OTSEBLOGI | Prigožini avaldused häirivad Venemaa võimuladvikut. Moskva eitab väiteid, et Ukraina on rindejoontest läbi murdnudReede, 12. mai. Käimas on sõja 443. päev. Venemaa sotsiaalmeedias ringlevad jutud alanud vastupealetungist, kuid Ukraina president on öelnud, et neil on selleks veel veidi aega vaja.
Ülevaade olulisematest sündmustest:
Ringhäälinguorganisatsioonid lükkasid tagasi Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi palve kõneleda laupäeval Ühendkuningriigis toimuva Eurovisioni lauluvõistluse finaalis.
Wagneri palgasõdurite rühmituse juht evgeni Prigožin kirjutas Venemaa kaitseministrile Sergei Šoigule kirja, milles kutsus teda Bahmutti külastama ja „olukorda sõltumatult hindama“.
Hiina välisministeerium teatas, et Hiina eriesindaja Euraasia küsimustes külastab esmaspäevast Ukrainat, Poolat, Prantsusmaad, Saksamaad ja Venemaad, et edendada rahukõnelusi, vahendab Reuters.
Ukraina vägede väljaõppeks vajalikud USA tankid Abrams on jõudnud Saksamaale veidi enne tähtaega. Nad on nüüd teel Grafenwoehri sõjaväebaasi, kus kahe-kolme nädala pärast algavad väljaõpped, teatasid USA ametnikud.
Ukraina relvajõud alustasid rünnakut Soledari lähedal ja püüavad Bahmuti ümber piirata, teatasid Kremli sõjakorrespondendid.
Wagneri erasõjaväekompanii juht Jevgeni Prigožin on taas kurtnud, et tema võitlejate poolt suurte kaotuste arvelt vallutatud alad Bahmuti linna ümbruses lähevad nüüd ukrainlaste kätte.
Sel nädalal Bahmuti lähedal Venemaa positsioonidele suunatud rünnakus osalenud Ukraina pataljoni ülem ütles CNN-ile, et esimesed venelased, kes ala hülgasid, olid Wagneri võitlejad, mis on vastuolus palgasõdurite rühma juhi väidetega, et Vene regulaarväed põgenesid algselt Ida-Ukraina lahinguväljalt.
Ühendkuningriigi kaitseminister kinnitas, et Ukrainale kingitakse kaugmaa-tiibrakette Storm Shadow. Nende lennuulatus on 250 kilomeetrit.
Poola otsustas naasta Kaliningradi vana poolakeelse nimetuse juurde. Edaspidi on see Poola kaartidel märgitud kui „Krolewiec“. Poola võimud märkisid, et Kalinin oli üks kuuest Nõukogude ametnikust, kes andis 1940. aastal Katõni veresauna ajal käsu hukata 22 000 Poola sõjavangi.
Ukrainlaste sõnul viis nende armee Bahmuti lähedal läbi eduka ründeoperatsiooni, mille käigus puhastati okupantidest kolme kilomeetri laiune ja 2,6 kilomeetri sügavune ala.
Allikad: The Guardian, Reuters, CNN, Sky News, BBC
Briti peaminister Rishi Sunak on Euroopa Ringhäälingute Liidu otsuses pettunud, nimelt lükkasid ringhäälinguorganisatsioonid tagasi Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi palve kõneleda laupäeval Ühendkuningriigis toimuva Eurovisioni lauluvõistluse finaalis.P
„Peaminister usub, et president Zelenskõiloleks kohane kõneleda sündmusel ja me oleme Euroopa Ringhäälingute Liidu otsuses pettunud,“ teatas Downing Streeti pressiesindaja.
„Väärtused ja vabadused, mille eest president Zelenskõi ja Ukraina rahvas võitlevad, ei ole poliitilised, need on fundamentaalsed ja Eurovisioon tunnistas seda ka eelmisel aastal, kui peatasid Venemaa osalemise konkursil,“ ütles Sunak.
Saksamaa kavatseb osta 525 miljoni euro eest 18 Leopard 2 tanki, et asendada Ukrainale tarnitud tankid, ütles allikas reedel Reutersile.
Saksamaa on alates Venemaa eelmise aasta invasioonist Ukrainale tarninud 18 Leopard 2 tanki ja on teatanud, et kavatseb võimalikult kiiresti täita tühimiku uute tankidega.
Euroopa Liidu asjade komisjon toetab EL liitumiskõneluste avamist Ukrainaga
Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjon kuulas tänasel istungil ära Euroopa Liidu suursaadiku Ukrainas Matti Maasika ja avaldas toetust Ukrainaga liitumisläbirääkimiste alustamisele. Maasikas toonitas liikmesriikide parlamentide, sealhulgas Eesti rolli Ukraina toetamisel ja nõustamisel ning Euroopas poliitilise toetuse hoidmisel.
Komisjoni esimees Liisa Pakosta kinnitas, et komisjon toetab ühemõtteliselt Ukraina liitumist Euroopa Liiduga ja liitumisläbirääkimiste avamist. „Ukraina riik teeb vajalikke reforme hoolimata sõjaolukorrast, mis on ühelt poolt imetlusväärne ja teisalt julgustab, et Ukrainaga saab liitumiskõnelused avada,“ lausus Pakosta. „Eesti, sealhulgas Euroopa Liidu asjade komisjoni liikmed, on valmis oma kogemusi jagama Ukraina parlamendi liikmetele ja otsima poliitilist toetust teistelt liikmesriikidelt Ukraina Euroopa Liiduga liitumiseks.“
Komisjoni aseesimees Maria Jufereva-Skuratovski peab vajalikuks, et Euroopa Liidu liitumisläbirääkimised Ukrainaga algaksid lähitulevikus, eeldusel, et Ukraina on saavutanud edu Euroopa Liidu seitsme soovituse täitmisel.
Lisaks otsustas Euroopa Liidu asjade komisjon, et Eesti nõuab Euroopa Komisjoni avaldust, et Venemaa ja Valgevene sportlaseid ei tohi rahvusvahelistele spordivõistlustele, sealhulgas olümpiamängudele lubada, kuivõrd nad esindavad agressorriike. ELAK volitas Euroopa Komisjoniga läbirääkimisi pidama kultuuriministri Heidy Purga. Minister esindab Eestit Euroopa Liidu spordiministrite kohtumisel, mis toimub esmaspäeval Brüsselis. Istungil toonitati, et vastuvõetamatu on agressorriikide sportlaste osalemine ka neutraalsena.
„Ukrainal on täna mandri tugevaim, erakordse lahingukogemusega armee,“ ütleb Poola resolutsioonis, milles kutsutakse Ukrainat erakorralise menetluse teel NATOsse vastu võtma nagu Soomet ja Rootsitki.
“Ukraine today has the strongest army on the continent with extraordinary combat experience,” says the resolution calling to admit Ukraine by an extraordinary procedure, like Finland and Swedenhttps://t.co/iSn1OOsy0m
— Euromaidan Press (@EuromaidanPress) May 12, 2023
Poola senat võttis ühehäälselt vastu resolutsiooni Ukraina NATO liikmelisuse poolt, vahendab Polskie Radio. Resolutsioon tõstab esile julgeolekugarantiid, NATOga liitumise „erakorralise protseduuri“, Vilniuse tippkohtumise ja Ukraina toetamise.
„Pärast aastast kohutavat sõda teame, et Venemaale vastu seisev Ukraina kaitseb Euroopat ja on peamiseks lüliks, mis kaitseb kontinenti idapoolse agressiooni eest,“ seisab resolutsioonis. See tunnustab Ukraina märkimisväärset sõjalist tugevust, mida on lihvinud ulatuslikud lahingukogemused.
Resolutsioonis öeldakse, et Ukrainal on täna kontinendi tugevaim, erakordse lahingukogemusega armee. Ukraina armee relvastub kiiresti NATO tehnoloogiaga ning rakendab sõjalist operatiivkunsti ja taktikat, mida on lääneliitlaste seas aastakümnete jooksul välja töötatud.
Dokumendis rõhutatakse vajadust Ukraina kaitsjate tõelise toetuse järele, mida on võimalik saavutada tihedama poliitilise ja sõjalise koostöö kaudu NATO liikmesriikidega.
Resolutsioonis rõhutatakse Vilniuse tippkohtumist kui olulist etappi Ukraina ettevalmistamisel täisliikmeks saamisel. Poola senat usub, et Ukraina liitumine alliansiga peaks olema poliitiline otsus, nagu see oli Soome ja Rootsi puhul, ning see peaks tulenema alliansi idapiiri taga olevate väljakutsete ja ohtude strateegilisest analüüsist.
Resolutsioonis kutsutakse NATOt üles rakendama Ukraina suhtes samu erakorralisi protseduure, mida kasutati Soome ja Rootsi alliansiga ühinemisel. "Kuigi Rootsi jääb alliansi struktuuridest väljapoole, on liitlased otsustanud seda kaitsta. Poola Vabariigi Senat kutsub NATO liikmesriike üles rakendama samasugust erakorralist menetlust ka Ukraina suhtes,” seisab dokumendis.
Lõuna-Aafrika Vabariik ei kiitnud heaks ühtegi relvasaadetist Venemaale, ütles riigi tavarelvastuse kontrolli komitee esimees Mondli Gungubele reedel kohalikule raadiojaamale, vahendab Reuters.
USA saadik Lõuna-Aafrikas ütles neljapäeval, et on kindel, et Vene laev võttis eelmisel aastal Lõuna-Aafrika Vabariigis peale relvi, rikkudes sellega Pretoria väljakuulutatud neutraliteeti Ukraina konfliktis.
Lõuna-Aafrika Vabariigi presidendi Cyril Ramaphosa kantselei teatas neljapäeval, et tema valitsus algatab ekskohtuniku juhitud uurimise väite kohta, et Venemaale on relvi tarnitud.
Vene propagandistid arutlevad, et nad ei võitle ainult Ukrainaga, vaid NATO ja kogu Läänega.
Tegelikkuses on Ukraina saanud vaid murdosa Lääne relvi.
As Russians face the possibility of defeat in Ukraine, Kremlin talking heads argue that they are not fighting Ukraine at all, but the collective might of the entire Western world. In reality, Ukraine has received a tiny fraction of Western weapons pic.twitter.com/DXkDXq3FaD
— Business Ukraine mag (@Biz_Ukraine_Mag) May 12, 2023
Ringhäälinguorganisatsioonid lükkasid tagasi Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi palve kõneleda laupäeval Ühendkuningriigis toimuva Eurovisioni lauluvõistluse finaalis.
Euroopa Ringhäälingute Liit (EBU) rõhutas neljapäeval oma veebisaidil Eurovisioni mittepoliitilise olemuse tähtsust.
„See põhimõte keelab konkursi raames poliitiliste või sarnaste avalduste tegemise võimaluse,“ lisas EBU. „Euroopa Ringhäälingute Liidu juhtkond ei saa kahjuks rahuldada Zelenskõi taotlust pöörduda Eurovisioni lauluvõistluse publiku poole – ehkki kiiduväärt kavatsustega –, kuna see oleks ürituse reeglite vastane.“
Viimase 24 tunni jooksul teatati Venemaa rünnakutest üheksas Ukraina oblastis: Sumõs, Tšernigivis, Harkivis, Hersonis, Zaporižžjas, Dnipropetrovskis, Mõkolajivis, Luhanskis ja Donetskis.
Kohalike võimude teatel hukkus Venemaa rünnakutes kaks tsiviilisikut ja veel 22 sai vigastada.
Ukraina kaitseministeeriumi meediakeskus teatas 12. mail, et Venemaa väed kasutasid miinipildujaid, tanke, suurtükke, mitmikraketisüsteeme (MLRS), väikerelvi, granaadiheitjaid, õhutõrjeraketisüsteeme, droone ja taktikalist lennundust.
Meediakeskuse andmetel on kannatada saanud 179 infrastruktuurirajatist.
Donetski oblastis hukkus kuberner Pavlo Kõrõlenko sõnul Slovjanskis üks inimene ja piirkonnas sai haavata veel 12 inimest. Venemaa rünnakud Ukraina idapiirkonna vastu kahjustasid mitut maja ja kooli, ütles Kõrõlenko.
Vene väed kasutasid Harkivi oblasti ründamiseks MLRS-i ja suurtükke, vigastades 16aastast tüdrukut ja veel kolme naist, ütles kuberner Oleh Sõnjehubov. Kuberneri sõnul said kahjustada kohalik turg, vähemalt kaheksa maja, administratiivhoone, õppeasutus ja ühistransport.
Venemaa väed andsid Hersoni oblasti 80 lööki, tulistades erinevatest relvadest 339 padrunit. Rünnakutes hukkus üks tsiviilisik ja sai haavata veel neli, samuti tabati elamupiirkondi, kooli, haiglat ja kahte kriitilist infrastruktuuri.
11. mai hilisõhtul tegi Venemaa õhurünnaku Tšernigivi oblasti Arhõpivka külale Ukraina-Vene piiri lähedal, vigastades kaht tsiviilisikut ja hävitades kolm maja, teatas Ukraina Põhja operatsioonide väejuhatus.
One civilian was killed in Sloviansk, Donetsk Oblast, and another in the southern Kherson region, according to local authorities.
Kherson Oblast Military Administration/Facebook pic.twitter.com/iDnOuumspV
— The Kyiv Independent (@KyivIndependent) May 12, 2023
Eesti, Läti ja Leedu peaministrid ütlesid reedel, et kaaluvad Balti regiooni elektrivarustuse Venemaa elektrivõrgust lahtiühendamise plaani kiirendamist.
„Täna leppisime kokku, et jätkame arutelu kiirendamise üle niipea, kui kõik meie uuringud on lõppenud,“ ütles Eesti peaminister Kaja Kallas ühisel pressikonverentsil Läti ja Leedu kolleegidega.
„Tehnilised uuringud, eriti tootmisvõimsuse ja energiakriisi kohta, võimaldavad meil selgitada selle protsessi üksikasju ja täpset ajastust,“ lisas ta.
Prigožin kutsus Venemaa kaitseministrit Bahmutti külastama
Wagneri palgasõdurite rühmituse juht kirjutas Venemaa kaitseministrile Sergei Šoigule kirja, milles kutsus teda Bahmutti külastama ja „olukorda sõltumatult hindama“.
Jevgeni Prigožin ütles Šoigule saadetud kirjas, mille tema pressiteenistus Telegramis avaldas, et Ukraina väed on algatanud mitmeid edukaid vasturünnakuid.
„Arvestades keerulist operatiivolukorda ja teie pikaajalist teenistust lahingutegevuses, palun teil tulla asula territooriumile,“ kutsub Prigožin.
Russian defense in Bakhmut and around the city continues to crumble - Prigozhin's fits speak for that.
Prigozhin published a letter to Shoigu, calling Shoigu to visit Bakhmut.
The letter says that on the flanks that were defended by the Russian army, Ukrainian Armed Forces have… pic.twitter.com/PHk6gCxy3F
— Anton Gerashchenko (@Gerashchenko_en) May 12, 2023
Venemaa Musta mere laevastiku komandör teatas, et laevastiku kaitset tugevdatakse Ukraina droonirünnakute tõttu, mis on suunatud tema kodubaasi, okupeeritud Krimmi Sevastopoli sadamale.
Aseadmiral Viktor Sokolov ütles sõjaväeajalehe Punane Täht reedesele väljaandele: „Seoses robootiliste pinna- ja allveesüsteemide rünnakute ohuga oleme suurendanud laevastiku põhibaasi ja laevade ankrukohtade tehnilist kaitset.“
Sokolov ütles, et Musta mere laevastik – mille lipulaeva Moskva uputas Ukraina 2022. aasta aprillis – saab 2023. aastal neli uut laeva.
Sevastopolit on droonidega korduvalt rünnatud alates Venemaa täiemahulise sissetungi algusest Ukrainasse 2022. aasta veebruaris.
9. mail tõukas Georgi linti kandnud vene keelt kõnelev mees Narva jõe kaldapealsel trepist alla Ukraina lippu lehvitanud kodanikuaktivist Daniil Kurakini. Juhtum jäi ka videole ning politsei pidas ründaja kinni.
Uudised | KrimiNarvas Ukraina lippu hoidnud mehe trepist alla tõuganud mees mõisteti süüdi
Vene kommunistid tahavad kohvikute ja ööklubide arvetele lisada sõjamaksu
Vene riigiduuma asetäitja Mihhail Matvejev Vene Föderatsiooni Kommunistlikust Parteist teatas oma Telegrami kanalis, et valmistab ette seaduseelnõu, mis kehtestaks nn „meelelahutusmaksu”, millest saadav tulu läheks mobiliseeritute ja nende perede abistamiseks loodud fondi.
Poliitik teeb ettepaneku kanda 1% kohvikute, restoranide ja ööklubide kasumilt mobiliseeritute ja sõjaväe abistamise fondi.
„See oleks meelelahutusmaks sõja ajal," selgitas Matvejev Gazeta.ru andmetel.
Matvejev hinnangul ei oleks tegemist meelelahutusasutusi koormava juurdehindlusega: „Jootraha jääb küll vähem, aga üle riigi koguneb maksust tohutu summa".
Varem on riigiduuma saadikud Dmitri Kuznetsov ja Oleg Nilov fraktsioonist Õiglane Venemaa – Tõe eest teinud ettepaneku tõsta tulumaksu jõukatele kodanikele, kelle sissetulek on üle 12 miljoni rubla aastas. Ka sellest maksust saadav tulu võiks minna mobiliseeritute ja nende perede abistamiseks loodud fondi.
Hiina esindaja külastab Ukrainat ja Venemaad
Hiina välisministeerium teatas, et Hiina eriesindaja Euraasia küsimustes külastab esmaspäevast Ukrainat, Poolat, Prantsusmaad, Saksamaad ja Venemaad, et edendada rahukõnelusi, vahendab Reuters.
Hiina president Xi Jinping lubas eelmisel kuul telefonikõnes oma Ukraina kolleegiga, et saadab piirkonda delegatsiooni, et aidata kaasa rahukõnelustele. See oli esimene kord, kui kaks presidenti rääkisid pärast seda, kui Venemaa 2022. aasta veebruaris Ukrainasse tungis.
Aprillis teatas Hiina riigitelevisiooni aruanne, et Xi ütles Zelenskõile nende kõne ajal: „Läbirääkimised on ainus elujõuline väljapääs.“
Ukraina väed vastasid Prigožini palvele anda talle rohkem laskemoona.
Ukrainian troops comply with Prigozhin's request. More ammunition. pic.twitter.com/hBJpNFdipd
— NOELREPORTS (@NOELreports) May 11, 2023
CNN: Ukraina alustas vastupealetungi formeerimisoperatsioone
Ukraina relvajõud on alustanud formeerimisoperatsioone enne kauaoodatud vasturünnakut, kirjutas CNN 12. mail, viidates USA kõrgele sõjaväeametnikule ja Lääne kõrgele ametnikule.
Enne suuri ühisoperatsioone välja töötatud standardtaktika hõlmab selliste sihtmärkide ründamist nagu relvalaod, juhtimiskeskused, soomusmasinad ja suurtükisüsteemid, et valmistada lahinguväli ette edasitungiva väe jaoks.
CNNi viidatud USA sõjaväeametniku sõnul võivad need operatsioonid kesta päevi enne mis tahes kavandatud Ukraina pealetungi põhiosa.
Selliseid operatsioone saab läbi viia ka vaenlase segadusse ajamiseks.
CNN: Ukraine starts 'shaping operations' for counteroffensive.
Ukraine's Armed Forces have begun "shaping operations" ahead of the long-awaited counteroffensive, CNN reported on May 12, citing a senior U.S. military official and a top Western official. https://t.co/QsaWnmIoRD
— The Kyiv Independent (@KyivIndependent) May 12, 2023
Tomskist pärit 87aastane pensionär, kes elas üles sakslaste okupatsiooni Rubižnes, sai õnnitluskaardi asemel kutse ühineda Wagneri palgasõdurite armeega.
Instead of a postcard, an 87-year-old pensioner from #Tomsk, who survived the #German occupation in Rubizhne, was sent an agitation offering to join the #Wagner PMC. pic.twitter.com/jMu3lxEzH9
— NEXTA (@nexta_tv) May 12, 2023
Türgi kaitseminister Hulusi Akar ütles, et Musta mere teraviljaalgatuse osapooled lähenevad leppe pikendamisele. Reuters teatab, et Akari kommentaari avaldas tema ministeerium reedel pärast kõnelusi Istanbulis.
USA Abramsi tankid Ukraina vägede väljaõppeks jõudsid Saksamaale
Ukraina vägede väljaõppeks vajalikud USA tankid Abrams on jõudnud Saksamaale veidi enne tähtaega. Nad on nüüd teel Grafenwoehri sõjaväebaasi, kus kahe-kolme nädala pärast algavad väljaõpped, teatasid USA ametnikud.
USA kaitseminister Lloyd Austin ütles senati assigneeringute kaitse allkomiteele, et USA on sinna viinud rea tanke, et ukrainlased saaksid alustada nende peal väljaõpet. Selleks ajaks, kui nad lõpetavad väljaõppe, mis peaks kestma umbes kümme nädalat, saavad praegu Ukraina vägede jaoks ehitatavad Abramsi tankid valmis.
USA ametniku sõnul jõudsid väljaõppeks vajalikud 31 tanki M1A1 Abrams Saksamaale Bremerhaveni sadamasse eelmisel nädalavahetusel ja need jõuavad baasi järgmise nädala alguses.
#Ukraine will receive #Abrams tanks in early autumn, US Secretary of Defence Lloyd #Austin said, the Voice of America reported.
: US Army pic.twitter.com/v6hTlQe7Fs
— KyivPost (@KyivPost) May 12, 2023
Nende saabumine Baierisse Grafenwoehri toimub paar nädalat enne ajakava, mis koostati eelmisel kuul Saksamaal toimunud sõjaväejuhtide kohtumisel, et arutada Ukraina vajadusi sõjaks Venemaa vastu. Tankid, mida USA Ukrainale pakub, ehitatakse selle sõjaväe spetsifikatsioonide järgi ja jõuavad Ukrainasse varasügiseks, just siis, kui väed on oma instruktsioonidega lõpetanud.
Melitopolis kuuldi tugevat plahvatust
Paguluses elava linnapea Ivan Fedorovi sõnul kuuldi Zaporižžjas Melitopolis tugevat plahvatust. Zaporižžja on Venemaa okupatsiooni all.
„Melitopolis toimus tugev plahvatus. Kõlas päris linna keskel,“ kirjutas Federov Telegramis. Rohkem üksikasju ta ei andnud.
Kiievis on alates eelmise aasta 24. veebruarist kõlanud 740 õhuhäiret, kirjutab Ukraina kaitseministeerium. Kokku on alarmid kestnud 851 tundi ja 38 minutit.
Kiievi taeva valvurid on laitmatult tegutsenud juba üle kahe kuu – ükski rakett ega droon pole selle aja jooksul oma sihtmärki jõudnud.
740 air alarms have gone off in Kyiv since February 24, 2022. In total, the alarms have lasted 851 hours and 38 minutes.
The guardians of Kyiv’s skies have been operating flawlessly for over two months - not a single missile or drone has reached its target. pic.twitter.com/4CbBtyIVTk
— Defense of Ukraine (@DefenceU) May 12, 2023
USA erukindral: Ukraina armee ründab siis, kui nad on selleks valmis
„Arutades eile valitsuse ametnikega eelseisvat Ukraina pealetungi, küsiti minult: „Millal see algab?“ Ütlesin: „Rünnak algab siis, kui komandör tunneb, et on õige aeg... See on pealetungi eelis.“ Seejärel selgitasin RSOI-d,“ räägib USA vägede endine ülemjuhataja Euroopas kindral Mark Hertling Twitteris. „RSOI on vastuvõtt, lavastus, edasiliikumine ja integratsioon (Reception, Staging, Onward Movement, Integration).“
In discussing the upcoming Ukrainian offensive yesterday with a group of govt officials, one asked me “when will it start?”
I said: “in the attack, it starts when the commander feels it’s the right time…that’s an advantages of the offensive.”
I then explained RSOI. 1/10
— MarkHertling (@MarkHertling) May 11, 2023
Kui üksused sisenevad lahingutsooni, „võetakse“ nad vastu riigis, „lavastatakse“ edasiliikumiseks, seejärel „liigutakse“ lahingutsooni ja „integreeritakse“ seejärel suuremasse üksusesse.
„Kuidas see Ukrainaga seotud on, küsite? Pidage meeles, et Ukraina armee on saanud kõikvõimalikku erinevat varustust paljudest erinevatest riikidest ja nad treenivad Euroopa Liidu erinevates väljaõppepiirkondades, et omandada uusi oskusi selle varustusega. Mõni koolitus võtab sõltuvalt komplektist kauem aega kui teine. Kui nad on lõpetanud näiteks Saksamaal, Poolas, Eestis või mõnes muus riigis, reisivad nad tagasi Ukrainasse, kus nad„võetakse vastu“ ja „lavastatakse“ koos teist tüüpi partnerüksustega,“ seletab Hertling.
Kui kõik koos, liiguvad nad edasi, rindejoonele lähemale ja integreeritakse veelgi suuremateks üksusteks.
„Nüüd korrutage see hinnanguliselt üheksa brigaadiga – soomukid, insenerid, suurtükivägi, logistika, personal ja komandörid jne (kellest paljud tulevad kokku esimest korda) – ja on lihtne mõista, miks see nii kaua aega võtab. Komandörid hindavad, millal nad on valmis.“
„Kunagi kuulsin üht seersantmajorit ütlemas: „RSOI muudab pusletükkide hunnikuid lahinguvalmis üksusteks.“ Hästi öeldud. Muide, neid „pusletükke“ pannakse kokku üle 400 kilomeetri pikkuse rindejoone, Ukraina kindrali plaani punktides,“ ütleb Hertling.
Hertling meenutab, et mõni päev tagasi ütles Tšehhi erukindralist president Petr Pavel Ukraina president Volodõmõr Zelenskõile avalikult, et ta ei laseks endale survet avaldada ja ründaks ainult siis, kui on täiesti valmis.
„Olen kindel, et teised on sama öelnud Ukraina armee juhile kindral Zalužnõile. Üks mentor ütles mulle kord, kui ma lahinguks diviisi ette valmistasin: „Tegutse aeglaselt, et tegutseda kiiresti!“ Ukraina armee ründab siis, kui nad on selleks valmis, enda valitud ajal ja kohas (kohtades) ning nad õnnestuvad suveräänse territooriumi tagasivõitmise operatsioonis. Rünnakule üleminek nõuab märkimisväärset ettevalmistust, koordineerimist ja sünkroniseerimist. See ei ole videomäng,“ rõhutab Hertling.
ISW: oht, et Venemaa piirab Bahmutis sisse Ukraina väed, võib olla möödas
USA mõttekoda Sõjauuringute Instituut (ISW) kirjutab, et Ukraina väed murdsid tõenäoliselt Bahmuti lähedal lokaliseeritud vasturünnakutes läbi Venemaa liinidest, mille tulemusel reageerisid Wagneri grupi rahastaja Jevgeni Prigožin ja Venemaa kaitseministeerium.
Ukraina idavägede rühma ülem kindralpolkovnik Oleksandr Sõrskõi teatas, et Vene väed taganesid Bahmuti rinde määratlemata sektorites kuni kahe kilomeetri kaugusele Vene liinide taha. Sõrskõi kinnitus Ukraina edu kohta ajendas Prigožinit väitma, et Ukraina väed on alustanud vastupealetungi ja vallutanud tagasi kolm kilomeetrit maad Bahmutis ja selle ümbruses.
Venemaa kaitseministeerium tunnistas Ukraina vasturünnakuid ebatavaliselt kiiresti, väites, et Vene väed tõrjusid Donetski suunas kaheksa maapealset rünnakut ja kolm luuretegevust, kuid eitas teateid Ukraina vägede murdmisest läbi Venemaa kaitseliinide.
Prigožini ja kaitseministeeriumi vastused peegeldavad suurenenud paanikat Venemaa inforuumis seoses spekulatsioonidega kavandatud Ukraina vasturünnakute kohta ning viitavad Wagneri ja Venemaa kaitseministeeriumi juhtkonna suurenenud murele ning peegeldavad Kremli juhiseid vältida Ukraina edusammude tähtsustamist.
Ebakvaliteetsete Vene vägede paigutamine Bahmuti ümbruse külgedele viitab sellele, et Vene kaitseministeerium on suures osas loobunud eesmärgist piirata seal sisse märkimisväärne hulk Ukraina vägesid. Venemaa kaitseministeerium alustas tõenäoliselt Bahmuti jõupingutuste laiemat tähtsuse järjekorda seadmist 2023. aasta jaanuariks, kui kaitseministeerium katkestas Wagneri grupi vangide värbamise jõupingutused, mis tõenäoliselt ajendas Prigožinit jaanuaris Soledar-Bahmuti jõupingutusi hoogustama ja avalikult kaebama kaitseministeeriumi toetuse puudumise üle.
Venemaa kaitseministeerium eraldas märtsis ja aprillis korraks rohkem ressursse Bahmuti rindejoonele, saates Bahmuti piirkonda tankid T-90 ja Vene õhudessantväed (VDV) ning määras Wagneri juurde mobiliseeritud reservväelased.
Prigožin väitis 24. aprillil, et Vene kaitseministeerium kasutas Bahmuti külgede hoidmiseks ainult ebaregulaarseid ja degradeerunud üksusi ning nende üksuste suutmatus täita isegi seda piiratud ülesannet näitab, et Vene tiivad Bahmutis ja teistes sarnaselt mehitatud rinde piirkondades on tõenäoliselt haavatavad Ukraina vasturünnakutele.
Kaitseministeeriumi vägede jaotus koos muudatustega lahinguruumi geomeetrias viitab samuti sellele, et oht, et Venemaa piirab Bahmutis sisse märkimisväärsed Ukraina väed, võib olla möödas. Tõenäoliselt jätkavad Wagneri väed Bahmutis frontaalrünnakuid, mis võimaldaks Ukraina vägedel korraldada organiseeritud väljatõmbeid ohustatud aladelt selle asemel, et silmitsi seista ulatusliku ümberpiiramisega.
NEW: Ukrainian forces likely broke through some Russian lines in localized counterattacks near #Bakhmut, prompting responses from #Wagner Group financier Yevgeny #Prigozhin and the Russian Ministry of Defense (MoD).
Latest on #Ukraine w/ @criticalthreats: https://t.co/r7NqfmK8hU pic.twitter.com/FUpQG0CsvO
— ISW (@TheStudyofWar) May 12, 2023
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ütles saga, et Ukraina vajab vastupealetungi alustamiseks rohkem aega, sest ootab lubatud sõjalise abi kohaletoimetamist. Zelenskõi ütles BBC-le, et osa eeldatavast sõjatehnikast ei ole Ukrainasse saabunud ja kuigi Ukraina väed on vastupealetungiks valmis, kannataks Ukraina liiga palju kaotusi. Zelenski nentis ka, et Ukraina vasturünnak on oluline selleks, et Venemaa ei saaks sõda külmutada.
Ukraina relvajõudude peastaap kirjutab tänahommikuses olukorraülevaates, et 11. mail korraldas vastane kuus raketirünnakut, eelkõige Slovjanski, Kostjantõnivka ja Zaporižžja linnadele. Lisaks teatati 59 õhurünnakust ja 95 mitmikraketiheitja rünnakust Ukraina vägede positsioonidele ja erinevatele asulatele. Rünnakute tagajärjel oli tsiviilohvreid, kahjustada said eraelamud ja muu tsiviilinfrastruktuur.
Vastane keskendub jätkuvalt oma peamistes jõupingutustes Lõmani, Bahmuti, Avdijivka ja Marjinka telgedele. Ukraina kaitsjad tõrjusid 44 vaenlase rünnakut. Kõige ägedam võitlus käib Bahmuti ja Marjinka linna pärast.
11. mai päeval andsid Ukraina õhujõud 14 õhulööki vastase vägede ja sõjatehnika koondumisele. Lisaks hävitati üheksa erinevat tüüpi vaenlase drooni. Ukraina raketi- ja suurtükiväeüksused tabasid 11 komandopunkti, 19 vägede kontsentratsiooni, ühte laskemoonaladu, ühte kütuse- ja määrdeainete ladu, üheksat suurtükiväeüksust oma laskepositsioonidel, ühte õhutõrjeseadet ja kahte muud vastase olulist sihtmärki.
Vene vägede kaotused paistavad olevat taas tõusuteel. Möödunud ööpäevaga likvideerisid Ukraina kaitsjad 750 okupanti. Kokku on kõrvaldatud 197 670 Vene vägede sõdurit.
Kaotati ka hulgaliselt sõjatehnikat: viis tanki, kaheksa soomukit, 15 suurtükki, kaks mitmikraketiheitjat, kaks õhutõrjesüsteemi, üheksa drooni ja 12 sõidukit.
Prigožini avaldused häirivad Venemaa võimuladvikut
Anonüümseks jäänud Kremli allikad väitsid, et Wagneri juhi Jevgeni Prigožini hiljutine retoorika häirib tõsiselt Venemaa tippjuhtkonda. Kaks Kremli allikat ütlesid Vene opositsiooniväljaandele Meduza, et Kreml näeb Prigožini katsetes 5. mail Vene kaitseministeeriumi väljapressimist „tõsise ohuna“ ja et Prigožin ei tegutse Kremli huvides, kirjutab USA mõttekoda Sõjauuringute Instituut (ISW).
Üks allikas väitis, et Prigožin on võtnud kohustuse pidada Bahmutti isiklikuks võiduks, et omada mõju Venemaa kaitseministeeriumi üle. Väidetavalt väljendas Kreml täiendavat muret selle pärast, et Prigožin 9. mail mõnitas tulevaste Vene põlvkondade eest vastutava „rõõmsa vanaisa“ tegelast.
ISW hindas 9. mail, et Prigožin viitas tõenäoliselt Putinile ja Kremli allikas väidab, et Prigožini avaldus oli otsene vihje Putinile. Teine vestluskaaslane väitis, et Prigožini retoorikat ei saa aga tõlgendada kui otsest rünnakut Putini vastu. Prigožin püüdis 10. mail oma esialgseid avaldusi pisendada, väites, et „rõõmus vanaisa“ ei viita Putinile. Allikad märkisid, et Prigožini eskaleeruv käitumine on tõenäoliselt tingitud tema suutmatusest kinni pidada Bahmuti tabamise määramata tähtajast. Üks allikas väitis, et Prigožin süüdistab tavaüksusi, et vältida vastutuse võtmist oma isikliku lubaduse täitmata jätmise eest.
Allikas märkisid, et Prigožin võis ületada Kremli „punased jooned“ ja eemale peletada oma toetajaid Venemaa siseringis.
Väidetavalt on Prigožin kaotamas sidet ühe oma patrooni, Vene miljardäri ja Putini „isikliku pankuri“ Juri Kovaltšukiga. Kovaltšuk oli väidetavalt üks juhtivaid hääli, kes toetas täiemahulist sissetungi Ukrainasse pärast tugeva suhte loomist Putiniga Covid-19 pandeemia ajal.
Allikad märkisid, et Vene propagandistid said käskkirja diskrediteerida Prigožinit kui reeturit, kui ta jätkab Kremli kritiseerimist – see pingutus on varem ebaõnnestunud. Allikad hindasid, et Prigožinile pole ohtu seni, kuni Wagner on endiselt rindel, kuna see võimaldab Prigožinil Putiniga kontakti luua.
Moskva eitab väiteid, et Ukraina on rindejoontest läbi murdnud
Reutersi teatel eitab Venemaa kaitseministeerium väiteid, nagu oleks Ukraina väed rindejoonel erinevates kohtades läbi murdnud, ning teatas, et sõjaline olukord on kontrolli all.
Moskva reageeris pärast seda, kui Vene sõjaväeblogijad, kirjutades sõnumsiderakenduses Telegram, teatasid Ukraina edusammudest Bahmuti linna põhja- ja lõunaosas, ning mõned viitasid Kiievi-meelsete jõudude kauaoodatud vastupealetungile.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ütles varem, et pealetung pole veel alanud.
„Üksikute Telegrami kanalite levitatud avaldused “kaitseliste läbimurrete„ kohta, mis toimusid eri piirkondades sõjalise kontakti joonel, ei vasta tegelikkusele,“ teatas Vene kaitseministeerium Telegrami postituses. "Üldine olukord sõjalise erioperatsiooni piirkonnas on kontrolli all.
Neljapäeval toimunust saad lugeda eilsest blogist:
 Uudised | MaailmBLOGI | Ukraina pataljoniülem: Bahmutis põgenesid lahinguväljalt esimesena Wagneri väed, mitte Vene armee. Prigožin valetab!


Võlts-miljardär tegi Ponzi skeemi, lubas suurt tootlust, rääkis oma autokollektsioonist ja lõi uljalt klientide raha läbiEndine Chicago toorainekaupleja võeti vahi alla. Teda süüdistatakse klientidelt raha väljapetmises juttudega alates temale kuuluvast 122 luksusautost kuni 200 protsendist suuremate tootlust väideteni.Neljapäeval arreteeriti 57-aastane Phillip Galles. Teda süüdistati alates 2019. aastast enam kui kahe miljoni dollari varastamises. Mees väitis, et investeeris klientide raha toorainefutuuridesse, kuid tegelikkus on veidi erinev.
Süüdistuse kohaselt ei teinud Galles peaaegu ühtegi investeeringut. Selle asemel tegeles mees Ponzi skeemiga, kasutades hilisemate investorite raha varasematele maksmiseks ning oma isiklike kulude katmiseks.
Suur jutumees Galles väitis, et tema autokogus on mitu Lamborghinit ja Ferrarit. Elama pidi mees Chichagos, Miamis ja Londonis, kus häärberite seinu pidid kaunistama Picasso ja Chagalli teosed.
Üks professionaalsete spordimeeskondade omanik ja Kuveidi riiklik rikkusefond olid huvitatud investeerimisest. Galles väitis, et tema aastatootlus küünib kuni 363,29 protsendini. Tema firmas Tyche Asset Management pidi töötama 30 inimest, kellest pooled olevat olnud Goldman Sachsi endised töötajad. Teisel juhul töötas tema firmas sada töötajat mitmes kontoris ja tema töötajad olid lõpetanud mainekad ülikoolid.
Kuid mida tegi mees klientide rahaga? Üks Texase hüpoteegimaakler kandis talle 100 000 dollarit. Mees «investeeris» selle järgnevalt: 19 300 dollari ulatuses maksis ta tagasi oma krediitkaardi võlga, 14 900 dollarit kulus ehete poes, 10 000 dollarit läks varasele investorile, 9000 dollarit jäi mööblipoodi, 6000 dollarit läks luksusauto rentimiseks ja 3200 dollarit kulus tüdruksõbra peale, selgub süüdistusest.
Kui teine investor soovis välja võtta investeeritud 190 000 dollarit, siis Gallesi sõnul tekkis igasuguseid takistusi. Ta olevat hakanud teises pangas rahaasju ajama, siis olevat langenud pettuse ohvriks, pangaülekanded ei liikunud korrektselt ja üldse oli ta ka haige, kirjutab Bloomberg.


Müüt ja tegelikkus – kas krüptovaluutad on Ponzi skeemid?Krüptovaluutadel on tohutu innovatsioonipotentsiaal ning uue varaklassina on nad endiselt oma arengu algfaasis. Nagu iga uue tehnoloogiaga, on ka krüptovaluutade ümber mitmeid müüte ja ebatõeseid väiteid. Muuhulgas on krüptovaluutasid, nagu muid kõrge riskiga varasid, nimetatud ka Ponzi skeemideks. Polina Brottier, Binance’i esindaja Eestis, selgitab, mis on Ponzi skeem ja mis eristab seda krüptotehnoloogiatest.Tõsiasi on see, et krüptoalal ilmub aeg-ajalt projekte, mis osutuvad pettusteks, samuti nagu traditsioonilises finantsmaailmas. Kuid sellised juhtumid on pigem erandlikud ja ei iseloomusta sektorit tervikuna. Üldiselt leiavad sellised teemad ka avalikkuses suurt kõlapinda, tuues endaga negatiivse meediakajastuse ja luues soodsa pinnase müütide ning eelarvamuste tekkimiseks kogu sektori üleselt.
Mis tegelikult on Ponzi skeem?
Ponzi skeemiks nimetatakse finantspettust, kus algsetele investoritele makstakse tulu uute investorite rahast. Uued skeemi osalejad tagavad kõrge «tootluse» vanadele osalejatele, luues petliku mulje, et projekt on edukas. Skeem saab toimida nii kaua, kuni lisanduvad uued ohvrid.
Tavaliselt ei loo projekt ise investoritele mingit lisaväärtust, vaid toimub lihtsalt vahendite ümberjaotamine skeemi osalejate vahel. See mudel on väga sarnane erinevatele «püramiidskeemidele» ehk MML-idele (Multi-Level Marketing), kuid Ponzi skeemi raames ei nõuta investoritelt uute osalejate värbamist. Algsetele Ponzi skeemi osalejatele võib tegevus tõesti olla kasumlik, kuid uute investeeringute lakkamisel variseb skeem kokku ja enamik osalejaid kaotab alati oma investeeringud.
Skeem on nime saanud petis Charles Ponzi järgi, kes lõi skeemi 1920. aastatel Ameerika Ühendriikides. Enamik kuulsamaid Ponzi skeeme pärineb traditsioonilisest finantsmaailmast. Miljardite dollarite skeeme juhtisid sellised kuulsad tegelased nagu Bernie Madoff, Robert Allen Stanford, Tom Petters ja paljud teised, kes varjasid end auväärsete investeerimisfondide või maaklerite fassaadi taga.
Muidugi on ka krüptotehnoloogia valdkonnas olnud Ponzi-skeemide juhtumeid, nagu näiteks BitConnect ja PlusToken. Õnneks on sellised juhtumid väike osa krüptoökosüsteemist ja neid ei tohiks pidada krüptovaluutade sünonüümiks.
Digitaalne majandus ja uued tehnoloogiad
Krüptoraha põhineb uutel plokiahelatehnoloogiatel, mille eesmärk on digitaalmajanduse arendamine. Krüptotehnoloogiad ei sisalda ühtegi elementi, mis muudaks selle varaklassi Ponzi skeemidele kuidagi rohkem avatumaks kui traditsiooniline finantssüsteem. Sarnaselt teiste varaklassidega nõuab ka krüptoraha enne investeerimist põhjalikku analüüsi. Finantsinvesteeringuid tuleb hoolikalt kaaluda, mitte teha neid hetkeemotsioonide ajel. Hooletu riskide hindamine on kiire tee petturite lõksu sattumiseks.
Kõrge risk – suured kasumid ja suured kahjud
Kõrge riskiga investeeringuid kirjeldatakse mõnikord ekslikult Ponzi skeemidena. Kõrgem risk tähendab tavaliselt ka suuremat kasumipotentsiaali. Kuid see töötab mõlemal viisil – kõrgem risk tähendab ka suuremat potentsiaali kaotada. Kõrge riskiga varade investeerimise kaudu võivad mõned investorid teenida suuri kasumeid, samas kui teised võivad kaotada enamuse osa oma säästudest.
Suur osa uusi ettevõtteid läheb pankrotti, sealhulgas head ja paljulubavad projektid. Põhjuseks võib olla halb juhtimine ja vale strateegiline otsustamine, halvad ärilised tavad või sobimatu tehnoloogia valik jne. Seega ei ole Ponzi sildi automaatne kinnitamine igale kõrge riskiga varale või investeeringule õigustatud. Seda tuleks arvestada ka uute tehnoloogiaprojektide puhul, kus on palju tundmatuid ja uusi avastusi.
Krüptovaluutad on turukõikumistest mõjutatud sarnaselt teiste varadega
Potentsiaalsete riskide osas võrreldakse krüptovaluutasid näiteks tehnoloogiaettevõtete ja naftavarudega. Erandiks on sidusmündid (stablecoin), mille riskiprofiil on oluliselt madalam, kuna nende kurss on 1:1 seotud mõne tavarahaga. Coinbase'i Instituut tõi välja oma 2022. aastal läbi viidud uuringus, kus analüüsiti krüptovaluutade langust eelneval aastal, et otsustavaks põhjuseks olid makromajanduslikud tegurid, mitte krüptovaluutade endi väljavaadete nõrgenemist. Välised tegurid võivad oluliselt mõjutada mis tahes vara väärtust.
Krüptovaluutade volatiilsus toob endaga kiire tehnoloogilise arengu ja muutumise. Suurte riskidega kaasneb ka potentsiaal suurtele kasumitele ja kahjumitele. Ühiskonnas tervikuna peetakse krüptovaluutasid üldiselt riskantseks varaks. Ebaõnnestunud investeeringuid krüptovaluutadesse kirjeldatakse vahel kui Ponzi skeeme, samas kui sarnase riskiga traditsiooniliste varade kahjumeid defineeritakse kui ebaõnnestunud investeeringuid. Sageli on see ainult seetõttu, et krüptovaluutad on midagi uut ja nendest rääkivad inimesed ei ole piisavalt teadlikud krüpto- ja plokiahelatehnoloogiatest.
Investeerides ükskõik millisesse valdkonda, tuleb olla ettevaatlik võimalike pettuste suhtes. Ükski tööstusharu pole selle eest kaitstud. Teisalt on krüptovaluutade riskiprofiil investeerimisvaldkonnas võrreldav teiste riskantsete varadega. Seetõttu on igasuguste investeeringute tegemisel oluline teha ise eeltööd, langetada otsuseid läbimõeldult ja vastavalt iga vara riskiprofiilile.


Veebikelmid tüssasid kergeusklikku naist enam kui 11 000 eurogaTALLINN, 12. mai, BNS - Kolmapäeval pöördus Lääne prefektuuri naine, kelle nimel olid veebikelmid võtnud enam kui 11 000 euro ulatuses laene ja laenuraha omastanud
Pärnumaal elava ohvri väitel võttis aprilli keskpaigas tundmatu naine telefonitsi temaga ühendust, tutvustas end pangatöötajana ja ütles, et vastaja kontole on laekunud väikelaen. Helistaja pakkus naisele välja, et aitab tal asjad korda ajada ja raha tagasi kanda, et laenulepingust taganeda, kirjeldas Lääne prefektuuri pressiesindaja toimunut.
Vastavalt helistaja antud juhistele laadis naine alla Telegram rakenduse ja kinnitas Smart-ID kasutades korduvalt ülekandeid. Hiljem selgus, et naise kontole on laekunud erinevatelt firmadelt laenud, mida ta ei olnud taotlenud ja mis olid edasi kantud teistele kontodele. Kelmusega tekitati varalist kahju ligi 11 250 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Küberkaitseõppuste korraldaja: treenitavate tase on paranenud, aga vaatamata sellele suudavad ründajad süsteemid maha võttaKui Venemaa ründas sõja alguspäevil Viasati satelliidivõrku, kadus suurel osal ukrainlastel telepilt ja võrguühendus. Sama rünnak mõjutas aga ka Saksamaad, kus mitu tuhat tuulegeneraatorit lõpetas töötamise.Foto: NATO küberkaitse koostöö keskus
Ukraina sõda on toonud küberkuritegevusse uue hoo ja rünnakustrateegiad. Lisaks teeb ilma IoT ehk asjade internet, mille tagajärjeks laieneb potentsiaalsete küberrelvade hulk, räägib NATO küberkaitse koostöö keskuse tehnoloogiajuht ja rahvusvahelise küberkaitseõppuse Locked Shields üks korraldajatest Urmas Ruuto.
Seekordne õppus oli suurem kui kunagi varem – korraldajaid umbes 400, osalejaid lausa ligi 2600 inimest. Urmas Ruuto ülesandeks oli varustada õppus vajaminevate süsteemidega.
“Lisaks traditsioonilistele IT-süsteemidele, oleme õppusesse kaasanud kriitilise taristu komponente ja militaarsüsteeme. Sellel aastal olid nendeks täisfunktsionaalne 5G mobiilsidevõrk – tehnoloogia mida kohalikud operaatorid veel ei kasutagi, sateliitside, taktikaline side, gaasijuhe ja õhutõrjesüsteem,” loetleb ta.
Aasta-aastalt osalejatele suuremate proovikivide pakkumine on NATO küberkaitse koostöö keskuse üks olulisemaid ülesandeid.
“Treenitavate tase on aastast aastasse paranenud, aga vaatamata sellele suudavad ründajad nende süsteemid maha võtta,” tõdeb Ruuto.
NATO küberkaitse koostöö keskus loodi Tallinnasse 2008. aastal, peamiseks tõukeks said pronksiöö järel Eesti riigiasutustele ja ettevõtetele osaks saanud massilised küberrünnakud. Praegu, 15 aastat hiljem, pole vaja enam kellelegi selgitada, miks peab lisaks maa, õhu ja veepiiri kaitsmisele hoidma silma peal küberruumil ja sidevõrkudel. Urmas Ruuto kinnitab, et Ukraina sõda on Eestis küberkallaletungide arvu kasvatanud ja muutunud on ka rünnakute iseloom.
“Varasemalt levis peamiselt väljapressimisskeem, kus häkker tekitas probleemi ja olukorra paradamiseks tuli talle maksta,” kirjeldab Ruuto ja lisab, et sõda tõi kaasa rünnakud, mille eesmärk on võimalikult palju elu häirida ja kahju teha ning polnud enam oluline, kui palju aega ja muud ressurssi nende korraldamiseks kulusb. Ruuto avaldab, et eelkõige on sellised rünnakud sihitud Ukraina pihta, kuid mõju on palju laiem.
“Kui Venemaa ründas sõja alguspäevil Viasati satelliidivõrku, kadus suurel osal ukrainlastel telepilt ja võrguühendus. Sama rünnak mõjutas aga ka Saksamaad, kus mitu tuhat tuulegeneraatorit lõpetas töötamise.”
Ajal, mil nii palju seadmeid kasutab internetti, kasvab ka kahjutegemise ulatus. Ruuto teab juhtumit, kus rünnaku viisid läbi kaugloetavad veemõõtjad. Need on oma olemuselt väikesed arvutid ja nõrgalt kaitstud. Kui saada seda tüüpi seadmed kontrolli alla, võib häkkeril olla sadu tuhandeid botte, mis hakkavad näiteks mõnele veebilehele ummistusrünnakuid tegema.
Sarnase kogemuse on üle elanud ka NATO küberkaitse koostöö keskuse enda koduleht, just aasta tagasi, kui toimus eelmise aasta Locked Shield. Ruuto sõnul polnud selles aga tegelikult suuremat traagikat, hullem on see, kui kokku jookseb mõni elutähtsat teenust pakkuv veeb.
“Üldiselt on kenasti näha, kuidas rünnak on vastuseks mingile tegevusele. Nii näiteks aktiveerusid häkkerid ka Narva tanki teisaldamise järel.”
Huvi 5G vastu toob palju tööd
Kuigi Locked Shield ja sügisel toimuv teine küberõppus Crossed Swords on NATO küberkaitse koostöökeskuse aastasündmused, ei kulu sealsete tippekspertide aur sugugi ainult õppustele. Osa tööst moodustab niiöelda erialastele päringutele vastamine.
“Meie keskuse liikmesriigid saavad esitada meile ülesandeid. Praegu on huviorbiidis 5G võrk ja selle turvalisus. Isegi militaarvaldkond on hakanud 5G võimalustest huvituma, ehkki varem oli selle kui  tsiviiltehnoloogia osas kahtlusi. Seega tuleb palju päringuid ja ülesandeid just 5G kohta. Näiteks Euroopa transpordikoridorid, kus tulevikus liiguvad isesõitvad autod, mis suhtlevad taristu ja teiste autodega. Kui aga sellesse koridori siseneb samasugune isesõitvate militaarsõidukite kolonn ja kasutab kõiki kohapealseid kommertsteenuseid, siis peab teadma, kui usaldusväärne see on,” räägib NATO küberkaitse koostöö keskuse tehnoloogiajuht.
Viimase mõnekümne aastaga on telekommunikatsioonivaldkond drastiliselt arenenud. “Üheksakümnendatel sai telekommunikatsiooni õppida Tallinna Tehnikaülikooli raadio- ja sidetehnika instituudis. Mobiilsidest meile sel ajal isegi suurt midagi ei õpetatud. Kui mul avanes magistriõpingute ajal võimalus minna Rootsi Ericsson Researchi, kus sel ajal käis kolmanda mobiilside põlvkonna ehk 3G võrgu arendamise projekt, pidin hüppama täiesti tundmatusse kohta. Samas sain tehnikaülikoolist väga hea tehnilise tausta, ma suutsin kaasa mõelda ja tuua lagedale oma mõtted, mida katsetada. Meile öeldi juba ülikooli sisseastumisel et siin te õpite õppima ja enamus tarkusi tuleb töises elus,” meenutab Ruuto.
Telekom ja IT aina enam seotud
Õppida on tulnud kogu elu, ikka sedamööda, kuidas valdkond arenes.
“Rootsist tulin tagasi Ericsson Eestisse sidevõrkude planeerijaks, alustasin GSM võrkudega, sealt edasi tulid 3G, 4G, 5G. Ehkki NATO küberkaitse koostöö keskuses on mul tööülesanded teised, tuleb sidevõrkude tundmine suureks kasuks,” tõdeb Ruuto ja lisab, et IT ja telekom on kaks üha enam teineteisele lähenevat valdkonda.
Kõik need eksperdid, kes tegelevad asjade internetiga, peavad samuti mõistma mobiilside võrgu toimimist. Telekommunikatsiooni valdkond aina kasvab ja 5G kasutamine jõuavad järjest uutesse niššidesse. Juba oli juttu transpordist ja liikluskorraldusest, kindlasti saab suureks kasutajaks meditsiin, põllumajandus, energeetika sektor.
Urmas Ruuto loodab, et uued suunad ja laienev tööpõld toob juurde ka telekommunikatsioonist huvitatud noori. Oma kunagise ülikooliga on tippeksperdil side säilinud, ta on retsenseerinud telekommunikatsiooni õppesuuna magistrantide lõputöid ja osalenud kaitsmiskomisjoni töös, teinud projektipõhist koostööd 5G valdkonnas ja aidanud kokku panna uut võrgutehnoloogiate ja -teenuste õppekava.
“Võrreldes minu tudengiajaga on Tallinna Tehnikaülikooli telekommunikatsiooniõpe muidugi kõvasti muutunud. Tegu on tänapäevase ja konkurentsivõimelise õppekavaga, kuhu on lisandunud tarkvaraarendus, mis käib kommunikatsioonitehnoloogia juurde. Aga see suund, et ülikool õpetab mõtlemist, on jäänud ja peab jääma. Tehnoloogia areneb kogu aeg ja sama tõde, millega kunagi meid teele saadeti, kehtib ka tänapäeval: pärast ülikooli õppimine alles algab!”


Pärnumaa naisega võttis ühendust väidetav pangatöötaja, kahju 11 250 eurotKolmapäeval, 10. mail alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et aprilli keskpaigas võttis tundmatu naine telefonitsi ühendust Pärnumaal elava naisega, tutvustas end pangatöötajana ja ütles, et naise kontole on laekunud väikelaen.
Helistaja pakkus naisele välja, et aitab tal asjad korda ajada ja raha tagasi kanda, et laenulepingust taganeda.
Vastavalt helistaja antud juhistele laadis naine alla Telegrami rakenduse ja kinnitas Smart-ID kasutades korduvalt ülekandeid.
Hiljem selgus, et naise kontole on laekunud erinevatelt firmadelt laenud, mida ta ei olnud taotlenud ja mis olid edasi kantud teistele kontodele.
Kelmusega tekitati varalist kahju ligi 11 250 eurot.


Briti ärimees Mike Lynch anti USA-le väljaLONDON, 12. mai, AFP-BNS – Briti ärimees Mike Lynch anti USA-le välja, et tema üle saaks mõista kohut väidetava miljarditesse dollaritese ulatuva pettuse eest seoses tarkvarafirma Autonomy müügiga USA Hewlett-Packardile 2011. aastal, teatas reedel Ühendkuningriik.
Siseministeeriumi teatel anti Lynch välja neljapäeval, kuna kohus ei võtnud tema apellatsiooni vastu.
"Ülemkohus keeldus 21. aprillil andmast dr Lynchile luba väljaandmine vaidlustada. Dr Lynch anti 11. mail USA-le välja," ütles ministeerium.
USA ametnikud kinnitasid Lynchi kohalejõudmist.
"Pärast pikka väljaandmismenetlust Ühendkuningriigis maabus kohtualune Michael Richard Lynch viimaks meie kaldal, et astuda kohtu ette," ütles USA kohus neljapäeval.
Lynchi süüdistatakse seotuses ulatusliku pettusega Ühendriikides seoses tema tarkvarafirma Autonomy müügiga HP-le 11 miljardi dollari (8,5 miljardi naela) eest.
Tehing tõi USA firmale hiiglasliku finantskahju.
Hewlett-Packard süüdistab Autonomyd oma väärtuse kunstlikus paisutamises.
AFP – Baltic News Service


Kelm kasutas pettuseks pannkoogimasinatPolitseisse pöördus 39-aastane naine Tartumaalt, kes soovis osta Facebook Marketplace’ist pannkoogimasinat, aga langes kelmuse ohvriks.Naine maksis aprillikuus toote eest, aga ei ole enam müüjaga ühendust saanud ning masin pole samuti temani jõudnud.
Internetikelmi küüsi langes ka 34-aastane naine, kes oli Facebooki grupi kaudu soovinud tellida brändirõivaid. Naine tasus riiete eest ja jäi kaupa ootama.
Hiljem selgus, et nii tema kui ka teised, kes samale müüjale oma tellimuse andsid pole riideid kätte saanud. Tellimust vahendanud inimene enam sõnumitele ei vastanud. Kelmusega tekitatud kahju oli 114 eurot.


Pakistani ekspeaminister lasti kautsjoni vastu vabaksISLAMABAD, 12. mai, AFP-BNS – Pakistani endine peaminister Imran Khan, kelle hiljem ebaseaduslikuks tunnistatud vahistamine oli nädala algul rahutused vallandanud, lasti reedel Islamabadi kohtus kautsjoni vastu vabaks.
Khan peeti kinni teisipäeval korruptsioonisüüdistuste alusel ning teda hoiti kohtueelses vangistuses. Neljapäeval kuulutas ülemkohus tema kinnipidamise ebaseaduslikuks.
Teie kinnipidamine oli kehtetu, seega tuleb kogu protsess tagasi keerata," ütles Pakistani kõrgeim kohtunik Umar Ata Bandial endisele valitsusjuhile.
Reedel saabus Khan julgeolekukonvoiga Islamabadi ülemkohtusse, kus ta otsustati kaheks nädalaks ajutiselt kautsjoni vastu vabastada. Lisaks andis kohus võimudele korralduse teda korruptsiooniasjas mitte vahi alla võtta, ütles Khani advokaat Khawaja Harris ajakirjanikele.
Kohtusaaga aga sellega ei lõpe, sest siseminister on tõotanud Khani uuesti kinni pidada.
Endine kriketistaar Khan, kes on Pakistanis jätkuvalt väga populaarne, kukutati 2022. aasta aprillis umbusaldushääletusega parlamendis, kuna ta kaotas sõjaväe toetuse.
Khani sõnul on hiljem tema vastu algatatud kümned kohtuasjad osa valitsuse ja relvajõudude plaanist takistada teda võimule naasmast. Sügisel peetakse Pakistanis valimised, süüdimõistmise korral ei saa Khan kandideerida.
AFP – Baltic News Service


Stenbocki majas toimuv on valetajate koalitsioonivalitsuse näitemängPeaminister Kaja kallas, kes on riigi katastroofi servale veeretanud, leiab nüüd, et mitte tema, vaid opositsioon on kõiges süüdi.
BNS: “Peaminister ja Reformierakonna juht Kaja Kallas nimetas riigikogus praegu toimuvat opositsiooni näitemänguks, millega püütakse takistada riigikogu tööd ja halvata kogu riigi tegevust.”
Ei takistata mitte Riigikogu tööd, vaid valetajate koalitsiooni katset ühiskond, eriti selle vähejõukam osa maksutõusudega puupaljaks teha. Riigi elu ei halva keegi, vaid hetkel saab riik veel normaalselt eksisteerida, enne kui maksutõusud kogu elu halvavad.
“Samas tahetakse seda teha viisil, mis vähemalt väljapoole jätaks sümpaatse mulje. Eks opositsiooni ettepanekud ongi enamasti kantud veendumusest, et poliitika on näidend, mis on mõeldud inimeste südameid soojendama ja kõrvu paitama. Paraku on sellisel lustlikul näitemängul päris tõsised tagajärjed,” kirjutas Kallas oma blogis.
Kaja Kallas paitas inimeste kõrvu ja soojendas südameid kogu valimiskampaania kestel, jättes neile rääkimata vasakliberaalse koalitsiooni soovist tõsta järsult makse – ja kui pettusega saavutati valimisvõit, siis enam kõrvu ei paitatud ega südant ei soojendatud, vaid löödi kirves selga.
Esimene tagajärg on tema sõnul see, et halvatakse parlamendi töö ja tegelikult kutsutakse esile põhiseaduslik kriis. “Teine tagajärg on see, et paljud või ütleme ausalt – kõik riigi jaoks olulised otsused pannakse pausile. Kaasa arvatud meie kaitsevõime tugevdamist puudutavad otsused,” märkis peaminister.
Parlamendi töö jätkamiseks pakkus opositsioon reedel välja täiendava istungi, kus arutatakse küsimusi, mis ei pane ühiskonda näljapajukile, sealhulgas ka näiteks Ukraina toetamise eelnõu. Kaitsevõime tugevdamise osas valetab Kaja Kallas sajaprotsendiliselt – mitte ükski maksutõus pole mõeldud otseselt kaitsevõime heaks, kaitsesektor saaks raha samas järjekorras mistahes teise alaga.
Riigikogu obstruktsiooni ei ole Kallase väitel varem kasutatud selleks, et halvata täielikult kogu riigikogu, valitsuse ja ministeeriumite tööd. “Ikka on püütud takistada mõne konkreetse eelnõu vastuvõtmist ja selles seoses on obstruktsioon üks töövahend opositsiooni tööriistakastis. Kui selline vastasseis muutub väga põhimõtteliseks, on alati võimalus otsida kompromissi või siduda valitsuse poolt esitatud eelnõu valitsuse usaldushääletusega,” kirjutas Kallas.
Kas valitsuse või ministeeriumide töö on häiritud? Alles saatis justiitsminister kooskõlastusele vaenukõneseaduse eelnõu. Kompromissidest aga keeldus just võimukoalitsioon mitme Riigikogu vanematekogu koosoleku kaudu, valitsus kasutab ise usaldushääletust oma eelnõude läbisurumiseks, et ükski koalitsioonisaadik ei saaks näiteks suurtele peredele mõeldes vastu hääletada.
Peaministrit hämmastab riigikogus toimuva juures, kui hästi on opositsiooni poliitikud suutnud oma narratiivi ajakirjandusele maha müüa. Võib-olla seetõttu, et see narratiiv ongi tõene? Kuigi Reformierakonna ihumeediat opositsiooni toetamises küll süüdistada ei saa.
Veel hämmastab peaministrit, kui kiiresti ja südamlikult on EKREIKE osapooled üksteist opositsioonis leidnud. Ehk seetõttu, et muud võimalust valetajate koalitsiooni hävitusliku kärpe- ja maksutõusupoliitika takistamiseks pole, kui seda ühiselt teha?
Näitemäng toimub hoopis Stenbocki majas, kus riigi majanduse hävitamist ja inimeste vaesestamist põhjendatakse kätelaiutamisega: raha põle!
Uued Uudised


Eestit külastab Rahvusvahelise Valuutafondi delegatsioon23. maini on Eestis visiidil Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) delegatsioon, kes arutab riigi- ja erasektori esindajatega Eesti majanduse olukorda ja sellega seotud majanduspoliitilisi samme. Visiit toimub IMFi iga-aastaste majanduspoliitiliste konsultatsioonide raames.Seekordsete kohtumiste peateema on kiire inflatsiooni lühi- ja pikaajalised tagajärjed majandusele. IMFi delegatsiooni huvitab, kuidas on hinnatõus mõjutanud erinevaid sektoreid, palgaootusi ning Eesti ettevõtete konkurentsivõimet ning millised on eelarvepoliitika ja inflatsiooni seosed. Lisaks soovib IMF delegatsioon saada ülevaadet plaanitavatest muudatustest maksupoliitikas ning sellest, kuidas mõjutab intresside tõusu tõttu kallinenud laenuraha turu osapooli, sh valitsust. Samuti tunneb IMF huvi selle vastu, milliseid samme on astutud tööjõupuuduse vähendamiseks, tootlikkuse tõstmiseks ja energiatootmise mitmekesistamiseks.
Missiooniliikmetele antakse ka ülevaade majanduskasvu toetavatest struktuuripoliitilistest meetmetest, mis on vajalikud Eesti majanduse digi- ja rohepöörde eesmärkide saavutamiseks. Arutelude taustaks on Venemaa jätkuv sõda Ukrainas, mis on mõjutanud Eesti majanduse väljavaadet ja majanduspoliitilisi otsuseid.
IMFi delegatsioon saab visiidi käigus üldpildi nii finantssektori olukorrast ja väljavaadetest kui ka muudatustest rahapesu tõkestamise poliitikas ja korralduses Eestis. Nagu ka varasematel aastatel, on teemaks Eesti finantsjärelevalveasutuste valmisolek astuda täiendavaid samme finantsstabiilsuse tagamiseks, kui see peaks vajalikuks osutuma.
IMFi delegatsioon kohtub valitsuse ja riigikogu liikmetega ning Eesti Panga, ministeeriumite, ametiasutuste ja finantsinspektsiooni juhtide ja analüütikutega. Samuti on plaanis kohtumised kommertspankade, erialaliitude ja eraettevõtete esindajatega.
Visiidist teeb kokkuvõtte IMFi delegatsiooni juht Vincenzo Guzzo teisipäeval, 23. mail kell 11–12 Eesti Pangas toimuval pressikonverentsil, kus osalevad ka keskpanga president Madis Müller ja rahandusminister Mart Võrklaev. Täpsema info pressikonverentsi kohta saadame ajakirjanikele e- kirjaga.
Valuutafond arutab kord aastas kõikide liikmesriikidega olulisi majanduspoliitilisi teemasid. Konsultatsiooni järel valmib raport, mis kajastab IMFi ekspertide hinnangut Eesti majanduspoliitikale.


Mitu põhiseadust meil on?EKRE poliitikud ja Helir-Valdor Seeder armastavad viidata põhiseadusele. Mul on juba mõnda aega tunne, et meil on mitu erinevat põhiseadust, et see, millele nemad viitavad, ei ole see, mida mina tean, kirjutab riigikogu liige Siim Kallas (RE).Mäletan hästi Eesti Vabariigi põhiseaduse sündi. Mäletan neid vaidlusi, mille tulemusel loodi Eesti poliitiline süsteem. Põhiseadus, kõik valimisseadused, kodakondsusseadus, välismaalaste seadus, eraomandit kaitsvad seadused. Vaidlusi oli palju. Aga eesmärgis ei kahelnud keegi. Eestist peab saama demokraatlik vabariik, mida juhitakse demokraatlikult, vabadel valimistel loodud institutsioonide kaudu. Kodanikud saavad vabalt arvamust avaldada, vabalt moodustada erakondi ja muid ühinguid. Hoolikalt uuriti okupatsioonieelse demokraatia ülesehitust ja toimimist 1919–1934, et selleaegseid vigu vältida. Viimastest saab lugeda Jaak Valge raamatust parlamendist tol ajastul.
Põhiseadus tehti heas usus, et see loob süsteemi Eesti Vabariigi toimimiseks. EKRE poliitikud koos oma liitlastega Isamaast kasutavad nüüd aga põhiseaduse ja riigikogu kodu- ja töökorra nüansse riigi toimimise takistamiseks. 30 aastat tagasi poleks keegi uneski aimanud, et põhiseadust ennast saab demokraatia lõhkumiseks kasutada. Muidugi pole põhiseadus täiuslik, aga ta on seni hästi töötanud.
Põhiseaduse paragrahv 65/1 ütleb: «Riigikogu võtab vastu seadusi ja otsuseid; /4 ratifitseerib ja denonsseerib välislepinguid; jne, /15 kuulutab Vabariigi Presidendi ettepanekul välja sõjaseisukorra…».
Niisiis sõjaseisukorda ei saa välja kuulutada, kuna seda takistavad protseduurilised küsimused riigikogus!
Ajaloos on demokraatia toimine alati olnud rünnaku all. Ja selle kaitsmine pole lihtne. Lenin ja Hitler purustasid demokraatia, täna üritab Putinimaa lõhkuda Euroopa demokraatlikku valitsemist. Just lääne demokraatia on tema kõige peamine vaenlane.
EKRE eesmärgid on selged. Meie demokraatia tingimustes ei saa nad kunagi võimule. Nii nagi Hitler ei saanud parlamendivalimistel valitsuse moodustamiseks piisavalt hääli, tuli leida mingi muu tee võimule saamiseks. Liitlaste abiga (president Hindenburg) sai ta kantsleriks 30. jaanuaril 1933. 23. märtsil (!) 1933 võeti vastu Ermächtigungsgesetz, võimuseadus, millega sisuliselt likvideeriti demokraatlik Saksa riik.
Ajaloos on demokraatia toimine alati olnud rünnaku all. Ja selle kaitsmine pole lihtne.
Olenemata järgmiste valimiste tulemustest ei suuda EKRE tõenäoliselt koalitsiooni moodustada. Nende ainuke kindel liitlane on Isamaa, aga ta juba sai hävitava kaotuse osaliseks, kaotades kolmandiku häältest riigikogus. See on ka põhjus, miks Isamaa liider kasutab pöörast demagoogiat, et seda varjata ja saavutada olukord, kus tema oma kaheksa häälega 101st saab ükskõik millise koalitsiooni käest välja pressida ja tingimusi esitada.
Tänase poliitilise süsteemi loomisel etendasid juhtivat osa Isamaa poliitikud. Tolleaegsed isamaalised liikumised, mis ühinesid Isamaaliiduks, on tänasest Isamaa erakonnast valgusaasta kaugusel.
Majandusmudeli kujundamisel olid mõned muud tegijad ka, aga Laari Isamaa oli veendunud turumajanduse pooldaja.
EKRE väidab oma sektile, et valimised polnud legitiimsed ja riigikogu pole legitiimne ja valitsus pole legitiimne. Nad kaebasid riigikohtule, et protseduurid olid puudulikud. Riigikohus vastas, et, nojah, protseduure on vaja täiustada. See oli väga kaval taktika. Riigikohus ei öelnud, et valimised olid legitiimsed, sest keegi neilt seda ei küsinud!
Nii Isamaa kui ka Keskerakond kurtsid pärast valimisi, et neid kahjustas liigne seotus EKREga. No aga täna! Paraadil ühes rivis, ühte sammu, ühtede käskluste järgi!
EKRE-l pole meie tänase Eesti Vabariigi loomisega mingit pistmist, kui nende auesimees Arnold Rüütel välja arvata. Erinevalt Keskerakonnast ja Isamaast. Isegi pronksiöö ei kõigutanud vabariigi aluseid sellisel määral kui EKREIKE tegevus põhiseadusliku valitsemise lõpetamiseks.
Viimase nädala sündmuste põhjal võib öelda, et riigikogu töö- ja kodukorra seadus võimaldab põhiseaduse vastast tegevust. Järelikult on ta vähemalt ajale jalgu jäänud. Keegi (kes?) võiks pöörduda riigikohtu poole ettepanekuga riigikogu töö- ja kodukorra seadus tühistada. Vaevalt et Reformierakond seda teha julgeb. Või kuidas?


Riigikogu eelinfo 15.–21. mainiRiigikogu I istungjärgu 5. töönädal 15.–18. maini
Esmaspäev, 15. mai
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=15.05.2023>.
Esimene lugemine – üks eelnõu: perehüvitiste seaduse ning
perehüvitiste seaduse, perekonnaseaduse ja töölepingu seaduse muutmise
seaduse muutmise seaduse eelnõu (17 SE).
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Kell 11 – komisjonide istungid
keskkonnakomisjonis – kell 11.10: paketi Eesmärk 55 hetkeseisust ja
rohepöörde tegevusplaanist, kutsutud Euroopa Komisjoni Eesti esinduse
juht ja Riigikantselei rohepoliitika koordinaator; Riigikogu otsuse
„Sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus nõukogu liikmete
tagasikutsumine ja uute liikmete nimetamine“ eelnõu esitamine; Riigikogu
otsuse „Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu uute liikmete
nimetamine“ eelnõu esitamine;
maaelukomisjonis – kell 11.10: arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile: komisjoni teatised, mis käsitlevad kalanduspoliitika
tulevikku ja kalandussektori energiaüleminekut – COM(2023) 100,
COM(2023) 102, COM(2023) 103, kutsutud Maaeluministeeriumi esindajad (ruum
L332);
majanduskomisjonis – kell 11.10: arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile: Eesti seisukohad juhilubade reeglite muutmise ja
liiklusreeglite parema jõustamise eelnõude kohta (teeohutuse pakett) –
COM(2023) 126, COM(2023) 127, COM(2023) 128, kutsutud Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja; kohtumine Riigi Infosüsteemi Ameti
juhtidega;
rahanduskomisjonis – kell 11.15: alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja
elektriaktsiisi seaduse ning alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja
elektriaktsiisi seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse muutmise
seaduse eelnõu (145 SE); hasartmängumaksu seaduse muutmise seaduse
eelnõu (146 SE); käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (147 SE);
tulumaksuseaduse ja kaitseväeteenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõu
(148 SE);
väliskomisjonis – kell 11.15: Riigikogu avaldus „Ukraina NATO-
liikmesuse toetuseks“ (90 AE); Riigikogu otsuse „Eesti Vabariigi, Leedu
Vabariigi ja Läti Vabariigi Parlamentidevahelise Assamblee Eesti
delegatsiooni moodustamineˮ eelnõu esitamine; Eesti ja Hiina suhetest,
kutsutud Eesti suursaadik Hiina Rahvavabariigis Hannes Hanso;
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonis – kell 13.30:
julgeolekuolukorra arengutest, kutsutud Kaitseväe juhataja kindral Martin
Herem;
korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: kohtumine MTÜ
Korruptsioonivaba Eesti juhi Steven-Hristo Evestusega (ruum L332);
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: riigi rahanduse
seisust (olulise tähtsusega riikliku küsimuse korraldamisest), kutsutud
Eesti Panga, Maksu- ja Tolliameti, Eesti Tööandjate Keskliidu ja
Rahandusministeeriumi esindajad ning majandusekspert Indrek Neivelt,
majandusanalüütik Peeter Koppel ja riigikontrolör Janar Holm; istung on
avalik, toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum
L333 ja videosild).
Sündmused
Kell 12 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas kohtub Maardu Gümnaasiumi 9.
klassi õpilastega.
Kell 14 – kultuurikomisjon kohtub Tšehhi parlamendi esimese aseesimehe
Jiří Drahoši ja Tšehhi senati kultuurikomisjoniga.
Kell 14 – riigikaitsekomisjoni liige Peeter Tali kohtub Tšehhi
parlamendi meediakomisjoniga.
Kell 14 – väliskomisjon kohtub Uruguay parlamendi tulevikukomisjoni
delegatsiooniga.
Kell 15.45 – Riigikogu esimene aseesimees Toomas Kivimägi kohtub Tšehhi
parlamendi esimese aseesimehe Jiří Drahošiga (J. Tõnissoni
nõupidamisruum).
Kell 16 – rahanduskomisjoni esimees Annely Akkermann kohtub Portugali
suursaadiku Francisco Vaz Pattoga.
Teisipäev, 16. mai
Kell 10 – täiskogu istung
Esimene lugemine – neli eelnõu: Riigikogu otsuse „Riigikogu liikmetest
Eesti Panga Nõukogu liikmete nimetamine“ eelnõu (25 OE), Riigikogu
otsuse „Tagatisfondi nõukogu liikmete nimetamine“ eelnõu (26 OE),
Riigikogu otsuse „Riigikogu liikmetest rahvusooperi nõukogu liikmete
nimetamine“ eelnõu (92 OE), Riigikogu otsuse „Riigikogu liikmetest
Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liikmete nimetamine“ eelnõu (93 OE).
Kell 14 – komisjonide istungid
keskkonnakomisjoni väljasõiduistung – kohtumine Riigimetsa Majandamise
Keskuse juhtkonnaga ja metsaistutamine;
kultuurikomisjonis – Riigikogu otsuse „Riigikogu liikmetest Eesti
Rahvusringhäälingu nõukogu liikmete nimetamine“ eelnõu; Riigikogu
otsuse „Töövaldkondade tunnustatud asjatundjatest Rahvusraamatukogu
nõukogu liikmete nimetamine“ eelnõu;
maaelukomisjonis – kohtumine regionaalminister Madis Kallasega (ruum
L332);
majanduskomisjonis – kohtumine OÜ Elektrilevi juhatuse esimehega;
põhiseaduskomisjonis – arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile: Eesti seisukohad Euroopa Komisjoni algatatud ühtse loa
direktiivi ja pikaajaliste elanike direktiivi muutmise eelnõude kohta
COM(2022) 650, COM(2022) 655, kutsutud Siseministeeriumi esindajad;
kollektiivne pöördumine „Võimaldada kinnisvaraomanikel taotleda
viisasid ning siseneda Eesti riiki, et hooldada, ülal pidada oma
kinnisvara (kommunaalmaksete tasumine, remonditööd jne)“, kutsutud
pöördujate esindaja; kollektiivne pöördumine „Riigikogu valimiste
e-hääletuse tulemuste avalikustamine“, kutsutud pöördujate esindaja;
kollektiivne pöördumine „Euroopa Liidus jätkamise küsimus
rahvahääletusele“;
rahanduskomisjonis – Riigikogu otsuse „Urmas Varblase Eesti Panga
nõukogu esimehe ametisse nimetamine“ eelnõu (23 OE), kutsutud Urmas
Varblane; käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (147 SE), kutsutud
huvirühmad (Riigikogu konverentsisaal);
väliskomisjonis – kohtumised Eesti suursaadikutega, kutsutud
Välisministeeriumi kantsler Jonatan Vseviov, suursaadikud ja
suursaadikukandidaadid; kell 15 – julgeolekuolukorra arengutest, kutsutud
Siseministeeriumi esindaja;
õiguskomisjonis – arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade komisjonile:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu mitu häält andvate
aktsiatega aktsiastruktuuride kohta äriühingutes, kes taotlevad oma
aktsiate kauplemisele võtmist VKEde kasvuturul – COM(2022) 761, kutsutud
Justiitsministeeriumi esindaja.
Sündmused
Kell 10.15 – Eesti-Iiri parlamendirühma esimees Maris Lauri ning liikmed
Mati Raidma, Margit Sutrop ja Andres Sutt kohtuvad Iirimaa Euroopa Liidu
asjade ja kaitseministri Peter Burke’iga. Kohtumisel osaleb ka Iiri
suursaadik Eestis James Sherry (O. Strandmani nõupidamisruum).
Kell 10.30 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas kohtub Tabasalu Kooli 9.
klasside õpilastega.
Kell 11 – väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson kohtub Ukraina
kõrgemate riigiametnike delegatsiooniga.
Kell 12 – Eesti-Suurbritannia parlamendirühm kohtub Briti suursaadiku
Ross Alleniga (Briti saatkond).
Kell 13 – Eesti-Tšehhi parlamendirühm kohtub Tšehhi parlamendi esimese
aseesimehe Jiří Drahošiga (J. Tõnissoni nõupidamisruum).
Kell 15.30 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas kohtub USA suursaadiku
George P. Kentiga.
Kolmapäev, 17. mai
Kell 12 – infotund
Kell 14 – täiskogu istung
Esimene lugemine – viis eelnõu: Riigikogu avalduse „Ukraina NATO-
liikmesuse toetuseks“ eelnõu (90 AE), alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja
elektriaktsiisi seaduse ning alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja
elektriaktsiisi seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse muutmise
seaduse eelnõu (145 SE), hasartmängumaksu seaduse muutmise seaduse
eelnõu (146 SE), käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (147 SE),
tulumaksuseaduse ja kaitseväeteenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõu
(148 SE).
Sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo vastab Riigikogu liikmete
arupärimistele suurperede toetuste vähendamise (nr 6) ja perehüvitiste
vajaduspõhisuse kohta (nr 8).
Komisjoni istung
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 8.15: Riigikontrolli
kontrolliaruandest, kutsutud kaitseminister Hanno Pevkur, siseminister
Lauri Läänemets, riigisekretär Taimar Peterkop, riigikantselei
julgeoleku ja riigikaitse koordinatsioonidirektor Erkki Tori ja
Riigikontrolli peakontrolör Ines Metsalu-Nurminen (ruum L333 ja
videosild).
Sündmused
Kell 9 – rahanduskomisjoni esimees Annely Akkermann ja komisjoni liikmed
kohtuvad Rahvusvahelise Valuutafondi delegatsiooniga (O. Strandmani
nõupidamisruum).
Kell 10 – põhiseaduskomisjoni esimees Igor Taro avab Eesti Vabariigi
põhiseaduse kommentaaride Riigikogu peatüki esitluse (Riigikogu
konverentsisaal). Otseülekanne ja registreerumine Eesti Teaduste Akadeemia
veebilehel<https://www.akadeemia.ee/sundmused/pohiseaduse-kommentaaride-iv-
peatuki-riigikogu-esitlus/>.
Kell 11 – kultuurikomisjoni liige Vadim Belobrovtsev kohtub Keenia
parlamendi hariduskomisjoni liikmetega.
Neljapäev, 18. mai
Kell 10 – täiskogu istung
Eesti Panga 2022. aasta aruanne. Ettekande teeb Eesti Panga president Madis
Müller.
Kell 14 – komisjonide istungid
riigikaitsekomisjonis – relvaseaduse muutmise ja sellega seonduvalt
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (144 SE), kutsutud
Kaitseministeeriumi esindaja; julgeolekuolukorra arengutest, kutsutud
Kaitseministeeriumi valitsemisala esindajad;
väliskomisjonis – kell 13: Eesti seisukohad 25. mail toimuval Euroopa
Liidu välisasjade nõukogu kaubandusministrite kohtumisel, Eesti
väliskaubanduspoliitika prioriteedid, kutsutud majandus- ja
infotehnoloogiaminister Tiit Riisalo;           Eesti seisukohad 23. mail
toimuval Euroopa Liidu välisasjade nõukogu kaitseministrite kohtumisel,
kutsutud kaitseminister Hanno Pevkur.
Sündmused
Kell 12 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas kohtub Viimsi Kooli 9. klassi
õpilastega.
Kell 13 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas kohtub Tallinna
Tehnikagümnaasiumi 11. klassi õpilastega.
Reede, 19. mai
Komisjonide istungid
Euroopa Liidu asjade komisjonis – kell 11: Eesti seisukohad 22. mail
toimuval Euroopa Liidu välisasjade nõukogu istungil, kutsutud
välisminister Margus Tsahkna; Eesti seisukohad 23. mail toimuval Euroopa
Liidu välisasjade nõukogu kaitseministrite istungil, kutsutud
kaitseminister Hanno Pevkur; Eesti seisukohad 25. mail toimuval Euroopa
Liidu välisasjade nõukogu kaubandusministrite istungil, Eesti seisukohad
22.–23. mail toimuval Euroopa Liidu konkurentsivõime nõukogu istungil
(siseturg, tööstus, teadus, kosmos), ülevaade 24. aprillil toimunud
välisasjade nõukogu kohtumisest (palkade läbipaistvuse direktiivi
heakskiitmine), kutsutud majandus- ja infotehnoloogiaminister Tiit Riisalo;
seisukoha andmine Euroopa Komisjoni juhilubade reeglite muutmise ja
liiklusreeglite parema jõustamise eelnõude ettepanekute kohta (teeohutuse
pakett) – COM(2023) 126, COM(2023) 127, COM(2023) 128, kutsutud Majandus-
ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja; seisukoha andmine Euroopa
Komisjoni teatiste „Euroopa Liidu kalandus- ja vesiviljelussektori
energiasüsteemi ümberkujundamine“ ja „Ühine kalanduspoliitika praegu
ja tulevikus“ ning mereökosüsteemide kaitsmise ja taastamise
tegevuskava kohta COM(2023) 100, 102, 103, kutsutud Maaeluministeeriumi ja
Keskkonnaministeeriumi esindajad;
väliskomisjonis – kell 10: Eesti seisukohad 22. mail toimuval Euroopa
Liidu välisasjade nõukogu kohtumisel, kutsutud välisminister Margus
Tsahkna.
Sündmused
Kell 9 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas osaleb SA Mudel-Eesti
koolinoorte koalitsioonikõneluste simulatsioonil Kohtla-Järve
Gümnaasiumis.
Kell 10 – Riigikogu esimees Lauri Hussar osaleb Balti Assamblee
Idapartnerluse konverentsil. Konverentsi juhatab Balti Assamblee president
Urve Tiidus. Konverentsil osalevad ka Läti parlamendi esimees Edvards
Smiltēns ja Leedu parlamendi esimees Viktorija Čmilytė-Nielsen
(Riigikogu konverentsisaal).
Kell 11.15 – Riigikogu esimees Lauri Hussar külastab koos Läti
parlamendi esimehe Edvards Smiltēnsi ja Leedu parlamendi esimehe Viktorija
Čmilytė-Nielseniga Vabaduse Kooli.
Kell 12.30 – Riigikogu esimehe Lauri Hussari, Läti parlamendi esimehe
Edvards Smiltēnsi ja Leedu parlamendi esimehe Viktorija Čmilytė-Nielseni
ametlik lõunakohtumine.
Riigikogu esimees Jüri Ratas on maakonnavisiidil Tartumaal.
Pühapäev, 21. mai
Sündmus
Kell 10 – riigikaitsekomisjoni esimees Kalev Stoicescu, aseesimees Leo
Kunnas, liikmed Raimond Kaljulaid, Meelis Kiili ja Peeter Tali osalevad
suurõppuse Kevadtorm 2023 külastuspäeval Tapa sõjaväelinnakus.
Välislähetused
12.–15. mai
Riigikogu liige Martin Helme osaleb esimesel ülemaailmsel parempoolsete
parteijuhtide konverentsil Lissabonis Portugalis.
14.–16. mai
Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta ja aseesimees Maria
Jufereva-Skuratovski osalevad rahvusparlamentide Euroopa Liidu asjade
komisjonide täiskogul (COSAC) Stockholmis Rootsis.
14.–16. mai
Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) Eesti delegatsiooni liige
Eerik-Niiles Kross osaleb Euroopa Nõukogu neljanda tippkohtumise eelsel
ENPA eesistujamaa Islandi korraldatud alalise komitee kohtumisel
Reykjavikis Islandil.
14.–16. mai
Riigikaitsekomisjoni esimees Kalev Stoicescu ja aseesimees Leo Kunnas
osalevad Balti riikide, Põhjamaade, Poola ja Saksamaa parlamentide
kaitsekomisjonide iga-aastasel julgeoleku ja riigikaitse foorumil Berliinis
Saksamaal.
19.–21. mai
Riigikogu liige Pärtel-Peeter Pere osaleb Eesti paviljoni
avamissündmustel Veneetsia XVIII Arhitektuuribiennaalil Itaalias.
19.–22. mai
NATO Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni juht Mati Raidma osaleb
NATO PA kevadistungil Luksemburgis.
Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
tel 631 6592, 510 6179
e-post merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Eestis on punaprofessoreid rohkem, kui inimesiEesti on üks imedemaa: meil on ilmselgelt kõige rohkem „presidente“ maakeral ühe elaniku kohta, meil on kõige rohkem arendajaid, suhtekorraldajaid ja kõikemudijaid.
Ja on selline tunne, et näiteks Tartus on professoreid rohkem, kui inimesi.
Postimees avaldas just loo „JÜRI SAAR / EKREIKE opositsioon halvab sihipäraselt riigikogu tööd“, mille autoriks on märgitud „Tartu Ülikooli emeriitprofessor Jüri Saar.“
See on mõnevõrra pikk tiitel, seepärast kasutame sellesama autori enda lühendamismeetodit (EKREIKE) ja nimetame teda edaspidi Jursariidiks.
Seda lugu lehes märgates arvasin kõigepealt, et tegemist on hea kolleegi Aivar Riisalu kommentaariga, sest just sellise näoilmega laulis Aivar Meie Mehes oma kuulsat „Fekalisti“.
Põhiline vahe seisneb selles, et härra Riisalu on oma poliitilistes esinemistes Tallinna linnavolikogus teravmeelne ja vaimukas, Jursariit aga nüri, nagu Kirovi ehk tema sünnipaiga partei oblastikomitee sekretär.
Panna kohe pealkirjas paika, kes on loo väidetavad kurikaelad, sobiks pigem kohtukroonikale, on Jursariidi jaoks ainus võimalus mitte kaotada oma primitiivses jutuvadas selget orientiiri.
Postimees: „Vaadates riigikogus toimuvat, sunnib see vägisi peale mõtte, et sellel destruktiivsusel on mingi sügavam mõte, mida on esimesel pilgul raske aduda, kirjutab Tartu Ülikooli emeriitprofessor Jüri Saar.“
Isegi algaja psühhiaater paneks diagnoosiks, et kui patsiendile tulevad pähe pealesunnitud mõtted destruktiivsuse sügavamast mõttest, mida haigel on raske aduda, siis võib ta peatselt märatsema hakata ja ühiskonna huvides oleks parem viia ta teiste juurde, kellel on pealesunnitud mõtted destruktiivsuse sügavamast mõttest. Ja panna uksed lukku.
Aga nii tehti nõukogude ajal, mil algas Jursariidi teaduslik tähelend ja temasugused valitsesid riiki. Nüüd võib iga „Põrunud professor“ (pean siin silmas Eddie Murphy’t – I.M.) kihutada ringi autoga ilma, et keegi võtaks tal load ära, mõeldes jalakäijate elu peale.
„Valimistel ütles valija selgelt, keda ja milliseid poliitjõude tahetakse näha valitsuses ja milliseid mitte. Seda, et EKRE oma valimiskaotust keeldus tunnistamast, polnud raske ennustada. Nagu ikka, oli kaabude arvates tegemist selektiivse, valikulise pettusega, sest totaalse pettuse korral oleksid pidanud kõik selle erakonna riigikogusse valitud kandidaadid nagu üks mees mandaadist loobuma. Aga ei, valikulist vingu jätkub kauemaks ja õigust jääb neil ülegi, nagu näitab argipäev,“ kirjutab Jursariit, kes ise ei ole kaabu, vaid hall soni või kogunisti papahha.
Loomulikult pooldab vana sovett (kaitses 1989. aastal Moskvas NSV Liidu Siseministeeriumi Akadeemias psühholoogiakandidaadi kraadi väitekirjaga “Психoлогическая характеристика жизненных планов несовершеннолетних правонарушителей”) neid „kommunistide ja parteitute vääramatu ploki“ jõude, mis tulid võimule tänu totaalsele pettusele, kui inimestele valetati 70 aastat ennastunustavalt hommikust õhtuni ja kõik oponendid lihtsalt löödi mättasse. „Lugege mu huultelt“, ütles Kaja Kallas, ja Jursariit vahtis talle suhu nii andunult, et nägi kõrgemalseisvate mandlite võbelusi.
Reformierakondki on loodud nomenklatuurkommunisti poolt, keda rahvas seostab Rahva Hääle, NLKP kongressi ja 40 miljoni dollari eesti rahva raha vargusega. Ta ajas leninlikku iba inimestele ajal, kui Lagle Parek ja Enn Tarto istusid vangilaagrites.
Meie ühiskonna häda on mitte ainult e-valimispettuse ja totaalse valetamise abil võimule tulnud marksistlikud perverdid, vaid ka terved Eesti riigi kukutajate dünastiad, kes muudkui hüüavad võsast, et neetud natsionalistid ei lase jumala Siimu poolt valitud patriitsidel eestlasi pilastada, laostada ja represseerida.
Ivan Makarov


Lõputus vastasseisus jõukust ei sünniSUUR MAA, SUURED ASJADKui olin 1990. aastatel Tartus kohalik ajakirjanik, käisin kord ühes maakonna vallas, ja mitte kaugeltki kõige väiksemas, kajastamas kohalikus volikogus puhkenud poliittüli. Mobiiltelefone veel ei olnud, seega koputasin nagu popist krimisarjast tuntud Midsomeri politseiuurija Barnaby vallavolinike kodude ustele, kuulasin maad ja püüdsin pilti ette saada.Konflikt keerles valla suurima tööandja ümber, kes jagas ja valitses. Ei olnud see kohalik kunn mõjukas ettevõtja, oli... põhikooli direktor. Koolil oli jagada töökohti ja pisikesi hankeid pisifirmadele. Direktsioon ja ühe partei kohalik rakuke tegutsesid käsikäes. Sealt see tüliõun tuli.Ainult ettevõtlus päästabSee lugu meenus mulle seoses valitsuse kohalike omavalitsuste tulude ümberjaotamise kavaga. Rahandusministeeriumis valminud eelnõu annaks lisa vallas elavate pensionäride pealt (1,88% asemel 3%), muult tulult laekuva tulumaksu osakaal väheneks ning jaotuks tasandusfondi kaudu edasi nii, et vaesematele valdadele rohkem ja jõukamatele vähem.“Praegu tundus, et see on parim, millega me saaksime toetada ennekõike neid kohalikke omavalitsusi, kus tööealisi inimesi on jäänud oluliselt vähemaks ja maksutulu oluliselt väiksem,” kommenteeris Eesti Rahvusringhäälingule saarlasest regionaalminister Madis Kallas (SDE).Kõnealune kava on saanud juba omajagu kriitikat, aga ma ei ole seni märganud, et keegi oleks rõhutanud tasuvate töökohtade loomist soodustava ettevõtluskeskkonna arendamist. Sest ainult ettevõtlus on see, mis päästab omavalitsused vaesusest, ääremaastumisest ja muudest hädadest. Aluseks on hea taristu - maanteed ja raudtee, kiire internet.Praegu kogeme pigem aga seda, et ei taheta näha ei ettevõtlust ega taristut. Ja kurioosumina aitavad sellele kaasa inimesed, kes ise kohapeal üldse ei elagi. Alles hiljuti nõudis üks “Aktuaalses kaameras” mikrofoni ette sattunud daam, kes oli nädalavahetuseks “juurte juurde” sõitnud, piirkonnale häälekalt eristaatust ja absoluutset puutumatust.Võimu juurde pürgijad jagavad valimiste eel laialt lubadusi ja kuulavad niisuguseid hääli, mis tõmbavad pidurit planeeringutele, mille tõttu ettevõtlus siirdub mujale. Ning hätta sattunud kohalik seisab, käsi pikal valitsuse suunas. Sest kooli, raamatukogu ja rahvamaja jaoks pole raha. Andke toetust!Sellest omakorda võtavad tuld Toompea poliitikud (kes teadupärast istuvad Eestis kahel toolil - pealinna võimumäel ja kohalikes volikogudes), iseäranis need, kes parasjagu opositsioonis. Kokkuvõttes on see üks neetud nõiaring.Lakkamatu obstruktsioonSel nädalal on opositsioon riigikogu töö õigustehniliste lahendustega sisuliselt blokeerinud, viies obstruktsiooni uuele tasemele. Kuidas Eesti elu edasi viivad otsused üleüldse sündima peaksid, kui põhimõtteliselt on võimalik ju iga sammu nii vastustada? Mulle tundub, et õieti ei oska selle peale midagi mõistlikku kosta ka meie riigiõiguse asjatundjad. Sest koalitsiooni poole ei saa tasakaalupunkti ka eriti nihutada - mida täielikum võim, seda enam teadagi korrumpeerib... Sisuliselt käib aga kogu Eestis üks lakkamatu obstruktsioon. Selmet otsida võimalusi aitamaks erakapitalil uut väärtust luua, edendame rõõmuga riigikapitalismi ja tõstame raha ümber ühest taskust teise. Rikkamaks me nii ei saa."Ma ei ole seni märganud, et keegi oleks rõhutanud tasuvate töökohtade loomist soodustava ettevõtluskeskkonna arendamist."Neeme Korv, Äripäeva ajakirjanik


Lugeja | Piinlik õnnetus: koer kraapis kaka möödujale näkkuKuidas lahendada ootamatu olukord, kui koer kraabib juhuslikule möödujale oma väljaheited näkku, aga tundmatu võõras ei ole väga aldis pakutud lahendustele…
Kristelil on Saksa lambakoer, kellega talle meeldib jalutamas käia.
„Olen korralik koerapidaja, kes oma lemmiku järelt alati ka koristab. Aga nüüd juhtus selline halb juhus, kus hetk enne seda juhtus juba õnnestus,“ kirjutab Kristel.
„Ma olin just astumas koera suunas, et koristada tema väljaheited, aga ta läks sinna peale kraapima. Eks ta on seda ennegi teinud, aga seekord juhtus nii, et ta kraapis nii hoogsalt, et lendu läks ka osa väljaheitest. Jama selles, et see lendas juhuslikult just ühe mööduja poole,“ selgitab Kristel.
Naine märkas seda kohe ja reageeris vastavalt.
„Läksin inimeselt vabandust paluma, et nii juhtus. Eks ta oli arusaadavalt väga ehmunud, sest seda jama oli sattunud ta jopele ja näkku. Mul ei olnud midagi, millega puhastada kah. Alguses näis see naine mõistlik, aga mingi hetk hakkas ajama, et tema tahab, et ma talle selle kompenseeriksin. Pakkusin, et võin ta riided puhtaks pesta ja toon kommikarbi ka, aga talle see ei sobinud,“ avaldab Kristel.
„Tema nõudmisteks ma küll valmis ei olnud. Tahtis minult ühe poeketi kinkekaarti 50 eurole, et oma riided saab ta ise ka puhtaks, aga emotsionaalselt olevat kahju suurem. Ma olin sõnatu, sest ta riided ei olnud lõplikult rikutud ega midagi. Ja mis emotsionaalne kahju?! Ta nägu ei olnud isegi niivõrd määrdunud, et mingi suur jama oleks. Ja selle saab puhtaks pühkida või pesta. Ebameeldiv küll, aga no üle ju ka ei maksa pingutada,“ tõdeb Kristel, et tundis lõpuks, et sattus ise mingi väljapressimise alla.
Lõpuks sai olukord ootamatu lahenduse.
„Ta hakkas mind nii survestama, et isegi mu koer hakkas haukuma. Vehkis kätega ja tundus ebastabiilne. Ma lõpuks kõndisin lihtsalt minema. Kui minu pakkumine ei sobi, siis ei saanud ma midagi teha. Vabandust palusin korduvalt. Õnneks ei järgnenud ta mulle, kuigi mingeid sajatusi veel saatis,“ võtab naine temaga juhtunud loo kokku.


„Porto Franco ei kvalifitseeru mingil juhul,“ möönis Rauno Teder. Kuni isa Hillar sai head nõu„Keegi võimukandjatest peab ütlema KredExile, et kuulge, kinnisvaraarendus on ka nüüd okei,“ sai Hillar Teder kuldaväärt soovituse KredExi ladvikust. E-mailid loetud - riigiprokurör Taavi Pern andis täna kohtule üle enam kui 1700 lehekülge jälitustoimingu protokolle, mis peaksid tõestama ärimees Hillar Tederi, poliitnõuniku Kersti Krachti ja veel kahe ärimehe suunas esitatud süüdistust korruptsioonis.Need seitse köidet protokolle koosnevad peaasjalikult pealt kuulatud kõnedest, aga ka saadetud sõnumitest.Loe ka: Kracht teatas ärimehele, et ei saagi ministriks, ja lubas raha tagasi kandaKui kõik kõned järjest ära kuulata, kuluks üle kahekümne istungipäeva. Seetõttu otsustati, et vajalike vestluste transkriptsioonid kuvatakse ekraanidele ja prokurör selgitab põgusalt nende sisu. Sellisel viisil võiks tõendite menetlemisega juunis lõpuni jõuda, et saaks sügisel tunnistajate ülekuulamisega alustada.Mõned üksikud kõned mängitakse ka ette, kui prokuratuur või kaitsjad seda vajalikuks peavad. Asja juurdeVarasematest istungitest on Delfi kirjutanud, kuidas ärimees Hillar Teder 2020. aasta märtsi keskpaigas oma äripartnerid ajurünnakule kutsus. „Et mitte head kriisi raisku lasta, on vaja teha kiire analüüs, milliseid KredExi meetmeid saaksime kasutada, et suurendada kriisiaegset tööhõivet.“ Riik oli äsja välja kuulutanud kriisimeetmete tingimused, et koroonapiirangutest kannatanud ettevõtted järjele saaks. Loe ka: Kes vastu hakkab töötama, otsigu uus töökoht! Prokurör tõi päevavalgele Kersti Krachti kirjavahetuseTänastest kõnedest tuli välja neli päeva hiljem toimunud telefonivestlus Rauno Tederi ja ühe kohtualuse Jüri Põllu vahel. Teder selgitas, et täiesti lootusetu on Porto Francol KredExist abi saada.Porto Franco oli kuu aega varem teatanud erakordsest 102 miljoni euro suurusest laenulepingust, mis EBRD ja Luminoriga sõlmiti. KredExist lisavõimalusi uurinud Rauno Teder avaldas Jüri Põllule 24. märtsil kahjutunnet, et sealt siiski abi pole loota, ehkki asutusest püüti kaasa mõeldes lahendusi otsida. „See on nagu üheselt selge, et tegelikult Porto Franco nagu ei kvalifitseeru mingil juhul, onju,“ tõdes Teder.Lootus tärkab taasPäev hiljem helistab Põllule Rauno isa Hillar Teder ja viitab artiklile, mis ütleb, et KredExil on vaja riigikogust ikka mingisugune lisaeelarve läbi lasta. Põld möönab, et tõepoolest olevat kriisimeetmetega miski segane lugu. Loe ka: Head kriisi ei saa raisku lasta! Krachti kohtusaaga 3. osas jõuti Hillar Tederi kirjadeni„Aga kas seal on nagu midagi, et tuleks keegi veel kuhugi saata või mingit asja nagu ajada või ei tule?“ uurib Teder justkui läbi lillede. „Sest ma mõtlen nagu, et iseenesest see profiilne minister vist on küll nagu see ettevõtlusminister, aga ma ei tea muidugi, kas see käib rahanduse või ettevõtluse või majanduse alt.“Järgmisel pärastlõunal saadab Rauno Teder toonasele väliskaubandus- ja it-minister Kaimar Karule sõnumi, kus räägib Porto Franco olukorrast - EBRD rahad kinni ja oleks vaja läbi KredExi miskit meedet, mis lubaks ka arendajale sildlaenu anda.Näib, et enne seda on Tederid omavahel arutanud taktikat, kuidas ikkagi KredExilt abi saada. „See oli sul terane mõte, et meil võiks olla nagu üks suhtlusring - sina ja ettevõtlusminister ja teine võiks olla nagu see Jüri ja KredEx,“ kiidab isa poega tunnike pärast ministrile saadetud SMS-i.Paar päeva hiljem helistab Hillar Teder otse KredExi toonasele krediidikindlustuse juhile Erki Aamerile ja uurib, mis plaanid siis KredExil täpsemalt on ja selgitab olukorda Porto Francos.Loe ka: Kohtumine Louis Freeh’ga maksis Tederile pool miljonit? „Ta oleks võinud selle raha eest Ameerikasse sõita ja seal temaga aasta otsa iga päev kohtuda“Teder räägib, et praegu on paras aeg osta ära Porto Franco osa Venemaa aktsionäri käest, et olekski „Eesti meeste projekt“. Aga garantiidega oleks siis KredExilt abi vaja. Nõnda saaks lahti ka EBRD-st lubatud 100-miljonilise laenuraha. Teder räägib Aamerile, et garantiiga seotud summaks oleks 40 miljonit eurot ja uurib, et mida oleks vaja seaduses muuta, et KredExi säärane abi võimalik saaks olla. Aamer selgitab, et üldiselt peaks seadusest tulenevatest piirangutest saama ministri otsusega üle minna. Teder uurib, mis siis peaks tema esimene samm olema, et KredExi abile lähemale saada. „Noh, ma tean ,et sul on parteikontoritega head suhted. Et alusta sealt,“ soovitas Aamer.Teder möönab, et kunagi küll olid, kuid siis torkab talle pähe, et Kaimar Karu ju ometi pidas isegi kõne Porto Franco hiigellaenu allakirjutamisel. Ta selgitab veel oma mõttekäiku, et venelasest aktsionär kaasati mõned aastat tagasi ja nüüd on tänu koroonale tekkinud see õige moment, kus teda saaks välja osta. „Et siis on ta ikka täitsa Eesti meeste oma.“Aamer tõdeb, et Tederi mõttekäik laiemalt haakub KredExi plaanidega. „Lihtsalt on vaja - keegi võimukandjatest peab ütlema KredExile, et kuulge, kinnisvaraarendus on ka nüüd okei,“ selgitas ta Tederile.Teder briifis seejärel poega KredExi nõukogu koosseisu osas ja ütles, et enne nendega tegelemist tuleks siiski kõigepealt Karuga käppa suruda.


Lõputus vastasseisus jõukust ei sünniKui olin 1990. aastatel Tartus kohalik ajakirjanik, käisin kord ühes maakonna vallas, ja mitte kaugeltki kõige väiksemas, kajastamas kohalikus volikogus puhkenud poliittüli. Mobiiltelefone veel ei olnud, seega koputasin nagu popist krimisarjast tuntud Midsomeri politseiuurija Barnaby vallavolinike kodude ustele, kuulasin maad ja püüdsin pilti ette saada.Konflikt keerles valla suurima tööandja ümber, kes jagas ja valitses. Ei olnud see kohalik kunn mõjukas ettevõtja, oli… põhikooli direktor. Koolil oli jagada töökohti ja pisikesi hankeid pisifirmadele. Direktsioon ja ühe partei kohalik rakuke tegutsesid käsikäes. Sealt see tüliõun tuli.

Ainult ettevõtlus päästab

See lugu meenus mulle seoses valitsuse kohalike omavalitsuste tulude ümberjaotamise kavaga. Rahandusministeeriumis valminud eelnõu annaks lisa vallas elavate pensionäride pealt (1,88% asemel 3%), muult tulult laekuva tulumaksu osakaal väheneks ning jaotuks tasandusfondi kaudu edasi nii, et vaesematele valdadele rohkem ja jõukamatele vähem.
“Praegu tundus, et see on parim, millega me saaksime toetada ennekõike neid kohalikke omavalitsusi, kus tööealisi inimesi on jäänud oluliselt vähemaks ja maksutulu oluliselt väiksem,” kommenteeris Eesti Rahvusringhäälingule saarlasest regionaalminister Madis Kallas (SDE).
Kõnealune kava on saanud juba omajagu kriitikat, aga ma ei ole seni märganud, et keegi oleks rõhutanud tasuvate töökohtade loomist soodustava ettevõtluskeskkonna arendamist. Sest ainult ettevõtlus on see, mis päästab omavalitsused vaesusest, ääremaastumisest ja muudest hädadest. Aluseks on hea taristu – maanteed ja raudtee, kiire internet.
Praegu kogeme pigem aga seda, et ei taheta näha ei ettevõtlust ega taristut. Ja kurioosumina aitavad sellele kaasa inimesed, kes ise kohapeal üldse ei elagi. Alles hiljuti nõudis üks “Aktuaalses kaameras” mikrofoni ette sattunud daam, kes oli nädalavahetuseks “juurte juurde” sõitnud, piirkonnale häälekalt eristaatust ja absoluutset puutumatust.
Võimu juurde pürgijad jagavad valimiste eel laialt lubadusi ja kuulavad niisuguseid hääli, mis tõmbavad pidurit planeeringutele, mille tõttu ettevõtlus siirdub mujale. Ning hätta sattunud kohalik seisab, käsi pikal valitsuse suunas. Sest kooli, raamatukogu ja rahvamaja jaoks pole raha. Andke toetust!
Sellest omakorda võtavad tuld Toompea poliitikud (kes teadupärast istuvad Eestis kahel toolil – pealinna võimumäel ja kohalikes volikogudes), iseäranis need, kes parasjagu opositsioonis. Kokkuvõttes on see üks neetud nõiaring.

Lakkamatu obstruktsioon

Sel nädalal on opositsioon riigikogu töö õigustehniliste lahendustega sisuliselt blokeerinud, viies obstruktsiooni uuele tasemele. Kuidas Eesti elu edasi viivad otsused üleüldse sündima peaksid, kui põhimõtteliselt on võimalik ju iga sammu nii vastustada? Mulle tundub, et õieti ei oska selle peale midagi mõistlikku kosta ka meie riigiõiguse asjatundjad. Sest koalitsiooni poole ei saa tasakaalupunkti ka eriti nihutada – mida täielikum võim, seda enam teadagi korrumpeerib…
Sisuliselt käib aga kogu Eestis üks lakkamatu obstruktsioon. Selmet otsida võimalusi aitamaks erakapitalil uut väärtust luua, edendame rõõmuga riigikapitalismi ja tõstame raha ümber ühest taskust teise. Rikkamaks me nii ei saa.


Varjutuste periood tõestas end taas: hämmastavad kokkulangevusedVarjutuste perioodi teine pool, mis järgnes kuuvarjutusele Skorpionis, on taas tulvil teravatest sündmustest. Loe lähemalt, kuidas see aeg on siiani manifesteerunud. Oleme jõudnud seekordse varjutuste perioodi lõpuotsa - viimane varjutus toimus 5. mail ning nüüd toimuvad veel lõpuloksutused, kuni algab kuuloomine Sõnnis 19. mail ning toob sisse uue kuutsükli. Siis võib öelda, et varjutuste periood on selleks korraks läbi.
Varjutuste perioodi esimese poole mõjudest kirjutasin juba varem ning oli näha, kuivõrd palju sündmusi see kaasa tõi.
Vaata: VARJUTUSTE PERIOOD KESTAB 〉 Ülevaade senistest sündmustest: teravad hetked, mida muutuste aeg on juba toonud

Y

Sodiaagisosinad (09.05-15.05): Nädalalõpus läheb kõik viimaks õigesti voolama: suhted paranevad ja elu edeneb
Nädal toob särtsaka ja äratava Uraani-Päikese ühenduse, millele järgneb harmooniline minikolmnurk Merkuuri, Veenuse ja Saturni vahel. Paistab, et elu hakkab taas tasakaalustuma ja korda minema - lootust on! Astroloogiasõnastikus tutvume asteroid Apolloga, mis puistab sünnikaarti sära ja andeid. Dagmari kaardipakist tuleb kaasa rääkima Mõõdukus - on aeg leida kuldne tasakaal.
Eriti palju tulekahjusid
Nädalaprognoosis enne varjutuste perioodi algust kirjutasin: «See Jäära viimane kriitiline kraad lisab juba niigi rahututele varjutuse mõjudele veelgi impulsiivsust. Ettevaatlik tuleb olla tulega ning, eriti looduses, võib olla suurem oht tulekahjudeks.»
Ja tõepoolest, varjutuste periood algas Tartus restorani maha põlemisega ning sellele järgnes hulganisti tulekahjusid. Ka perioodi teises pooles on see trend paraku jätkunud:

• Haaberstis viis grillipidu paarimaja põlenguni
• Vastu kuuvarjutust toimus Lääne-Virumaal korraga kolm põlengut
• Järvamaal põles graanulitehas, elumaja ja kasvuhoonegi
• Kohtla-Järvel hukkus korteripõlengus kaks inimest
• Korralikult kustutamata lõke viis Tartumaal suure kulupõlenguni
• Salapäraselt alguse saanud tulekahju hävitas Esna külas uunikumi
• Nursipalu harjutusalal põhjustasid õppused maastikupõlengu, mida ei saanud kustutada
• Vinnis põles kaks autot maani maha
• Uued ulatuslikud maastikupõlengud lõõmavad Lääne- ja Ida-Virumaal
• Kunda lähedal põles mets
• Tallinna kesklinnas põles kortermaja rõdu
• Tammistu külje all põles mets

Kindlasti ei ole siia saanud kirja veel kõik põlengud - selgub, et lõketest ja grillimistest on alanud juba üle 500 tulekahju. See arv juhtumeid on nii lühikese aja kohta ikka väga suur, isegi kui võib väita, et sellel aastaajal on kulupõlengud «tavalised».
Varjutuse periood andis oma võimenduse ning tuli on iseenesest ka transformeeriv ja puhastav element.
Õnnetused ja veidrad juhtumid
Kuressaare veeprobleemid
Skorpionis toimuva kuuvarjutuse eel toimus Kuressaares suur veeavari, mis katkestas kogu linna veevarustuse. Sellele aga järgnes kohe vee saastumine kolibakteriga, mis tõi kaasa laialdase kõhuviiruse leviku. 12. mai seisuga oli vesi Kuressaares endiselt joogikõlbmatu.
See on olnud kummaline asjade käik, kuid just sellised sündmused kipuvad tekkima varjutuste perioodil. Suures plaanis on ka sellised raputused vajalikud.
Traagilised õnnetused
Eestis leidis aset äärmiselt traagiline juhtum päeval vastu kuuvarjutust Skorpionis - eakas mees sõitis Tartus otsa ülekäigurada ületanud noorele emale ja tema beebile, mis lõppes kaheksakuuse lapse surmaga. See on midagi sellist, mis justkui oleks võinud täiesti olemata olla. Varjutuste periood toob pea alati kaasa süütuid ohvreid.
Äärmiselt kurb oli raske liiklusõnnetus Järvamaal, milles hukkus kaks ühe pere poissi.
Ootamatu ja šokeeriv oli ka sillavaring Soomes Espoos, mis viis 27 inimest haiglasse. Nende seas olid enamasti kooliõpilased, kes ületasid silda klassiekskursiooni ajal. Õnneks ei olnud seal eluohtlikke olukordi, kuid traumeeriv oli see õnnetus sellegipoolest.
Indias leidis aset samas laevaõnnetus, milles hukkus 20 inimest ning nende seas ka lapsi.
Kasvav rahulolematus
Varjutuste perioodile on aga eriti omane, et tulevad esile probleemid ja valukohad, mis seni jäänud lahendamata või pole piisavalt tähelepanu saanud. Sel ajaperioodil on paljude inimeste kannatus katkemas ning kasvab vajadus teha otsustavaid ja julgeid samme.
Kahtlemata on väga kõnekas, et varjutuste perioodi jäi võrokeste kongress - see toimus kohe pärast päikesevarjutust Jääras. Kuuvarjutuse järel aga edastasid Nursipalu kaitsjad abipalve NATO peasekretärile.
Riigikogus aga hakkas opositsioon teostama obstruktsiooni - mis selle tulemused on, seda näitab aeg, kuid on päris selge, et poliitilisel tasandil on vaja suuri ja sügavaid muutusi.
Loe ka: TÄHESEISUD 〉 Tagasivaade viimastele valimistele: tulevikuta tulemused
Mõõt on saanud täis ka taluomanikel, kes ei mõista, miks riik justkui talude eksistentsi enam ei toeta.
Pettuse paljastamine
Igal varjutuste perioodil tuleb vähemalt üks suurem pettus välja. Seekord on luubi all MTÜ Slava Ukraini tegevus, kuna selgus, et rahvalt kogutud annetusi on kasutatud ära vääral otstabel - uurimisprotsess jätkub.
Muud märkimisväärsed muutused
Charles III krooniti viimaks kuningaks ning see toimus täpselt kuuvarjutuse päeva järel, mis ei ole sugugi juhuslik - sel teemal ilmub peagi eraldi lugu.
Elon Musk teatas viimaks, et on leidnud Twitterile enda asemele juhi. Huvitaval kombel on Elon Musk teinud kõik Twitteriga seotud otsused just varjutuste perioodidel - ka sel teemal tuleb eraldi lugu.
Kokkuvõtteks
Taaskord elu näitab, et varjutuste periood on aeg, mis nõuab suuremat ettevaatlikkust ja tähelepanu, kuna raputavad sündmused ei hüüa tulles.
On elu enne varjutuste perioodi ja elu pärast ning tavaliselt on vahepeal toimunud suured muutused ja suunapöörded. Valitsevate energiate tasakaal nihkub ning valmistab ette lava järgmiseks poolaastaks.


Säh sulle kooki moosigaPolitseisse pöördus 39aastane naine, kes soovis osta Facebook Marketplace'ist pannkoogimasinat, aga langes kelmuse ohvriks. Naine maksis aprillikuus toote eest, aga ei ole enam müüjaga ühendust saanud ning masin pole samuti temani jõudnud.OHTULEHT.EE


Vahi alt vabanenud Pakistani ekspeaminister Imran Khan jõudis kojuLAHORE, 13. mai, AFP-AP-BNS – Kautsjoni vastu vabaks lastud Pakistani endine peaminister Imran Khan jõudis mitu päeva kestnud kohtudraama ja üleriigiliste rahutuste järel laupäeva hommikul Islamabadist koju Lahore'i.
Khan peeti kinni teisipäeval Islamabadi kohtus korruptsioonisüüdistuste alusel ning teda hoiti kohtueelses vangistuses. Neljapäeval kuulutas ülemkohus tema kinnipidamise ebaseaduslikuks, kuid jättis ta reedeni vahi alla, vabastades seejärel kaheks nädalaks kautsjoni vastu.
Ülemkohtu otsus keelab Khani kahe nädala jooksul kõnealuse korruptsioonisüüdistuse alusel kinni pidada ja enne esmaspäeva ka ühegi teise süüdistuse alusel vahistada.
Koju Lahore'i sõites tegi Khan autost videoavalduse, öeldes, et Islamabadi politsei püüdis teda eri taktikatega kohtuhoones kinni hoida ja tal lubati koju sõita alles siis, kui ta ähvardas avalikkusele rääkida, et teda peetakse tahte vastaselt kinni.
Laupäeva varahommikul koju jõudnud Khani tervitasid tuhanded toetajad ning vallandus rõõmupidu.
Kohtusaaga aga sellega ei lõpe, sest siseminister on tõotanud Khani uuesti kinni pidada.
Tema suhtes algatatud sadakond kohtuasja vägivallale õhutamisest korruptsioonini on endiselt jõus, kuid sel nädalal puhkenud rahutused näitavad, et võimudel on ohtlik Khani vastu astuda.
Ekspeaministri vahistamisele teisipäeval järgnesid meeleavaldused, mis kasvasid üle kokkupõrgeteks politseiga ning rahvahulkade rünnateks valitsushoonetele ja isegi sõjaväerajatistele.
Endine kriketistaar Khan, kes on Pakistanis jätkuvalt väga populaarne, kukutati 2022. aasta aprillis umbusaldushääletusega parlamendis, kuna ta kaotas sõjaväe toetuse.
Khani sõnul on hiljem tema vastu algatatud kümned kohtuasjad osa valitsuse ja relvajõudude plaanist takistada teda võimule naasmast. Sügisel peetakse Pakistanis valimised, süüdimõistmise korral ei saa Khan kandideerida.
AFP – AP – Baltic News Service