Politsei hoiatab: kelmid jäljendavad pankade veebilehtiViimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus jäljendatud pankade veebilehtede abil petetakse inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad kuni 120 000 euroni.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegemist uut liiki pettusega. „Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMS-i kui e-maili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,“ hoiatab Milenin.
Alates jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingu tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht. „Tegemist on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema. Üldiselt nendel järele tehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa. Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb. Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale mida tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot,“ selgitas politseinik.
Varasemalt oli Google otsingust leitav LHV panga nimel võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro.
Oluline info, mis tasub meelde jätta:
Sisene enda panka äppi kaudu või salvesta õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale.
Internetipanka sisselogimisel ei küsita mitte kunagi PIN 2 koodi – kui mõne „panga“ veebileht seda küsib, siis tegemist on petulehega.
Kontrolli alati veeblehe aadressi.
Esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.


Absurd: Tartu ringkonnakohtul pole niipea aega arutada Kajar Lemberi 9eurost juukselõikustEesti kohtusüsteem pole võimeline tänavu lõplikult otsustama, kas Kajar Lember võttis juuksurilt altkäemaksu või mitte.
Kajar Lemberi 9-eurose tasuta juukselõikuse kriminaalasi kestab juba üle seitsme aasta ja lõppu ei paista. Detsembris mõistis Tartu maakohus Lemberi juuksurilt altkäemaksu võtmise süüdistuses õigeks, kuid prokuratuur vaidlustas selle.
Nüüd teatas Tartu ringkonnakohus, et arutab Lemberi süüasja 15. novembril toimuval istungil. Varasem arutamine käib kohtul lihtsalt üle jõu.
Kohtunikud upuvad kriminaalasjadesse
„Tegemist on väga ebatavalise olukorraga,“ selgitas Ekspressile kohtu pressiesindaja Annett Kreitsman. „Üldiselt jääb apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest istungi korraldamiseni kuni mõni kuu.“
Mullu kulus Tartu ringkonnakohtus kriminaalasjade keskmiseks appellatsioonimenetluseks 88 päeva. Eelmisest aastast jäi jäägina lahendada 64 asja, millele on tänavu jaanuaris lisandunud üle 60 uue asja.
Tartu ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis töötab viis kohtunikku, kes sõna otseses mõttes upuvad töösse. Kohtuasju jagav IT-süsteem suunas Lemberi juukselõikuse lahendamiseks kohtunik Erkki Hirsnikule. Ta tegeleb peamiselt majandus- ja küberkuritegevuse asjadega.
„Kohtus on apellatsioonkaebuste korras mitmeid väga keerulisi ja mahukaid kriminaalasju,“ räägib Kreitsman. „Istungiaeg määratakse nii, et juba menetluses olevad asjad saaksid samuti mõistlikul ajal lahenduse.“
Ringkonnakohus sooviks palgata ummiku likvideerimiseks täiendava kohtuniku, kuid pole saanud selleks seni nõusolekut.
Juriidiliselt on kõik korrektne, sest seadus ei ütle, kui kiiresti apellatsiooni läbi vaatama peaks.
Prokuratuur soovib vähemalt juuksurit karistada
Lemberi juukselõikus on muutunud Eesti kõige kurioossemaks kriminaalasjaks. Juukselõikus toimus 15. detsembril 2015, kui tollane Tartu abilinnapea Kajar Lember külastas juuksur Tuuli Tiro salongi.
Politsei nägi pealt, kuidas Lember hakkas võtma taskust rahakotti. Tiro aga raha ei tahtnud ja nii jäi Lemberil soengu eest tasumata.
Lõuna ringkonnaprokuratuur esitas Lemberile süüdistuse altkäemaksu võtmises ja andis ta kohtu alla. Mullu 14. detsembril mõistis Tartu maakohus Lemberi ja Tiro õigeks.
Prokuratuur pöördus seepeale Tartu ringkonnakohtusse taotlusega kohtualused ikkagi süüdi mõista. Muuhulgas leiab prokuratuur, et kui Lember tõepoolest ei võtnud altkäemaksu, siis tuleks karistada juuksurit selle eest, et ta abilinnapeale altkäemaksu pakkus.
Kui ringkonnakohus arutab asja novembris ja teeb seejärel otsuse, saab seda omakorda vaidlustada riigikohtus. Seega on tõenäoline, et lõplik lahend Lemberi süüasjas ei jõustu enne 2024. aastat.
Lember kandideerib tänavu märtsis riigikogu valimistel sotside esinumbrina Tartu- ja Jõgevamaal. Riigikokku pääsemise korral on ta lubanud hakata tegelema õiguskaitsesüsteemis terve mõistuse juurutamisega.


Georg Malvius | Bitcoin – paljud teenisid, paljud kannatasid kahjuMõned aastad tagasi kuulasin rongis pealt kahe elegantselt rõivastatud ettevõtte juhi vestlust. Need mehed istusid otse minu ees ja rääkisid bitcoin'ist. Läksin õhinasse ja palusin, et nad seda mulle pikemalt selgitaksid.
Mehed soovitasid mul oma firmas arve avada. Investeering pidi olema väga turvaline ja ma pidin saama ohtralt raha. Aga minul on kombeks niipea, kui mul soovitatakse investeerida ja suurt kasumit teenida, kiiremas korras minekut teha. Niisiis jätsin investeerimata. Hiljem sain teada, et mõned inimesed teenisid kenasti, kuid paljud kandsid suurt kahjugi.
Bitcoin'i tutvustati 2008. aastal kui detsentraliseeritud käibevahendit, mis pole seotud ühegi keskpanga ega vahendajaga. Seda võib kasutajatele saata ja neilt vastu võtta osalejate võrdõiguslikus (peer-to-peer) võrgustikus, kus võrgusõlmed kontrollivad tehingu kehtivust ja salvestavad tehinguid plokiahelas. Bitcoin'i leiutaja(te) isikut ümbritseb saladusloor. Satoshi Nakamoto, kes 2008. aastal artikli „Bitcoin“ kirjutas, on pseudonüüm.
Keelatud valuuta
Bitcoin'i kasutati esimest korda 2010. aastal, umbes aasta pärast avatud lähtekoodiga tarkvarana avaldamist. Esimese krüptovaluutaga äritehingu tegi programmeerija Laszlo Hanyecz, kes ostis 10 000 bitcoin'i eest (mis täna on terve varandus) kaks Papa John'si pitsat. Sestsaadik on bitcoin'iga kaubeldud sadade miljonite eest. Esimesed suuremad tehingud leidsid aset mustal turul. Suurim neist oli Silk Roadi turg, kus kauplemisel kasutati ligi kümmet miljonit bitcoin'i. Hiina keelas krüptoraha ära, kuid hoolimata määrustest on fondid, firmad ja riigid seda valuutat lubanud.
Euroopas Liidus on bitcoin nüüdsel ajal tunnustatud. USA, Kanada ja Austraalia peavad seda finantsvaraks, mida saab maksustada. Jaapanis, Mehhikos ja Ühendkuningriigis on bitcoin seaduslik. El Salvador ja Kesk-Aafrika Vabariik on ainsad riigid maailmas, mis on kuulutanud bitcoin'i seaduslikuks maksevahendiks. Eestis on võimalik avada bitcoin'i arvet. Alžeerias, Bangladeshis, Hiinas, Egiptuses, Iraagis, Marokos, Nepalis, Kataris ja Tuneesias on bitcoin keelatud.
Kuid bitcoin'i ajaloos on olnud suuri skandaale, mille käigus kaotasid inimesed palju raha. 2010. aasta juulis rajas Jed McCaleb firma Mt Gox ning müüs selle 2011. aastal Jaapanis elavale prantsuse tarkvaraarendajale Mark Karpelés'le. 2013. aastaks toimus juba 70% kõigist maailma bitcoin'i tehingutest Mt Goxis. Kuid 20. juunil 2013 katkestas firma USA dollarite väljamaksed ning paar päeva hiljem andis Mt Gox Tokyos sisse pankrotikaitseavalduse. Kompanii oli kaotanud ligi 750 000 oma klientide bitcoin'i ning 100 000 enda oma – kokku 7% kõigist bitcoin'idest, mille väärtus oli toona umbes 473 miljonit dollarit.
Karpelès arreteeriti 2015. aasta augustis Jaapanis ning mõisteti 2019. aastal süüdi Mt Goxi bilansi võltsimises – seda 33,5 miljoni dollari mahus. Talle määrati karistuseks 30 kuud vabaduskaotust, mida ei pöörata täitmisele, kui ta ei pane uusi kuritegusid toime.
Teine skandaal oli 2014. aastal seotud USA firmaga Moopay, mille omanikud olid ettevõtted Moolah ja MintPal. Moopay kuulutas välja pankroti. Tema juht Alex Green väitis, et firmal oli sularaha otsa saanud ja ta pidi tehingud lõpetama. Kuid Alex Green oli tegelikult kauane netipettur Ryan Kennedy, kes tegutses ka selliste nimede all nagu Ryan Francis, Ryan Gentle jt. 2016. aastal vahistatud mees tunnistas, et ta oli varastanud bitcoin'ides kaks miljonit dollarit. Talle mõisteti 11aastane vabaduskaotus.
Värskeim skandaal on aga mullune. FTX (Futures Exchanges) paistis olevat vägev edulugu. Sam Bankman-Fried ehk SBF oli krüptomaailma paipoiss, unelmate krüptomiljardär. Ta oli oma krüpto-riskifondi asutamise ajal vaid 25aastane. Nimeka Massachusettsi tehnoloogiainstituudi matemaatikatudeng, visionäär, kes tahtis maailma parandada ja annetas puudustkannatajatele. Bankman-Fried tegi koostööd Ameerika Ühendriikide väärtpaberite ja börsitehingute komisjoniga, et koostada krüptovaluuta sektorit reguleeriva seadusandluse eelnõu ning lubas demokraatidele annetada miljard dollarit. Ta paistis läbi ja lõhki filantroobina.
Edukas äri või kaval skeem?
Bankman-Fried ostis USAs krüptovaluutasid, müüs neid Jaapanis kasumiga maha ning kordas seda seni, kui temast sai juhtiv riskifondimees. Inimesed hakkasid investeerima ja ta sai kuulsaks. Bankman-Fried oli nüüd 30aastane ja FTX oli suuruselt maailma teine krüptovaluutabörs. Kuid ühel päeval hakkasid ringlema kuulujutud, et FTX pole maksevõimeline. 6. novembril 2022 võtsid hoiustajad osa raha välja. Järgmistel päevadel tehingud katkesid. Bankman-Fried kirjutas Twitteris: „Keerasin kõik tuksi.“ Ta kaotas halbade investeeringute tagajärjel suurema osa rahast. FTX varises kokku. 11 miljardi dollari kohtuasjas, mille aktsionärid algatasid, on hagejateks näiteks Ameerika jalgpallitäht Tom Brady ning näitleja ja režissöör Larry David.
12. detsembril 2022, kui USAs oli Bankman-Friedi vastu esitatud rida kriminaalsüüdistusi, vahistati ta Bahama saartel ning anti Ühendriikidele välja. Häbistatud krüptomiljardär lasti 250 miljoni dollarise kautsjoni vastu vabaks, tingimusel, et ta jääb elama oma vanemate California koju. Praeguseks pole see lugu veel lõppenud, kuid nagu öeldakse helilooja John Kanderi ja laulusõnade autori Fred Ebbi muusikalis „Kabaree“:
„Raha paneb maailma pöörlema…
See kilin-kõlin on ainus,
mis maailma pöörlema paneb. Raha-raha-raha…“


Eesti jalgpalliliit kandis osa endiste treenerite töötasudest maksuparadiisi. Rootsi maksuamet esitas meestele suure rahanõudeVarjatud sissetulek, salajane pangakaart, maksed Araabia Ühendemiraatide ettevõtete kaudu, Eesti firmale kuuluv kinnisvara Hispaanias ja pangakonto Belize’is. Need on mõned punktid Rootsi maksuameti uurimistest, mis puudutavad Eesti koondise endist peatreenerit Magnus Pehrssoni ning tema abilisi Jesper Norbergi ja Jimmy Högbergi.
Rootsi maksuamet on juba mõnda aega neil kolmel silma peal hoidnud. Pärast vahetult enne jõule teatavaks tehtud otsuseid on selge, et maksuamet on esitanud kõigile kolmele suured maksenõuded, kirjutab Fotbollskanen.
2014. aastast 2016. aasta septembrini oli Magnus Pehrsson Eesti meeste jalgpallikoondise treener. Hiljem töötas temaga koos abitreener Jesper Norberg ja ajuti kuulus koosseisu ka füüsilise ettevalmistuse treener Jimmy Högberg. Uurimist alustati just ajal, mil Pehrsson, Norberg ja Högberg töötasid Eesti koondise juures, ehkki lõppotsused puudutavad nende siin veedetud aega vaid osaliselt. Pehrssonile ja Norbergile esitatud nõuded on seotud ka nende praeguse tööga Hispaania klubis Velez, kus mõlemad on ametis 2020. aastast saadik.
Erinevalt Norbergist ja Högbergist ei puuduta Pehrssoni Eesti jalgpalli liidust saadud tulu varjamine. Ent ta asutas 2015. aasta septembris Eesti ettevõtte Pehrsson Investment & Management OÜ, mis on investeerinud Hispaania kinnisvarasse.
Pehrsson on maksuhaldurile teatanud, et kavatses kodu välja üürida, sest tal endal polnud võimalik seal elada. Ta andis kahele üürifirmale ainuõiguse korterit PIM-i kaudu välja üürida. Ühtlasi on Pehrsson maksuametile tunnistanud, et peatus korteris kolm korda ka ise. Seetõttu leidis Rootsi maksuamet, et soovi korral saanuks Pehrsson seda kodu kasutada puhkekoduna. Rootsi seaduste järgi suurendas see tema sissetulekut 10 000 euro võrra, millelt makse ei makstud.
Eesti jalgpalli liit kandis raha maksuparadiisi
Norbergile maksuvõla tekitanud juhtum puudutab Eesti jalgpalli liidu tehtud makseid. Norberg ei teatanud maksuametile koondisetööst saadavast sissetulekust. Nüüd näitab maksuameti ülevaade, et Eesti jalgpalli liit maksis tema töö eest Araabia Ühendemiraatides asuvale ettevõttele. Ettevõte kannab nime Neda Holding Ltd ning selle asutaja ja omanik on Norberg ise.
Eesti jalgpalli liit tegi makseid veel Belize’i, mis on tuntud maksuparadiis. Makseid tehti ka Saksamaal asuvatele pangakontodele. Aga Norbergi sõnul ei võtnud ta Nedalt palka ega muid hüvitisi. Ta on Rootsi maksuametile väitnud, et Eestis tehtud töö tõi ettevõttele hoopis kulusid ja selle käsutuses olnud vahendid läksid kaduma, kui Belize’i keskpank 2018. aastal ettevõtet teenindanud panga sundlikvideeris.
Ent Norberg pole esitanud maksuametile ühtegi dokumenti, mis näitaks, et raha, mis Neda Eesti jalgpalli liidult sai, oli panga likvideerimise ajal Belize’i kontol. Sellepärast väidab maksuamet, et Eesti jalgpalli liidust teenitud tasu läks Norbergi enda taskusse. Pealegi elas Norberg Neda asutamise ajal Brasiilias ja maksuamet kahtlustab, et tal oli ka seal konto, kuhu Neda raha võidi edasi kanda.
„Maksuamet hindab, et olite Neda omanik kuni 2020. aastani ning ettevõtte allesjäänud vara on ettevõtte registrist kustutamisega tõenäoliselt teile üle läinud,“ seisab maksuameti otsuses.
Otsusest võib lugeda sedagi, et Neda on asutatud ajal, mil Norberg elas Brasiilias. Seetõttu peab Rootsi maksuamet usutavaks, et ta pääses ligi Brasiilias asuvale kontole, kust raha võis olla võetud.
Samuti pole Norberg esitanud dokumente, mis näitaksid, et Nedalt pole tehtud ülekandeid tema ega ta perekonna erakontodele, kirjutab maksuamet.
Ka kolmas treener skeemitas
Högbergi juhtumi uurimine lõpetati juba 2021. aasta sügisel ning sama aasta oktoobris langetati tema 2015., 2016. ja 2017. aasta sissetuleku kohta otsus. Just 2015. aasta sügisel asus Högberg tööle Eestis ja sai EJL-ist palka nii novembris kui ka detsembris. Maksuameti väitel kanti seda umbes 6000 euro väärtuses Högbergi Rootsi pangakontole, aga tema jättis summa deklareerimata.
Kui kahe esimese kuu palk oli kantud Högbergi Rootsi kontole, muutis ta Eesti jalgpalli liidult laekuvate maksete põhimõtet. 2016. ja 2017. aastal kanti tema tulud ettevõttele Jimmy Högberg Performance OÜ, mille ta maksuameti andmeil 2019. aastal maha müüs. See osaühing sai pidevalt Eesti jalgpalli liidult makseid, kuid aastaaruande järgi ei tehtud sealt seejärel ainsatki väljamakset.
Selle asemel läks raha teistele ettevõtetele, peamiselt kahele Leedu firmale. Nemad omakorda edastasid summad ettemaksetena pangakaartidega tegevale firmale. Rootsi maksuameti hinnangul kasutavad selliseid pangakaarte inimesed, kes soovivad oma rahaasjus jälgi segada.
Rootsi maksuameti uurimine näitab, et suurem osa kaardile kantud raha kasutati ära Örebros, kus Högberg elab. Kaardiga on makstud ka Küprose reisi eest ja Högberg on tasunud perekonnaliikmete lennupiletite eest. Peale selle on maksuamet tuvastanud, et Högberg võttis raha välja ja maksis kaardiga ka Dortmundis ja Londonis.
Maksuametit Högbergi seletused ei veennud. Leedu firmad kuulusid Rootsi maksuameti hinnangul kontserni, mille äriidee oli osutada Rootsi kodanikele ja ettevõtetele maksude vältimise teenust.
„Eesti jalgpalli liit sai aprillis 2022 Rootsi maksuametilt teate, et neil on Jesper Norbergi suhtes kahtlused, ning abistasime Rootsi maksuametit teabega, mis meil oli. Pehrssoni ja Högbergi kohta Eesti jalgpalli liidu käest midagi küsitud ei ole,“ kommenteeris Eesti jalgpalli liidu arendusjuht Mihkel Uiboleht.


OLE TEADLIK I Kelmid on kavalad! Alati tuleb hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avadaViimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus jäljendatud pankade veebilehtede abil petetakse inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad kuni 120 000 euroni.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegemist uut liiki pettusega. „Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMS-i kui e-maili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,“ hoiatab Milenin.
Foto: PPA
Alates jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingu tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht. „Tegemist on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema. Üldiselt nendel järele tehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa. Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb. Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale mida tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot,“ selgitas politseinik.
Foto: PPA
Varasemalt oli Google otsingust leitav LHV panga nimel võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro.
Oluline info, mis tasub meelde jätta:
Sisene enda panka äppi kaudu või salvesta õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale.
Internetipanka sisselogimisel ei küsita mitte kunagi PIN 2 koodi – kui mõne „panga“ veebileht seda küsib, siis tegemist on petulehega.
Kontrolli alati veeblehe aadressi.
Esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.


Ettevaatust: kurjategijad jäljendavad pankade veebilehtiPolitsei teatel on viimasel kolmel kuul sagenenud juhtumid, kus pankade jäljendatud veebilehtede abil petetakse inimestelt raha välja ning kahjud ulatuvad kuni 120 000 euroni.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegemist uut liiki pettusega. "Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMS-i kui e-maili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,“ rääkis Milenin.Alates jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingu tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes Coop Panga hästi järele tehtud koduleht."Tegemist on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema. Üldiselt nendel järele tehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa," rääkis Milenin."Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb. Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale mida tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot,“ lisas politseinik.Varasemalt oli Google otsingust leitav LHV panga nimel võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro.Milenini sõnul tuleks siseneda enda panka äppi kaudu või salvestada õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale. Internetipanka sisselogimisel ei küsita mitte kunagi PIN 2 koodi – kui mõne "panga“ veebileht seda küsib, siis tegemist on petulehega.Alati tuleks kontrollida veeblehe aadressi, sest esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.


Kai Rimmel: EKRE võit Riigikogu valimistel toob Eesti inimestele parema eluKandideerin Riigikogusse, et kaitsta Harju- ja Raplamaa inimeste huve, kelle töökus muutis siinsed vallad kogu Eestile silmapaistvalt ilusaks.
Seisan vastu Kaja Kallase ja Reformierakonna laastavale poliitikale ning kindlustan Eesti pered kodulähedaste koolidega, püsiva elektrivarustusega ja heade teedega.
Perekonda kavandatakse kogu eluks, kuid Reformierakonna valitsus planeerib perepoliitikat lühiajaliselt. Riigi juhid peavad andma endast kõik, et Eesti pere tunneks ennast kindlalt ja julgeks saada lapsi. EKRE annab meie peredele pikaajalise kindlustunde.
Veel halvemini mõjub, kui Kaja Kallase valitsus murrab noortele peredele antud lubadusi. Kui mõned aastad tagasi meelitati noori maale elama, siis nüüd tõmmatakse neil vaip jalge alt ära. Sulgetakse väikeseid koole ja lasteaedu, mis hävitab kogukonna elujõu. Kui inimesed on mitmeid aastaid investeerinud maakohas kodu rajamisse, siis infrastruktuuri sulgemine tähendab, et riik pettis neid. Eesti rahvusriik püsib üksnes tänu tugevale perekonnale.
Me ei saa lubada olukorra jätkumist, kus iga suurem tuulehoog ja lumesadu kustutab Tallinnast väljaspool tuhandetes kodudes valguse, ehkki nuumame riigile kuuluvat Eesti Energiat üha kasvava elektri hinna tõttu hiiglaslike summadega.
EKRE lubab, et Eesti pered võivad meie edu korral olla kindlad kodulähedastele koolidele, püsivale elektrivarustusele ja headele maanteedele. Meie täidame valijale antud lubadused.
Kartelliparteide juhtpoliitikud kindlustavad endale soodsat karjääri Brüsseli koridorides rahva arvelt. EKRE poolt hääletades teete lõpu silmakirjalikule ja valelikule poliitikale.
Harju- ja Raplamaa inimesed ootavad südame värinal järjekordse kaevandusettevõtja tulekut, kes soovib õitsva kodutanuma muuta tolmavaks karjääriks. Brüsseli asjameeste soositud Rail Balticu raudteetrassi ehitamine on lootusetult takerdunud, kuid maksumaksja raha pumbatakse soodesse kasutute viaduktide ehitamisesse. Valitsus teeskleb, justkui sooviks karjääride rajamisel teha koostööd valdadega ja kohalike inimestega, kuid lubadused osutuvad petlikuks.
Pole kindel, et meil jätkub maavarasid nii raudtee kui ka maantee suurprojektidele. Harju- ja Raplamaa elanikud vajavad ennekõike just korralikke teid. Isegi Euroopa Liit heidab ette, et Reformierakonna valitsus pole suutnud hakata riigile olulistes põhisuundades korralikke maanteid välja ehitama.
EKRE tõestas valitsuses olles, et majanduse elavdamiseks tuleb maksusid ja aktsiise julgelt langetada. Maksude alandamisest saab EKRE tähtis ülesanne, kui me moodustame valitsuse. Madalamate maksudega elavneb majandus, laekumised riigieelarvesse suurenevad, hinnad langevad ja rahvas tuleb toime ilma abirahadeta.
Praegu teised riigid langetavad meie ümber energia hindasid, kuid Kaja Kallase valitsus ei tee seda ja kaotame konkurentsivõimes.
Tunnen uhkust, et EKRE sai lahkuva Riigikogu volituste ajal võimaluse olla valitsuses ja mina töötada Riigikogus. Saime endid näidata tahtejõulise ja teovõimelise erakonnana. Mina sain kogemuse riigijuhtimise kitsaskohtadest ja sellest, mida teha, et elu Eestimaal paremaks muuta.
Ma olen pühendanud oma elu Eestimaa tuleviku paremaks. Soovin EKRE võitu, et teeksime lõpu poliitilisele korruptsioonile, valetamisele ja probleemide ees pea liiva alla peitmisele.
Riigikogus saab minu missiooniks jätkusuutlik, teaduspõhiselt juhitud areng, mis loob kasuliku majanduskeskkonna nii ettevõtjatele kui igale inimesele.
Riigikogus lähtun järgnevast:
·       Energiahinnad alla, et peatada rahva vaesumine.
·       Tagame riigi ja üksikisiku julgeoleku.
·       Luban tõde ja ausat riigijuhtimist.
·       Lähtun Põhiseadusest, mis kohustab meid kaitsma eesti keelt ja kultuuri.
·       Seisan traditsiooniliste pereväärtuste, noorte perede ja laste toetamise eest.
·       Võitlen, et iga eakas inimene võiks elada inimväärselt oma kodus.
·       Pingutan, et arstiabi muutuks igale inimesele kättesaadavaks.
·       Nõuan, et rahvas saaks ise valida presidenti.
·       Astun vastu massilisele ja ebaseaduslikule immigratsioonile.
Kai Rimmel, EKRE Volikogu liige, EKRE Naisühenduse esinaine, EKRE Jõelähtme osakonna esimees


Lugejakiri | Kadunud pensionisammas ja kasvanud võlad: ammune tuttav tõmbas püramiidskeemiga naise rahatuksPüramiidskeemi kaasatud naine jäi ilma on pensionisambast ja eneseuhkusest. Lisaks pettus ta inimestes ja suhetes.
Lõuna-Eestis elav Eeva oli pärast keerulisi aastaid koroonaviiruse ja piirangutega tundnud end natuke üksikuna.
Nii mõjus talle eriti kutsuvalt vana tuttav, kes ta sotsiaalmeedias endale sõbraks lisas.
„Tegu oli vana koolivennaga, kellega polnud aastaid suhelnud. Mõtlesin, et ongi ehk aeg meenutada olnut ja rääkida olevikust, tulevikust,“ oli Eeva alguses väga õnnelik.
Alguses oli suhtlus tagasihoidlik ja viidi teineteist senise eluga kurssi.
„Siis rääkis ta mulle, et tegeleb ühe äriga, mis vajab natuke investeeringut. Paarsada eurot pidi tema sõnul kuluma mul toidulisandite ostmisele, misjärel pidin ise otsima inimesi, kes veel tahaks osta. See koolivend oli käinud hiljuti ka mingi motivatsioonikoolitusel, mis oli tõenäoliselt väga tõhus, sest minu haaras ta väga sinna skeemi kaasa. Tol hetkel ei taibanud veel, et tegu on püramiidskeemiga,“ meenutab Eeva ja lisab: „Aga hiljem sain teada, et esimene liituja otsib omale karja lolle, kes hakkavad talle uusi lolle otsima, et keegi veel oma raha investeeriks ja säästud hea loba eest ära annaks.“
„Mina uskusin ja ootasin siiralt, et ta tahab minuga suhelda ja meie sõprust soojendada, aga pärast olin võlgades ja rahata,“ tunnistab Eeva.
„Ostsin temalt sadade eest tooteid, misjärel valiti ta suisa parimaks müüjaks. Sai käia reisil ja boonust. Mina sain teada, et tal on ka naine, misjärel tundsin end eriti petetuna. Aga ega ta ei jätnud, vaid iga kuu hakkas mulle enne kuu lõppu helistama. Ju ta ei saanud oma summasid täis. Nii ta siis tahtis enne kuupäeva kukkumist, et mina ostaks. Alguses ostsin, aga siis mingi hetk sain aru, et olen kõrini sees. Võtsin isegi oma II pensionisamba välja ja matsin selle skeemi alla. Isegi sugulastelt võtsin lõpuks võlgu. Ise olin rumal, väga rumal,“ tunnistab naine.
„Ma tahaks kõiki hoiatada, et kui järsku ilmuvad välja vanad tuttavad, siis tasub arvestada, et nad tahavad midagi kahtlast. Ei teki kellelgi ootamatult huvi, kui seda senini pole olnud. Mina pettusin ja sain petta, aga tahaks nüüd teisi taoliste pettuste eest hoiatada,“ rõhutab Eeva.


Rumeenia tüdrukud kirjeldasid kurikuulsa kupeldaja käitumismustrit ja lähenemisviisiDaria Gusa oli 16-aastane, kui temast 20 aastat vanem suunamudija ja suurejoonelises kupeldamisäris süüdistatav Andrew Tate talle privaatsõnumi saatis.«Sõnumis oli kirjas «Rumeenia tüdruk» koos maasikaemotikoniga,» ütles Gusa BBC-le. Ühendkuningriigi ülikoolis õppiv Gusa on tuntud Rumeenia poliitiku tütar ja tunneb ennast Tate’i sõnumeid avalikustades turvaliselt. «Minu profiililt oli ilmselge, et olime sel ajal keskkooliealised – isegi meie kooli nimi oli kontol välja toodud. Ma arvan, et ta püüdis teadmatuid tüdrukuid leida.»
«Eesmärk oli tüdrukutega tutvuda, käia paaril kohtingul, nendega magada, nende kvaliteeti testida, panna ta minusse armuma, nii et ta teeks kõike, mida ma ütlen, ja siis panna nad veebikaamera ette raha teenima,» uhkeldas Tate oma Instagrami-kontol eelmisel aastal.
Kahtlusalused võrgutavadki ohvreid kingituste ja lubadustega paremast elust välismaal, selgitas ELi politseiamet Europol. «Nii eemalduvad naised oma perekonnast, et otsida armastust ja uusi võimalusi teistes riikides.»
«Mulle meeldib Ida-Euroopa laialdasema korruptsioon tõttu,» kõneles Andrew Tate 2022. aastal veebisaates «The Fellas», lisades, et tema jaoks on Suurbritannia politseinike eitav suhtumine altkäemaksu isiklikult solvav.
«Sa ei saa istuda ja naisega puhtalt professionaalset ärisuhet ajada, see ei toimi,» õpetas Tate. «Kui sina selle tüdrukuga ei maga, teeb seda keegi teine. Ja see teine inimene hakkab teda sinu asemel kontrollima.» Tate lisas, et oli tüdrukuid sotsiaalmeediast otsides halastamatu.
«Lõpuks kõik need tibid lihtsalt istuvad mul kodus, igavlevad, on minusse täiesti armunud. Muidugi ei lähe nad majast välja. Nad ei tohi välja minna,» selgitas kupeldamises süüdistatav. «Kui sa minu kontrolli all oled, teen, mida tahan.»
Tate pakkus 49,99 dollari eest kuus ligipääsu koolitusele «Hustler’s University» («Sahkerdaja ülikool» – R. K. J.), mis tema väitel arendab osalejate kõrge sissetuleku teenimiseks vajalikke oskusi. Selle kuu alguses suletud «koolitusel» oli 127 000 tellijat, kirjutab The New York Times.
«On selge, et Tate on räpane tegelane,» hindas ajaleht Evening Standard. «Tema mõjuvõimu vastu võitlemiseks peame mõistma tema võlu: tema uhkeldav isiksus meelitab noori mehi ajal, mil ülejäänud sotsiaalmeedia nende enesehinnangut õõnestab.»
Rumeenial on suur probleem inimkaubandusega ning ametivõimud on asunud sellega tõsiselt tegelema, selgitas õigusekspert Laura Stefan BBC-le. Eelmisel aastal tegi riik piisavalt edusamme, et USA inimkaubanduse jälgimisnimekirjast pääseda, kuid aruandes korrati ka muret, et mitmed kohalikud ametnikud on ise inimkaubandusega seotud.


Halbade valikute valimiskompass lööb pildi klaariksÜle enam kui veerandsaja aasta pole mul riigikogu valimistega hullupööra tegemist. Täpsemalt, lehetoimetajana on tegemist ikka ja kodanikuna lähen valima, aga suurt karusselli vaatan kõrvalt, kirjutab arvamustoimetaja Andres Herkel.
Vana igiliikur Mark Soosaar seevastu põhjendas, et kandideerib taas, kuna sõja ajal ei tohi kõrvale jääda. Tundsin siis korra sisemist torget, et kuidas ma, palju noorem mees, ikkagi kõrval olen. Aga see oli korraks, sest panustada saab teisitigi.
Veel ütles Soosaar, et praegu on vaja rahvusliku ühtsuse valitsust. See on muidugi õige, või täpsemini, õige utoopiline ja seda teab Mark ise samuti. Sisepoliitika keeb omasoodu, sõda pole seda jahutanud. Valus elutunnetus ütleb, et see, mis on õige, ongi vahel utoopiline ja siis on vaja muid lahendusi otsida. Või siis tuleb oma tõe ja õigusega reaalpoliitikast päris kõrvale astuda.
Vahel leiab ebarealistlik poliitika väljundi mässu näol ega ole enam kaugeltki õige. Näiteks Brasiilia parlamendirünnak ja küsimus, kas või kui palju see sarnanes trumpistide Kapitooliumi-rünnakuga kahe aasta eest USAs. Erinevusi on siin ehk rohkem, kui algul paistab, aga suur ja üldistav ühisjoon on see, et säärased asjad juhtuvad ikka peamiselt kaheparteilistes ning lõhestunud valijaskonnaga riikides.
Me ei vaja ühtainsat, sügavale küntud vastasseisu, millest ei saa õieti keegi kõrvale jääda ja mis toidab kummagi poole fanaatikuid. Kui midagi sellist hakkabki tekkima, siis on Eestis vähemalt võimalik mitte valida äärmusi, vaid mõni mõõdukam, vähem agressiivne partei. Ühiskonna tervis püsib parem ja konfliktid ei plahvata nii teravalt.
Kunagi õpetas üks elukogenud sõber mind umbes nõnda: ära arva, et sind valitakse sellepärast, et sa oled nii hea – pigem otsib arukas inimene kõikidest kehvadest valikutest kõige vähem halba ja kui ta sind lõpuks toetab, siis ei tohi sa valmistada suurt pettumust. Seega tuleb otsida midagi, mis on kõige vähem halb – ja ma usun siiani, et see kaalutlus on sobiv valimiskompass.
Ära arva, et sind valitakse sellepärast, et sa oled nii hea – pigem otsib arukas inimene kõikidest kehvadest valikutest kõige vähem halba.

Soovitan säärast halbuse järgi mahaarvamise meetodit ka kõigile, kes kurdavad, et pole kedagi valida. Alati on ja alati tuleb otsida. Tolle kahtlusel põhineva meetodiga ei taha ma sugugi halvustada neid, kelle jaoks on poliitiline päriskodu püsivalt olemas ning kindel erakond ja kandidaat, keda valida, alati teada. Sellised inimesed on enamasti head idealistid. Kuid ma pean vajalikuks neid ühe ohu eest hoiatada.
Mäletan nimelt, kuidas üks ammune poliitikavedur tegi sügava sisuga nalja – käin ja käin kindlalt partei joone järgi, aga see joon, kuramus, vingerdab eest ära ja enam ei saa aru, kus ta asub. Igal juhul mitte seal, kus ta olema peab. Selline eksiolek võib tabada paljusid.
Mida ikkagi teha, kui sulle teoreetilise maailmavaate järgi sobiv erakond teeb selle vaatega kokkusobimatuid otsuseid? Takistab teadliku hämaga erakondade rahastamisreeglite korrastamist. Või on lihtsalt kaelani korruptsioonis. Mõni lahendab kognitiivse vastuolu sellega, et silmaklapid sulguvad ja parteil on alati õigus – asjaoludest sõltumata. Teine otsib uut poliitilist kodu. Kolmas pettub.
Igal juhul on kõige parem, kui valikuid on rohkem, kui et lihtsalt olukorraga leppida või poliitilise põlisvastase poolele üle minna. Näiteks leidub poliitilisel maastikul meelispartei number kaks. Tegusamad saavad kätt proovida aga päris uue erakonna loomisega. Eestis on see ikkagi võimalik – või vähemalt mitte lausvõimatu.
Ühesõnaga, jõuan oma arutlustes ikka ja jälle selle juurde, et meie tavapraktika, mis annab parlamendikohti 5–7 erakonnale, aitab ära hoida palju suuremaid hädasid kui see, et erakondi on palju ja riigikogus käib lehmakauplemine. See ei tähenda hoopiski, et meil on kõik hästi. Vastupidi, meie süsteemil on hulk kroonilisi tervisehädasid ja nende ravimisega ei tegele õieti keegi.
Käin ja käin partei joone järgi, aga see joon vingerdab eest ära ja enam ei saa aru, kus ta asub. Igal juhul mitte seal, kus ta olema peab.

Paari nädala eest hindas Postimees ekspertide abiga eri ministeeriumide eelmise aasta tööd. Kõrge hinnangu pälvisid sise-, välis- ja kaitseministeerium ehk valdkonnad, mis vältimatult pidid sõjale reageerima – aitama Ukrainat ja sealt saabuvaid sõjapõgenikke, kindlustama sisejulgeolekut ja riigikaitset. See näitab, et kui teisiti lihtsalt ei saa, siis me tegutseme ja oleme kriisi korral tõhusad.
Pilt on kurvem seal, kus sõja hingust pole nii teravalt tunda ning selle asemel mõjub ammune inerts. Pole võimalik olla tulemuslik, kui probleem jäetakse lahendamata, sest koalitsioonierakonnad on eri meelt ega otsigi kokkulepet. Samuti jääb tulemus kehvakeseks, kui viiakse ellu kellegi kinnisideeline valimislubadus – ja mitte sellepärast, et kõik seda toetavad, vaid sellepärast, et see on valitsuse püsimise hind ning nii kirjutati kunagi koalitsioonileppesse.
Kahjuks on meie poliitilisest debatist peaaegu täielikult välja pudenenud kõik see, mis oli oluline nn jääkeldriprotsessis ning viimati veel Vabaerakonna paremail päevil. Toona kutsuti seda demokraatiapaketiks, milles mõnikord leidus naiivseidki retsepte, kuid mis kokkuvõtlikult nõudis avatumat ja paremini tasakaalustatud poliitilist süsteemi.
Pean silmas erakondade rahastamist, valimisliitude õigusi, riigikogu liikmete sisulist vabastamist erakonna või fraktsiooni diktaadist – ja veel paljusid küsimusi. Ka uued erakonnad pole neid esile tõstnud. Aga just siin peitub üks poliitika hangumise peamine võti. Kümme aastat tagasi muutus see selgelt nähtavaks, räägiti kartellierakondadest ja toiduahelatest, aga nüüd on sellega lihtsalt lepitud.
Puudub valmisolek remontida väikseidki küsimusi, nagu näiteks riigikogu valimisringkondade ebaühtlane suurus, mis demograafilistel põhjustel ainult süveneb. Tallinn ja Harjumaa ju kasvavad, «väiksed» ringkonnad kaotavad mandaate.
Eelmiste riigikogu valimiste eel rääkis Jüri Raidla riigireformist, peaaegu kõik noogutasid, andsid kolm tilka verd ja allkirja, aga kus see nüüd on? Tõsi, ma arvan, et üks ühele võttes oli Raidla kava peaaegu sama utoopiline nagu Soosaare rahvusliku ühtsuse valitsus, aga kellelgi polnud julgust talle seda ütelda. Metatasandilt vaadates taotles temagi rohkem avatust ja uudseid lahendusi, mida aga hangunud kartellierakondade juhtimisel pole põhimõtteliselt võimalik saavutada.
Eesti poliitika vereringe võiks olla vähemalt sama kiire, nagu on Lätis. Poolte riigikogu liikmete vahetumine valimistel annaks natukenegi lootust, et ühiskonna ees seisvaid probleeme hakatakse teisiti lahendama – eeskätt teadmistepõhiselt ja vähem erakonnaegoismile tuginedes.
Saadikukandidaate saab rühmitada. Kõigepealt on vanad tegijad, kelle kasuks mängib staatus ja tuntus, kõrgem positsioon nimekirjas, samuti kampaaniaks vajalike ressursside parem kättesaadavus (osalt paraku ka riigiressurss, mida ei saa alati täpselt määratleda). Siin on vaja ära tunda nii kogemuste ja oskuste kaalukus kui ka see, et riigikogu rutiin pole entusiasmi halvanud, silm ikka veel särab. Kogemus annab olulise plussi vaid sel juhul, kui sellega kaasneb töötahe ja iseseisvus.
Teiseks pakuvad avalikkusele kõige enam huvi uued staarid – tihti endale mõnel muul elualal nime teinud «noviitsid». Ühtlasi on nendel kõige suurem oht lühikese karjääri järel Parnassilt alla prantsatada. Valija ees seisab aga raske valik ära arvata, kas muul alal tubli inimene otsib lihtsalt uusi elamusi või on tal poliitikale tõesti midagi olulist anda.
Kolmandaks osalevad kandidaadid, kel pole suurt lootust valituks osutuda, kuid kes tulevad välja ja näevad vaeva selleks, et kindlustada oma parteiliselt tagatud ametikohta – olgu see omavalitsuses, mõnikord ka parteikontoris või mõnes ministeeriumis. Selle groteskseim näide on Tallinna linnaametnike ja -sõltlaste kandideerimine Keskerakonna nimekirjas kohalikel valimistel.
Ustavusvannet ei anta mitte Reformierakonnale, Keskerakonnale või Helmedele, vaid Eesti Vabariigile. Siin on väga suur vahe.

Neljandat tüüpi kandidaadid on mõõduka tuntuse ja pigem keskmise häältesaagiga. Erinevalt eelmisest rühmast pole nad sõltlased, vaid ideeinimesed. Mõnikord riskivad nad erakonnale häälte kojutoomiseks isegi oma positsiooni või töökohaga. Meedia ja laiema avalikkuse tähelepanu nad eriti ei pälvi. Siiski kehastavad just nemad minu arvates maa soola või, ütleme, «Eesti poliitika soola» heas tähenduses.
Peale selle on muidugi need, kes endale pikaajalise sihiteadliku tööga poliitikas nime teevad, sealhulgas uute erakondade kaudu, lootes, et lõpuks nad võidavad niikuinii. Samuti esineb hulk erinevate tüübitunnustega või hoopis ebatüüpilisi kandidaate.
Ja veel. Valimistel kandideerimine on ikkagi auasi, ehkki meil seda sageli nii ei tajuta. President Alar Karise sõnum nõudlikkusest peaks laienema ka valija vastutusele; mõistagi ka kõigile kandidaatidele ja kõige enam valituks osutunutele. Viimaste roll on pikaajaline. Tuleb meeles pidada, et ustavusvannet ei anta mitte Reformierakonnale, Keskerakonnale või Helmedele, vaid Eesti Vabariigile. Siin on väga suur vahe.


Rumeenia tüdrukud kirjeldasid kurikuulsa kupeldaja käitumismustrit ja lähenemisviisiVÄLISMAA Daria Gusa oli 16-aastane, kui temast 20 aastat vanem suunamudija ja suurejoonelises kupeldamisäris süüdistatav Andrew Tate talle privaatsõnumi saatis.«Sõnumis oli kirjas «Rumeenia tüdruk» koos maasikaemotikoniga,» ütles Gusa BBC-le. Ühendkuningriigi ülikoolis õppiv Gusa on tuntud Rumeenia poliitiku tütar ja tunneb ennast Tate'i sõnumeid avalikustades turvaliselt. «Minu profiililt oli ilmselge, et olime sel ajal keskkooliealised - isegi meie kooli nimi oli kontol välja toodud. Ma arvan, et ta püüdis teadmatuid tüdrukuid leida.»«Eesmärk oli tüdrukutega tutvuda, käia paaril kohtingul, nendega magada, nende kvaliteeti testida, panna ta minusse armuma, nii et ta teeks kõike, mida ma ütlen, ja siis panna nad veebikaamera ette raha teenima,» uhkeldas Tate oma Instagrami-kontol eelmisel aastal.Kahtlusalused võrgutavadki ohvreid kingituste ja lubadustega paremast elust välismaal, selgitas ELi politseiamet Europol. «Nii eemalduvad naised oma perekonnast, et otsida armastust ja uusi võimalusi teistes riikides.»«Mulle meeldib Ida-Euroopa laialdasema korruptsioon tõttu,» kõneles Andrew Tate 2022. aastal veebisaates «The Fellas», lisades, et tema jaoks on Suurbritannia politseinike eitav suhtumine altkäemaksu isiklikult solvav.«Sa ei saa istuda ja naisega puhtalt professionaalset ärisuhet ajada, see ei toimi,» õpetas Tate. «Kui sina selle tüdrukuga ei maga, teeb seda keegi teine. Ja see teine inimene hakkab teda sinu asemel kontrollima.» Tate lisas, et oli tüdrukuid sotsiaalmeediast otsides halastamatu.«Lõpuks kõik need tibid lihtsalt istuvad mul kodus, igavlevad, on minusse täiesti armunud. Muidugi ei lähe nad majast välja. Nad ei tohi välja minna,» selgitas kupeldamises süüdistatav. «Kui sa minu kontrolli all oled, teen, mida tahan.»Tate pakkus 49,99 dollari eest kuus ligipääsu koolitusele «Hustler's University» («Sahkerdaja ülikool» - R. K. J.), mis tema väitel arendab osalejate kõrge sissetuleku teenimiseks vajalikke oskusi. Selle kuu alguses suletud «koolitusel» oli 127 000 tellijat, kirjutab The New York Times.«On selge, et Tate on räpane tegelane,» hindas ajaleht Evening Standard. «Tema mõjuvõimu vastu võitlemiseks peame mõistma tema võlu: tema uhkeldav isiksus meelitab noori mehi ajal, mil ülejäänud sotsiaalmeedia nende enesehinnangut õõnestab.»Rumeenial on suur probleem inimkaubandusega ning ametivõimud on asunud sellega tõsiselt tegelema, selgitas õigusekspert Laura Stefan BBC-le. Eelmisel aastal tegi riik piisavalt edusamme, et USA inimkaubanduse jälgimisnimekirjast pääseda, kuid aruandes korrati ka muret, et mitmed kohalikud ametnikud on ise inimkaubandusega seotud.Andrew ja Tristan Tate viibivad mõlemad Rumeenias vahi all. PHOTOS   OCTAV GANEA   SCANPIXRachel Kaare Juudas


Halbade valikute valimiskompassÜle enam kui veerandsaja aasta pole mul riigikogu valimistega hullupööra tegemist. Täpsemalt, lehetoimetajana on tegemist ikka ja kodanikuna lähen valima, aga suurt karusselli vaatan kõrvalt.Vana igiliikur Mark Soosaar seevastu põhjendas, et kandideerib taas, kuna sõja ajal ei tohi kõrvale jääda. Tundsin siis korra sisemist torget, et kuidas ma, palju noorem mees, ikkagi kõrval olen. Aga see oli korraks, sest panustada saab teisitigi.Veel ütles Soosaar, et praegu on vaja rahvusliku ühtsuse valitsust. See on muidugi õige, või täpsemini, õige utoopiline ja seda teab Mark ise samuti. Sisepoliitika keeb omasoodu, sõda pole seda jahutanud. Valus elutunnetus ütleb, et see, mis on õige, ongi vahel utoopiline ja siis on vaja muid lahendusi otsida. Või siis tuleb oma tõe ja õigusega reaalpoliitikast päris kõrvale astuda.Vahel leiab ebarealistlik poliitika väljundi mässu näol ega ole enam kaugeltki õige. Näiteks Brasiilia parlamendirünnak ja küsimus, kas või kui palju see sarnanes trumpistide Kapitooliumi-rünnakuga kahe aasta eest USAs. Erinevusi on siin ehk rohkem, kui algul paistab, aga suur ja üldistav ühisjoon on see, et säärased asjad juhtuvad ikka peamiselt kaheparteilistes ning lõhestunud valijaskonnaga riikides.Me ei vaja ühtainsat, sügavale küntud vastasseisu, millest ei saa õieti keegi kõrvale jääda ja mis toidab kummagi poole fanaatikuid. Kui midagi sellist hakkabki tekkima, siis on Eestis vähemalt võimalik mitte valida äärmusi, vaid mõni mõõdukam, vähem agressiivne partei. Ühiskonna tervis püsib parem ja konfliktid ei plahvata nii teravalt.Kunagi õpetas üks elukogenud sõber mind umbes nõnda: ära arva, et sind valitakse sellepärast, et sa oled nii hea - pigem otsib arukas inimene kõikidest kehvadest valikutest kõige vähem halba ja kui ta sind lõpuks toetab, siis ei tohi sa valmistada suurt pettumust. Seega tuleb otsida midagi, mis on kõige vähem halb - ja ma usun siiani, et see kaalutlus on sobiv valimiskompass.Soovitan säärast halbuse järgi mahaarvamise meetodit ka kõigile, kes kurdavad, et pole kedagi valida. Alati on ja alati tuleb otsida. Tolle kahtlusel põhineva meetodiga ei taha ma sugugi halvustada neid, kelle jaoks on poliitiline päriskodu püsivalt olemas ning kindel erakond ja kandidaat, keda valida, alati teada. Sellised inimesed on enamasti head idealistid. Kuid ma pean vajalikuks neid ühe ohu eest hoiatada.Mäletan nimelt, kuidas üks ammune poliitikavedur tegi sügava sisuga nalja - käin ja käin kindlalt partei joone järgi, aga see joon, kuramus, vingerdab eest ära ja enam ei saa aru, kus ta asub. Igal juhul mitte seal, kus ta olema peab. Selline eksiolek võib tabada paljusid.Mida ikkagi teha, kui sulle teoreetilise maailmavaate järgi sobiv erakond teeb selle vaatega kokkusobimatuid otsuseid? Takistab teadliku hämaga erakondade rahastamisreeglite korrastamist. Või on lihtsalt kaelani korruptsioonis. Mõni lahendab kognitiivse vastuolu sellega, et silmaklapid sulguvad ja parteil on alati õigus - asjaoludest sõltumata. Teine otsib uut poliitilist kodu.Kolmas pettub.Igal juhul on kõige parem, kui valikuid on rohkem, kui et lihtsalt olukorraga leppida või poliitilise põlisvastase poolele üle minna. Näiteks leidub poliitilisel maastikul meelispartei number kaks. Tegusamad saavad kätt proovida aga päris uue erakonna loomisega. Eestis on see ikkagi võimalik - või vähemalt mitte lausvõimatu.Ühesõnaga, jõuan oma arutlustes ikka ja jälle selle juurde, et meie tavapraktika, mis annab parlamendikohti 5-7 erakonnale, aitab ära hoida palju suuremaid hädasid kui see, et erakondi on palju ja riigikogus käib lehmakauplemine. See ei tähenda hoopiski, et meil on kõik hästi. Vastupidi, meie süsteemil on hulk kroonilisi tervisehädasid ja nende ravimisega ei tegele õieti keegi.Paari nädala eest hindas Postimees ekspertide abiga eri ministeeriumide eelmise aasta tööd.Kõrge hinnangu pälvisid sise-, välis- ja kaitseministeerium ehk valdkonnad, mis vältimatult pidid sõjale reageerima - aitama Ukrainat ja sealt saabuvaid sõjapõgenikke, kindlustama sisejulgeolekut ja riigikaitset. See näitab, et kui teisiti lihtsalt ei saa, siis me tegutseme ja oleme kriisi korral tõhusad.Pilt on kurvem seal, kus sõja hingust pole nii teravalt tunda ning selle asemel mõjub ammune inerts. Pole võimalik olla tulemuslik, kui probleem jäetakse lahendamata, sest koalitsioonierakonnad on eri meelt ega otsigi kokkulepet. Samuti jääb tulemus kehvakeseks, kui viiakse ellu kellegi kinnisideeline valimislubadus - ja mitte sellepärast, et kõik seda toetavad, vaid sellepärast, et see on valitsuse püsimise hind ning nii kirjutati kunagi koalitsioonileppesse.Kahjuks on meie poliitilisest debatist peaaegu täielikult välja pudenenud kõik see, mis oli oluline nn jääkeldriprotsessis ning viimati veel Vabaerakonna paremail päevil. Toona kutsuti seda demokraatiapaketiks, milles mõnikord leidus naiivseidki retsepte, kuid mis kokkuvõtlikult nõudis avatumat ja paremini tasakaalustatud poliitilist süsteemi.Pean silmas erakondade rahastamist, valimisliitude õigusi, riigikogu liikmete sisulist vabastamist erakonna või fraktsiooni diktaadist - ja veel paljusid küsimusi. Ka uued erakonnad pole neid esile tõstnud. Aga just siin peitub üks poliitika hangumise peamine võti. Kümme aastat tagasi muutus see selgelt nähtavaks, räägiti kartellierakondadest ja toiduahelatest, aga nüüd on sellega lihtsalt lepitud.Puudub valmisolek remontida väikseidki küsimusi, nagu näiteks riigikogu valimisringkondade ebaühtlane suurus, mis demograafiliste! põhjustel ainult süveneb. Tallinn ja Harjumaa ju kasvavad, «väiksed» ringkonnad kaotavad mandaate.Eelmiste riigikogu valimiste eel rääkis Jüri Raidla riigireformist, peaaegu kõik noogutasid, andsid kolm tilka verd ja allkirja, aga kus see nüüd on? Tõsi, ma arvan, et üks ühele võttes oli Raidla kava peaaegu sama utoopiline nagu Soosaare rahvusliku ühtsuse valitsus, aga kellelgi polnud julgust talle seda ütelda. Metatasandilt vaadates taotles temagi rohkem avatust ja uudseid lahendusi, mida aga hangunud kartellierakondade juhtimisel pole põhimõtteliselt võimalik saavutada.Eesti poliitika vereringe võiks olla vähemalt sama kiire, nagu on Lätis. Poolte riigikogu liikmete vahetumine valimistel annaks natukenegi lootust, et ühiskonna ees seisvaid probleeme hakatakse teisiti lahendama - eeskätt teadmistepõhiselt ja vähem erakonnaegoismile tuginedes.Saadikukandidaate saab rühmitada. Kõigepealt on vanad tegijad, kelle kasuks mängib staatus ja tuntus, kõrgem positsioon nimekirjas, samuti kampaaniaks vajalike ressursside parem kättesaadavus (osalt paraku ka riigiressurss, mida ei saa alati täpselt määratleda). Siin on vaja ära tunda nii kogemuste ja oskuste kaalukus kui ka see, et riigikogu rutiin pole entusiasmi halvanud, silm ikka veel särab. Kogemus annab olulise plussi vaid sel juhul, kui sellega kaasneb töötahe ja iseseisvus.Teiseks pakuvad avalikkusele kõige enam huvi uued staarid - tihti endale mõnel muul elualal nime teinud «noviitsid». Ühtlasi on nendel kõige suurem oht lühikese karjääri järel Parnassilt alla prantsatada. Valija ees seisab aga raske valik ära arvata, kas muul alal tubli inimene otsib lihtsalt uusi elamusi või on tal poliitikale tõesti midagi olulist anda.Kolmandaks osalevad kandidaadid, kel pole suurt lootust valituks osutuda, kuid kes tulevad välja ja näevad vaeva selleks, et kindlustada oma parteiliselt tagatud ametikohta - olgu see omavalitsuses, mõnikord ka parteikontoris või mõnes ministeeriumis. Selle groteskseim näide on Tallinna linnaametnike ja -sõltlaste kandideerimine Keskerakonna nimekirjas kohalikel valimistel.Neljandat tüüpi kandidaadid on mõõduka tuntuse ja pigem keskmise häältesaagiga. Erinevalt eelmisest rühmast pole nad sõltlased, vaid ideeinimesed. Mõnikord riskivad nad erakonnale häälte kojutoomiseks isegi oma positsiooni või töökohaga. Meedia ja laiema avalikkuse tähelepanu nad eriti ei pälvi. Siiski kehastavad just nemad minu arvates maa soola või, ütleme, «Eesti poliitika soola» heas tähenduses.Peale selle on muidugi need, kes endale pikaajalise sihiteadliku tööga poliitikas nime teevad, sealhulgas uute erakondade kaudu, lootes, et lõpuks nad võidavad niikuinii. Samuti esineb hulk erinevate tüübitunnustega või hoopis ebatüüpilisi kandidaate.Ja veel. Valimistel kandideerimine on ikkagi auasi, ehkki meil seda sageli nii ei tajuta. President Alar Karise sõnum nõudlikkusest peaks laienema ka valija vastutusele; mõistagi ka kõigile kandidaatidele ja kõige enam valituks osutunutele. Viimaste roll on pikaajaline. Tuleb meeles pidada, et ustavusvannet ei anta mitte Reformierakonnale, Keskerakonnale või Helmedele, vaid Eesti Vabariigile. Siin on väga suur vahe."Ära arva, et sind valitakse sellepärast, et sa oled nii hea - pigem otsib arukas inimene kõikidest kehvadest valikutest kõige vähem halba."ANDRES HERKEL


Bitcoin - paljud teenisid, paljud kannatasid kahjuMõned aastad tagasi kuulasin rongis pealt kahe elegantselt rõivastatud ettevõtte juhi vestlust. Need mehed istusid otse minu ees ja rääkisid bitcoin'ist. Läksin õhinasse ja palusin, et nad seda mulle pikemalt selgitaksid.Mehed soovitasid mul oma firmas arve avada. Investeering pidi olema väga turvaline ja ma pidin saama ohtralt raha. Aga minul on kombeks niipea, kui mul soovitatakse investeerida ja suurt kasumit teenida, kiiremas korras minekut teha. Niisiis jätsin investeerimata. Hiljem sain teada, et mõned inimesed teenisid kenasti, kuid paljud kandsid suurt kahjugi.Bitcoin'i tutvustati 2008. aastal kui detsentraliseeritud käibevahendit, mis pole seotud ühegi keskpanga ega vahendajaga. Seda võib kasutajatele saata ja neilt vastu võtta osalejate võrdõiguslikus (peer-to-peer) võrgustikus, kus võrgusõlmed kontrollivad tehingu kehtivust ja salvestavad tehinguid plokiahelas. Bitcoin'i leiutaja(te) isikut ümbritseb saladusloor. Satoshi Nakamoto, kes 2008. aastal artikli „Bitcoin“ kirjutas, on pseudonüüm.Keelatud valuutaBitcoin'i kasutati esimest korda 2010. aastal, umbes aasta pärast avatud lähtekoodiga tarkvarana avaldamist. Esimese krüptovaluutaga äritehingu tegi programmeerija Laszlo Hanyecz, kes ostis 10 000 bitcoin'i eest (mis täna on terve varandus) kaks Papa John'si pitsat. Sestsaadik on bitcoin'iga kaubeldud sadade miljonite eest. Esimesed suuremad tehingud leidsid aset mustal turul. Suurim neist oli Silk Roadi turg, kus kauplemisel kasutati ligi kümmet miljonit bitcoin'i. Hiina keelas krüptoraha ära, kuid hoolimata määrustest on fondid, firmad ja riigid seda valuutat lubanud.Euroopas Liidus on bitcoin nüüdsel ajal tunnustatud. USA, Kanada ja Austraalia peavad seda finantsvaraks, mida saab maksustada. Jaapanis, Mehhikos ja Ühendkuningriigis onbitcoin seaduslik. El Salvador ja Kesk-Aafrika Vabariik on ainsad riigid maailmas, mis on kuulutanudbitcoin'i seaduslikuks maksevahendiks. Eestis on võimalik avada bitcoin'iarvet. Alžeerias, Bangladeshis, Hiinas, Egiptuses, Iraagis, Marokos, Nepalis, Kataris ja Tuneesias on bitcoin keelatud.Kuid bitcoin'i ajaloos on olnud suuri skandaale, mille käigus kaotasid inimesed palju raha. 2010. aasta juulis rajas Jed McCaleb firma Mt Gox ning müüs selle 2011. aastal Jaapanis elavale prantsuse tarkvaraarendajale Mark Karpelés'le. 2013. aastaks toimus juba 70% kõigist maailma bitcoin'i tehingutest Mt Goxis. Kuid 20. juunil 2013 katkestas firma USA dollarite väljamaksed ning paar päeva hiljem andis Mt Gox Tokyos sisse pankrotikaitseavalduse. Kompanii oli kaotanud ligi 750 000 oma klientide bitcoin'i ning 100 000 enda oma - kokku 7% kõigist bitcoin'idest, mille väärtus oli toona umbes 473 miljonit dollarit.Karpelès arreteeriti 2015. aasta augustis Jaapanis ning mõisteti 2019. aastal süüdi Mt Goxi bilansi võltsimises - seda 33,5 miljoni dollari mahus. Talle määrati karistuseks 30 kuud vabaduskaotust, mida ei pöörata täitmisele, kui ta ei pane uusi kuritegusid toime.Teine skandaal oli 2014. aastal seotud USA firmaga Moopay, mille omanikud olid ettevõtted Moolah ja MintPal. Moopay kuulutas välja pankroti. Tema juht Alex Green väitis, et firmal oli sularaha otsa saanud ja ta pidi tehingud lõpetama. Kuid Alex Green oli tegelikult kauane netipettur Ryan Kennedy, kes tegutses ka selliste nimede all nagu Ryan Francis, Ryan Gentle jt. 2016. aastal vahistatud mees tunnistas, et ta oli varastanud bitcoin'ides kaks miljonit dollarit. Talle mõisteti 11aastane vabaduskaotus.Värskeim skandaal on aga mullune. FTX (Futures Exchanges) paistis olevat vägev edulugu. Sam Bankman-Fried ehk SBF oli krüptomaailma paipoiss, unelmate krüptomiljardär. Ta oli oma krüpto-riskifondi asutamise ajal vaid 25aastane. Nimeka Massachusettsi tehnoloogiainstituudi matemaatikatudeng, visionäär, kes tahtis maailma parandada ja annetas puudustkannatajatele. Bankman-Fried tegi koostööd Ameerika Ühendriikide väärtpaberite ja börsitehingute komisjoniga, et koostada krüptovaluuta sektorit reguleeriva seadusandluse eelnõu ning lubas demokraatidele annetada miljard dollarit. Ta paistis läbi ja lõhki filantroobina.Edukas äri või kaval skeem?Bankman-Fried ostis USAs krüptovaluutasid, müüs neid Jaapanis kasumiga maha ning kordas seda seni, kui temast sai juhtiv riskifondimees. Inimesed hakkasid investeerima ja ta sai kuulsaks. Bankman-Fried oli nüüd 30aastane ja FTX oli suuruselt maailma teine krüptovaluutabörs. Kuid ühel päeval hakkasid ringlema kuulujutud, et FTX pole maksevõimeline. 6. novembril 2022 võtsid hoiustajad osa raha välja. Järgmistel päevadel tehingud katkesid. Bankman-Fried kirjutas Twitteris: „Keerasin kõik tuksi.“ Ta kaotas halbade investeeringute tagajärjel suurema osa rahast. FTX varises kokku. 11 miljardi dollari kohtuasjas, mille aktsionärid algatasid, on hagejateks näiteks Ameerika jalgpallitäht Tom Brady ning näitleja ja režissöör Larry David.12. detsembril 2022, kui USAs oli Bankman-Friedi vastu esitatud rida kriminaalsüüdistusi, vahistati ta Bahama saartel ning anti Ühendriikidele välja. Häbistatud krüptomiljardär lasti 250 miljoni dollarise kautsjoni vastu vabaks, tingimusel, et ta jääb elama oma vanemate California koju. Praeguseks pole see lugu veel lõppenud, kuid nagu öeldakse helilooja John Kanderi ja laulusõnade autori Fred Ebbi muusikalis „Kabaree“:„Raha paneb maailma pöörlema... See kilin-kõlin on ainus, mis maailma pöörlema paneb. Raha-raha-raha...“Bitcoin'i leiutaja(te) isikut ümbritseb saladusloor. Satoshi Nakamoto, kes 2008. aastal artikli „Bitcoin"kirjutas, on pseudonüüm.GEORG MALVIUS, lavastaja


Armastuse kerjamine: nii kui mehe sissetulek kadus, oli ka naise «suur armastus» kui peoga pühitudArmastuse kerjamine – mis see on? Mees, kes ostab naise armastust. Naine, kes valetab ja manipuleerib, et meeldida. Oi kui palju erinevaid armastuse kerjamise viise on meie hulgas kasutusel, need on väga tavalised! «No mina küll seda ei tee!» Enamikule meeldib enesekaitseks seda kuulutada. Kuid vaatame veidi lähemalt ja selgub – teeme küll. Kust ma tean? Minul endal oli kerjamine nii käpas, et mul oli selles lausa must vöö!
Y

Naistejutud 279 Kas ka sina kerjad armastust?

Kuid enam ma seda ei tee ja nii uskumatu, kui see ka pole – armastust on mu elus palju-palju rohkem. Enamik inimesi kerjab armastust ühel või teisel moel ja just see on peamine põhjus, miks me seda ei saa. Nõu annab enesearengu teejuht Eeva-Liisa Vahtra.
Leia siit 2022. aasta parimad episoodid!
Millesse mehed armuvad? Pepu, büsti ja pikkade jalgadega polegi midagi peale hakata...

Lood elust

Mees, kes püüab armastust osta. Naise ära ostmine ilusate kingituste, luksuslike puhkuste, üllatuste, romantiliste õhtusöökide ja ka ilusate sõnadega. Mis iganes on see «kaup», mida naisele pakute, sisu on sama. Ja tulemus on samuti alati sama – sa ei saa sel moel armastust. Lühikeses perspektiivis võib see naine teha kalkulatsiooni, et see on talle siiski kasulik, ja tulla mänguga kaasa. Mida mees ei näe, on partneri pidev siseheitlus – tehingu osana peab ta teesklema tundeid, mida tegelikult ei tunne. Justkui kaunitar peaks koletisega magama.
Mees aga soovib endale õnne – tundub ju, et ta suutis oma unistuste naise endale võita! Kuid tegelikult ei saa mitte kellegi armastust osta. Naine tegelikult ei taha sind, ta ei armasta sind, aga need hüved, mida sa pakud, on lihtsalt ärgitanud tema ahnust sel määral, et ta nõustub selle diiliga. Mehed võivad uskuda, mida neile räägitakse ja näidatakse, aga varem või hiljem tajuvad nad ikkagi, et asi pole õige. Igaüks saab viimaks aru, kas sind armastatakse sinu enda pärast või sa oled lihtsalt hüvede tooja.
«Ma olen seda ka ise kogenud ühes suhtes,» selgitab Eeva-Liisa Vahtra. «Seal on alateadlik mäng, ära ostmine. Aga sa ikkagi pärast näed, et igal asjal on hind. «Näe, ma andsin sulle selle, aga sa ei vasta minu ootustele.» See on ikka väga jama.»
Liigub ka legende, et piiramatute materiaalsete vahenditega inimesed võivad olla paadunud, isekad ja arvata, et neil ongi õigus kogu maailm ära osta. «Mina arvan, et nad ei ole,» vaidleb Kristinka vastu. «Kõik inimesed on hinge poolest üsna inimlikud. Lihtsalt nemad aktsepteerivad niisugust meetodit armastust saada ja kõige kurvem on see, et lühikeses ajaperspektiivis elu ka näitab sulle, et see töötab.»
Kuid armastuse ostja ei saa kunagi hingerahu. Sest sügaval südames ta teab, et peab suhte eest pidevalt maksma. Mis saab siis, kui eelis või see, millega sa seda armastust ostad, ära kaob? Selliseid näiteid on küll ja küll. Pealtnäha on suhe imeilus. Korraga kaotab mees majandusliku kindluse ja silmapilk on ka naine läinud. Ja siis saab ka kõige kergeusklikum mees asjast aru: «Oot, aga ta enne ju nii väga armastas...» Ei, ta ei armastanud sind kunagi! Pani peale sobiva plaadi, rääkis kõike, mida sa kuulda tahtsid, müüs kõike seda, mida sa ostsid. Kuid see naine polnud kunagi südamega suhtesse investeerinud.
Mis iganes valedel alustel loodud suhe, kus puudub tegelik puhas armastus, laguneb kohe, kui valed motiivid koos olemiseks ära kukuvad.
Oleks ebaõiglane väita, et iga mees, kes soovib võtta materiaalset vastutust, oleks kohe suhte ostja. Kõik sõltub konkreetsest loost, lähedusest ja kokkulepetest.
Loe ka seda: Ühe suhte purunemise lugu: «Ma ei tahtnud olla asi!»
Vahel võib ostetud suhe ka toimida. Kui mõlemad on lahti ühendatud sellest, mida päriselt tunnevad ja vajavad, kumbki ei oska armastada ja rahulduvad tehinguga. Siis võivad partnerid isegi rahulolu kogeda. Tingimusel, et kumbki endaga sügavamat sidet ei otsi, sest nii kui seda teha, avanevad ka silmad.
See on oluline mõtlemise koht – kui sarnase mustriga lood kipuvad minema kõik sama rada, kas on siis arukas loota, et sinu armastuse ostmine kuidagi paremini lõpeb?
Naine, kes valetab, et sobida. Mees ei suuda esmalt oma õnne uskuda – korraga on ta leidnud naise, kes tõesti on tema unistuste naine! Nagu kaks südant ja üks hing, kaunitar on temaga kõiges ühel nõul. Nende huvid, vaated, unistused on nii-nii sarnased! Kuidas see võimalik on? Ei olegi. «Me valetame,» ütleb Eeva-Liisa otsekoheselt. «Naistena me liiga tihti manipuleerime ja kanname erinevaid maske selleks, et sobida. Me ei julge näidata oma haavatavust ja tegelikke tundeid. Me ei räägi kunagi seda, mida me päriselt tunneme. Selleks, et kohanduda teise ootusega.» Manipuleerimist on raske ära tunda, sest seda tehes me petame nii kaaslast kui ennast – valetame ka endale, et me ei manipuleeri. Ja kui kaaslane tõe ära tunneb, eitame eriti tuliselt!
Kuula ka seda! Marju Karin: «Ärge muutke ennast odavamaks kui tegelikult olete!»
«Seal tuleks vaadata endasse,» soovitab terapeut. «Miks ma midagi teen? Kas see on asi, mida ma ise tegelikult tunnen ja tahan teha, mis tuleb minust? Või see tuleb sellest, et ma tahan meeldida ja vastata teise ootusele. Vajadusi saab otse väljendada, aga see ei ole kahjuks tavaline.»
Mida me tegelikult teeme, kui manipuleerime ja mängime kedagi, kes me tegelikult ei ole? Anname oma jõu ära. Ning elame kellegi teise elu, mitte iseenda oma.
Südametemurdja, keda kõik naised tahavad. Elumees, kes ei suuda aktsepteerida ühe naise armastust, temale on vaja kõikide naiste tähelepanu. Tal on kogu aeg vajadus olla nähtav, vajadus, et teda märgatakse, kiidetakse ja talle aplodeeritakse. Mis on tema täitmata vajadus? Inimene võib otsida armastust, lähedust ja turvatunnet, kuid sellise käitumisega ta välistab just selle, mida ise kõige rohkem vajab. Miks? Tema hirm läheduse ees on sedavõrd suur. Suutmatus ennast siduda ja pidev põgenemine järgmisse suhtesse või suhete paljususse võib olla eriti kartliku südame kaitsemüür. Võib öelda, et vaata, kus hoolimatu mees, ja vaata, kui palju murtud südameid. Ise on ta tegelikult samasugune murtud süda – inimene, kes ei julge sügavalt armastada, kes on saanud elus kuidagipidi pihta. Ja pinnapealse flirdi ajutine «võidurõõm» kahjuks ehtsat asja ei asenda ning pikalt ei toida.
Loe ka seda: «Mul oli tohutu hirm suud lahti teha!» Siis võtsin riski ja juhtus midagi uskumatut
Ärinaine, kes läheb läbi elu nagu nuga läbi või. Ta on niivõrd tugev, saab kõigega hakkama ja tal pole ainsatki nõrkust. Kas on võimalik nõrkusteta inimene? Muidugi ei ole. See on tohutu kompensatsiooniahel, mida rõhutatud tugevus, saavutamisvajadus ja võimuiha maskeerib. Ta peab kõiges kõike ise tegema, võib-olla ta ei suuda isegi delegeerida, sest tal on vaja igal pool rõhutada: «Mina tegin!» Sageli on tal ka usalduse probleem, tal on väga raske anda asju üle või kontrolli käest. Mis võib selle loo varjus peituda? Väike tüdruk, kes nii väga tahtis oma isa tähelepanu, aga ei saanud. Nii ta pettus ja solvus kogu meessoo peale. See on uskumatu, kuidas me näitame maailmale kõike muud, et varjata päris asja. Mida võimendatum on kompenseeriv ja maskeeriv käitumine, seda suurem on sisemine haavatavus, ebakindlus ja hirm. «Hästi hea oleks oma erinevaid osi tundma õppida, aktsepteerida ja integreerida,» soovitab terapeut. «Teadvustamata osad endast võtavad alateadlikult juhtimise üle. Siis ei teki meil ka kontrollimatuid emotsioonipurskeid, mille puhul me ei saa aru, mis meiega toimub.»
Tihti on sellise naise elu imetletud edulugu – ta jõuabki kaugele. Aga üks pilk tema eraelule – see pole kunagi korras. Sest kui seal oleks armastus, ei vajaks keegi sellist kompensatsiooni väljastpoolt.
***
Kõik need lood kehtivad elus ka siis, kui tegelaste sugu vastupidi panna. On armastuse ostjaid naisi ja manipuleerivaid mehi, ringi tõmbajaid kaunitare ja terasest ärimehi. Mis kõiki neid inimesi ühendab? Nad kerjavad armastust! Igaüks erineval moel, aga keegi neist ei usu, et ta ilma trikitamata, nõudmata või ostmata võiks armastust väärt olla. Ükski neist lugudest pole eriline, vaid väga tavaline. Võtsime nad siia kokku vaid selleks, et teil oleks «raudteekaart» kohtadest, kuhu suhtemaailmas mitte sõita – seal on rööpad üles võetud. Armastust sealt ei leia, kuigi alguses tekkib tunne, et iga muster neist töötab.
Kuula ära kogu saade – toome esile veel palju erinevaid armastuse kerjamise viise ja anname nõu, kuidas see kahjulik tegevus lõpetada. Armastust kerjates ei saa armastust. See on otsetee pettumuseni. Pettuvad mõlemad pooled.

Eeva-Liisa Vahtra
Kristina Herodes

Mida siis teha?

Seletame pikas osas põhjalikult lahti armastuse kerjamise tagamaad ja kuidas seda lõpetada. Lihtsustatult on lahendus lihtne – ole suhtes algusest peale see, kes sa päriselt oled. Nii armastatakse sind sinu enda pärast, püsivalt. Kuid seal on veel palju detaile, mida tähele panna.
Mitte keegi ei pea olema täiuslik selleks, et armastust väärida, vastupidi – vigadesse ja veidrustesse on isegi palju lihtsam armuda. Esmalt õpi iseennast tundma ja seejärel väljenda oma tundeid. Kui sa iseendana ei sobi sellele partnerile, on tõenäoliselt partner lihtsalt vale. Usu, leidub ka inimene, kelle kõrval ennast väänama ja valetama ei pea.
Kuula ka seda! Aasta õppetunnid: lahku mehe kõrvalt, kes sind tarbib, aga ei hinda!
Ja nii üllatav, kui see ka pole – mehed ja naised, kes armastuse kerjamise lõpetavad, kogevad oluliselt rohkem armastust ja eluga rahulolu.
Kuula ka seda! «Aga siis tuli mu ellu armastus ja sain aru, millest kõigest olen puudust tundnud!»

Eeva-Liisa Vahtra ja Kristina Herodes
Kristina Herodes

Loe ka seda: Polegi pepu, büst ja pikad jalad! Mehi võluvad naiste juures hoopis teised asjad...
Kuula ära kogub saade ning loobu otsustavalt kerjuse alandavast rollis!
Armastust võib kerjata ostmise, manipuleerimise, väljapressimise, ohvri mängimise või lunimise vormis. Kuidas kerjamine lõpetada? Esiteks teadvusta endale, kuidas sa kerjad ja mis on selle taga. Armastuse kerjamiseks on mitmeid viise – räägime need kõik praktiliste näidetega lahti, et oleks lihtsam aru saada. Räägime ka sellest, kuidas armastust päriselt leida ja sellesse taas uskuma hakata. Mitte enam armastust kerjata – seda suudab igaüks, ka sina! Saates on taas külas «Naistejuttude» kuulajate poolt palavalt armastatud püsikülaline – enesearengu teejuht Eeva-Liisa Vahtra. Saatejuht Kristina Herodes.
Sulle meeldis? Kõik «Naistejuttude» 279 osa leiad siit!
Ühine meiega Facebookis, Instagramis ja Spotifys ning iga laupäev kell 11 portaalis Postimees Naine.


Ats Miller: 2023 – sõja paineKirjutasin aasta tagasi, et see, mis toimub Ukraina piiri ääres, on terve mõistuse vastane: et olgu, roppjuhmile venelasele saab tõesti maha müüa mõtte, nagu valmistuks Ukraina neid ründama, kuid nende ca 100 000 mehega ei tee ju Ukraina vastu midagi ära ja nende talvel sealhoidmine maksab – mida need Vene idikad võimlevad…
Nojah, mul (ja loomulikult kõigil teistel, kes sedamoodi mõtlesid) oli ju õigus – toimuv oli ja on täielikult terve mõistuse vastane; ja Venemaa ei suutnud Ukrainas midagi muljetavaldavat ära teha, selle vallutamisest rääkimata, ja maksab juba praegu selle eest rängalt etc etc.
Ma ei hakka pikalt üle kordama, kui ebaadekvaatne ja inimvihkajalik on rašistliku Venemaa maailmapilt ja kui haledalt neil praktikas see impeeriumi taastamine läheb, ent ma tahaksin rõhutada meil selleteemalistes diskussioonides väga alaesindatud laiema pildi tunnetust – nimelt, et elame endiselt II maailmasõja vormitud maailmas.
Jah, 30 aastat tagasi varises Kurjuse Impeerium kokku. Ent kunagi Jaltas ja Teheranis paika pandud piirid ja jõujooned jäid paigale; Venemaa ei tsiviliseerunud, sakslasi hoitakse endiselt ninali mudas, Euroopas on siiani USA väed ja… ülejäänud maailm on endiselt statistid (ja on ju näha, kui rahul Hiina sellega on…)
Kõrvalepõige – ma usun, et iga natukese aja tagant tuleb kõva häälega hõigata, et XX sajand on läbi! See oli progressi ja lootuse sajand. Mõlemast on järel haledad räbalad. (Mõne asja selgitus väärib omaette artiklit – sest näiteks kuigi arvutustehnika ja veel mõned alad endiselt tormiliselt arenevad, ei vii see meid kuhugi – unistasime lendavatest autodest, saime 256 tähemärki, eks ole…)
XXI sajandi maailmas on kõik vähegi tegijad omavahel seotud ja seda tihti üsna skisofreenilisel viisil. Euroopa, sealhulgas meie kasutame endiselt (suuremas osas) Vene energiat ja käib ka igasugune muu koostöö ja kaubavahetus. Selle taustal kiljub keegi, et mida te ometi teete, orkid tapavad ukrainlasi Lääne raha eest, ja teine seal kõrval ei saa aru, milleks üldse on sanktsioonid, ja kolmas…
Oehh.
Vaatame seda asja külmalt ja küüniliselt natuke teisel viisil, läbi rahanumbrite. 2022. aastal toetas USA Ukraina armeed ca 40 miljardiga. (Siin ja edaspidi on mõeldud eurosid, kuid ma usun, et lugeja mõistab, et selle täpsuse piires pole vahet, kui ka oleks juttu dollaritest. Ma olen maailma peal näinud ringlemas numbreid 35-st 48-ni, ja antud juhul oli selline number Reutersis, viitega omakorda Maailmapangale; järgneva mõtet ei muuda mõningane ebatäpsus ja tunnistan, et ega ma pole vaevunud üksipulgi nokkima, kui palju sisaldavad erinevad numbrid näiteks igasugust mittesõjalist abi.)
2023. aastal on planeeritud Ukraina toeks umbes sama summa ja spetsialistide (näiteks Sõjauuringute Instituudi) arvates jätkub sellest tänase „kulu” põhjal ca augustini. Selge ju, et Ukraina peab vastu tänu (esmajoones) NATO toetusele. Ei tohi unustada ka NATO vaatenurka, et Venemaa ei ole oht, kuni see ei suuda Ukrainatki võita.
USA jaoks, pangem tähele, pole see 40 miljardit mingi eriline raha. 20 aastaga kuluti Afganistanis ca 2,3 triljonit dollarit, ehk siis keskmiselt 115 miljardit aastas. Ja mis selle eest saadi? Taliban võttis kõik üle niipea kui USA väed lahkusid. Selles vaates – et neutraliseeritakse Venemaa kolmandiku summa eest – on see raha ju s***ks hästi kulutatud! Venemaa on kaotanud võib-olla juba 100 000 sõdurit, ca 1600 tanki ja ca 8600 muud sõidukit; parematel päevadel tulistasid orkid välja ca 60–70 000 mürsku päevas – Venemaa on kaotanud kindlasti üle poole (võitlusvõimelisest) armeest ega suuda seda (realistlikult hinnates) taastada enne 3–10 aastat.
USA relvad, ukrainlaste veri, eks ole, aga see raha on väga hästi kulutatud…
Ja see raha, muide, on 5,6% USA sõjalisest eelarvest, mis oli 2022. a 715 B$. Niimoodi, puusalt tulistades, võib hinnata, et noh, vast veerand sellest rahast oli otseselt Venemaa ohu vastu (ülejäänud siis Hiina ja muu maailm) – ja ka selles vaates neutraliseeriti Vene oht mingi ca veerandi raha eest.
Me ei peaks kartma välja öelda ka seda, et USA-le on kasulik, et nüüd ostetakse nende gaasi orkide oma asemel. Me ei peaks kartma ka välja öelda, et esimese 6 sõjakuu jooksul sai Venemaa fossiilsete kütuste müügist ca 160 miljardit, millest ca 54%, ehk ca 85 miljardit tuli EU-st. Ja me ei tohiks kindlasti unustada, et suurem osa sellest voolab läbi Ukraina ja muide, Venemaa maksab Ukrainale selle eest! (Ukraina läbilaskevõimekus, muide, on seni ca 1,5x suurem kui Nord Stream 1 & 2 kokku. Sealt jookseb ka täna läbi üle 40 miljoni kuupmeetri gaasi päevas.)
Ja siis on veel olemas Togliatti-Odessa ammoniaagitoru, mille taaskäivitamisest on kogu aeg juttu lausa ÜRO tasemel. Jutt on, arusaadavalt, lämmastikväetistest, ilma milleta arvestatav osa maailmast ei suuda oma elanikke toita. See tooks Ukrainale ca 12 miljardit aastas, aga sama ilmselgelt kasutaksid orkid oma osa tulust ukrainlaste tapmiseks…
Milliste maailmas väga vajalike metallide kaevandustest on arvestatav osa Venemaal? Näiteks uraan  ja titaan; no ja tegelikult päris hea hulk muud kraami ka, ilma milleta näiteks see XXI sajandi püramiidide ehitamine või laste ristisõda või kultuurirevolutsioon – rohepööre – kuidagi paigalt ei taha võtta. Mõtleme kõige selle valguses veelkord üle sanktsioonid ja et Venemaa ei ole siiani maailma pangandussüsteemist täielikult ära lõigatud – see on see XXI sajandi skisofreeniliselt läbipõimunud maailm.
Selle kõige valguses on tegelikult väga loogiline, et ei taheta, et Venemaa päris Haiitiks või mõneks selle taseme lootusetuks kloaagiks muutub – siis sealt ei tule enam midagi. Lisaks meenutagem, et Nõukogude Liidu lagunemise päevil oli üks teravamaid küsimusi Lääne mõtlemis- ja vastutusvõimelistes ringkondades, et kelle käes on tuumakohver.
Nii et sõda on meiega tõenäoliselt veel tükk aega – jah, see võib lõppeda homme, kui korraga tuleb teade, et Putin vananes või haigestus või (paremal juhul) suri „loomulikku surma”, ent see võib rahulikult kesta aastaid. Selle kõige valguses on selge, et Lääs ei lase Ukrainal langeda – mis on ainus positiivne moment selle juures. Ent samavõrra tuleb aru saada, miks tahetakse nõrgestatud, kuid endiselt ühes tükis Venemaad. Et tegelikult Läänele sobis see „miljon Gaspromi töötajat ja 140 miljonit holoppi”-skeem ja võimalusel tahetakse selle jätkumist.
Mis aga – oehh taas – tähendab seda, et Venemaa võib ka tulevikus end kellegi peal välja elada, ja see omakorda tähendab, et tuleb olla piisavalt tugev, et orkid mõne teise ohvri valiksid.
Mõneti elame väga näruses maailmas.
Ats Miller, rahvuskonservatiivist kirjanik ja kolumnist
Ats Miller_


Liina Laas: hea on töötada ettevõttes, kus palgatõusu nuruma ei pea. Eesti Silicon Valley unistus elab edasiSelleks ei ole vaja kristallkuuli, et ennustada pikalt pidu pidanud ettevõtete raskustesse sattumist majanduskliima muutumisel. Küll on aga kahju, et paljud tänased juhid ei ole eelmisest kriisist midagi õppinud.
Minu käest on viimasel ajal väga palju küsitud, kas meid ootab ees 2008. aasta sarnane kriis ning mis ikkagi saab IT-ettevõtetest, kes seni suuresti majandust töös hoidnud?
Eks neis küsimustes ole omajagu eestlaslikku kahjurõõmu, sest ühest küljest on ju tore, et IKT-sektor on nii edukas, et ei lase majandusel kolinal langeda. Teisalt võib ikka ajada kopsu üle maksa küll, et on ettevõtteid, kus palgatõusu ei pea ülemuselt välja pressima ning paremal juhul makstakse kuus teise inimese poole aasta suurust teenistust.
Loomulikult võib palgarallit nimetada peoks, samas on olukorra põhjustanud suuresti ka sügav tööjõupuudus, mis päädinud sellega, et ettevõtted löövad üksteiselt töötajaid üle, pakkudes konkurendist rohkem palka ja suuremat hüvede paketti.
Koondamised käivad
Kuna palgakulu on firmade jaoks üks suuremaid kuluallikaid, siis ei tasu imestada, et olukorras, kus investorid on raha jagamisega ettevaatlikumaks muutunud ning tegevuskulusid tuleb piirama hakata, on paljud tuntud tehnoloogiaettevõtted teatanud koondamistest.
Kas neil on aga ka katastroofilised tagajärjed? Kuigi koondamisteate on Eestis saanud juba tuhandeid info ja side sektori töötajaid ning uus aastanumber lisab neid kindlasti veel juurde, ei saa öelda, et meie kohaliku Silicon Valley unistusega lõpp oleks.
Irooniliselt võib isegi öelda, et antud juhul tuleb kasuks Eesti väiksus, mida needsamad ettevõtted on varasemalt kirunud. Nii on näha, et koondamistest hoolimata jätkuvalt sektorit kummitav tööjõupuudus tingib selle, et tegelikult keegi tänavale ei jää ning inimesed saavad soovi korral kasvõi kohe uues töökohas alustada. On isegi juhtumeid, kus koondama sunnitud tööandja ise hoolitseb selle eest, et töötajad teiste ettevõtete poolt üles korjataks.
Siinkohal tasub meelde tuletada ka seda, et koondamistest hoolimata on sektori iga-aastane kasvuvajadus jätkuvalt mitme tuhande inimese võrra suurem, kui on kõrgkoolides vastava tasemeõppe lõpetanuid. Siiski on küsimus, kas sellise olukorra tekkimine, et ellu jäämiseks tuleb hakata töötajate arvu vähendama, oleks olnud kuidagi välditav, on igati õigustatud.
Tuleb mõista turuloogikat
Siin ei ole kindlasti üht õiget vastust ning ettevõtteid ei saa ühte patta panna. Küll aga võib öelda, et suures plaanis on jätkuvalt edukad ja värbavad spetsialiste juurde need, kes on mõistnud, et kõik, mis läheb üles, hakkab kord ka alla tulema ning on osanud tagalat kindlustada struktureerides ettevõtet selliselt, et mõne investori kadumine ja nõrgenev majandusolukord ei tähenda toimetuleku halvenemist.
Üldistavalt võib öelda, et need kelle äristrateegiat võib kirjeldada kui „kuniks raha...“ on täna raskustes ning need, kes ehk oma konservatiivsema lähenemise poolest veel mõni aeg tagasi uudiskünnist kontorisaunade ja keegliruumide olemasoluga ei ületanud, on täna oma tuleviku osas oluliselt kindlamad.
Tulles aga tagasi selle juurde, kas karta on 2008. aasta majandussurutise sarnase olukorra kordumist, siis tänases turuolukorras võib üpris suure kindlustundega siiski öelda, et paanikaks põhjust ei ole. Kindlasti on tegemist tõsisema olukorraga, kui koroonakriis, mis tõi esimese reaktsioonina mäletatavasti samuti kaasa koondamislaine, kuid pikaajalise mõju asemel piirduski vaid kerge ehmatusega.
Praegune kriis on kindlasti olemuselt keerulisem ning kindlasti tuleb oodata pikaajalisemat keerukamat turuolukorda. Seetõttu on ka igati loogiline, et nõrgenenud majandusolukorras vaatavad ettevõtted üle oma äristrateegiad ja tooteportfellid ning need, kes ei suuda kasvu jätkata, koondavad.
Äärmiselt ebatõenäoline areng
Tõsisemat tagasilööki võiks oodata tänases olukorras siis, kui iga tehnoloogiafirma tõmbaks oma tegevust 10-20 protsenti koomale. See on aga äärmiselt ebatõenäoline. Küll aga võib küllaltki kindlalt öelda, et sektori suurem palgakasvu aeg on möödas – vähemalt vähem nõutud ametikohtadel. Tuletagem meelde, et arendajaid ja teisi tehnilisi eksperte otsitakse jätkuvalt tikutulega taga ning kohalike ekspertide puudumisel värvatakse järjest enam hoopis piiri tagant.
Kindlasti ei näe kohalik tehnoloogiasektor teistega võrreldes tulevikku nii tumedates toonides ning tõestatud oskus muutliku turu nõudmistega kohaneda, ei anna selleks ka põhjust. Majanduse jahtumine peaks olema aga õppetunniks kõigile, et keerulisteks aegadeks peab olema valmis juba enne nende tekkimist.


Bolt ei võimalda sularahamakse korral külma arve saanud taksojuhtidele kompensatsiooniSularaha maksel maksmata jätnud kliendile tehtud sõit tuli Bolti taksojuhil ise kinni maksta. Bolt põhjendas, et selliste olukordade kompenseerimine on riskantne, kuna loob pinnase pettustele.
Bolti taksojuht sattus pahatahtliku kliendi otsa, kes otsustas sularaha maksel sõidu eest tasumise asemel maksmata jätta.
Bolti kommunikatsiooniekspert Liisa Maria Muuli selgitas, et sularahasõitude osakaal Bolti sõiduteenuse kasutajate hulgas on võrdlemisi väike, nendest tasumata jäänud sõitude hulk on samuti väike ja probleeme esineb harva.
Muuli lisas, et tasumata jäänud sularahasõitude kompenseerimine on riskantne, kuna loob pinnase petuskeemidele. „Küll aga eemaldame tasumata jäetud sõitude korral kliendid platvormilt. Samuti saavad juhid soovi korral ka sularahasõidud välja lülitada, et vältida võimalikke riske,“ sõnas ta selgituseks.
Forus Taxi platvormi juht Eduard Dubrovski selgitas, et kahjuks on tõesti ebaausaid inimesi, kes põgenevad ega maksa sõidu eest. Vastupidiselt Boltile pakuvad nemad taksojuhile siiski antud juhtudel kompensatsiooni. „Sel juhul aitab Forus platvorm juhil summa kätte saada või kompenseerib firma ise sõidu maksumuse. Blokeerime petturite juurdepääsu platvormile. Õnneks on neid juhtumeid Foruses väga vähe,“ tõdes Dubrovski.


ERJK volituste laiendamist  tõkestades soosib Isamaa korruptsiooniErakondade rahastamise järelevalve süsteemis tuleb teha pöördeline muudatus, et järelevalvekomisjon saaks õiguse kolmandatelt osapooltelt andmeid küsida, kirjutab riigikogu põhiseaduskomisjoni esimees Eduard Odinets (SDE).Kolmandatelt osapooltelt andmete küsimuse võimaluse puudumine on praeguse süsteemi puhul üks olulisemaid korruptsiooniriske, mis on eriti aktuaalne valimisperioodil.
Sotsiaaldemokraadid ei lähe kaasa katsetega tegeleda erakondade rahastamise järelevalve osas nn uute suundadega, sest see on lihtsalt avalikkuse eksitamine ning Isamaa soov hajutada tähelepanu ERJK volituste laiendamise sisuliselt eesmärgilt. Sisuline eesmärk on korruptsiooniriskide maandamine.
Sotsid töötavad suurima võimaliku ühisosa nimel ning eeskätt ettepanekutega, mis on välja töötatud pika aja vältel, mitte kampaania korras. Seevastu Isamaa esitab uusi ettepanekuid ja nõudmisi ainult selleks, et võtta eelnõu pantvangi ja takistada selle jõustamist. Seda olukorras, mil korruptsiooniriskide maandamiseks on tarvis erakondade rahastamise järelevalvet muuta kohe.
Praeguse seisuga jääb paratamatult mulje, et Isamaa suurim hirm on võimaldada ERJK-l koguda infot kolmandatelt osapooltelt ehk näiteks reklaamibüroodelt, lobiorganisatsioonidelt või kasvõi reklaami müüvatelt meediaväljaannetelt.
Sotsiaaldemokraatide arvates on aga just kõige olulisem, et ERJK saaks kontrollida kõiki dokumente ja koguda vajalikku teavet ka kolmandatelt osapooltelt. Poliitiline tegevus peab olema aus ja läbipaistev. Eriti oluline on erakondade rahastamise läbipaistvus enne valimisi – valimiskampaaniale kuluvate summade päritolu ja kasutus peab olema selge ja tõendatud.
Kui kolmandatelt osapooltelt pole võimalik nõuda dokumente, siis see on praegu meie  poliitika üks suuremaid korruptsiooniriske, seda eriti aktiivsel valimisperioodil. Selline on ka paljude valdkonna ekspertide murelik hinnang.
Sotsiaaldemokraadid on valmis liikuma edasi eelmise valitsuse ajal välja töötatud eelnõuga, mis puudutab nii ERJK volituste laiendamist kui ka näiteks sidusorganisatsioonide määratluse ja keelatud annetuste loetelu täpsustamist. Samuti on vaja selgemat keeldu, et erakonnad ei tohi kasutada oma tegevuses avalikke vahendeid.


Ukraina kaitseministeerium tõrjus väiteid korruptsiooni kohtaKIIEV, 22. jaanuar, AFP-BNS – Ukraina kaitseministeerium eitas pühapäeval väiteid toiduhindade ülepaisutamise kohta hiljutises hankes, mis on kõige tõsisem armeed tabanud korruptsiooniskandaal alates sõja algusest.
Ukraina meedias süüdistati laupäeval ministeeriumi lepingute sõlmimises, kus toitu hangiti kaks kuni kolm korda kõrgema hinnaga kui jaeturul.
Munad, mis maksavad poes 17 eurosenti, hangiti 42-sendise hinna juures, samas kui kartulite eest maksti jaehinnast enam kaks korda rohkem, kirjutas uudisteportaal ZN.UA.
Portaal märkis, et lepingu väärtus on kokku 13 miljardit grivnat ehk üle 326 miljoni euro.
Kaitseministeerium nimetas meedias levinud väiteid valeks ja teatas, et "ostab asjaomaseid produkte vastavalt seaduses ette nähtud protseduuridele".
Samas lisas ministeerium, et alustab uurimist seoses kõnealuse info jagamisega, kuna "see kahjustab kaitsehuve tundlikul perioodil".
Ministeeriumi teatel on lepingute puhul olemas kontrollimehhanismid ja läbi viiakse siseaudit, samuti korraldatakse esmaspäeval erakorraline kohtumine kaitseminister Oleksi Reznikoviga.
"Kui kaitseministeeriumi ametnike tegevuses tuvastatakse rikkumisi, võetakse nad vastavalt seadusele vastutusele," teatas ministeerium.
Korruptsioon on Ukrainas levinud. Seoses ühe teise juhtumiga kuulas riiklik korruptsioonitõrjebüroo (NABU) nädalavahetusel üle aseministri, keda süüdistatakse "varustuse ja generaatorite hankimises ülepaisutatud hindadega".
AFP – Baltic News Service


Babiš: ma ei saadaks Tšehhi sõdureid Poolale või Baltimaadele appiTALLINN, 23. jaanuar, BNS – Tšehhi presidendikandidaat Andrej Babiš ütles pühapäeval televäitluses, et ei saadaks sõdureid Poolat ega Balti riike aitama, kui neid rünnatakse, kuid korrigeeris hiljem sotsiaalmeedias oma avaldust, vahendas portaal Unian Tšehhi meediat.
Miljardär Babiš väitis nii debati ajal teise kandidaadi Petr Paveliga, kirjutab muu hulgas novinky.cz.
Avaldus tekitas palju küsimusi, kuna Tšehhi Vabariik on NATO liige ja kohustatud seega järgima alliansi harta artiklit 5, mille kohaselt rünnakut ühe NATO riigi vastu käsitletakse rünnakuna kõigi selle liikmete vastu.
"Ei, muidugi mitte. Ma tahan rahu, ma ei taha sõda. Ja mitte mingil juhul ei saadaks ma meie lapsi ja meie naiste lapsi sõtta," ütles endine peaminister.
Hiljem kirjutas Babiš Twitteris, et ei tahtnud üldse vastata hüpoteetilisele küsimusele rünnaku kohta Poolale või Balti riikidele.
"Olen veendunud, et seda ei juhtu ja ma ei taha seda üldse arutada. Maailma poliitikute kohus on sõda ära hoida. Kui aga rünnak tõesti aset leiaks, täidaksin loomulikult artikli 5 sätteid. Selle üle ei saa vaielda," lisas ta.
Tšehhi presidendivalimiste esimesest voorust 13. ja 14. jaanuaril pääsesid edasi endine NATO kindral Petr Pavel 35,34 protsendi ja ekspeaminister Babiš 35,04 protsendiga häältest.
Valimiste teine voor peetakse 27. ja 28. jaanuaril.
Võitja vahetab välja Miloš Zemani, kes on olnud ametis alates 2013. aastast.
Praha kohus mõistis Babiši sel nädalal õigeks Euroopa Liidu toetusrahade omastamises kahe miljoni euro ulatuses, mis võis tema toetust esimeses voorus tõsta.
Samas võib prokuratuur otsuse veel edasi kaevata. Babiš on pettusesüüdistusi tõrjunud ja öelnud, et need on poliitiliselt ajendatud.
Skandaalidest hoolimata on tema toetus endiselt kõrge, seda eriti vanemate valijate seas. Samuti on talle toetust avaldanud ametisolev Zeman, kellega ta jagab euroskeptilisi vaateid.
61-aastane Pavel on endine dessantväelane, kes sai Serbia-Horvaatia sõjas Prantsuse sõdurite vabastamise eest kangelase aunimetuse. Temast sai Tšehhi kindralstaabi ülem ja NATO sõjalise komitee esimees.
Baltic News Service


ERR Brüsselis: Euroopa välisministrid otsivad lahendusi suurtele vaidlusteemadele   Euroopa Liidu välisministrid kohtuvad esmaspäeval Brüsselis, et rääkida Ukraina toetamisest. Balti välisministrid püüavad veenda Saksamaad, et Berliin tankide saatmiseks loa annaks, kuid vaidlusi tekitab ka Euroopa rahurahastu ja nafta hinnalae ülevaatamine.   Esmaspäeval Brüsselis kogunevate välisministrite ees on kõige olulisema teemana nagu ikka sõda Ukrainas. Küsimusi, mida selle päevakorrapunkti all arutada on mitmeid. Esiteks tuleb selgeks teha, kas Ungari tõesti on vastu Euroopa Rahurahastule. Nimelt teatas eelmisel nädalal Poola raadiojaam RMF FM, et Ungari blokeerib 500 miljoni euro eraldamist nendele Euroopa Liidu riikidele, kes on Ukrainale relvi saatnud. Sealhulgas ka Eestile, mis on saadetud relvade pealt tagasi saanud 156 miljonit eurot. Ning arvestades eelmise nädala abipaketti, ootab valitsus veel ligi 113 miljoni euro hüvitamist. Kui see tõele vastab, siis näib, et Ungari lemmik väljapressimise allikaks ongi kujunenud Ukraina sõda. Eelmisel aastal kasutati seda Brüsselilt eurorahade välja rääkimisel ning tõenäoliselt on sama plaan ka sel aastal. Kuid selgus on vaja majja lüüa ka nafta hinnalae üle vaatamisel. Ligi kaks kuud tagasi peeti Brüsselis pikki ja raskeid läbirääkimisi Vene naftale hinnalae seadmisel. Lõpuks jäi piirhinnaks 60 USA dollarit barrelist. Ent sisuliselt hinnalae kehtestumise hetkest on Vene nafta hind olnud pidevalt alla 60 dollari, kohati ka 50 ligi. Toonastel läbirääkimistel aktiivsust näidanud Balti riigid ja Poola on nüüd huvitatud sellest, et hinnapiir tuleks jälle allapoole. Tegelikult detsembri alguses selles ka kokku lepiti, et iga kahe kuu tagant hinda üle vaadatakse, kuid praeguseks pole sellest kippu ega kõppu. Seda enam, et 5. veebruarist peaks hinnalagi jõustuma ka Venemaa rafineeritud naftatoodetele nagu diislikütus ja kütteõli. Ning kolmanda punktina võiks arutelu puudutada ka kurikuulsaid Leopard 2 tanke, mida Saksamaa eelmisel nädalal liitlastel Ukrainale saata ei lubanud. Nädalavahetusel hurjutasid kolme Balti riigi välisministrid Saksamaad ning teevad seda ka täna. Nende õnnetuseks on laua taga Saksamaa välisminister Annalena Baerbock roheliste erakonnast, kelle taha tankitarne ilmselt jäänud pole.Kas kolmes teemas ka mingit arengut on, peaks selguma juba täna pärastlõunal.    					Toimetaja:  Urmet Kook


OTSEBLOGI | Saksamaa otsustas tanke Ukrainale mitte anda15:48
15:48
Norrasse põgenenud wagnerlane võeti politsei poolt vahi alla
Medvedev võeti vahi alla Norra välismaalaste seaduse alusel. Kaalutakse, kas ta tuleks interneerida, teatas Norra politsei välismaalaste üksuse juriidilise sektsiooni juhi kohusetäitja Jon Andreas Johansen Norra rahvusringhäälingule NRK.
delfi.ee
14:18
Kiievis maja ostnud Ukraina rahvasaadik jäi ilma fraktsiooni aseesimehe kohast: kui sul on paar miljonit üle, pead riiki aitama
„Kui sa oled rahvasaadik ja sul on paar üleliigset miljonit grivnasid, pead sa aitama oma riiki. See on sinu kohus. Seetõttu loomulikult on sellise käitumise eetiline osa vastuolus meie väärtuste ja meie nägemusega sellest, millega peaks rahvasaadik sõja ajal tegelema. Selle eest vabastatakse Pavlo Halimon meie fraktsiooni esimehe asetäitja kohalt,“ teatas Arahhamia.
delfi.ee
13:21
Saksamaa välisministri Annalena Baerbocki eilne avaldus, et Saksamaa ei ole tee peal ees, kui Poola Ukrainale tanke Leopard saadab, on tekitanud Berliinis mõnevõrra segadust. Esialgu ei ole selge, kas Baerbocki avaldus viitab nihkele Saksa valitsuse positsioonis või on see lihtsalt roheliste erakonna katse liidukantsler Olaf Scholzi kohmakat kommunikatsioonistrateegiat korrigeerida, teatab Guardian.
Baerbock ei korranud täna hommikul oma avaldust, kui temalt sel teemalt aru päriti.
„On tähtis, et meie rahvusvahelise kogukonnana teeksime kõik Ukraina kaitsmiseks, nii et Ukraina võidaks,” ütles Baerbock Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis ajakirjanikele. „Sest kui ta kaotab, ei ole Ukrainat enam olemas.”
Baerbocki erakonnakaaslane, Saksamaa majandusminister Robert Habeck andis juba kümme päeva tagasi mõista, et tema ministeerium ei blokeeri Leopard 2-de reeksporti teistest Euroopa riikidest Ukrainasse. Et see on majandusministeeriumi otustada, on Habecki carte blanche veeretanud otsustamise sisuliselt Scholzi õlgadele.
13:09
Ukrainal on võitmiseks vaja mitusada tanki ja ilma Ukraina võiduta ei tule stabiilset arengut ega arusaadavat maailmakorda, teatas Ukraina presidendikantselei juht Andri Jermak.
„Meil on vaja tanke, mitte 10-20, vaid mitusada. Meie eesmärk on 1991. aasta piirid ja vaenlase karistamine, kes maksab kuritegude eest,” kirjutas Jermak.
12:38
Saksamaa heakskiit tankide Leopard 2 reekspordiks Ukrainasse on teisejärgulise tähtsusega, sest Poola võib saata need tankid riikide koalitsiooni osana isegi Saksamaa loata, ütles täna Poola peaminister Mateusz Morawiecki.
Poola tahab, et riigid, kellel on Saksamaal toodetud Leoparde, saadaksid neid Ukrainasse isegi siis, kui Saksamaa ei taha nendega ühineda, vahendab Guardian.
„Me küsime sellist luba, aga see on teisejärgulise tähtsusega küsimus. Isegi kui me ei saaks seda luba ... saadaksime me oma tankid ikkagi koos teistega Ukrainasse,” ütles Morawiecki Reutersi vahendusel. „Tingimus on meie jaoks hetkel ehitada üles vähemalt väike riikide koalitsioon. Survel on mõtet, sest sel nädalavahetusel saatis Saksamaa välisminister veidi teistsuguse sõnumi, mis annab lootusekiire, et Saksamaa mitte ainult et ei blokeeri, vaid annab lõpuks üle rasketehnikat, moodsat tehnikat, et aidata Ukrainat.”
15:48
12:18
Eesti suursaatkonna avaldus: anname kõik on 155mm haubitsad Ukrainale – teistel riikidel ei peaks olema vabandusi
Eesti suursaatkond Ukrainas tegi avalduse, milles teatas, et Eesti annab kõik oma 155mm haubitsad Ukrainale, näitamaks muu hulgas seda, et Ukraina abistamisel ei tohiks ühelgi riigil olla vabandusi.
forte.delfi.ee
12:00
Venemaa Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB) teatas, et vahistas Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas Venemaa kodaniku, kes valmistas ette terrorikuritegu Ukraina eriteenistuste ülesandel.
11:30
Suurbritannia kaitseministeeriumi luureülevaade:
* Venemaa kindralstaabi ülem ja värskelt ametisse nimetatud komandör Ukrainas, kindral Valeri Gerassimov on tõenäoliselt alustanud oma ametiaega püüdega parandada positsioonidele paigutatud vägede igapäevast distsipliini. Alates tema ameti ülevõtmisest on ohvitserid püüdnud võidelda eeskirjadele mittevastava vormiriietuse, tsiviilsõidukites ringiliikumise, mobiiltelefonide kasutamise ja ebastandardsete soengutega.
* Need meetmed on vastu võetud skeptilise tagasisidega. Suurimad pilked on aga suunatud katsetele parandada sõdurite habemeajamisstandardeid. „Donetski rahvavabariigi” ametnikud nimetasid selle prioriteediks tegemist „farsiks”, mis „häirib vaenlase hävitamise protsessi”. Wagneri grupi omanik Jevgeni Prigožin kritiseeris sõjaväe juhtkonda, öeldes, et „sõda on aeg aktiivsete ja julgete, mitte puhtaks raseeritute jaoks”.
* Vene väed on jätkuvalt operatiivses patiseisus ja kannavad raskeid kaotusi, suuresti väikese tähtsusega eeskirjade prioriteediks seadmine Gerassimovi poolt kinnitab tõenäoliselt tema paljude skeptikute hirme Venemaal. Koos kaitseminister Šoiguga peetakse teda üha rohkem reaalsusest irdunuks ja keskendunuks välisele sisu asemel.
Latest Defence Intelligence update on the situation in Ukraine - 23 January 2023
Find out more about the UK government's response: https://t.co/CSN2KpKIMu
#StandWithUkraine pic.twitter.com/6ubHQ5sXPr
— Ministry of Defence (@DefenceHQ) January 23, 2023
09:43
Igaugused USA Ukrainasse saadetud relvad tehakse pihuks ja põrmuks ning selliste saadetiste tagajärjed võivad olla ettearvamatud, kuulutas Venemaa asevälisminister Sergei Rjabkov ajakirjanikele.
Rjabkovil paluti kommenteerida teateid, et USA võib saata Ukrainale kaugmaarelvi löökide andmiseks Krimmile, vahendab Interfax.
„Meie poolt on korduvalt öeldud, et eskalatsioon on kõige ohtlikum tee ja tagajärjed võivad olla ettearvamatud. Meie signaale ei ole vastu võetud, Venemaa vastased jätkavad panuste suurendamist,” lausus Rjabkov.
„Sõjalise erioperatsiooni eesmärgid saavutatakse igal juhul ja kogu see sõjatehnika, mis saabub kasvava voona erinevatest allikatest, lüüakse sõna otseses mõttes pihuks ja põrmuks,” teatas Rjabkov.
Rjabkovi sõnul on teated selliste saadetiste võimalikkuse kohta USA ja tema liitlaste Venemaa-vastase hübriidsõja element.
08:59
Poola peaminister Mateusz Morawiecki kritiseeris eile teravalt Saksamaad suutmatuse eest Ukrainale relvastust saata.
„Saksamaa suhtumine on vastuvõetamatu. Sõja algusest on möödunud pea aasta. Süütud inimesed surevad iga päev. Vene pommid purustavad Ukraina linnu. Rünnatakse tsiviilsihtmärke, mõrvatakse naisi ja lapsi,” ütles Morawiecki. „Ma püüan oma sõnu kaaluda, aga ma ütlen otse: Ukraina ja Euroopa võidavad selle sõja, kas koos Saksamaaga või ilma.”
Morawiecki teatas, et ootab Berliinist selget avaldust.
15:48
08:53
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kommenteeris oma igaõhtuses videopöördumises infrastruktuuriministeeriumi tippametniku vallandamist ja teatas, et alanud nädalal tehakse sellega seoses otsuseid, mis on juba ette valmistatud.
„Ma tahan, et see oleks signaaliks kõigile, kelle tegevus või käitumine rikuvad aususe põhimõtet. Loomulikult on praegu põhitähelepanu kaitseküsimustel, välispoliitikal, sõjal. Aga see ei tähenda, et ma ei näe ega kuule, mida ühiskonnas erinevatel tasemetel räägitakse,” kommenteeris Zelenskõi.
Zelenskõi sõnul peavad kõik otsused olema täiesti ausad ja igas olukorras tuleks kõike detailselt uurida. „See, mis puudutab energeetikat ja hankeid. See, mis puudutab suhteid keskvõimu ja regioonide vahel. See, mis puudutab hankeid sõjaväelaste jaoks,” selgitas Zelenskõi ja lisas, et ühiskond saab täieliku informatsiooni ja riik astub võimsad vajalikud sammud.
21. jaanuaril teatas infrastruktuuriministeerium kogukondade ja territooriumide ministri kohusetäitja Vassõl Lozõnskõi vahistamisest eelarverahade riisumises süüdistatuna. Hiljem sai teatavaks, et ta vahistati 400 000 dollari suuruse altkäemaksu saamise hetkel.
08:35
Baerbock: Saksamaa ei takista Poolal Leopardide Ukrainasse saatmist. Macron: Leclerc’ide saatmine ei ole välistatud
Saksamaa välisminister Annalena Baerbock ütles eile, et Saksamaa ei seisa tee peal ees, kui Poola tahab saata oma tanke Leopard 2 Ukrainasse. Prantsusmaa president Emmanuel Macron ütles aga, et Prantsuse tankide Leclerc Ukrainasse saatmine ei ole välistatud.
delfi.ee
08:06
Maroko armee andis Ukrainale umbes 20 tanki T-72B, mis moderniseeriti Tšehhi ettevõttes Excalibur Army, teatas Ukrinform viitega väljaandele Menadefense.
07:27
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ütles intervjuus Saksa telekanalile ARD, et kümnete lääne tankide saatmine Ukrainale tuhandete tankide vastu, mis on olemas Vene armeel, ei lahenda probleeme, aga võib Ukraina sõjaväelasi motiveerida.
„Kui meie vastu on Vene armee, millel on tuhandeid tanke, ei lahenda ükski riik otsusega, et annab meile 10-50 tanki, probleemi. Nad teevad ühe tähtsa asja: motiveerivad meie sõjamehi võitlema nende väärtuste eest, sest näitavad, et kogu maailm on sinuga,” ütles Zelenskõi.
Zelenskõi kritiseeris Saksamaad valmisoleku eest anda relvi ainult koos teiste partnerite, sealhulgas USA-ga.
„Nii ei tohi, nagu et mina annan sama palju kui sina. „Las Ameerika astub sammu, siis astun ka mina.” See ei ole Saksamaa probleem Ameerikaga, konkureerivad ambitsioonid. Te võite loomulikult veel pool aastat rääkida, võrreda oma mõjuvõimu, aga meil surevad iga päev inimesed. Kas võiks ilma „kuideta”, vaid lihtsalt: kui sa saad Leoparde anda, siis anna,” ütles Zelenskõi.
Zelenskõi ütles ka, et kui USA andis Ukrainale 20 jalaväe lahingumasinat Bradley, andis Saksamaa 20 Marderit.
„Ma olin väga tänulik. Aga pärast avaldust tankide kohta, et kui palju sina annad, nii palju annan ka mina, tekkis mul küsimus: „Tähendab, te oleksite võimud rohkem Mardereid anda? Te andsite neid lihtsalt 20, sest ameeriklased andsid 20 Bradleyt?”,” lausus Zelenskõi.
15:48
15:48
15:48
15:48
15:48
15:48
15:48