on ta kindlasti. Värvitud sõrmeküüned, maitsekas silmameik, ohtralt ehteid. Stseen, kus ta ilmub võidusõidupaika lillas autos, ise sama tooni siidsärki kandes, tuletas meelde aega, kui Elion muutus Teliaks ja võttis kasutusele lilla logo. Siis oli netikommentaariumites hulganisti neid, kes vandusid, et ei suuda enam selle firma teenuseid kasutada, sest «lilla on pedede värv». Katoliiklikus Brasiilias kasvanud tegelaskuju nihilismi rõhutamiseks kavatseb ta Vatikani õhku lasta ja selles Toretto gängi süüdi lavastada.Kinomenu garanteeritud

Loomulikult samastavad «Kiirete ja vihaste» fännid end sajaprotsendiliselt kiilaka ja mehiselt sünge, varrukateta särgi abil musklis käsivarsi eksponeeriva Dom Torettoga, mitte selle androgüünse, petturliku pikajuukselise Dantega. Selles suhtes tuleb Dieselile au anda, ta on suutnud luua rolli, kes on suurem kui ta ise ja elab üle aja. Ka kõige parema tahtmise juures ei saaks ta mõnes intellektuaalset huvi äratavas filmis üles astuda. Toretto on alati võimsam kui Diesel. Teatud mööndustega kehtib see ka Jason Stathami kohta, kes selleski filmis kõrvalosa saab. Õnneks on temas mõningane jõhkardiloomus, mis lubab veidi sügavamaid tegelasi kehastada.«Kiired ja vihased X» («Fast and Furious X»): Vin Diesel oma kõige iseloomulikumas rollis.FilmikaaderSellest kõigest johtuvalt ennustan sellelegi filmile suurt publikuedu. Teatud seltskond võtab hulgakaupa ja suurel kiirusel osa Ülemiste linnakus toimuvatest poollegaalsetest kummipõletamise ja autodega eputamise neljapäevakutest. Meie kohalikud Dom Torettod ei jäta kinopiletit ostmata. Uut, seni veel avaldamata pealkirjaga filmi sellest sarjast näeme 2025. aastal.FILM

«Kiired ja vihased X» («Fast X»)Režissöör Louis Leterrier, osades Vin Diesel, Michelle Rodriguez, Charlize Theron, Jason Momoa, Rita Moreno, Helen Mirren jtLinastub alates 19. maist, kestus 2 tundi ja 21 minutit


Leedus puhkes valitsuskriis   Hüvitisteskandaali keskmesse sattunud haridusminister Jurgita Šiugždiniene teatas neljapäeval, et esitas peaminister Ingrida Šimonytele lahkumisavalduse. Leedu Kristlike Demokraatide Gabrielius Landsbergis teatas, et kutsub reedel kokku erakonna eestseisuse, mis kaalub, kas valitsus peaks tagasi astuma ja tuleks korraldada seimi ennetähtaegsed valimised.   Šiugždiniene esitas lahkumisavalduse pärast seda, kui avaliku elu tegelane Andrius Tapinas avaldas teabe, et Kaunase linnavalitsuse liikmena aastatel 2019-2020 ulatusid tema kulutused 13 800 euroni ning tekkis kahtlus vahendite kasutamise läbipaistvuses Kaunase linnavolikogus töötas ka teisi praegusi valitsuse liikmeid, kultuuriminister Simonas Kairys ja rahandusminister Gintare Skaiste. BNS-i käsutuses olevatest poliitikute endi omavalitsusele esitatud aruannetest on näha, et umbes kuue ja poole aasta jooksul ulatusid Kairyse kulud volikogus 35 100 euroni ja Skaistel umbes nelja aastaga 20 400 euroni. Välisminister Landsbergis teatas reedel, et kutsus kokku erakonna eestseisuse. "Lahendus võib olla ka selline. Ma ei välista ühtegi lahendust," vastas konservatiivide juht küsimusele, kas võidakse langetada valitsuse tagasiastumise otsus. "Ma ei näe, kuidas ühe ministri lahkumine muudaks olukorra läbipaistvamaks, kui täpselt sama on teinud umbes kaks kolmandikku parlamendiliikmetest," ütles Landsbergis.   Leedu opositsioon: Landsbergis blufib valitsuse tagasiastumisega  Leedu opositsioon nimetas reedel blufiks Landsbergise avaldust, et arutatakse valitsuse tagasiastumist. "See tähendab, et härra Landsbergis on nagu kaardipetis, kes blufib ja valetab avalikkusele. Sellega üritatakse meid suunata mujale, et saada tähelepanu kompromiteeritud ministritest eemale - see on vale ja riigilt väljapressimine. Kui mäletate, siis samasugune nagu väetiste skandaal," ütles endine peaminister Saulius Skvernelis, Demokraatliku Liidu Leedu Nimel esimees seimis ajakirjanikele. Ka Tööerakonna fraktsiooni esimees Andrius Mazuronis on veendunud, et konservatiivide juhtkond püüab selliste avaldustega petta, üritades varjata vallavolikogude rahakasutuse skandaaliga oma ebatõhusust. "Arvan, et tegelik põhjus on võimuliidu sisemine korraldamatus ja suutmatus edasi töötada. Või usk, et koalitsioonisisene otsustusprotsess takerdub üha enam," ütles Mazuronis BNS-ile. "See on katse lükata süü väidetavale rahaskandaalile," lisas Mazuronis. Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni juht Orinta Leipute ütles, et "praegune majanduslik ja geopoliitiline olukord ei sobi selliseks kaoseks." "Need skandaalid ja presidendi  poliitilise kultuuri osas kõrgele tõstetud latt, on selge, et võimupartei peaks olukorda hindama. Vaatame, kuidas käitub peaminister," ütles Leipute BNS-ile. Sotsiaaldemokraatide juhi Vilija Blinkevičiute sõnul selliste ettepanekutega Landsbergis kas dramatiseerib olukorda või väldib vastutust, mille valijad valitsusenamusele panevad. "See on andestamatu asi. Lapse kombel ust paugutades lahkumine on kõige lihtsam ja seda ei saa õigustada," ütles Blinkevičiute BNS-ile. Leedu Talurahva ja Roheliste Liidu juhi Ramūnas Karbauskise sõnul meenutab olukord pokkerimängija käitumist. "Nad blufivad. Ehk siis lauda käiakse mingid äärmuslikud ettepanekud – kas kõik või mitte midagi. Igal juhul on kolmas võimalus - vallandada kolm omavahel seotud ministrit, kellel oli muresid omavalitsustes arveldamisega, taaskäivitada valitsus ja püüda tööd jätkata," ütles Karbauskis.    					Toimetaja:  Karl Kivil    					Allikas:  BNS/Bloomberg