Võitlus korruptsiooniga viib Ukrainat läänele lähemaleUkraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi otsus vabastada ametist kaitseminister Oleksi Reznikov viitab Ukraina tõsisele soovile võidelda korruptsiooniga ja astuda niiviisi samm veelgi läänele lähemale.Paljuski oli Zelenskõi otsus sunnitud, sest armees oli täheldatud korruptsiooni juba ammu. Seega oli Reznikov see, kes pidi võtma vastutuse. Liiatigi oli Zelenskõi varem teatanud, et korruptsioon võrdub edaspidi riigireetmisega ja seda hakkavad uurima julgeolekuteenistused.
Zelenskõi otsus oli seda tähelepanuväärsem, et sõda võib sel aastal olla jõudnud murdepunktini – Ukraina pealetung võib lähipäevil õnnestuda ning Ukraina paistab olevat jõudnud ka lähemale hävitajate F-16 hankimisele.
Seega seisavad Reznikovi ilmsel järeltulijal, krimmitatarlasel Rustem Umerovil ees suured ülesanded. Reznikovi tööülesannete hulka kuulus ka suhtlus NATOga, kus tal olid tekkinud head kontaktid mitme NATO liikmesriigi kolleegiga. Umerovil tuleb need kontaktid uuesti luua.
Ent suure tõenäosusega oli korruptsiooni tase selline, mis sundis Zelenskõid tegema otsust Reznikov ametist vabastada. Kui lääneriikide pealinnades tekib taas kahtlus, kas Ukrainat sel määral ja ka tulevikus abistada, on korruptsioon viimane asi, mida Kiiev endast näidata tahab.
Peale NATO perspektiivide seab korruptsioon kahtluse alla ka Ukraina Euroopa Liidu väljavaated. Et Ukraina on ametlikult Euroopa Liidu kandidaatriik, peab alustama ühinemiskõnelusi. Korruptsiooni olemasolu korral on need kõnelused oodatust raskemad. Pealegi ootavad järjekorras teisedki riigid, kes soovivad Euroopa Liitu astuda ja kes sõjas ei ole. Seega peab Ukraina võitlema korraga kahel rindel: esiteks reaalsel ja teiseks korruptsioonirindel.
Ukraina korruptsioonist rääkides on oluline ka doseerimise aste. Ehk siis küsimus, millal muutub Ukraina korruptsioonist rääkimine kasulikuks Venemaale ja toob mõnele lääne poliitikule poliitilisi punkte.
Mõistagi ei tee Zelenskõi otsus Reznikov ametist vabastada korruptsiooni olematuks. Suure tõenäosusega kuuleme Ukraina korruptsioonijuhtumitest edaspidigi. Meenutatagu, et Eesti on juba ammu, enne täiemahulise sõja algust osutanud Ukrainale abi ja jaganud oma kogemusi korruptsiooniga võitlemisel.
Ukraina korruptsioonist rääkides on oluline ka doseerimise aste. Ehk siis küsimus, millal muutub Ukraina korruptsioonist rääkimine kasulikuks Venemaale ja toob mõnele lääne poliitikule poliitilisi punkte. Korruptsioonist rääkimine aitab kahtlemata Ukrainat, kui seda teha eesmärgiga sõdivat riiki aidata. Kui eesmärk on midagi muud, on Ukraina korruptsioon vaid konks, mille taha haakida Ukraina abistamisest keeldumine.
Sõjaolukord toob teravalt esile inimeste head ja halvad küljed. Nii on juhtunud ka Eestis, kus aferistid on üritanud Ukraina abil kas kasu saada või oma profiili kohendada. Võib eeldada, et Ukrainas leidub neid aferiste juba riigi suuruse tõttu mitu korda rohkem. Mõneti on paratamatu, et sõjast lõikavad kasu inimesed, kes seda ei peaks lõikama. Kuid selle võrra peabki Ukraina näitama, et säärastel inimestel ei lasta riigis vabalt tegutseda. Selleski plaanis muutub Zelenskõi samm arusaadavaks.


LUGEJA KÜSIB | Miks uuris pank registrist minu andmeid, kui ma pole nende klient?Pangad ja krediidiasutused võivad isikute andmeid kontrollida eri põhjustel.„Avastasin hiljuti, et Swedbank on 14. juulil rahvastikuregistrist minu andmeid pärinud. Sama avastasime täna ka minu kaaslase Andmejälgijas. Küsisin sama ka oma kolleegilt, kes samuti märkas, et pank on tema kohta samal kuupäeval andmeid uurinud. Minul ja minu kaaslasel Swedbankis arveldusarvet ei ole,“ kirjutab lugeja.Swedbanki meediajuht Evelin Kivilo-Paas selgitas, et rahvastikuregistrist on võimalik teha andmepäringuid ettevõtetel, kel on selleks põhjendatud ja õigustatud huvi. Kui näiteks keegi märkab, et tema kohta on teinud päringu pank, võib andmetele juurdepääsu õigus tuleneda inimese ja panga vahel sõlmitud lepingust.Pangad ja krediidiasutused on kohustatud kontrollima andmeid kohalduvate nõuete tõttu, näiteks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadusest tulenevalt, kliendisuhte alustamiseks vm, et kontrollida inimese nime, teovõimet, isikut tõendavate dokumentide andmeid, surma andmeid jne.Selleks, et selgitada välja konkreetse päringu põhjus, tasub inimesel pöörduda Swedbanki nõustamiskeskuse poole, tel 6310 310 või info@swedbank.ee.


Kaja Kallas väidab, et oli suure advokaadibüroo osanik. Äriregister seda ei kinnitaSkandaaliga seotud Kaja Kallas on üritanud avalikkust veenda, et tal oli laenuks antud kokku üle 370 000 euro võtta oma säästudest, mis kogunenud enne riigitööle asumist, sest oli oma kinnitusel hästi teeniv advokaat.
Tänaseni pole selgust, milleks see raha kulutati, väidetavalt on 350 000 kolmes osas sel suvel tagasi makstud, laen oli antud enne eelmise aasta veebruari, mil Venemaa ründas sõjaliselt Ukrainat.
Kui Kaja Kallas on rõhutanud, et ta oli „väga hea advokaat“ ja teenis palju, olles ka advokaadibüroo partner ehk osanik, siis äriregistrist seda ei selgu.
„Kaja Kallase kodulehel on kirjas, et ta oli aastatel 2008–2011 advokaadibüroo Luiga Mody Hääl Borenius partner. Samas aga oma Linkedln profiilis väidab toonase nimega Kaja Leiger, et on tänaseni alates 2006. aastast advokaadibüroo partner,“ kirjutab ajakirjanik Katrin Lust Postimehes.
Ja lisab: „Partner advokaadibüroos tähendab lihtkeeles seda, et ta on selle büroo osanik ja saab sellest ettevõttest omanikutulu. Mina võtsin lahti äriregistri ja sain paari hiireklõpsuga teada, et tänaseks on mainitud advokaadibüroo, kus Kallas väidetavalt osanik oli, likvideeritud ja selle advokaadid on asutanud uue Cobalti-nimelise büroo.“
Lust kirjutab veel, et kuigi Kallas väidab oma kodulehel, et ta oli selle advokaadibüroo partner, siis äriregistri andmetel teda osanike nimekirjas ametlikult siiski ei ole. Ja isegi kui Kallas ikkagi tegutses seal advokaadibüroos, mida ta oma kodulehel reklaamib, siis ilmselt oli ta lihtne palgatööline ja osanike ringi ta ei kuulunud.
„Rahasumma, mille Kallas oma abikaasale laenas (350 000 eurot), on tegelikult päris suur, mis tähendab, et kui pangas sellise summaga ülekannet teha, tunneb pank kindlasti ka kohe huvi lõplike kasusaajate ja eesmärkide vastu,“ lisas Lust. „Ehk isegi kui Kaja Kallas usalduse alusel kandis oma mehe firmale raha, siis rahapesu andmebüroo ja pank tundsid kindlasti selle ülekande vastu huvi… loomulikult kui ta ei andnud seda oma mehele üle just sularahas.“
Allikas: Postimees


Keskerakondlasi nahutanud prokurör läheb päästma raskustes Tallinna Sadama protsessi7 KÜSIMUST JA VASTUST: Tallinna Sadama kohtuprotsess kulgeb ülimalt raskelt. Mis seal täpselt toimub?Juba 2019. aasta alguses pihta hakanud Tallinna Sadama kohtuasi kestab endiselt. Õigupoolest algas see sel kevadel uuesti otsast peale.1) Kes on uus süüdistaja? Tallinna Sadama kohtuasjas algusest peale süüdistajana esinenud riigiprokurör Denis Tšasovskih paneb ootamatult ameti maha. Tema asemel näeme järgmisest nädalast kohtus riigiprokurör Kadri Välingut (50).Väling tegi endale nime üle kümne aastat tagasi, näidates end kohtus eriti sitke ja leidliku prokurörina. Ta paljastas koos kapoga ridamisi Tallinna linnavalitsuses altkäemaksu võtnud keskerakondlasi - Ivo Parbuse, Elmar Sepa, Mati Songisepa jne. Viimasel ajal on Väling lahendanud riigiprokuratuuri järelevalveosakonnas kaebusi ega ole kohtulahinguid pidanud.2) Kas altkäemaks on aegunud? Advokaat Paul Keres räägib varsti juba aasta otsa, et Tallinna Sadama kriminaalasi on aegunud. Seega tuleks õigusemõistmine tema kliendi Ain Kaljuranna ja teiste kohtualuste üle lõpetada.Tallinna ringkonnakohtu 12. juuli kohtumäärusest selgub, et Keresel võib olla aegumise asjus õigus. Kohtunikud Elina Elkind, Orvi Koik ja Sten Lind kutsuvad tungivalt prokuratuuri mõtlema, kas Tallinna Sadama kohtuprotsessi on mõtet jätkata.Ringkonnakohtu seisukoht on kõnekas, aga kõigest soovituslik. Harju maakohtus toimuv Tallinna Sadama kohtuprotsess jätkus pärast suvepuhkusi sel nädalal nagu muistegi.3) Kust tuleb jutt aegumisest? Küsimus on selles, kas Kaljurand oli Tallinna Sadama juhatuse esimehena seaduse mõttes ametiisik.Prokuratuur süüdistab teda karistusseadustiku § 294 järgi altkäemaksu võtmises ametiisikuna. Aastatel 2008-2010 toimepandu on esimese astme kuritegu ja ei ole tänaseks aegunud.Kerese kaitseversiooni järgi ei olnud Kaljurand Tallinna Sadama juhina ametiisik. Teda saaks süüdistada vaid karistusseadustiku § 4023 järgi altkäemaksu võtmises erasektoris. Tegemist on teise astme kuriteoga, mis aegus hiljemalt 19. oktoobril 2022.4) Kes on ametiisik?Keres toetub riigikohtu 2015. aasta lahendile, mis tunnistas Tallinna Sadama nõukogu esimehe Neinar Seli ametiisikuks. See tõi kaasa Seli süüdimõistmise toimingupiirangu rikkumises. Ta oli toetanud Tallinna Sadama poolt 250 000 euro annetamist Eesti olümpiakomiteele, mille president oli Seli ise.Seli kui sadama nõukogu liige oli nimetatud ametisse riigi poolt. Kaljuranna kui juhatuse liikme kohta ei saa seda öelda. Kaljuranna töö oli seista aktsiaseltsi huvide, mitte riigi või avalikkuse huvide eest. Ka ei täitnud Tallinna Sadam avalik-õiguslikke ülesandeid, sest riigi avalikuks ülesandeks pole osutada sadamaseaduse tähenduses sadamateenuseid.5) Kas süüdimõistmine on välistatud?Siiski mitte, aga selleks peaks riigikohus muutma senist kohtupraktikat ametiisikute suhtes. Selle saavutamiseks tuleks prokuratuuril käia välja kivikõvad põhjendused.Kohtunikud Elkind, Koik ja Lind kirjutavadki oma lahendis: „Seega tuleb kohtusüsteemi ja menetlusosaliste tarbetu koormamise vältimiseks eeskätt prokuratuuril otsustada, kas tõepoolest esinevad sellised asjaolud, mille pinnalt saab järeldada, et praeguse kriminaalasja puhul on tegemist vähemalt mingis osas varasemast kohtupraktikast erineva olukorraga või et esinevad veenvad õiguslikud argumendid senises kohtupraktikas avaliku ülesande, ametiseisundi ja sellest tulenevalt ka ametiisiku mõistele antud tõlgenduse muutmiseks.“6) Kas kohus saaks protsessi ära lõpetada?Prokuratuur süüdistab Kaljuranda jätkuvalt ametiisikuna altkäemaksu võtmises, mis ei ole aegunud. Kriminaalasja lõpetamine aegumise tõttu tuleks kõne alla erasektori altkäemaksu puhul, nagu räägib Keres.Tallinna Sadama süüasja Harju maakohtus arutav kohtunik Kristina Väliste on seisukohal, et kohus ise praegu kuriteo kvalifikatsiooni muuta ei saa. Kohus saaks seda teha alles kohtuotsuses. See aga jääb veel mägede taha, sest sadama kohtuistungid kestavad vähemalt 2025. aasta jaanuarini.Erinevalt oma kolleegidest on kohtunik Lind selles küsimuses teisel seisukohal. „Kas vahepealne aastatepikkune menetlus pole raisatud aeg ja asjatu kulu?“ küsib ta oma kirjalikus eriarvamuses.7) Mis saab edasi? Keres ja teised advokaadid pöördusid augustis Tallinna Sadama kriminaalasja aegumise teemal riigikohtusse. Riigikohus pole veel teatanud, kas hakkab seda küsimust lahendama või mitte.Seni läheb sadama kohtuprotsess edasi. Sel esmaspäeval jõudis prokuratuur lõpule süüdistuse tõendite esitamisega. Selleks kulus ligi neli aastat ja nüüd alustavad kaitsjad oma tõenditega. Ringkonnakohus tõdeb ilustamata: „Riik ei ole kriminaalasja menetlenud efektiivselt.“"Prokuratuuril tuleb otsustada, kas esinevad asjaolud, millelt saab järeldada, et tegemist on vähemalt mingis osas varasemast kohtupraktikast erineva olukorraga."PROKURÖRI TAGASITULEK: Kadri Väling 2013. aastal pärast oma kuulsaid kohtuvõite keskerakondlastest korruptantide üle. Fotod Vallo Kruuser OOTAMATU LAHKUJA: Ametist loobuv riigiprokurör Denis Tšasovskih käis sel esmaspäeval viimaseid kordi Tallinna Sadama protsessil. ET KURK EI KUIVAKS: Advokaat Paul Keres saabus Tallinna Sadama kohtuistungile ettenägelikult veepudeliga. OLIN MA AMETIISIK VÕI EI OLNUD? Tallinna Sadama endine juhatuse esimees Ain Kaljurand tõttas esmaspäeval Harju maakohtus järjekordsele kohtuistungile.Tarmo Vahter


Kes ei riski, see šampust ei jooPeeter Kormašov kirjutab nii krüptohaidele kui -skeptikutele kohustuslikust „Vabast rahast“.Sinusuguste finantsasjadesse mitte süvenevate lollide pealt teenivad teised inimesed palju raha, ütles sõber. Vaidlesin vastu, et nende teiste elu on palju keerulisem, sest nad peavad kogu aeg uusi skeeme välja mõtlema ega saa kunagi rahu. Eks tõde ole vast kuskil vahepeal. Finantsturul ei kõrbe, aga sellise jahiga ka sõita ei saa nagu Rain Rannu ja Tallifornia filmi „Vaba raha“ üks peategelastest Maximillion (Miklós Bányai).Mesimagusa jutu ja kadestamisväärse enesekindlusega Maximillion on võimalusteotsija, keda ei rahulda pitsakulleri elu ja muud olemasolevad variandid. Bluffimise ja mulli ajamisega saavutab ta kõige ihaldusväärsema asja enne surematust ehk täieliku finantsvabaduse. Samal ajal, kui värske krüptoärikas peaaegu et kullast Lamborghiniga ringi kihutab, on Taavi (Märt Pius) jõudnud tupikusse. Viimases hädas meenub talle Maximillioni antud ja programmeerimise eest palgaks saadud mälupulk, millel olev summa on kahjuks kaitstud parooliga.Film õnnestub eelkõige seetõttu, et lubab seda, mida annab. Elu mõtet ja aeglasi mõtisklusi siit otsida ei tasu - see on komöödia ja naerda saab, aga liiga labaseks ka ei lähe. Traditsioonilist Eest filmi huumorit kannavad Ivo Uukkivi pankuri ja Mari Lill vanaemana, glamuuripaar Armani (Amanda Hermiine Künnapas) ja Maximillion naeruvääristab luksusliku tilulilu tühisust. Märt Pius on juba alates „Nullpunktist“ filmides hea olnud ja Steffi Pähn (Liisa, Taavi elukaaslane), keda näeb peagi ka Triin Ruumeti „Tumedas paradiisis“, sobib samuti oma rolli. Einar Kuusk kõrbes krüptoräris ka päriselus ning on seetõttu loogiline valik Maximillioni parema käe ja võlglase Branimiri ossa.Põnevust jagub lõpuni, et kuidas täpselt igaühe susserdused lahenevad ja kes on lõpuks kõige suurem rahaboss. On suur pluss, et film ei jää venima. Lugu on lihtne ja arusaadav, hollywoodlik „vallutame maailma“-tunne kannab seda, aga nagu näha, saab mõtet edasi anda ka Hollywoodi rahadeta. Eesti näitlejate inglise keeles rääkimine võib tekitada segadust, aga osa filmi tegevusest toimub USAs ja film on suunatud ka rahvusvahelisele turule.Kõigile midagi„Vabas rahas“ supeldakse bitcoin'ides, korraldatakse instagrammitav pulm ja elatakse üldiselt nii, nagu oleks elu üks suur lotomäng. Minul glamuur ja kullasära silmi põlema ei pane, sellepärast oligi sissevaade selle maailma loogikasse huvitav. Targemaks saab ja väikse ajaloorännaku ka - tuleb meelde, et bitcoin'ide kaevandusmasin oli tõesti selline naljakas vigur, mis mõne tüübi kodus laua all vilkus. Otsest vastust küll ei tule, et kas tasub siis oma säästud huugama panna ja riskida või kindla peale välja minna ja koonriks jääda.See on hea sissevaade finantsmaailma nii neile, kes peavad krüptorahasid, nagu bitcoin, NFTd jmt, petuskeemideks, kui ka neile, kes näevad selles võimalust finantsvabaduseks ja pangaorjusest pääsemiseks. Pärast emaspäevast esilinastust, kus kohalikke kuulsusi oli jalaga segada, juubeldas saal igal juhul kõvasti. Nii minu kõrval istunud ja enne seanssi oma firma asutamisest rääkinud rahatargad kui ka minusugune finantsvõhik said midagi.Kinodes 8. septembristKAHTLANE VÄRK: Taavi (Märt Pius, vasakul) tahab pärisraha, mitte mingit ajas kasvava väärtusega mälupulka, mida pakub palgaks Maximillion (Miklós Bányai).Peeter Kormašov


Urmas Klaas: praegu võiks kõik sammukese tagasi astudaReformierakonna Tartu piirkonna juht linnapea Urmas Klaas tõdeb, et niinimetatud idavedude skandaalis jäi peaminister Kaja Kallas oluliste selgitustega hiljaks, kuid sellest hoolimata on Kallas olnud hea valitsusjuht.
Urmas Klaas, Tartu on Reformierakonna kõige stabiilsem kants. Kui palju siinsed reformierakondlased on isekeskis Kaja Kallase ümber keerlevat skandaali arutanud. Milline on üldine hoiak?
Eks seda ole arutatud ikka. Eile (esmaspäeval – toim) oli linnavolikogu fraktsiooni koosolek ja seda teemat puudutasime ka seal. Me pole tõstatanud peaministri tagasiastumise teemat ja ega keegi meilt sellist otsust ka oota.
Olukord on kahtlemata väga keeruline, kuid Reformierakonna tugevus on alati seisnenud selles, et me tegutseme meeskonnana. Nii toetame praegusel keerulisel ajal ka Kaja Kallast. Ta on sel keerulisel ajal, kuhu kahjuks jääb ka sõda Euroopas, olnud hea peaminister.
Kõik oleks justkui kogunenud ümber põleva lõkke, kus temperatuur on hästi kõrge. Seepärast võiks praegu kõik sammukese tagasi astuda ja küsida, mis on päriselt Eesti jaoks oluline. Eesti peab olema ennekõike hästi kaitstud, aga et sellest lähtuvas pingelises eelarveolukorras saaks ikkagi kaitstud ka inimeste toimetulek.
Julgeoleku teema on endiselt teema number üks. Suurim oht meie julgeolekule peitub meis endas. Tsiteeriksin siin president Lennart Meri – vaatasin järele –, kes ütles 1991. aastal Stockholmis peetud kõnes, et julgeolekuoht meis endis on illusioon, et Eesti on valmis. Aga me näeme, et Eesti ei ole valmis, Eesti kaitsevõime ei ole valmis.
Kaja Kallas jäi mõningate vastuste juures hätta, aga seda võib mõista, kui kuulamine on sedavõrd pingeline ning tõstetakse häält.

Kas pingelises olukorras pole mitte tarvilik seegi, et peaminister mõjuks veenvalt ja oleks suuremale osale inimestest vähemasti aktsepteeritav?
Peaminister peab kindlasti saama teha oma tööd ja pühendada sellele kogu oma jõu. Kui jutt viib peaministri võimaliku tagasiastumiseni või ametis jätkamiseni, siis peab see olema ikkagi tema enda otsus. Ta peab saama arvestada nii sise- kui ka välispoliitikaga.
Milline on teie isiklik arvamus, kas Kallas on idavedude skandaali kontekstis teinud midagi valesti? Kui jah, siis mida?
Ta oleks pidanud teema tõstatudes rohkem ja kõigile arusaadavamalt selgitama, milline on reaalne olukord, kuhu tema ja ta perekond asetus. Ühiskonnal on kindlasti õigustatud ootus saada vastuseid. Selgitused viibisid, me ei saanud neid kohe.
Kallase versiooni kohaselt ei saanud tema abikaasa aru, et tema ärisidemetes peitub midagi, mis pole kohane, ning et peaminister ise ei saanud ka sellele tähelepanu juhtida, sest ta ei teadnud. Kas see on teile usutav?
Ma ei saa hinnata teiste inimeste pereelu. Mina usun Kaja Kallase selgitusi, sest see pikaajaline suhtlus, mis meil on temaga olnud, on olnud alati aus.
Jah, loomulikult tuleb peaministril anda selgitusi. Samas ma tahaks kindlasti öelda, et ka meie parlamentaarsed kuulamised võiks olla paremini ette valmistatud. Siin on võimalik head eeskuju leida näiteks Ameerika Ühendriikidest. Peaministrile peaks esitama asjakohaseid küsimusi, mis aitavad tõde paremini kirjeldada.
Kas te vaatasite esmaspäeval parlamendi korruptsioonivastase erikomisjoni istungit, kuhu Kallas oli kutsutud selgitusi andma?
Mitte täies mahus, küll aga lõiguti. Lugesin ka meediakajastusi.
Milline mulje jäi?
Kuulamise korraldajad ei jätnud head muljet, sest neis oli palju agressiivsust. See ei võimaldanud tekkida asjalikul õhkkonnal. Tõsi, ka Kaja Kallas jäi mõningate vastuste juures hätta, aga seda võib mõista, kui kuulamine on sedavõrd pingeline ning tõstetakse häält. Keegi meist pole rauast.
Skandaali valguses on ajakirjanduses spekuleeritud mitmete nimedega, kellest võiks tulevikus saada Reformierakonna juht ja peaminister. Teiste seas on pakutud teid. Kui küsimus lahti siduda praeguse kriisi käigust ja mitte nimetada selget ajalist perspektiivi, siis kas teil on see soov ja valmidus?
Kõik sõltub konkreetsest olukorrast. Praegu on meil peaminister olemas ja minul on linnapeana palju tööd pooleli – Euroopa kultuuripealinna tiitliaasta on ukse ees.

Esmaspäeval käis peaminister Kaja Kallas ütlusi andmas riiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil. Seal laskus ta korduvalt süüdistustest tulvil sõnavahetusse komisjoni juhtinud ekrelase Mart Helmega.
Tairo Lutter


Sõjavastase särgi kandmise tõttu skandaali sattunud Alina Vorontšihhina: Inimesed, kes minuga ei nõustu, eemaldusid9. maist, kui Narva õpetaja Alina Vorontšihhina pani selga T-särgi „Putin h...lo“, on mitu kuud möödas. „Elu on lihtsamaks läinud, kõik teavad minu seisukohta. Inimesed, kes minuga ei nõustu, eemaldusid. Mis on okei,“ ütleb ta.
Rääkisid Saksa telekanalile ZDF, miks sa panid 9. mail Narvas selga särgi „Putin h...lo“ ja kuidas sõda on sind isaga vastasleeridesse viinud. See intervjuu osutus väga populaarseks. Milline on olnud tagasiside?
Paljud inimesed kirjutasid mulle. Käisin suvel Ameerikas, kus olin koos inimestega Kesk-Aasiast, Kõrgõzstanist. Nad teadsid mu T-särgist! Siis läksime Alabamasse, seal ka kohalikus raadios öeldi: me teame sind, sa oled ju see Putini T-särgiga õpetaja. Kuidas nad nii kaugel minust teavad? (Naerab.)
Kuidas särgiaktsioon sinu elu on muutnud?
Mingis mõttes on elu lihtsamaks läinud, kõik teavad minu seisukohta. Inimesed, kes minuga ei nõustu, eemaldusid. Mis on okei, kui nad niimoodi tunnevad.
Kes sinust eemaldusid?
Mõned kolleegid näiteks. Ka mõni õpilastest ei tervita mind praegu linnas, aga see on okei. Võib-olla mõni lihtsalt ei tea, kuidas reageerida, kui ta kohtab õpetajat väljaspool kooli? Aga enamik inimesi ja kolleege ikka toetab ja me oleme ühte meelt!
Mul on hea meel, et minu sõnum jõudis suurema auditooriumini. Kuigi meil on tavaks kutsuda venekeelseid inimesi venelasteks, ei ole see tegelikult nii. Siin on suur identiteediküsimus: kelleks sa ennast pead? Äkki pead ennast eestlaseks või tahad rõhutada, et oled vene keelt kõnelev eestlane?
Väga paljud minu sõbrad rõõmustasid – lõpuks ütles keegi selle välja: me ei ole kõik venelased.
Kuigi meil on tavaks kutsuda venekeelseid venelasteks, ei ole see tegelikult nii. Siin on suur identiteediküsimus: kelleks sa ennast pead?
Kuidas sina ennast määratled?
Pigem eestlasena. Me ikka rõhutame oma juuri ja inimese emakeelt, aga tänapäeva maailm on nii keeruline, et ei saa öelda: sa oled venelane, sest need on sinu juured.
Sinu isa ja ema on Narvas sündinud, kelleks nemad ennast peavad?
Emaga me rääkisime sellest – tema peab ennast pigem eestlaseks, isa peab ennast aga venelaseks. Emal on Eesti kodakondsus, isal Vene. Ema sai kutsehariduse eesti keeles, tal on eesti keele tase olemas.
Miks su isa Venemaale kolis?
Äraminek ei olnud kuidagi sõjaga seotud. Ta läks juba mitu aastat tagasi, enne sõda. Isa tundis, et tema jaoks on Venemaal parem. Ta kolis just uude linna, ma ei mäletagi, kus ta praegu elab, olen Venemaa geograafias üsna nõrk.
Kuidas sa praegu isaga suhtled?
Telefoni teel. Kahjuks isa külastada praegu ei saa poliitilise olukorra tõttu. Ma ei tea, kas ma kunagi veel üldse lähen Venemaale. Loodetavasti ikka lähen.
Kui palju te isaga poliitikast räägite?
Meil on väga erinevad vaated. Rahulikult ei suuda me neid teemasid arutada. Üritame küll, aga kogu aeg jääb sihuke halb maik suhu. Paar korda proovisime, siis saime aru, et meil on ikka liiga erinevad poliitilised vaated. Jutt läheb liiga emotsionaalseks.
Ma ütlesin talle maikuus, et lähen protestima. Tema ütles, et selliseid sõnu ei ole vaja kasutada, ei ole vaja protestima minna. Läksin ikka.
Kas sinu ja su isa suhted iseloomustavad üldisemalt lõhet generatsioonide vahel: vanemad eestivenelased pigem õigustavad Putini sõda ja nooremad on selle vastu?
Ma olen seda kogenud küll oma peres, mu nooremad vennad-õed on minu seisukohta kaitsnud. Lõpuks sai rääkida neid jutte, mida varem üritati vaiba alla pühkida. Mis sellest sai – palju pahandust. Aga laiemalt ma ei oska öelda. Mu lähematel sõpradel on vedanud, sest nad on oma vanematega ühte meelt.
Kuulsa särgi „Putin h...lo“ tegid sa ise?
Ise jah. Teksti kirjutasin käsitsi, ema autos.
Pärast 9. maid said ähvardusi. Kas tunned ennast Narvas liikudes turvaliselt, kuigi kõik ju tunnevad sind nüüd?
See oli väga emotsionaalne hetk. Näidati sõrmega, vaadati. Nüüd on väga rahulikult läinud. Kui mõnikord inimesed tulevad minu juurde, siis ainult positiivsete kommentaaridega: nad on väga rõõmsad, et keegi sihukest asja tegi.
Lõpetasid 2018 Narva Vanalinna Riigikooli, kus pärast ülikooli ka õpetajana töötasid. Kuidas sinu toonased klassikaaslased Putini sõtta suhtuvad?
Arvan, et mitte keegi ei toeta Putinit. Oleme ikka väga eestimeelsed. Meisse on istutatud eestimeelsust, kui me kasvasime. Ma olen väga tänulik oma õpetajatele.
Meisse on istutatud eestimeelsust, kui me kasvasime. Ma olen väga tänulik oma õpetajatele.
Oskad hästi eesti keelt, ülikoolis õppisid saksa keelt ja valdad ka väga head inglise keelt. Kuidas on võimalik Narvas nii edukalt võõrkeeli õppida?
Inglise keelt olen suures osas õppinud tänu projektidele. Narvas on mitteformaalse õppe keskus Vitatiim ja see pakub palju võimalusi välismaale sõita, eri riikidest vabatahtlikud tulevad ka siia. Saab käia keelekohvikutes suhtlemas, siin on hea keskkond keelte õppimiseks.
Kas sa valdad paremini eesti või inglise keelt?
Ikka eesti keelt. Koolis õppisime akadeemilist eesti keelt, alles siis, kui ma läksin Tartusse ülikooli, hakkasin kuulma slängi. Hakkasin eesti kõnekeelt õppima, varem rääkisin ilusate lausetega: „Tere, minu nimi on...“ (Naerab.)
Tartus kogu aeg öeldi: oi, sul on nii ilus akadeemiline eesti keel! Aga kui mindi üle kõnekeelele, siis ma ei saanud mitte midagi aru!
Inglise keelt ma oskan hästi, aga vastupidi: pigem kõnekeelt ja akadeemiline keel on raskem.
Tulid Vanalinna Riigikoolist töölt ära ja üritasid Tallinnas ülikooli astuda. Miks?
Ma ei saanud Muusika- ja Teatriakadeemiasse sisse. Tahtsin seal muusikat õppida. Muusika on mulle väga südamelähedane, olen käinud muusikakoolis, õppinud lisaks tšellot ja muusikateooriat. Kirjutan ka oma laule.
Nüüd ma lihtsalt kolin Tallinna, sain tööd Lasnamäe noortekeskuses.
Alina Vorontšihhina singel „It happened under the rain“:
Olid väga enesekindel, sest kolisid Tallinna enne, kui olid seal töö leidnud.
Kui oskad nelja keelt ja sul on veel kõrgharidus, siis on Eestis päris paljud uksed avatud. Nii et ma väga ei muretsenud küll.
Miks sa Tallinnas õpetajana ei tahtnud tööle minna?
Üks asi on väga suur pinge. Teine aga see, et mul on baka tehtud, nüüd tahan magistri ära teha ja natuke rahulikumalt võtta.
Mis põhjusel sa otsustasid Narvast ära kolida?
Tahan lihtsalt uusi kogemusi ja sõpradega aega veeta. Narva reaalsus on see, et kuni 18. eluaastani on siin väga hea elada, sest huviringid on odavad ja kõikjal saab jalgsi käia, see on roheline linn. Aga kui ma tulin ülikoolist Narva tagasi, siis nägin, et siin peaaegu ei olegi minuvanuseid inimesi. See on kurb, sest ma tahan ka väljas käia ja pidutseda.
Kui paljud sinu klassist on Narva jäänud?
Mina ja üks mu sõbranna. Üks klassikaaslane on nüüd Tallinnast tagasi tulnud ja hakkab uues gümnaasiumis töötama, see on tore.
Kui praegu Venemaa inimeste meelsust vaadata, siis 75% toetab kindlalt sõda. Isegi kui sõda lõppeb, jääb selline inimeste meelsus pikaks ajaks püsima. Kuidas on Putinil võimalik nii edukalt inimeste ajusid pesta?
Propaganda on ikka väga mõjus asi. Ja seda hakati tegema aastal 2012, kui Putin valiti tagasi presidendiks. Siis olid meeleavaldused, inimesed tegelikult ei toetanud teda, aga tsensuur muutus agressiivsemaks. Sellest on üle kümne aasta möödas ja selle ajaga on inimese maailmapildis võimalik palju muuta.
Ma ei tea, missugust meelt mina oleksin, kui oleksin Venemaal kasvanud.
Meil on Eestis see privileeg, et usaldame oma meediat, meil on sõnavabadus. Meil on juurdepääs erinevale infole, meil on keeled suus ja saame erinevat meediat lugeda.
Kui sul sellist võimalust ei ole ja sa oled süsteemi vangis, siis… Ma ei tea, missugust meelt mina oleksin, kui oleksin Venemaal kasvanud.
Mul on hea meel, et olen siinpool piiri. Aga jah, isegi kui Venemaa kaotab sõja ja Putin läheb vangi – mis oleks parim stsenaarium –, siis räägitakse, et läheb veel mitukümmend aastat, et vene inimeste maailmavaade muutuks.
Narva puhul räägitakse palju sellest, et siinsed inimesed elavad Kremli inforuumis. Kust sina ja su klassikaaslased infot said?
Ikka Eesti uudistest – ERRi, Postimeest ja Delfit lugesime. Aga jällegi – meil vedas väga, et sattusime sellisesse keskkonda nagu Vitatiim. Suur osa minu sõpradest ongi Vitatiimis, kasvasime siin koos ja paljud meist said õpetajateks.
Välisajakirjanike jaoks on Narva üks lemmiklinnu Ida-Euroopas. Ka sina oled juba Ivangorodi kindluse taustal mitmeid menukaid intervjuusid andnud. Kas eriline tähelepanu Narvale häirib sind?
Mõnikord on ju tore teistest riikidest inimestega rääkida. (Naerab.) Ei tea, kas see pilt päris nii hull ka on, kui ajakirjanikud maalivad. Mingi tõde seal on, aga minu meelest on ikka suurem osa elanikest korralikud inimesed ja enamik neist ei toeta sõda. Aga häält teevad tihti lärmakamad narvakad, kes on vene inforuumis. Ajakirjanikel on suur vastutus, sest just nemad loovad meie ettekujutust maailmast.
Mullu viidi Narvast ära tank. Miks sinu meelest see sõjamasin paljude narvakate jaoks nii tähtis oli?
Minul on loomulikult teistsugune seisukoht, aga paljude inimeste jaoks see oligi selline mälukoht, kuhu nad tulid ja mälestasid teise maailmasõja ajal surnud inimesi. Paljudel olid vanavanemad, kes olid sõjas käinud.
Kurvastasin, et kohalik omavalitsus ei lahendanud tanki probleemi ise, vaid vastutus läks valitsuse õlgadele. See oli mugav koht vastutuse veeretamiseks valitsusele ja vastutuse veeretamine loob eraldatust.
Ma mõistsin, kui kohutav see olukord oli, alles siis, kui T-särgi protest oli juba ära olnud. Hakkasin rääkima oma õpilastega teisest klassist ja üks tüdruk küsis teemat vahetades: aga miks nad tanki ära võtsid? Oli nii äge sellel ronida. Kui laps ütleb, et tankil on „hea ronida“, see on lihtsalt nii-nii vale!
Kui 9. mail korraldati Ivangorodis Narva poole suunatud kontsert, siis kui palju inimesi läks sinna meelsust näitama ja kui paljud lihtsalt uudishimutsema?
Raske öelda. Kui ma kohtasin seal oma sõpru ja küsisin, mida nemad siin teevad, siis vastasid nad: lihtsalt midagi toimub linnas, huvitav vaadata.
Paljudel oli neutraalne suhtumine, nad läksid kontserti kuulama ja jõe äärde jalutama. Olid ka need, kes olid sõja vastu ja läksid Ukraina lippudega, aga meelt avaldada ju ei tohtinud. Politsei ütles, et see on provokatsioon, kui üks mu sõbranna tahtis sinna minna sõjavastaste plakatitega. Sinna ei lastud vene sümboolikat ega sõjavastast sümboolikat, et ei toimuks mingisugust kokkupõrget.
Ka mu sõbrad läksid meeleavaldusele plakatiga, millel oli samasugune sõnum nagu minu T-särgil. Plakateid ei lastud läbi. Siis ma ostsin T-särgi, kirjutasin sellele sama sõnumi, mis oli sõbra plakatil, ja läksin T-särgiga.
Miks sa ise ei ole Narvas poliitikasse läinud? Volikogus istuvad aastaid samad inimesed, kellest paljud on üsna korrumpeerunud.
Ma huvitun poliitikast, aga usun, et saan asju kuidagi teisiti ka mõjutada. Suheldes noortega, korraldades projekte – ei pea ilmtingimata volikokku minema. Volikoguga saab koostööd teha, seal on ka häid inimesi, minu sõpru.
Kui keegi saab ootamatult tuntuks, siis tulevad talle kosja erinevad erakonnad. Kas ka sind kutsuti pärast maikuist protesti mõnda parteisse?
Mind on kutsutud pärast seda päris mitmesse kooli õpetajaks, aga ühessegi parteisse ei ole kutsutud. (Naerab.)
Millised on tagajärjed, kui Narva koolides minnakse kiirkorras üle eesti õppekeelele?
Olen oodanud hetke, kui viimaks tuleb meile hea eestikeelne haridus, kui Narva tulevad meie noori õpetama eesti keelt emakeelena kõnelevad inimesed. Siis oleks noortel pärast rohkem võimalusi, nad saaksid kõigest aru, saaksid ülikooli minna. Ja nad leiaksid endale eesti sõpru.
Jällegi pean ütlema – mul vedas, sest sattusin heasse keelekümbluse kooli. Ma ei tea, kas mul oleks nii hea eesti keel, kui ma oleksin läinud teise kooli. Kas ma siis suudaksin üldse suhelda teiste eesti noortega?
Palju on neid, kes tahaksid eestlastega suhelda, aga võib-olla natuke pabistavad, et kuidas neisse suhtutakse, kui nad ei oska keelt päris vabalt. Ongi lahendamatu paradoks – ühelt poolt tahad suhelda, teiselt poolt kardad, et ei oska eesti keelt, sest sul ei ole praktikat. Keele õpidki rääkides ära.
Vahepeal oli päris pikk periood, kui räägiti palju sellest, et peame päästma venekeelse hariduse. Inimesteni jõudis erinevat infot ja keegi ei saanud täpselt aru, kas eesti keele oskust läheb vaja või mitte.
Nüüd järsku ühe või kahe aastaga tuleb üle minna eesti keelele ja paljud õpetajad jäävad tööst ilma. Nende jaoks oleks hästi tähtis luua süsteem, mingisuguseid intensiivkursuseid. Õpetajaid on ju vaja! Praegu peavad koolidirektorid leidma õpetajaid, kes oskavad keelt C1 tasemel ja oskavad ka oma ainet õpetada. Õpetajaid leida on raske terves Eestis, aga nüüd tahetakse Ida-Virumaa õpetajatelt – kelle jaoks ei ole loodud süsteemi eesti keele praktikaks – kõrget keeletaset.
Viimased poolteist aastat on toonud palju näiteid, kuidas ilma igasuguste varasemate teadmisteta ukrainlased on õppinud korralikult eesti keelt rääkima, kuna neil on väga tugev motivatsioon. Miks vene noortel pole motivatsiooni?
Meil on Narvas Eesti keele maja, meil on kolledž. Kui palju veel on erinevaid võimalusi eesti keelt õppida? Tuleks teha rohkem reklaami ja näidata, kus saab tasuta õppida. Isegi minu käest on küsitud, kus ma saan C1-le õppida, kus ma saan B2-le õppida?
Teine asi on see, et kui inimesed tulevad siia välismaalt, siis on ju hästi loogiline, et sa pead keele ära õppima. Aga kui sa juba elasid siin ja see muutus teiseks riigiks? See on teine küsimus.
Põhjus tundub olevat siiski motivatsioonis – eesti lastele õpetatakse sadu tunde vene keelt, kuid selgeks nad seda ei saa. Sama vene lastega, kellele ju koolis õpetatakse eesti keelt päris suures mahus. Kas on ka sellist suhtumist, et mulle pole eesti keelt vaja, saan elus ka vene ja inglise keelega hakkama?
Ei, inimesed ikka soovivad eesti keelt õppida, aga ei ole praktikat. Jälle on küsimus, kui palju tegelikult on minu ümbruskonnas eestlasi, kellega ma hakkaksin keelt praktiseerima. Kui ma tulen eesti keele tunnist välja ja kõik räägivad vene keelt, mis siis edasi saab õpitud eesti keelest?
Mis keeles sa ise õpetajana tunde andsid?
Eesti keeles, minu kool on keelekümbluskool ja mul olid peaaegu kõik tunnid eesti keeles.
Aga ega minu eesti keel nii hea ei olnud, kui ma koolist välja sain. Sain kõigist sõnadest aru, akadeemilise eesti keelega sain hakkama. Aga mul oli väga raske Tartus noortega suhelda. Kuulasin lihtsalt teiste jutte ja kuidagi üritasin kaasa lüüa, aga see oli raske. Mitme aastaga ma kuidagi õppisin kõnekeele ära ja suhtlen nüüd vabalt. Kust sa siin Narvas võtad keelekeskkonna, kus hakata harjutama?
Kas sa tunned, et oled muutunud eestimeelsete vene noorte eestkõnelejaks Eestis?
Võib-olla mõne jaoks olen. Aga kui ma räägin noortega, siis nad tavaliselt küsivad – kuule, miks sa seda tegid? Siis ma seletan, et meil on sõnavabadus ja on okei oma seisukoht välja öelda. Võib-olla peaks noortele rohkem õpetama kodanikuaktiivsust ja riigi toimimist. Selgitama, et meie sõnal on kaal ja kellele on vaja oma sõnum suunata.
Alina Vorontšihhina
Sündinud 1998
2018 lõpetas Narva Vanalinna Riigikooli
2022 Tartu Ülikooli saksa keele ja kirjanduse eriala bakalaureusekraad, kõrvaleriala kunstiajalugu
2022–2023 Narva Keeltelütseumi kunstiajaloo õpetaja ja Narva Vanalinna Riigikooli muusikaõpetaja
Saksamaal üle 10 miljoni vaataja
Augustis linastus Saksamaa telekanalil ZDF prime time´il saade „Auslandsjournal. Baltikum - kas Venemaa võimalik sihtmärk?“, milles näidati ka Alina Vorontšihhinaga Narvas tehtud intervjuud.
Intervjuu, milles Alina tutvustas oma seisukohti ja erimeelsusi isaga, oli sakslaste jaoks nii üllatav, et seda korrati uudistesaadetes. Koos esitlustega ZDFi veebikanalites hinnatakse Alina vaatajaskonna suuruseks 10,3 miljonit inimest.
„Tahtsime teada, milline on meeleolu Eesti vene kogukonnas pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse? Milline on suhtumine Putinisse Narvas, Eesti kõige venekeelsemas linnas?“ ütles Eesti Ekspressile Natalie Steger, ZDFi Poola ja Baltimaade korrespondent. „Rääkisime sellest Alinaga, kelle peres on mõlemad hoiakud esindatud. Ja muidugi suhtlesime ka teiste Narva elanikega.“
***
Tahad olla kursis Ekspressi lugudega? Laadi alla ka äpp. Vaata SIIA


„Vaba raha.“ Kes ei riski, see šampust ei jooPeeter Kormašov kirjutab nii krüptohaidele kui -skeptikutele kohustuslikust „Vabast rahast“.
Sinusuguste finantsasjadesse mitte süvenevate lollide pealt teenivad teised inimesed palju raha, ütles sõber. Vaidlesin vastu, et nende teiste elu on palju keerulisem, sest nad peavad kogu aeg uusi skeeme välja mõtlema ega saa kunagi rahu. Eks tõde ole vast kuskil vahepeal. Finantsturul ei kõrbe, aga sellise jahiga ka sõita ei saa nagu Rain Rannu ja Tallifornia filmi „Vaba raha“ üks peategelastest Maximillion (Miklós Bányai).
Mesimagusa jutu ja kadestamisväärse enesekindlusega Maximillion on võimalusteotsija, keda ei rahulda pitsakulleri elu ja muud olemasolevad variandid. Bluffimise ja mulli ajamisega saavutab ta kõige ihaldusväärsema asja enne surematust ehk täieliku finantsvabaduse. Samal ajal, kui värske krüptoärikas peaaegu et kullast Lamborghiniga ringi kihutab, on Taavi (Märt Pius) jõudnud tupikusse. Viimases hädas meenub talle Maximillioni antud ja programmeerimise eest palgaks saadud mälupulk, millel olev summa on kahjuks kaitstud parooliga.
Täidab lubaduse
Film õnnestub eelkõige seetõttu, et lubab seda, mida annab. Elu mõtet ja aeglasi mõtisklusi siit otsida ei tasu – see on komöödia ja naerda saab, aga liiga labaseks ka ei lähe. Traditsioonilist Eest filmi huumorit kannavad Ivo Uukkivi pankuri ja Mari Lill vanaemana, glamuuripaar Armani (Amanda Hermiine Künnapas) ja Maximillion naeruvääristab luksusliku tilulilu tühisust. Märt Pius on juba alates „Nullpunktist“ filmides hea olnud ja Steffi Pähn (Liisa, Taavi elukaaslane), keda näeb peagi ka Triin Ruumeti „Tumedas paradiisis“, sobib samuti oma rolli. Einar Kuusk kõrbes krüptoräris ka päriselus ning on seetõttu loogiline valik Maximillioni parema käe ja võlglase Branimiri ossa.
Põnevust jagub lõpuni, et kuidas täpselt igaühe susserdused lahenevad ja kes on lõpuks kõige suurem rahaboss. On suur pluss, et film ei jää venima. Lugu on lihtne ja arusaadav, hollywoodlik „vallutame maailma“-tunne kannab seda, aga nagu näha, saab mõtet edasi anda ka Hollywoodi rahadeta. Eesti näitlejate inglise keeles rääkimine võib tekitada segadust, aga osa filmi tegevusest toimub USAs ja film on suunatud ka rahvusvahelisele turule.
Kõigile midagi
„Vabas rahas“ supeldakse bitcoin’ides, korraldatakse instagrammitav pulm ja elatakse üldiselt nii, nagu oleks elu üks suur lotomäng. Minul glamuur ja kullasära silmi põlema ei pane, sellepärast oligi sissevaade selle maailma loogikasse huvitav. Targemaks saab ja väikse ajaloorännaku ka – tuleb meelde, et bitcoin’ide kaevandusmasin oli tõesti selline naljakas vigur, mis mõne tüübi kodus laua all vilkus. Otsest vastust küll ei tule, et kas tasub siis oma säästud huugama panna ja riskida või kindla peale välja minna ja koonriks jääda.
See on hea sissevaade finantsmaailma nii neile, kes peavad krüptorahasid, nagu bitcoin, NFTd jmt, petuskeemideks, kui ka neile, kes näevad selles võimalust finantsvabaduseks ja pangaorjusest pääsemiseks. Pärast emaspäevast esilinastust, kus kohalikke kuulsusi oli jalaga segada, juubeldas saal igal juhul kõvasti. Nii minu kõrval istunud ja enne seanssi oma firma asutamisest rääkinud rahatargad kui ka minusugune finantsvõhik said midagi.
Kinodes 8. septembrist.
„Vaba raha“
2023
Komöödia
1 tund 45 min
Režissöör ja stsenarist Rain Rannu
Operaator Ants Tammik
Kunstnikud Urmet Piiling ja Tõnu Hiielaid
Muusika Bert on Beats
Osades Märt Pius, Ivo Uukkivi, Steffi Pähn, Amanda Hermiine Künnapas, Einar Kuusk, Miklós Bányai jt.
Kinodes 8. augustist


Kaja Kallas võõrustab Avatud valitsemise partnerluse tippkohtumistTALLINN, 6. september, BNS - Peaminister Kaja Kallas võõrustab kolmapäeval ning neljapäeval Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus toimuvat Avatud valitsemise partnerluse (AVP) ülemaailmset tippkohtumist.
Avatud valitsemise partnerlus on rahvusvaheline algatus hea riigivalitsemise edendamiseks maailmas. Kriisides, millega on riigid viimastel aastatel üha sagedamini silmitsi seisnud, on eriliselt esile tulnud vajadus demokraatliku riigi aluspõhimõtete kindlustamise ja tugeva avatud kodanikuühiskonna järele. „Ootamatustest ja raskusest ülesaamiseks vajame tugevat kodanikuühiskonda. Dialoogi ja koostööd on hilja luua, kui kriis on käes. Vastupidi, see peab olema osa kriisiplaanist. Eesti läbipaistev e-valitsemine ja tihe koostöö vabakonnaga paistab maailmas silma. Meil on palju väärtuslikke kogemusi, mida edasi anda,“ ütles Kallas.
Kallas avab kolmapäeval Telliskivi Loomelinnakus AVP tippkohtumise ja esineb avaarutelul. Ürituse avasõnavõtte ning avaarutelu saab algusega kell 8.45 jälgida AVP YouTube’i kanalil https://www.youtube.com/@OpenGovPart .
Samuti on peaminister Kallasel Telliskivi Loomelinnakus kavas kohtumised Kosovo peaministri Albin Kurti ja Seišellide asepresidendi Ahmed Afifiga.
Neljapäeval osaleb peaminister Kaja Kallas Telliskivi Loomelinnakus koos USA rahvusvahelise arenguagentuuri (US Agency for International Development - USAID) juhi Samantha Poweri, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise partnerluse ja arengukoostöö voliniku Jutta Urpilaineni ja Nobeli rahupreemia laureaat Maria Ressaga tippkohtumise lõpuarutelul. Arutelu saab algusega kell 16.30 jälgida AVP YouTube’i kanalil https://www.youtube.com/@OpenGovPart .
Samuti on peaministril Telliskivi Loomelinnakus kavas ka kohtumised USAID-i juhi Samantha Poweri ja Euroopa Komisjoni rahvusvahelise partnerluse voliniku Jutta Urpilaineniga.
Avatud valitsemise partnerluse (Open Government Partnership – OGP) tippkohtumine OGP Global Summit toob kokku riigi- ja valitsusjuhid, kodanikuühendused ja poliitikakujundajad üle maailma. Kaheksandat korda toimuva tippkohtumise raames oodatakse Tallinna enam kui 2000 delegaati ning korraldatakse ligi poolsada arutelu kaheksal erineval laval. Ürituse keskmes on korruptsioonivastasus, vabakond ja osalemine, kliima, digitehnoloogiad, õigus ning kriisivalmidus. Tippkohtumine toimub Eesti Avatud valitsemise partnerluse kaaseesistumise raames, mille Eesti võttis üle oktoobris 2022.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Avatud valitsemise partnerluse juhtkomitee võttis vastu kokkuleppeTALLINN, 6. september, BNS - Avatud valitsemise partnerluse (AVP) kaheksanda ülemaailmse tippkohtumise raames leppis AVP juhtkomittee kokku, et uuendatakse pühendumust partnerlusele ning avatud valitsemise partnerluse deklaratsioonis sätestatud väärtustele ja põhimõtetele.
Juhtivkomitee sõnul on avatud valitsemise lähenemisviisid olulised demokraatia tugevdamiseks ning AVP on väärtuslik platvorm, et lahendada riikidele olulisi väljakutseid nagu kahanev kodanikuruum, kasvav majanduslik ebavõrdsus ning kliimamuutustega tegelemine.
"Me oleme võtnud Tallinna kokkuleppega oma eesmärgiks rakendada veelgi edukamalt avatud valitsemise meetodeid ning inspireerida teisi riike meie ambitsioone järgima," ütles AVP Eesti esindaja, riigisekretär Taimar Peterkop. "Selle saavutamiseks käivitame Avatud Valitsuse väljakutse, mis on suunatud kõigile partnerluse liikmetele. Eesmärk on teha järgmise viie aasta jooksul reaalseid ja käegakatsutavaid edusamme meile olulistes strateegilistes valdkondades: juurdepääs avalikule teabele, korruptsioonivastased meetmed, kodanikuruumi laiendamine, kliima- ja keskkonna-alased algatused, digitaalse valitsemise arendamine, avatud rahastuse suurendamine, sooline võrdõiguslikkus, kohtureformid, meediavabadus ja avaliku osaluse suurendamine," lisas ta.
Lisaks Avatud Valitsuse väljakutsele on juhtkomitee pühendunud kodanikuruumi laiendamisele ja kaitsmisele, et AVP riikide elanikud saaksid veelgi edukamalt kasutada oma kodanikuõigusi end väljendades, rahumeelselt kogunedes ning kodanikuühendusi luues. Samuti pakutakse suuremat kõrgetasemelist toetust ja koostööd kodanikuühendustele ning teistele avatud valitsemist toetavatele organisatsioonidele.
"Tallinna kokkulepe sisaldab kõike seda, milles oleme ka kokku leppinud AVP uues strateegias. Veelgi enam, kokkulepe peegeldab väga selgelt väljakutseid, millega me täna globaalselt silmitsi seisame. Sellega kinnitame veelkord oma pühendumust läbipaistva ja kaasava valitsemise edendamisele,” märkis Anabel Cruz.
"Tahame julgustada kõiki AVP liikmeid ja laiemat avatud valitsemise kogukonda jagama oma edulugusid ja õppetunde, et saaksime üksteiselt õppida, leida koostöövõimalusi ja muuta AVP platvorm avatud valitsemise teadmiste ja oskuste tsentriks," ütles Peterkop.
Juhtkomitee avaldas samuti solidaarselt toetust Ukraina rahvale, valitsusele ning kodanikuühiskonnale, kes jätkavad avatud valitsemise reformide edendamist äärmuslike raskuste kiuste.
AVP juhtkomitee koosneb 11 riigi ja 11 vabaühenduse esindajast ning Eesti on alates 2022. aasta 1. oktoobrist olnud partnerluse juhtiv kaaseesistuja koos Uruguay kommunikatsiooni ja arengu instituudi asutajadirektori Anabel Cruziga.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Juhtkiri: Võitlus korruptsioonigaUkraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi otsus vabastada ametist kaitseminister Oleksi Reznikov viitab Ukraina tõsisele soovile võidelda korruptsiooniga ja astuda niiviisi samm veelgi läänele lähemale.Paljuski oli Zelenskõi otsus sunnitud, sest armees oli täheldatud korruptsiooni juba ammu. Seega oli Reznikov see, kes pidi võtma vastutuse. Liiatigi oli Zelenskõi varem teatanud, et korruptsioon võrdub edaspidi riigireetmisega ja seda hakkavad uurima julgeolekuteenistused.Zelenskõi otsus oli seda tähelepanuväärsem, et sõda võib sel aastal olla jõudnud murdepunktini – Ukraina pealetung võib lähipäevil õnnestuda ning Ukraina paistab olevat jõudnud ka lähemale hävitajate F-16 hankimisele.Seega seisavad Reznikovi ilmsel järeltulijal, krimmitatarlasel Rustem Umerovil ees suured ülesanded. Reznikovi tööülesannete hulka kuulus ka suhtlus NATOga, kus tal olid tekkinud head kontaktid mitme NATO liikmesriigi kolleegiga. Umerovil tuleb need kontaktid uuesti luua.Ent suure tõenäosusega oli korruptsiooni tase selline, mis sundis Zelenskõid tegema otsust Reznikov ametist vabastada. Kui lääneriikide pealinnades tekib taas kahtlus, kas Ukrainat sel määral ja ka tulevikus abistada, on korruptsioon viimane asi, mida Kiiev endast näidata tahab.Peale NATO perspektiivide seab korruptsioon kahtluse alla ka Ukraina Euroopa Liidu väljavaated. Et Ukraina on ametlikult Euroopa Liidu kandidaatriik, peab alustama ühinemiskõnelusi. Korruptsiooni olemasolu korral on need kõnelused oodatust raskemad. Pealegi ootavad järjekorras teisedki riigid, kes soovivad Euroopa Liitu astuda ja kes sõjas ei ole. Seega peab Ukraina võitlema korraga kahel rindel: esiteks reaalsel ja teiseks korruptsioonirindel.Ukraina korruptsioonist rääkides on oluline ka doseerimise aste. Ehk siis küsimus, millal muutub Ukraina korruptsioonist rääkimine kasulikuks Venemaale ja toob mõnele lääne poliitikule poliitilisi punkte.Mõistagi ei tee Zelenskõi otsus Reznikov ametist vabastada korruptsiooni olematuks. Suure tõenäosusega kuuleme Ukraina korruptsioonijuhtumitest edaspidigi. Meenutatagu, et Eesti on juba ammu, enne täiemahulise sõja algust osutanud Ukrainale abi ja jaganud oma kogemusi korruptsiooniga võitlemisel.Ukraina korruptsioonist rääkides on oluline ka doseerimise aste. Ehk siis küsimus, millal muutub Ukraina korruptsioonist rääkimine kasulikuks Venemaale ja toob mõnele lääne poliitikule poliitilisi punkte. Korruptsioonist rääkimine aitab kahtlemata Ukrainat, kui seda teha eesmärgiga sõdivat riiki aidata. Kui eesmärk on midagi muud, on Ukraina korruptsioon vaid konks, mille taha haakida Ukraina abistamisest keeldumine.Sõjaolukord toob teravalt esile inimeste head ja halvad küljed. Nii on juhtunud ka Eestis, kus aferistid on üritanud Ukraina abil kas kasu saada või oma profiili kohendada. Võib eeldada, et Ukrainas leidub neid aferiste juba riigi suuruse tõttu mitu korda rohkem. Mõneti on paratamatu, et sõjast lõikavad kasu inimesed, kes seda ei peaks lõikama. Kuid selle võrra peabki Ukraina näitama, et säärastel inimestel ei lasta riigis vabalt tegutseda. Selleski plaanis muutub Zelenskõi samm arusaadavaks.


PETTUS VÕI MITTE? Pakiootaja: „Ma ei vasta enam ühelegi kullerisõnumile!“Uudised kelmide tegutsemisest on inimesed nii ära hirmutanud, et enam ei teata, mida ja keda usaldada. „Kuidas ma aru saan, kas kulleri SMS on päris või kelmidelt?“ küsib sõnumisaaja.
Kelmid on kasutanud isikuandmete õngitsemiseks kullerfirmade teadetele sarnase kujundusega lühisõnumeid. Seega pole imestada, kui pakiootajal tekib kahtlus, kas saabunud sõnum ikka päris on. „Ma ei vastagi enam ühelegi kullerisõnumile. Miks nad üldse kullereid kasutavad, kui ma kõiki SMSe pettuseks pean?“ on ühel kahtlejal tõsi taga.
DPD müügi- ja turundusjuht Janek Kivimurd ütleb, et neile on tehtud vaid üksikuid pöördumisi, kus kullerfirma SMSi õigsuses kaheldakse. „Esineb mitmeid petuskeeme, millest on ka ajakirjanduses ja sotsiaalmeedias pidevalt juttu. Ka meie saame selliste kahtlustega pöördumisi,“ lisab ta.
Omniva kullerkanali ja postiasutuste juhi Reet Pajusi sõnul pole neil veel juhtunud, et pettuse hirmus klient kulleri SMSile või kõnele ei vasta. „Üldjuhul kliendid jälgivad, kus nende pakk parajasti on ja millal see nendeni peaks jõudma. Kuna meie kullerite autod on Omniva logoga märgistatud, pole ette tulnud ka ühtegi juhust, kus klient oleks kulleri osas umbusklik,“ selgitab Pajus.
Kullerfirma ei küsi PIN-koode
Pakiteatesse tuleks suhtuda skeptiliselt, kui ühtegi pakki pole tellitud. Kahtluse korral tuleks ühendust võtta kullerfirma klienditeenindusega, kes selgitab välja paki saatja või tuvastab võimaliku petusõnumi.
Üha keerulisemaks muutuvaid petuskeeme võib olla keeruline tuvastada. SMSi puhul ei saa usaldada pelgalt saatja nime, sest ka petturid saadavad sõnumeid, mis näevad välja nagu need oleks pärit kullerfirmalt. Kindlasti tuleb jälgida sõnumi õigekirja, sisu ja veebiaadressi. Pettuste puhul on sõnumis tihti palju kirjavigu ja ebaselget sõnakasutust. Kahtluse korral ei tohi kindlasti avada sõnumis või e-kirjas olevaid linke.
Kullerfirma ei küsi kunagi pangakaardi andmeid, PIN-koode ega nõua ülekandeid või ettemaksu.
Ohumärk on ka kiireloomulised palved, mis viivituseta reageerimist nõuavad.
Kahtlane telefonikõne tuleks kohe katkestada ning tundmatult numbrilt tulevat uut kõne enam mitte vastu võtta.


OTSEPILT | 130riigi esindajad arutavad Telliskivis digiühiskonna, avatud valitsemise ja osalusdemokraatia üle6.-7. septembril toimub Tallinnas Telliskivi loomelinnakus ülemaailmne avatud valitsemise partnerluse tippkohtumine. Kohal on riigi- ja valitsusjuhid, kodanikuühendused ja poliitikakujundajad 130 riigist, et jagada kogemusi ja arendada hea riigivalitsemise praktikaid.
Avatud valitsemise partnerlus (AVP) on rahvusvaheline algatus, mis 2011. aastast ühendab 76 riiki ja tuhandeid kodanikuühiskonna organisatsioone, et üheskoos edendada läbipaistvat, kaasavat ja vastutustundlikku valitsemist. Esmakordselt Eestis toimuv kõrgetasemeline AVP kohtumine annab võimaluse tutvustada avatud valitsemise digilahendusi ja parimaid praktikaid partneritele üle maailma.
Tippkohtumise fookuses on korruptsioonivastasus, vabakond ja osalusdemokraatia, kliima, digitehnoloogiad, õigus ning kerksus. Toimuvad erinevad arutelud, töötoad ja vabas vormis kohtumised.
Tippkohtumisel osaleb hulk rahvusvaheliselt tuntud tegelasi, näiteks diplomaat ja USAID juht Samantha Power, Kosovo peaminister Albin Kurti, ajakirjanik ja Nobeli rahupreemia laureaat Maria Ressa, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise parnerluse volinik Jutta Urpilainen ning Roheneemesaarte peaminister Jose Ulisses de Pina Correia e Silva. Kohtumisele oodatakse ka kõrgetasemelist delegatsiooni Ukrainast.
Ülekanne algab kell 8.45. Avapaneelis osalevad teiste seas Eesti peaminister Kaja Kallas, Kosovo peaminister Albin Kurti ja AVP juht Sanjay Pradhan.


Urmas Klaas: praegu võiks kõik sammukese tagasi astudaIDAVEDUDE SKANDAAL. Peaministri abikaasa ärisidemetest põhjustatud skandaal pakub jätkuvalt aruteluainest ka Tartu reformierakondlaste seas, kuid keegi neist pole valitsusjuhi vastu astunud.Reformierakonna Tartu piirkonna juht linnapea Urmas Klaas tõdeb, et niinimetatud idavedude skandaalis jäi peaminister Kaja Kallas oluliste selgitustega hiljaks, kuid sellest hoolimata on Kallas olnud hea valitsusjuht.Urmas Klaas, Tartu on Reformierakonna kõige stabiilsem kants. Kui palju siinsed reformierakondlased on isekeskis Kaja Kallase ümber keerlevat skandaali arutanud. Milline on üldine hoiak?Eks seda ole arutatud ikka. Eile (esmaspäeval – toim) oli linnavolikogu fraktsiooni koosolek ja seda teemat puudutasime ka seal. Me pole tõstatanud peaministri tagasiastumise teemat ja ega keegi meilt sellist otsust ka oota.Olukord on kahtlemata väga keeruline, kuid Reformierakonna tugevus on alati seisnenud selles, et me tegutseme meeskonnana. Nii toetame praegusel keerulisel ajal ka Kaja Kallast. Ta on sel keerulisel ajal, kuhu kahjuks jääb ka sõda Euroopas, olnud hea peaminister.Kõik oleks justkui kogunenud ümber põleva lõkke, kus temperatuur on hästi kõrge. Seepärast võiks praegu kõik sammukese tagasi astuda ja küsida, mis on päriselt Eesti jaoks oluline. Eesti peab olema ennekõike hästi kaitstud, aga et sellest lähtuvas pingelises eelarveolukorras saaks ikkagi kaitstud ka inimeste toimetulek.Julgeoleku teema on endiselt teema number üks. Suurim oht meie julgeolekule peitub meis endas. Tsiteeriksin siin president Lennart Meri – vaatasin järele –, kes ütles 1991. aastal Stockholmis peetud kõnes, et julgeolekuoht meis endis on illusioon, et Eesti on valmis. Aga me näeme, et Eesti ei ole valmis, Eesti kaitsevõime ei ole valmis.Kas pingelises olukorras pole mitte tarvilik seegi, et peaminister mõjuks veenvalt ja oleks suuremale osale inimestest vähemasti aktsepteeritav?Peaminister peab kindlasti saama teha oma tööd ja pühendada sellele kogu oma jõu. Kui jutt viib peaministri võimaliku tagasiastumiseni või ametis jätkamiseni, siis peab see olema ikkagi tema enda otsus. Ta peab saama arvestada nii sise- kui ka välispoliitikaga.Milline on teie isiklik arvamus, kas Kallas on idavedude skandaali kontekstis teinud midagi valesti? Kui jah, siis mida?Ta oleks pidanud teema tõstatudes rohkem ja kõigile arusaadavamalt selgitama, milline on reaalne olukord, kuhu tema ja ta perekond asetus. Ühiskonnal on kindlasti õigustatud ootus saada vastuseid. Selgitused viibisid, me ei saanud neid kohe.Kallase versiooni kohaselt ei saanud tema abikaasa aru, et tema ärisidemetes peitub midagi, mis pole kohane, ning et peaminister ise ei saanud ka sellele tähelepanu juhtida, sest ta ei teadnud. Kas see on teile usutav?Ma ei saa hinnata teiste inimeste pereelu. Mina usun Kaja Kallase selgitusi, sest see pikaajaline suhtlus, mis meil on temaga olnud, on olnud alati aus.Jah, loomulikult tuleb peaministril anda selgitusi. Samas ma tahaks kindlasti öelda, et ka meie parlamentaarsed kuulamised võiks olla paremini ette valmistatud. Siin on võimalik head eeskuju leida näiteks Ameerika Ühendriikidest. Peaministrile peaks esitama asjakohaseid küsimusi, mis aitavad tõde paremini kirjeldada.Kas te vaatasite esmaspäeval parlamendi korruptsioonivastase erikomisjoni istungit, kuhu Kallas oli kutsutud selgitusi andma?Mitte täies mahus, küll aga lõiguti. Lugesin ka meediakajastusi.Milline mulje jäi?Kuulamise korraldajad ei jätnud head muljet, sest neis oli palju agressiivsust. See ei võimaldanud tekkida asjalikul õhkkonnal. Tõsi, ka Kaja Kallas jäi mõningate vastuste juures hätta, aga seda võib mõista, kui kuulamine on sedavõrd pingeline ning tõstetakse häält. Keegi meist pole rauast.Skandaali valguses on ajakirjanduses spekuleeritud mitmete nimedega, kellest võiks tulevikus saada Reformierakonna juht ja peaminister. Teiste seas on pakutud teid. Kui küsimus lahti siduda praeguse kriisi käigust ja mitte nimetada selget ajalist perspektiivi, siis kas teil on see soov ja valmidus?Kõik sõltub konkreetsest olukorrast. Praegu on meil peaminister olemas ja minul on linnapeana palju tööd pooleli – Euroopa kultuuripealinna tiitliaasta on ukse ees.Urmas KlaasEero VabamägiEsmaspäeval käis peaminister Kaja Kallas ütlusi andmas riiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil. Seal laskus ta korduvalt süüdistustest tulvil sõnavahetusse komisjoni juhtinud ekrelase Mart Helmega.Tairo LutterKaja Kallas jäi mõningate vastuste juures hätta, aga seda võib mõista, kui kuulamine on sedavõrd pingeline ning tõstetakse häält.Rannar Raba


Kallas: demokraatia ei ole kunagi valmisTALLINN, 6. september, BNS – Peaminister Kaja Kallas avas kolmapäeval Tallinnas toimuva avatud valitsemise partnerluse (AVP) 8. ülemaailmse tippkohtumise, kuhu on tänaseks saabunud üle 2000 osaleja 125 riigist.
Peaminister Kaja Kallase sõnul on Eesti uhke võimaluse üle olla võõrustajaks avatud valitsemise partnerluse kogukonnale. "Kogukonnale, kes kõik jagavad ühist nägemust maailmast, kus valitsused teevad koostööd kodanikuühiskonna ja oma inimestega. Me kõik töötame ühiselt tugevama demokraatia ning avatuma ja vastupidavama ühiskonna nimel," rõhutas Kallas oma avasõnavõtus.
Peaministri sõnul on AVP kogukond andnud tõuke lugematutele reformidele, mis on muutnud valitsemist kogu maailmas läbipaistvamaks ja kaasavamaks. "Demokraatia ei ole kunagi valmis, seda tuleb hoida ja pidevalt arendada," märkis peaminister.
Peaminister Kallas rõhutas, et Venemaa jätkuv sõda Ukraina vastu on ka küsimus demokraatliku tuleviku võimalikkusest ja globaalse julgeoleku tagamisest. "Me ei tohi lasta agressoril ja tema imperialistlikul maailmavaatel võidutseda - vastasel juhul ärkame kõik palju ohtlikumas maailmas. Venemaa julgeolekunägemuse kohaselt on vastuvõetav vallutada ja koloniseerida teisi riike," hoiatas peaminister.
Peaminister toonitas, et lisaks konventsionaalsele sõjategevusele seisame silmitsi ka küber-, info- ja energiasõjaga. "Seetõttu on äärmiselt oluline võidelda küberohtude ja desinformatsiooniga ning tugevdada demokraatlike ühiskondade vastupanuvõimet. Selle saavutamiseks oleme Eestis püüdnud üles ehitada inimesekeskse digitaalse ühiskonna, mis põhineb demokraatlikel põhimõtetel ja inimõigustel. Oleme väga avatud oma kogemusi jagama," märkis Kallas.
Kallase sõnul on autoritaarsete režiimide tõus maailmas kasvav probleem. "Peame meeles pidama, et sõltuvused võivad kahjustada avatud ühiskondi, olgu selleks sõltuvus energiast, tehnoloogiast või toorainest. Seetõttu peame tegema tarku valikuid ja tagama selle, et oleme ühendatud nendega, kellega jagame samu väärtusi."
Peaminister rõhutas, et uued ideed saavad kõige paremini areneda avatud ja vabades ühiskondades. "Innovatsioon ei sünni käsu korras. Selle kasvulava on avatus, mitte surve täita kunstlikke plaane. Demokraatia kaitsmine ja edendamine on seega ka meie tuleviku jõukuse ja turvalisuse küsimus," lisas ta.
Lisaks avasõnavõtule osales peaminister Kallas koos Cabo Verde digimajanduse riigisekretäri Pedro Lopesi, Eesti vabaühenduste liidu juhi Kai Klandorfi ja Kolumbia vabaühenduste esindaja Diana Dajeriga ka AVP avapaneelis. Samuti kohtub Kallas täna Kosovo peaministri Albin Kurti ja Seišellide asepresidendi Ahmed Afifiga.
Neljapäeval osaleb peaminister Kaja Kallas Telliskivi Loomelinnakus koos USA rahvusvahelise arenguagentuuri (US Agency for International Development - USAID) juhi Samantha Poweri, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise partnerluse ja arengukoostöö voliniku Jutta Urpilaineni ja Nobeli rahupreemia laureaadi Maria Ressaga tippkohtumise lõpuarutelul. Arutelu algab kell 16.30 ja seda saab jälgida AVP YouTube’i kanalil https://www.youtube.com/watch?v=x81YOMJjGbk. Samuti kohtub Kallas USAIDi juhi Samantha Poweri ja volinik Jutta Urpilaineniga kahepoolselt.
Avatud valitsemise partnerluse (Open Government Partnership – OGP) tippkohtumine toob kokku riigi- ja valitsusjuhid, kodanikuühendused ja poliitikakujundajad üle maailma. Avatud valitsemise partnerlus ühendab üle 76 riigi valitsuse, üle 100 kohaliku omavalitsuse, arvukalt kodaniku ühiskonna esindajaid ja üle kahe miljardi inimese terves maailmas.
Kaheksandat korda toimuva tippkohtumise raames oodatakse Tallinna enam kui 2000 delegaati ning korraldatakse ligi poolsada arutelu kaheksal erineval laval. Ürituse keskmes on korruptsioonivastasus, vabakond ja osalemine, kliima, digitehnoloogiad, õigus ning kriisivalmidus. Tippkohtumine toimub Eesti Avatud valitsemise partnerluse kaaseesistumise raames, mille Eesti võttis üle oktoobris 2022.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Haigushüvitise maksmise kord alates 01.07.2023. Tööandja makstava haigushüvitise maksustamisest ja deklareerimisestFoto: Shutterstock
NB! Alates 1. juulist 2023 muutus haigushüvitise maksmise kord.
Alates 01.07.2023 maksab tööandja töötajale hüvitist haiguse, vigastuse või karantiini korral 4. kuni 8. kalendripäeva eest. Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 122 kohaselt maksab tööandja haigestumise 4. päevast kuni 8. päevani haigushüvitist 70% töötaja viimase kuue kuu keskmisest töötasust. Haiguse, vigastuse või karantiini 9. päevast hakkab töötajale haigushüvitist maksma Tervisekassa.
Haigushüvitist, mida makstakse töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 122 alusel töötaja haigestumise, vigastuse või karantiini 2. kuni 8. päeva eest, ei maksustata sotsiaalmaksuga, töötuskindlustus- ja kogumispensioni maksetega. Tööandja soovi korral on õigus maksta töötajale 2. kuni 8. haiguspäeva eest ainult tulumaksuga maksustatavat haigushüvitist kuni 100% töötaja keskmisest töötasust.
Tööandja haigushüvitis on täies ulatuses tulumaksuga maksustatav (tulumaksuseaduse § 13 lg 1), kuid teatud piirini sotsiaalmaksuvaba.
Sotsiaalmaks
NB! Alates 01.07.2023 pikeneb sotsiaalmaksuvaba haigushüvitise päevade arv. Sotsiaalmaksuga ei maksustata haigushüvitist, mida makstakse töötervishoiu ja tööohutuse seaduse §-s 122 alusel töötaja haigestumise, vigastuse või karantiini 2. kuni 8. päeva eest.
Sotsiaalmaksuseaduse § 3 punkti 3 kohaselt ei maksustata sotsiaalmaksuga töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 122 sätestatud tingimustele vastavat haigushüvitist, mida makstakse töötaja haigestumise või vigastuse 2. kuni 8. päeva eest ja mis ei ületa töötaja keskmist töötasu. Samuti ei maksustata sotsiaalmaksuseaduse § 3 nimetatud summasid töötuskindlustus- ja kogumispensioni maksetega (TKindlS § 40 lg 2 p 4, KoPS § 7 lg 2).
Seega kuigi töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 122 kohustab tööandjat maksma töötajale vaid 70% töötaja keskmisest töötasust, on tööandjal soovi korral õigus maksta töötajale 2.-8. haiguspäeva eest ainult tulumaksuga maksustatavat haigushüvitist kuni 100% töötaja keskmisest töötasust.
Töötervishoiu ja tööohutuse seadus laieneb juriidilise isiku juhatuse või seda asendava juhtorgani liikmele. Sotsiaalmaksuseaduse kohaselt on töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 122 alusel makstav haigushüvitis teatud piirini maksuvaba, seega on juhatuse liikmele makstav haigushüvitis sotsiaalmaksuseaduse § 3 p 3 alusel maksuvaba keskmise tasu ulatuses.
Sotsiaalmaksuvabastus rakendub juhul, kui tööandja maksab haigushüvitise välja nõuetekohaselt vormistatud haiguslehe alusel.
Muude võlaõiguslepingute (töövõtuleping, käsundusleping) alusel töötamise korral ei ole tööandjal kohustust maksta haigushüvitist. Väljamakse maksustatakse tavapäraselt kõikide tööjõumaksudega.
Maksustamise skeem haigulehtede puhul on sama, olenemata sellest, kas haiguslehe väljakirjutamise aluseks on haigus, vigastus või karantiin. Sotsiaalmaksuseaduse § 3 punkti 3 kohaselt ei maksustata summasid, kui tööandja on töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 122 alusel maksnud töötajale haigushüvitist ka karantiinilehe alusel.
Hüvitise summa, mis ületab töötaja (juhatuse liikme) keskmise töötasu, maksustatakse üldises korras kõigi tööjõumaksudega, mis on ette nähtud töötajale või juhatuse liikmele.
Tööandja makstav haigushüvitis 2. kuni 8.päeva eest deklareeritakse piirmäära ulatuses (ainult tulumaks) maksudeklaratsiooni TSD lisal 1 väljamakse liigiga 24. Piirmäära ületav osa maksustatakse kõigi tööjõumaksudega vastavalt väljamakse liigile (väljamakse liigid 10, 11, 12, 13, 21, 22 või 23).
Mitteresidendist töötaja puhul deklareeritakse haigushüvitis piirmäära ulatuses maksudeklaratsiooni TSD lisal 2 väljamakse liigiga 129, piirmäära ületav osa väljamakse liigiga 120, 121 või 122; mitteresidendist ametniku puhul väljamakse liigiga 130, mitteresidendist juhatuse liikme puhul piirmäära ulatuses väljamakse liigiga 157 ja üle piirmäära – väljamakse liigiga 156.
Näide 1: kui tööandja hüvitab 70% keskmisest töötasust, siis tuleb kinni pidada ainult tulumaks 20% ja TSD-l on väljamakse liik 24.
Näide 2: kui tööandja hüvitab 100% keskmisest töötasust, siis on see hüvitis ka ainult tulumaksuga maksustatav ja väljamakse liik 24.
Näide 3: kui tööandja hüvitab 130% töötaja keskmisest töötasust, siis hüvitist 100% tuleb deklareerida väljamakse liigiga 24 ja kinni pidada tulumaks ning maksuvaba piirmäära ületava osa (30%) väljamakse liigiga 10 nagu töötasu ja maksustada kõigi tööjõumaksudega.
Näide 4: kui tööandja maksab töötajale vabatahtlikult hüvitist esimese haiguspäeva eest, siis maksustatakse esimese päeva hüvitis kõigi tööjõumaksudega ja deklareeritakse väljamakse liigiga 10.
Allikas:
Maksu- ja tolliamet


Siret Kotkale pakuti omal ajal maaeluministri ametikohtaTänane Eesti Ekspress teeb tagasivaate Jüri Ratase peaministriaastatele ja perioodile, kui ta juhtis keskerakonda. Muu hulgas mainitakse artiklis, et 2016. aasta sügisel tegi peaministriks saanud Ratas läänevirulasest toonasele riigikogu liikmele Siret Kotkale ettepaneku asuda maaeluministri ametikohale.
Eesti Ekspressi andmetel lükanud Kotka aga ettepaneku tagasi ja pakkunud välja mõtte, et ministriks võiks saada tema toonane elukaaslane Martin Repinski.
Repinskist saigi maaeluminister, kuid ainult 14 päevaks – kohe pärast tema ametisse asumist selgus näiteks, et Repinskile kuulunud kitsefarmis "toodetud" juust pärineb tegelikult hoopis Hollandist ja Eestis vahetati välja vaid toote etikett. Lisaks selgus, et Repinski oli nooruses süüdi mõistetud kelmuseks.
Tänaseks on Siret Kotka ja Martin Repinski abielu lahutatud, mõlemad on ka teatanud, et loobuvad poliitikast. Jüri ratas on aga viimaseid päevi keskerakonna esimees – ka tema on avaldanud soovi vähemalt erakonna juhtimisest taanduda.
Tänavustel riigikogu valimistel esinduskogust välja jäänud Siret Kotka juhib hetkel veel siiski keskerakonna Lääne-Viru piirkonda ja on Väike-Maarja vallavolikogu liige. Vaatamata suurest poliitikast taandumisele on Kotka Virumaa Teatajale öelnud, et eelseisvatel keskerakonna esimehe valimistel ei toeta ta mitte Jüri Ratase leeri kuuluvat Tanel Kiike, vaid Tallinna linnapead Mihhail Kõlvartit.


Kaja Kallast pole peaministrina nüüd võimalik usaldadaEi ole võimalik usaldada vassivat, manipuleerivat, kahepalgelist, nartsissistlikku peaministrit, kes asetab isikliku heaolu ning karjääriambitsioonid riigi heaolust kõrgemale, kirjutab molekulaarbioloog Siim Pauklin.Eestit ei tohi juhtida peaminister, keda ei saa usaldada. Mida kauem klammerdub Kaja Kallas peaministri tooli külge ilma poliitilist vastutust võtmata, seda rohkem teeb ta kahju kogu Eestile. See tekitab usaldamatust kollektiivselt Eesti valitsejate vastu, põhjustab eesti rahva jätkuvat polariseerumist ning sellest tulenevalt kahjustab riigisisest julgeolekut, sest tõelise ohu korral ei võta rahvas usalduse kaotanud peaministrit lihtsalt kuulda. Selline valitsejate usaldamatus on ohtlik Eesti riigile.
Lisaks kahjustab see loomulikult ka valitsuse praktilist töövõimet ja Eesti välispoliitilist tõsiseltvõetavust, mis on kõik seotud Eesti pikaajalise julgeolekuga. Kaja Kallase vassimine ja valelikkus teevad tema jätkamise Eesti peaministrina vastuvõetamatuks. Arenenud riikides oleksid poliitikud Kallase skandaali puhkedes tagasi astunud. Meenutame, et tipp-poliitikud on lääneriikides tagasi astunud ametliku pangakaardiga sukkpükste ostmise eest. Kaja Kallase idavedude skandaal on sellega võrreldes mõõtmatult tõsisem.
Ei ole võimalik usaldada vassivat, manipuleerivat, kahepalgelist, nartsissistlikku peaministrit, kes asetab isikliku heaolu ning karjääriambitsioonid riigi heaolust kõrgemale. Mida kauem Kallas tagasiastumisega venitab ega lase peaministritooli küljest lahti, seda halvem kogu Eestile. Kahjuks ei ole Kaja Kallasel piisavalt tugevat iseloomu ega riigimehelikkust, et oma vigadest aru saada ning tagasi astuda, sest ta kahjustab Eestit.
Kallas on groteskne näide poliitikust, kelle moraalne kompass on vaid tema isiklik karjäär ja iseenda heaolu.
Kallas on groteskne näide poliitikust, kelle moraalne kompass on vaid tema isiklik karjäär ja iseenda heaolu. Talle pole oluline, et küsitluste järgi sooviks ligi 70 protsenti rahvast ning ka Eesti president Kallase tagasiastumist. Sellega on Kallas viinud Eesti poliitkultuuri Põhjamaaga sarnanevast riigist ajas umbes 25 aastat tagasi postsovetlikuks korruptsioonihõnguliseks arengumaaks, kus rumalale lihtrahvale kehtivad ühed reeglid, kavalale äri- ja poliitringkonnale teised. Nüüd saavad kõik tulevikus öelda: «Eesti peaminister Kaja Kallas tegi ka ja pääses ilma vastutust kandmata, miks mina ei või sama teha?»
On fakt, et Eesti peaministri perekond tegeles Ukraina sõja ajal Venemaal äriga. Eesti peaminister Kaja Kallas on rahastanud 370 000 euroga perekondlikku äri Venemaal, samal ajal avalikult sellist tegevust kategooriliselt keelates. Pole tähtis, kas Kaja Kallas ise väidab, et ta ei teadnud, milleks ta 370 000 eurot laenu andis. Mitte ükski kelm ei tunnista ausalt oma tegusid üles, alati kuuleb eneseõigustusi, teiste süüdistamist, sündmuste pisendamist, teadmatuse teesklemist, sõnade ja nende tähenduse väänamist, kuulaja tähelepanu kõrvalejuhtimist, vassimist ja otsest valetamist. Kallasel on kõik need psühholoogilised ja lingvistilised trikid kasutuses, käib süüdimatu JOKK meistriklass, mis on siiruse ja tõe rääkimise vastand.
Kes on tuttav kurjategijate ülekuulamise materjalidega (kasvõi Youtube’i üles laaditud politsei ülekuulamiste videod), peaks tundma Kallase skandaali jälgides äratundmisrõõmu, sest psühholoogilised taktikad ja keelekasutus teadmatuse teesklemiseks ning oma süü eitamiseks korduvad järjekindlalt nii nende videote kui ka Kallase puhul. Mõni on vassimises ja valetamises suurem loomulik talent kui teine, aga põhimõtteline kommunikatsioonistrateegia on sama. Nartsissistlike omadustega inimestel on psühholoogilised kaitsemehhanismid, mis ei võimalda tuvastada oma vigu, nipsakust või kahepalgelisust, vaid selline inimene näeb ennast alati ülekohtu ohvrina. Seepärast jätkatakse oma süütuse ja teadmatuse kuulutamist sõltumata asjaoludest ja hoopis leitakse vigu teistes. Kaja Kallas on korranud, et ka pärast kaks nädalat väldanud skandaali ei mõista ta, milles teda süüdistatakse.
Johanna-Maria Lehtme Eesti 200s käitus oma Ukraina skandaali puhul väga Kaja Kallase moodi. Lehtme ja Kallase skandaalil on üleüldse palju sarnasusi, alustades avalikult moraalselt üleoleva ja väliselt karmi positsiooni etendamisest, kogudes sellega avalikku imetlust, mida samal ajal rakendati kahepalgeliselt tagaselja isikliku kasu saamiseks.
Ka hämamine, süü ning vastutuse teiste peale veeretamine tundub kui kordusetendus. Peaminister Kallase valetamisest ja vassimisest ringlevad juba kokku pandud parimad videopalad, kuigi see on vaid murdosa Kallase toodangust. Muret teeb Kallase ustavate järgijate tekkimine (erakonna toiduahelast sõltuvad tegelased, poliitbroilerid, parteisõdurid, feministid-misandristid), kes elavad justkui eraldi moraalses sfääris ning kelle meelest on Kallas nagu möödunud aja tipp-poliitikud alati puhas nagu prillikivi.
Kaja Kallasest on foto kuu aega enne Venemaa Ukraina rünnakut, kus ta vaatab Metaprindi ettekannet, millel on tema abikaasa väga lähedase äripartneri ettevõtte Venemaa-suunaline tegevus must valgel kirjas. Sellel ajal Venemaa juba koondas vägesid Ukraina piirile. Kuu hiljem sisenesid Vene väed Ukrainasse. See ei takistanud Kaja Kallast andmast abikaasale usaldavalt 350 000 eurot, et ta saaks äripartneritega Venemaal äritegevust arendada. Samal ajal teeskles Kallas nii Eestis kui ka Euroopas avalikult moraalset majakat. Kaja Kallase foto abikaasa lähedase äripartneri ettevõttega tutvumisest on sisuliselt suitsev püstol Kallase käes. Teeselda teadmatust või mäluhäireid või kogu süü abikaasa peale veeretada tähendab rahvale küünilist valetamist. See on järjekordne kahepalgeline omakasupüüdlik manipulatsioon.
Eesti langeb tagasi postsovetlike riikide hulka, kus on üha suurem ühiskonna lõhestumine, rahva võõrandumine valitsejatest ja usalduse kadumine, mis suurendab riigisisest ebastabiilsust ning kahjustab Eesti julgeolekut.
Jürgen Ligi astus 2014. aastal rahandusministri ametist tagasi ja selgitas tagasiastumist nõnda: «Olen pärast kaalumist otsustanud rahandusministri ametist tagasi astuda. Teen seda seepärast, et mulle on Eesti riik tähtsam kui mu ametikoht. Armastan ka tõde rohkem kui ministriportfelli. Ma usun, et mul on praegu väljaspool valitsust lihtsam tõde ja Eesti riigi mainet kaitsta. Astun tagasi selleks, et valitsusel oleks rahulikum edasi töötada.»
See oli riigimehelik ja õige otsus. Kaja Kallases sellist riigimehelikkust ja tõe austamist ei leidu. Paraku on Reformierakond laiemalt Kallase juhtimisel oma eelnevast moraalsest kompassist loobunud. Viimastel aastatel on toimunud suur taandareng JOKK-skeemitamise, kahepalgelise poliittehnoloogia ning avaliku vassimise juurde, riigimehelikkus ja erakonnaülene mõtlemine on Kallase juhtimisel kadunud. Jürgen Ligi, kes veel kümne aasta eest oli mõistuse ja südametunnistusega poliitik, on nüüd regresseerunud mõtlemisvõimetuks, pimesi käsku täitvaks politrukiks. See on 25 aasta taguse Keskerakonna taaselustumine 2023. aasta Reformierakonnas, mis proovib Eesti riigi sees ehitada eraldi moraalinormidega kajakallaslikku riiki. Eesti peaministri ja teiste tipp-poliitikute roll on olla nii Eestis kui ka väljaspool Eestit moraalne eeskuju, kelle sõna saab usaldada. See on eriti oluline väikesele riigile, mille naaber on vaenulik Venemaa.
Kokkuvõtteks, Kaja Kallast ei ole peaministrina nüüd võimalik usaldada ning tema egotripp kahjustab Eestit. Tema jätkamine ei järgi arenenud lääneriikide kultuuriruumi ega poliitilisi tavasid. Eesti langeb seetõttu tagasi postsovetlike riikide hulka, kus on üha suurem ühiskonna lõhestumine, rahva võõrandumine valitsejatest ja usalduse kadumine, mis suurendab riigisisest ebastabiilsust ning kahjustab Eesti julgeolekut. Praegu oleks vaja riigimehelikkust või riiginaiselikkust, aga pole kumbagi.


«See oli iha, mitte kiindumus, mis sind minu külge köitis, pigem kõrvetav lihahimu kui armastus»Tallinna Ülikooli kirjastus andis välja õpetlastest armastajate Pierre Abélardi (1079–1142) ja Héloїse’i (1100/1101–1163/1164) «Isiklikud kirjad», mille on ladina keelest tõlkinud Kaarina Rein. Loe raamatust katkendit!II KIRI
Oma isandale või pigem isale, oma abikaasale või pigem vennale, tema teenijannalt või pigem tütrelt, tema abikaasalt või pigem õelt Abélardile Héloїse’ilt.

«Isiklikud kirjad».
Raamat

1. Mu kõige armsam, hiljaaegu tõi keegi juhuslikult minu kätte kirja, mille sa kirjutasid oma sõbrale lohutuseks. Päisest selle alguses nägin ma kohe, et see on sinult, ning kuna kirjutaja on mulle nii kallis, asusin ma lugema seda suurema õhinaga, et vähemalt sõnade abil manada esile pilti sellest, kelle tegeliku kohalolu ma olen kaotanud.
2. Mul on meeles, et kiri sisaldas ennekõike vaid sapiseid ja kibedaid sõnu, kirjeldades meie kloostrissemineku kurba lugu ja kannatusi, mis sind ikka on saatnud, mu ainus. Sa oled tõepoolest täitnud sõbrale kirja sissejuhatuses antud lubaduse, nimelt panna ta mõistma, et tema katsumused on sinu omadega võrreldes tühised ja väikesed. Pärast seda, kui sa kõigepealt tegid ilmsiks selle, kuidas su õpetajad sind taga kiusasid, ning seejärel ülimalt reeturliku vägivalla sinu keha suhtes, lasid sa oma sulel kirjeldada oma kaasõpilaste Albéric de Reimsi ja Lotulphe Lombardlase kohutavat kadedust ning mõõtmatut vaenu. Sa ei läinud mööda sellestki, mis juhtus nende ässitusel sinu hiilgava teoloogiaalase teosega ning sinu endaga, kes sa olid justkui vangistusse mõistetud. Seejärel asusid kirjeldama oma abti ja silmakirjalike vendade sepitsusi ning koledat laimu, mida nood kaks valeapostlit sinu kohta levitasid äsjamainitud vastaste õhutusel. Edasi rääkisid sa skandaalist, mis tõusis kõikjal, kui sa andsid oma palvelale tavatu nime Le Paraclet. Jutustuse oma õnnetust saatusest lõpetasid sa, kirjeldades väljakannatamatuid ning ikka veel kestvaid tagakiusamisi julmima väljapressija ning kõlvatuimate munkade poolt, keda sa kutsud oma poegadeks.
3. Ma arvan, et keegi ei suuda neid ridu lugeda ega kuulata, ilma et ta silmad täituksid pisaratega. Ent mulle kiri mitte ainult ei meenutanud minu valu, kirjeldades põhjalikult kõiki üksikasju, vaid ka suurendas seda, kuivõrd sa jutustasid, et sind varitsevad ohud üha kasvavad. Nii oleme kõik olnud sunnitud üheskoos sinu elu pärast kartma ning oodanud meeleärevuses ja peksleval südamel pidevalt viimseid teateid sinu surmast. Me palume sind, Kristuse nimel, kes siiani on sind ühel või teisel moel kaitsnud, hoidmaks sind endale, et sa suvatseksid Tema ja enda alandlikke teenijannasid kirja teel pidevalt kursis hoida nende tormidega, milles sa heitled, nii et vähemalt meie, kes me ainukesena oleme jäänud sinu poolele, saaksime osa sinu muredest ja rõõmudest.
4. Kui keegi kannatab, pakub kaastunne pisutki tröösti, ning iga murekoorem, mida jagatakse teistega, tundub olevat kergem. Ent kui tormid sinu ümber pisut vaibuvad, ära kõhkle kirjutamast, sest me ootame sinult kirja nii väga! Ning mida iganes sa ka peaksid meile kirjutama, on juba see, et sa meid meeles pead, meie jaoks suur kergendus. Kuivõrd oodatud on kiri, mis tuleb kaugelt sõbralt, sellele osutab Seneca isikliku näite varal, kui ta kirjutab oma sõbrale Luciliusele nii: «Ma tänan sind, et sa nii sagedasti kirjutad, sest seeläbi näitad sa end mulle ainsal viisil, mis on sinu käsutuses. Alati kui ma saan sinult kirja, tunnen ma kohe, et me oleme koos. Kui juba eemaloleva sõbra pilt on meile armas, kuna see meile teda meenutab ning pehmendab meie igatsust tema järele isegi petlikule ja tühjale trööstile vaatamata, kui palju meeldivam on siis kiri, mis sisaldab tegelikke märke sellest, kellest me tunneme puudust?»(137) Ent Jumalale tänu, et sa vähemalt sel moel saad olla meie juures, ilma et seda takistaks kellegi vaenulikkus, ilma et seda pärsiks mingi raskus, ilma et see viibiks – ma palun sind – sinu hoolimatuse tõttu.
5. Sinu pikk lohutuskiri oma sõbrale oli ajendatud tema õnnetustest, kuid sa oled kirjeldanud iseenda omi. Jutustades neist üksikasjalikult, püüdsid teda lohutada, kuid muutsid meie kurbuse veel suuremaks, ning oma püüdluses tema haava ravida oled sa meile löönud uue valusa haava ja ka eelmise hullemaks muutnud. Ma palun sind, vaigista seda piina, mille sa ise oled tekitanud, sina, kes sa nii hoolega oled püüdnud leevendada valu, mida teised on põhjustanud. Kahtlemata oled sa hoolt kandnud oma sõbra ja kaaslase eest ning seeläbi täitnud sõpruse ja vennalikkuse nõude. Ent meie ees, keda võib kutsuda pigem lähimateks sõpradeks kui lihtsalt sõpradeks ning pigem tütardeks kui kaaslasteks või nimetada mõne veelgi meeldivama ja pühama nimega, kui see suudetakse välja mõelda, on sinu võlg suurem. Kuid selleks, et kindlaks määrata, kui suur on sinu võlg meie ees, pole vaja ei tõendusi ega tunnistusi – justkui peaks tõestama midagi kaheldavat –, ning kui ka kõik vaikiksid, kisendaks asi ise enda eest.
6. Sest Jumala järel oled sina ainuke, kes on loonud selle paiga, ainuke, kes on rajanud selle palvela, ainuke, kes on ehitanud meie koguduse. Sa pole midagi ehitanud teiste rajatud alusele.(138) Kõik siin olev on sinu enda looming. See tühermaa oli vaid metsloomade ja röövlite päralt ega olnud kunagi näinud inimeste eluaset, kunagi polnud seal olnud ühtegi maja. Kesk metsloomade koopaid, kus röövlid tavatsevad end peita, kus Jumala nime isegi ei mainita, seal püstitasid sa Issandale eluaseme ning pühitsesid Püha Vaimu nimel templi. Selle ehitamisel loobusid sa kuningate ja vürstide toetusest, ehkki sa seda oleksid võinud saada piiramatult. Sa soovisid, et selle rajamine oleks vaid sinu enda töö. Kleerikud ja teised õpilased, kes tormasid võidu, et sinu loenguid kuulata, varustasid sind kõige hädavajalikuga. Ka need, kes elasid kiriku sissetulekutest ega olnud õppinud kingitusi tegema, vaid üksnes vastu võtma, ja kes olid harjunud saama, mitte andma, muutusid oma annetustes heldeks, et mitte öelda pillavaks.
7. Nii on see uus ja püha mõttega rajatud rohtaed sinu oma, see on tõesti täielikult sinu. Selle ikka veel väga õrnad taimed vajavad rohket kastmist, et kasvada. Naissoo loomuse tõttu on see istandus väga nõrk ja oleks habras ka siis, kui see poleks uus. Seetõttu nõuab see hoolikat ja usinat harimist, Apostli sõnade kohaselt: «Mina istutasin, Apollos(139) kastis, kuid Jumal laskis kasvada.»(140) Apostel oli istutanud ja oma õpetamise kaudu rajanud usu alustala korintlastele, kellele ta kirjutas. Seejärel kastis Apostli õpilane Apollos neid pühade manitsustega ning nii kinkis Jumala arm neile vooruste kasvu. Sa ise hooldad praegu viinamäge, mille keegi teine on rajanud ja mis on sinus tekitanud vaid kibestumist – sinu manitsused on tihti kasutud ja sinu pühad sõnad jõuavad kurtide kõrvadeni. Sina, kes sa niivõrd hoolsalt kannad hoolt võõra viinamäe eest, mõtle sellele, mida sa oled võlgu omaenda viinamäele! Sa õpetad ja manitsed tulutult kangekaelseid, kasutult pillud sa oma jumaliku kõneoskuse pärleid sigade ette.(141) Sina, kes sa tood sääraseid ohvreid tõrgestele, mõtle järele, mida sa peaksid tegema kuulekate heaks! Sina, kes sa näitad üles sellist lahkust vaenlaste vastu, mõtle sellele, mida sa oled võlgu oma tütardele! Kõigele lisaks, kui ma jätan oma õed välja, pea silmas, kui palju oled sa võlgu minule. Oma võla kõigi nende ustavate naiste ees võid sa seda suurema ustavusega ära maksta mulle, sinu ainsamale.
8. Sa tead oma erudeerituses paremini kui mina oma tühisuses, et pühad isad on kirja pannud suure hulga olulisi teoseid, mis on mõeldud pühadele naistele õpetuseks, juhatuseks või lohutuseks, ja sedagi, kui hoolitsevalt on nad seejuures toiminud. Seetõttu olin ma suures hämmingus, kui sa meie algusaegade ebakindlas püüdes elada kloostrielu näisid meid pikalt unustanud olevat. Sest ei austus Jumala vastu, armastus meie vastu ega pühade isade eeskuju ei ajendanud sind püüdma mind minu kõhklustes ja minu pikaajalises laastavas kurbuses kas suusõnal või kirja teel lohutada. Ära unusta ka seda, et need kohustused, mis sind minuga köidavad, on eriliselt siduvad, sest oleme sinuga ühendatud abielu püha sakramendi läbi. Mõtle sellele, et sinu vastutus minu ees on seda suurem, et mina, nagu kõik teavad, olen sinu vastu alati tundnud piiritut armastust.
9. Sa tead, mu kõige kallim, ning teavad ka kõik teised, kui paljust olen ma sind kaotades ilma jäänud ja milliste kahetsusväärsete asjaolude tõttu viis jõletu ja kõigile teada olev reetmine selleni, et ma ei kaotanud mitte üksnes sind, vaid ka iseennast. See aga, mil viisil ma sind kaotasin, tekitab mulle märksa suuremat valu kui kaotus ise. Ent mida tõsisem on valu põhjus, seda tugevamaid rohte on vaja selle leevendamiseks. Ning keegi teine peale sinu ei saa mulle neid anda, sest nagu sina üksi oled mu valu põhjus, nii suudad sina üksi mind ka trööstida. Vaid sina üksi saad mind panna kurbust tundma, vaid sina üksi saad mulle pakkuda rõõmu või lohutust. Sina üksi oled mulle rohkelt võlgu, iseäranis nüüd, kui ma olen täitnud kõik sinu käsud kuni selle piirini, et mina, olles võimetu sulle vähimalgi määral kurja tegema, olen sinu käsu peale talunud enda hävitamist. Ning eelöeldust veelgi imekspandavam on see, et armastus muutus selliseks hulluseks, et see röövis iseendalt ainsa, mida see ihaldas, ilma et oleks olnud tagasi saamise lootust, kui ma sinu käsu peale kohemaid vahetasin riietust ja mõtteviisi, et tõendada, et sina oled mu keha ja mõttelaadi ainus valdaja.
10. Jumal teab, et ma pole sinu juurest kunagi otsinud midagi muud peale sinu enda – vaid sind olen ma ihaldanud ning mitte midagi, mis on sinu oma. Ma ei oodanud ei abielu ega pulmakinke, ma ei püüdnud rahuldada omaenda himusid või soove, vaid sinu omi, nagu sa hästi tead. Ning kui sõna «abikaasa» näibki olevat püham ja tugevamini siduv, tundus sõna «sõbratar» mulle meeldivam, või kui sa pahaks ei pane, ka sõnad «konkubiin» või «hoor». Ma kujutasin endale ette, et mida rohkem ma ennast sinu pärast alandan, seda suurema soosingu osaliseks ma sinu juures saan ja teen seeläbi ka vähem kahju sinu erakordsele kuulsusele. Seda pole sa ka ise täielikult unustanud, nagu on näha ülalmainitud kirjast, mille sa kirjutasid lohutuseks sõbrale ja kus sa ei jäta mainimata mõningaid põhjendusi, mis ma esitasin, püüdes sind veenda loobuma meie abielust ja õnnetusttoovast pulmakambrist. Ent sa vaikid maha suurema osa argumente, millega ma tõstsin armastuse abielust kõrgemaks ja vabaduse ülemaks köidikuist. Kutsun Jumalat tunnistajaks, et kui terve ilma valitseja Augustus oleks mind pidanud vääriliseks kosimisega austada ja pakkunud kogu maailma minu alatiseks omandiks, oleks mulle ikkagi tundunud armsam ja sündsam olla kutsutud pigem sinu hooraks kui tema keisrinnaks.
11. Sest inimese väärtus ei ole suurem, kui ta on teistest rikkam ja võimsam, sest need omadused põhinevad õnnel, väärtus aga voorusel. Naine, kes meelsamini abiellub rikka kui vaese mehega ja ihkab rohkem oma abikaasa varandust kui teda ennast, pakub ennast müügiks. Iga naine, kes abiellub sedasorti soovidest lähtuvalt, väärib palka, mitte armu. Silmnähtavalt ihaldab ta mehe varandust, mitte meest ennast, ning võimaluse korral on ta valmis end müüma rikkamale mehele, nagu filosoof Aspasia(142) veenvalt selgeks teeb Xenophonile(143) ja tolle naisele oma tuntud tõestuses, millest kirjutas sokraatik Aischines.(144) Sest kui Aspasia oli need sõnad kuuldavale toonud, püüdes neid omavahel lepitada, lõpetab ta sel moel: «Kui te ei jõua veendumuseni, et kogu maailmas pole olemas paremat meest ega väärilisemat naist, siis jääte alati tundma piinarikast igatsust selle järele, mida te usute olevat parima, nii et sina tahad olla abielus parima naisega, sinu naine aga parima mehega.»(145) Aspasia mõttetera oli tõepoolest ülev ning enam kui filosoofiline, sest siin tuleb ilmsiks pigem tarkus ise kui õpetatus.
12. Abikaasade puhul on see eksiarvamus püha ja enesepettus vaga, et täiuslik armastus hoiab abieluliitu puutumatuna mitte niivõrd keha vooruslikkuse kui hinge karskuse läbi. Ent see, mis teistele naistele on osaks saanud enesepettusest, sai mulle osaks ilmse tõe läbi, sest minagi arvasin sinust sedasama, mida teised naised oma abikaasadest, ent minu puhul kõik mitte ainult ei uskunud, vaid teadsid, et minu armastus sinu vastu on nii palju ehtsam, sest see ei pidanud mingilgi moel tuginema enesepettusele. Milline kuningas või milline filosoof oleks suutnud tõusta sinu kuulsuseni? Milline piirkond, milline linn või küla poleks põlenud soovist sind näha? Ning kui sa avalikkuses ringi liikusid, siis kes, küsin ma sinult, poleks kohale kiirustanud, et sind silmata, kes poleks küünitanud kaela, et saata sind pilguga, kui sa eemaldusid? Milline abielunaine või milline noor tüdruk ei nutnud sinu järele, kui sa olid ära, ega põlenud erutusest sellal, kui sa olid kohal? Milline kuninganna või muu vägev naine poleks kadestanud minu rõõme ja abieluvoodit?
13. Ent ma möönan, et sinu juures olid iseäranis kaks asja, millega sa oleksid koheselt võitnud iga naise südame, nimelt sinu luule- ja lauluanne. Nagu me teame, on neid andeid teiste filosoofide seas ette tulnud äärmiselt harva. Oma lauludega suutsid sa mängleva kergusega filosoofia vaevadest lõõgastuda. Sinust jäi maha hulk armastuslaule ja -luuletusi, mida tihti ette kanti, kuna nii sõnad kui viis olid sedavõrd võluvad, et sinu nimi püsis pidevalt kõigi huulil. Isegi neid, kes ei mõistnud sõnu(146), sundis meloodia sulnidus sinu nime meelde jätma. Eelkõige just sellepärast igatsesid naised õhates sinu järele. Ning kuna suurem osa neist lauludest laulis meie armastusest, tegid need mind kiirelt paljudes maanurkades tuntuks ja paljudes naistes lõi lõkkele kadedus minu vastu. Kui ilus olid sa nooruses nii kehalt kui hingelt! Milline naine, isegi kui ta mind tollal kadestas, ei haletseks mind nüüd minu õnnetuses, mis on mult röövinud säärased rõõmud? Millises mehes või naises, isegi neis, kes olid kord minu vaenlased, poleks nüüd tärganud kaastunne minu vastu? Ehkki olen ülimal määral kahju teinud, tead sa siiski, et minul pole selles süüd. Kuritegelik pole mitte tegu, vaid kavatsus, ning õiglus peaks kaaluma mitte tehtut, vaid seda, millises meeleseisundis see tehti. Milline on minu meelestatus alati olnud sinu suhtes, seda võid hinnata vaid sina, kes sa oled seda tunda saanud. Ma lasen kõike sinul hinnata, alistun kõiges sinu tunnistusele.
14. Ütle mulle vaid, kui võimalik, mispärast sa meie kloostrisse mineku järel – mis sündis üksnes sinu otsusel – oled mind sel määral hooletusse jätnud ja unustanud, et sa ei lase mul rõõmu tunda vestlusest sinu külaskäigu puhul või trööstist, mida võib pakkuda kiri. Selgita mulle seda, kui võimalik, ma palun sind, või ütlen ma ise välja selle, mida ma tunnen ja mida kõik kahtlustavad. See oli iha, mitte kiindumus, mis sind minu külge köitis, pigem kõrvetav lihahimu kui armastus. Sellest päevast, kui sa enam ei saanud oma ihasid rahuldada, kadus ka selle nimel tunnete näitamine. See pole pelgalt minu, vaid kõigi kahtlus, mu armsaim. Selles pole midagi isiklikku või varjatut, see arvamus on üldine ja avalik. Oleks vaid nii, et see üksnes mulle nõnda paistab, ning sinu armastus leiaks teiste ees mõne vabanduse, misläbi mu valu suudaks leida mingisugustki leevendust. Kui ma vaid oskaksin välja mõelda põhjendusi, millega sind välja vabandada ja mingilgi moel varjata iseenda vähest väärtust.
15. Niisiis ma anun, et sa pööraksid tähelepanu sellele, mida ma palun – sa näed, et see pole suur palve ning sul on kerge seda täita. Kuni mind on ilma jäetud sinu kohalolust, saada mulle vähemasti sõnade vahendusel – mida sul on külluses – armas pilt iseendast. Mul pole mõtet loota heldust tegudes, kui sa oled tõrges sõnades. Ma olen uskunud, et pälvin sinult palju, kuna olen teinud sinu pärast kõik, jäädes nüüdki sulle täiesti kuulekaks. See polnud ju mingisugune kutsumus, mis sundis mind noore tüdrukuna kloostri karmuse kasuks otsustama, vaid üksnes sinu käsk, ning kui ma ei vääri sinu tänu, võid ise otsustada, kui mõttetud on olnud minu vaevad. Ma ei saa selle eest oodata tasu Jumalalt, sest on selge, et ma pole seni teinud midagi armastusest tema vastu. Kui sina tõttasid Jumala juurde, siis järgnesin ma sulle, tõepoolest, ma kiirustasin enne sind kloostrirõivastesse riietuma – ehk mõtlesid sa siis, kui sa sundisid mind nunnaloori vastu võtma ning kloostrivannet andma enne, kui sa iseennast Jumalale üle andsid, sellele, kuidas Loti naine ümber pöördus.(147) Ma tunnistan, et sinupoolne usalduse puudumine minu vastu selles ühesainsas küsimuses täitis mu valu ja häbiga. Jumal teab, et sama vähe oleksin ma kõhelnud siis, kui sa oleksid tõtanud põrguleekidesse, ja käskinud mul ees minna või järgneda. Mu süda polnud ju minu enda, vaid sinuga; iseäranis on see nii praegu: kui ta ei ole sinuga, pole teda kuskil. Ta ei saa tõepoolest kuidagi elada ilma sinuta. Tee nii, et tal oleks sinuga hea, ma anun sind. Ent hea saab tal olla vaid siis, kui ta leiab sinus vastutulelikkust, kui sa vastad armule armuga(148), vähesega rohkele, sõnadega tegudele. Oleks vaid nii, mu kallis, et sinu armastus mind vähem usaldaks, et sa tunneksid suuremat ärevust! Ent mida rohkem ma sulle nüüd kindlust juurde andsin, seda enam tuleb mul taluda sinu ükskõiksust.
16. Ma anun sind, tuleta meelde, mida ma olen teinud, ja mõtle sellele, kui palju sa oled mulle võlgu. Siis, kui ma koos sinuga nautisin lihalikke rõõme, kahtlesid paljud, kas ma teen seda armastusest või üksnes himust. Ent nüüd tõendab lõpp alustatut – ma olen endale keelanud kõik rõõmud, et alluda sinu tahtele. Ma pole endale jätnud midagi peale tõendamise, et olen nüüd veel rohkem sinu oma. Kaalu siis, milline on sinu ebaõiglus, kui sa sellele, kes väärib rohkemat, annad vähem, lausa mitte midagi, iseäranis, kui sinult palutakse väikest asja, mille täitmine on sulle väga lihtne. Seega anun ma sind Jumala nimel, kellele sa oled end pühendanud, et sa taastaksid oma kohalolu sel viisil, nagu sul on võimalik, see tähendab mulle mõnd lohutavat kirja saates, kasvõi selleks, et ma saaksin jõudu juurde, pühendumaks suurema andumusega Jumala teenimisele. Varem, kui sa ahvatlesid mind häbiväärsetele naudingutele, külvasid sa mind kirjadega üle ja tõid rohkete lauluviisidega oma Héloïse’i nime paljude huulile. Igalt tänavalt ja igast majast kõlas minu nimi vastu. Ent kuivõrd õigem oleks mind nüüd õhutada Jumala poole pöörduma kui tollal lihahimu poole? Ma anun sind, kaalu seda, mida sa oled võlgu, mõtle sellele, mida ma palun. Ma võtan oma pika kirja kokku lühidalt: jää hüvasti, mu üks ja ainus.
Märkused:
137. Seneca, Moraalikirjad Luciliusele, 40, 1. Vt eestikeelses vahenduses ka Lucius Annaeus Seneca, Moraalikirjad Luciliusele, tlk Ilmar Vene. Tartu: Ilmamaa, 1996, lk 111.
138. Vrd Rm 15:20.
139. Apollos oli 1. saj pKr elanud juudi päritolu Aleksandria kristlane, keda on Uues Testamendis korduvalt mainitud. Tema osa oli oluline Ephesose ja Korintose kirikute varases arengujärgus.
140. 1Kr 3:6.
141. Vrd Mt 7:6.
142. Aspasia Mileetosest oli Ateena strateegi Periklese (u 495–429 eKr) teine naine. Ateenasse saabus ta 450. aasta paiku eKr. Aspasia oli haritud ja teravmeelne, Periklese naisena osales ta linna juhtimises ja mõjutas Periklese otsuseid. Plutarchose „Periklese eluloo“ (24, 3–4) andmetel omas Aspasia haruldast poliitilist taipu.
143. Xenophon (u 430–354 eKr) oli Sokratese õpilane ja vanakreeka ajaloolane, teoste „Anabasis“, „Hellenika“, „Mälestused Sokratesest“, „Kyrose kasvatus“ jt autor.
144. Sokraatik Aischines oli Sokratese õpilane, kes kirjutas mitmeid dialooge, millest on säilinud vaid fragmente. Toodud tsitaat ei näita siiski, et Héloïse oleks kreeka keelt osanud, kuivõrd see lõik oli keskajal tuntud Cicero tõlke kaudu.
145. Cicero, Ainestiku leidmisest (De inventione), 1, 52.
146. Ilmselt olid laulud ladina keeles.
147. Vrd 1Ms 19:26.
148. Jh 1:16.


Valitsuse poliitika ei lähtu mitte sedavõrd suurest ja siirast Ukraina-armastusest, kui et omada mingit aupaistet ja sooja kohta Kaja Kallasele tulevikusPoliitikavaatleja Harri Kingo kirjutab sotsiaalmeedias Erki Bahovski arvamusloo põhjal sellest, kuidas reformierakondlik Eesti ajab isegi Ukrainat abistades hukatuslikku poliitika nii enda kui ukrainlaste jaoks.
“Ma arvan, et olles vastu Venemaa agressioonile ei saa me unustada olukorra teisi aspekte, mis agressiooniga meie jaoks kaasnevad. Me ei saa Ukrainat materiaalselt toetada üle oma jõu ning me ei saa sealt saabuvad põgenikke vastu võtta üle oma võimete, seda pealegi ilma saabujate suhtes mingitki taustakontrolli tegemata.
Et oleme Venemaa agressiooni vastu, see ei tohi minna üle meie reaalsete võimete piiri. Sel juhul oleme me reaalselt iseenda vastu, nõrgestades ennast majanduslikult ja sotsiaalselt.
Et oleme üheselt Ukraina poolt, see ei tähenda, et peame kõik oma tagavarad ära andma. Peame jälgima, et me oma tagavarasid ja sõjalist võimekust kahanda. Ning me ei saa avada valimatult piire kõigile, kes vaid siia tulla tahavad. Selline piiride avamine ilma saabujate kontrollita võimaldab siia saabuda ka neil, kes tegelikult pooldavad Venemaa tegevust ja kes sellega kujutavad endast ohtu Eestile.
Meie selline nö. ülejõu poliitika võib jätta küll meie EL ja NATO partneritele meist väga tubli mulje ja meie valitsus võib saada lääneriikidelt kiita, Kaja Kallas aga saada veel mingi aukirja ja medali, kuid arvestades ohtusid meie enda julgeolekule pole see üle oma võimete esinemine kuigi tark tegevus.
On ka see aspekt, et Ukraina ise on pannud veto oma meeste lahkumisele riigist, sest paljud, kes võiksid ja peaksid olema rindel või siis Ukrainat taastama ja üles ehitama, hoiduvad sellest kõrvale. Ning põgenevad riikidesse, kuhu peitu minna. Eesti on üks selline riik, kes seda neile võimaldab. Meie avatud uste poliitika sealt saabuvate meeste suhtes – nad kõik vastu võtta – on aga otseses vastuolus Ukraina enda poliitika ja vajadustega. Me ei aita sellise avatud uste poliitikaga Ukrainat, pigem nõrgestame seda sõdivat riiki.
Tuleb arvestada ka seda, et meie majandus käib juba pikka aega alla ja mingit majanduslikku tõusu pole ette näha. Ajal, mil oleme ise üha suuremates raskustes, pole kuigi tark endale ise ja vabatahtlikult veel raskuste koormat juurde lisada. Partnerite kiitused ei vääri seda, et oleksime pärast ise kannatajad ja hädas. Riigid, kes Ukrainat abistavad, vaatavad väga tähelepanelikult, et nad selle abistamisega iseennast ei kahjustaks. Meie sellist piiri ei järgi. See võib aga meile valusalt kätte maksta.
Võibolla on see vaid minu isiklik arusaam, aga mulle näib, et Kaja Kallase valitsus on sellise poliitika valinud mitte sedavõrd suurest ja siirast Ukraina armastusest, kui et omada mingit aupaistet ja et õigustada Kaja Kallase sõjaprintsessi ja uue raudse leedi tiitlit. See avaks talle uksed lääne struktuurides kõrgele ametikohale.
Kaja Kallase kogu aupaiste ja talle antud tiitlid on aga viimaste sündmuste taustal osutunud puhtaks pettuseks. Tema maine on kokku kukkunud. Sõnades toetas ta Ukrainat, tegudes aga Venemaad ja omaenda pere rahakotti. Kaja Kallase usaldatavus on nullis. Me vajame Ukraina suhtes realistlikumat, mitte ühe isiku subjektiivsest tahtest sõltuvat poliitikat.
Võibolla on Bahhovskil ülejäänud artiklis mingeid põhjendusi sellisele meie reaalsust mittearvestavale poliitikale antud, aga ma ei saa neid põhjendusi lugeda – meie ajakirjandus ei vääri, et ma neid oma rahaga toetaksin.”


Prominentne kriminaalasi jõudis ringiga Rakvere kohtumajja tagasiVandeadvokaat Küllike Nammi, maa-ameti eksjuhi Kalev Kanguri ning endise Kiviõli Keemiatööstuse omaniku Toomas Tamme suures ulatuses kelmuse süüdistus, mis kohtunike taanduste tõttu liikus Rakverest Narva kohtumajja, otsustati nüüd sealt tagasi tuua.
Kui kriminaalasi jõudis läinud aasta kevadel Viru maakohtu Rakvere kohtumajja, taandasid end asjast kaks kohtunikku.


Riigikogu eelinfo neljapäevaks, 7. septembriksRiigikogu eelinfo neljapäevaks, 7. septembriks
Komisjoni istung
riigieelarve kontrolli erikomisjoni erakorralisel istungil – kell 12:
jätkuarutelu Vabariigi Presidendi Kantselei rahastamisest, kutsutud
peaministri büroo juhataja Gerrit Mäesalu ja Riigikontrolli esindaja;
Riigikontrolli kontrolliaruandest „Riigi 2022. aasta raamatupidamise
aastaaruande õigsus ja tehingute seaduslikkus“, kutsutud riigikontrolör
Janar Holm, siseminister Lauri Läänemets ning Rahandusministeeriumi ja
Riigikontrolli esindajad; istung on avalik, toimub
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).
Sündmused
Kell 9.30 – Riigikogu esimees Lauri Hussar kohtub Seišellide
asepresidendi Ahmed Afifiga.
Kell 10 – Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta kohtub
Kosovo asevälisministri Kreshnik Ahmeti, Kosovo suursaadiku Shkendije Geci
Sherifi ja Eesti suursaadikuga Kosovos Janne Jõesaar-Ruusaluga.
Välislähetused
2.–14. september
Tuumaenergia toetusrühma esimees Mario Kadastik ja liige Toomas Uibo
osalevad Eesti tuumaenergia töörühma visiidil Ameerika Ühendriikidesse.
5.–8. september
Korruptsioonivastase erikomisjoni liige Eduard Odinets osaleb 32.
majandusfoorumil Karpaczis Poolas.
Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
631 6592, 510 6179
merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>