Jüri Ratas: ärge matke mind maha!SUUR PLAAN„Kui erakond läheb vales suunas, siis on mul piisavalt mõttekaaslasi, et tulla uuesti kokku ja võtta aktiivsem roll,“ hoiatab tipp-poliitikast lahkuv Ratas.Jüri Ratase (45) taandumisega Keskerakonna juhi kohalt saab Eesti poliitikas läbi ajastu, mis algas 2016. aastal, kui Ratasest sai partei juht ja kohemaid ka peaminister. Ratas jääb riigikogu liikmeks, kandideerib erakonna juhatusse ja järgmisel aastal europarlamenti. Uuesti erakonnajuhiks või peaministriks saamisest Ratas ei unista. Ta teab, et seda naljalt ei juhtu.Viimase Norstati küsitluse järgi arvab 20% küsitletuid, et teie sobite peaministriks kõige paremini. Kas teil kahju pole lahkuda Keskerakonna esimehe kohalt?See seitse aastat on olnud päris vägev sõit. Võimalusterohke sõit erakonnale ja minule võimalus teenida Eestit. Kas ma siin intervjuutoolis nutan? Ei nuta. Seitse aastat on piisav aeg, et ennast erakonnale anda. Olen seda teinud nii hästi, kui olen osanud.Miks te ikkagi ei kandideeri erakonna esimeheks? Paljalt selle pärast, et kardate kaotada?Tugevam mulle vastutöötamine algas aasta tagasi enne Tartu kongressi. Siis lükati ette Jaan Toots, kes ei ole just esimene viiul nende poolt, kes lähtusid põhimõttest, et mida halvem Jürile, seda parem meile. Ühel hetkel tundsin, et kui lähen esimehena edasi, siis võin erakonna täiesti lõhki tõmmata. Seda ma ei soovinud. Olen Keskerakonda kuulunud 23 aastat. Enamikust praegu juhatusse kandideerijaist on mul pikem staaž. Mulle läheb korda, et Keskerakond oleks pärast erakorralist kongressi poliitilisel mänguväljal ikka tegija, mitte isolatsioonis.Te teate, kuidas maitseb võim. Ja kindlasti ka seda, et võim muudab inimest. Kuidas see teid muutis?On öeldud: loe kokku, mitu sõpra oli sul enne seda, kui läksid poliitikasse ja tegutsesid kõrgetel vastutusrikastel ametikohtadel, ja kui palju on neid pärast seda. Minul on sõpru sama palju, kui oli enne erakonna esimeheks ja peaministriks saamist.2016. aastal saite Keskerakonna juhiks ja kohe ka peaministriks, Edgar Savisaare poliitiline laip ei olnud veel jahtudagi jõudnud. Kas võiks tagantjärele öelda, et olite selleks valmis?Erakonna esimees peab olema alati valmis peaministriks saama. Kuid sellega on nagu eksamiks valmistumisega - üks päev jääb alati puudu. Ei saa öelda, et ma olin 100% valmis, seda enam et ma ei olnud varem valitsusse kuulunud.Miks te ei suutnud esimehena erakonna rahaasju korda saada? Kui oleksite sellega hakkama saanud, poleks Porto Franco kaasust tulnud.Seda ei tea ei teie ega ka mina, kuidas Porto Franco asi lõpeb. Olen alati öelnud, et usaldan Eesti õigusriiki, missugune tahes otsus ka tuleb. Teie väitega ei ole ma muidugi nõus. Erakonna rahaasjad on saanud vägagi korda. Annan erakonna üle palju paremas seisus, kui ta oli seitse aastat tagasi.Kuidas sai siis Porto Franco üldse juhtuda, kui kõik korras oli?Erakond on ära maksnud kolme miljoni ulatuses nõudeid, mis tulid kaasa Edgari ajast. See on olnud päris raske. See on olnud minu meeskonna suur töö, et erakond on praegu üldse olemas. 5. novembril 2016 seisin erakonna ees Paides ja ütlesin, et soovin erakonna puhastada korruptsioonist. See oli mulle valus löök, et see kahtlustus ja süüdistus tuli. Porto Franco süüdistus ei tulnud mitte mulle, vaid erakonnale, ja selle pärast astusin tagasi. Kui Keskerakonda ei oleks süüdistatud, ei oleks ma seda sammu teinud.Teie esimene valitsus koos sotsiaaldemokraatide ja IRL-iga oli täitsa okei. Teie puterdasite küll palju, aga see on normaalne, kui ollakse äsja peaministriks saanud. Missugusena te ise mäletate oma esimest peaministriaega?See oli tõesti oluline momentum. Reformierakond oli 17 aastat Eesti poliitikas domineerinud, Keskerakond oli olnud tsementeeritud isolatsiooni, oli olnud kümme aastat opositsioonis. Edgar Savisaar oli Andrus Ansipi võimulpüsimise suurim garant. Kuni Edgar oli erakonna esimees, võis Reformierakond kellega tahes valitsuses õitseda. Nii et päris palju muutus, sest muutusi soovisid ka sotsiaaldemokraadid ja Isamaa. Maksusüsteem muutus põhimõtteliselt, põllumajandus, kohalikud omavalitsused, tervishoid...Missugused olid meeleolud teie esimese valitsuse ajal?Positiivsed, rõõmsad. Erakond oli kaotanud terve generatsiooni, kes kunagi oli valitsustesse kuulunud. Meil kandsid valitsusvastutust poliitikud, kellel seda kogemust varasemast ei olnud. See oli suur avanemine.Teie enda üle naerdi alguses ikka üksjagu. Eesti Ekspressi ümmarguste vastuste generaatoriga saab ennast siiamaani lõbustada. Kas olete proovinud seda kasutada?Ei ole.Kuidas end tundsite, kui teie üle nalja visati? Teie ümmargused vastused on legendaarsed, annate neid sageli siiamaani. Endast välja see mind küll ei viinud. Kui olla poliitilises tipus, siis peab sellega arvestama.Teie valitsusse kuulus Martin Repinski, kellest sai enne Marti Kuusikut lühimat aega ametis püsinud Eesti minister. Miks te lasksite nii kogenematul inimesel ministriks saada?Eks sellest õppisin ka mina. Peaministril on paremaid võimalusi inimeste tausta kontrollida, aga mul tol hetkel neid teadmisi veel ei olnud. Selge see, et Repinski ei olnud ministriametiks valmis. Vahe pärast teda tulnud Tarmo Tammega oli mäekõrgune.Ministrikohalt pidi lahkuma ka Mihhail Korb, kes teatas, et ei ole NATO liikmesuse poolt. Kas laseksite ta lahti ka tänase pilguga vaadates?Siin peab arvestama konteksti. Keskerakond oli just valitsusse tulnud. Arvati, et Keskerakond hakkab kohe Vene-suunalist poliitikat ajama, seda muidugi ei juhtunud. Olin just naasnud Euroopa ülemkogult. Maandusin Tallinnas, lugesin uudiseid, sain teada, mida Korb on öelnud. Nelja-viie päeva pärast pidi toimuma NATO tippkohtumine. Päris keeruline. Korb astus tagasi seitsme-kaheksa tunni jooksul.Korb tunnetas ise ka, missuguses olukorras Keskerakond on, ja mõistis, et nii ei saa edasi minna. Ta ütles tegelikult, et pooldab rohkem Soome suunda, flirtides mõttega, kas Eesti peaks NATO-sse kuuluma või mitte. Minu ja Keskerakonna arvamuse kohaselt peab Eesti NATO-sse kuuluma. Mihhail tegi pressiteate, milles ta oma sõnu selgitas. Aga poliitiku sõnal on väga suur jõud, tal on väga suur vastutus. Nii kiiresti ei ole varem poliitilistes kriisides ministreid vahetatud.Enne 2019. aasta valimisi rääkisite, et Keskerakonnal on võimatu teha koostööd EKRE väärtustega. Kui siis Reformierakond valimised võitis, ei moodustanud valitsust mitte nemad, vaid hoopis teie koos EKRE ja Isamaaga. Kuidas on võimalik moodustada mõne erakonnaga valitsust niimoodi, et tema väärtused jätate välja?Toonane Reformierakond meenutab mulle vägagi tänast. Meeletu arrogants. Meeletu ülbus. Meeletu oma mina ülistamine ja imetlemine. Jah, ma ütlesin enne valimisi, et EKRE väärtustega me koostööd ei tee.Aga tegite.Kui koalitsiooniläbirääkimised algasid, hakkasid nemad pihta: keelustame abordid. Aborte ei keelustatud. Halvustati naistearste, see teema võeti maha. Nõuti kooseluseaduse tühistamist, seda ei tühistatud. Tõsi on see, et nad ajasid oma retoorikat edasi. Aga nende väärtused ei läinud kolmikliidu valitsemisplatvormi sisse.Paljud inimesed ei anna teile mitte kunagi andeks, et tõite EKRE valitsusse. Mida on teil neile öelda?Peaministrina lähtusin sellest, et olen kõigi Eesti inimeste peaminister - olenemata sellest, kas keegi toetab või ei toeta, annab andeks või mitte. Selle valitsuse 20 kuud tuleb vaadata tervikuna. Tervikust moodustab suure osa koroonaviirus, selle esimene ja teine laine. Me tulime sellest ühiskonnana läbi. Tugevana, nii tervishoiu kui ka majanduse mõttes.EKRE alandas teid selles valitsuses koristajaks. Läbustas, sõimas ja solvas, teie pidite vabandama ja puhastama poriseid saapajälgi, mida nad kõikjale jätsid. Kuidas te end selles olukorras tundsite?Kas ma nüüd just vabandama pidin, küll aga kommenteerima nende pühapäevast raadiosaadet. Loomulikult lõhkus see koalitsiooni. Mäletan, kord ütlesin mõlemale Helmele, et te sööte nagu õuna igas saates - ühelt poolt Isamaad ja teiselt poolt Keskerakonda. Et sellest ei tule head nahka. Kui nad oma saates järjekordselt jama või möga ajasid, siis küsisin, kas tahate seda valitsuskoalitsiooni programmi panna. Nad ei tahtnud. Selge, ütlesin, siis sel teemal rohkem ei aruta. Need olid rasked asjad, mida nad ütlesid, aga meie tegevusse ei jõudnud need kunagi.Aga kuidas te end inimesena tundsite selles olukorras?Raske oli. Ega see valitsuse juhi ja valitsuse kooshoidmise töö pole lust ja lillepidu. Iga päev eri teemad ja ei ole nii, et teemasid saab alati valida.Märtsis 2020 jõudis koroonapandeemia siia. Teie valitsus kehtestas eriolukorra, kui Eestis oli 27 haigestunut. Muidugi ei olnud siis viiruse kohta selliseid teadmisi nagu pandeemia lõpus või praegu, aga ikkagi: kas eriolukorra kehtestamise otsus oli õige? Kas kehtestatud piirangutest oli päriselt kasu?Mis selle tagantjärele tarkusega ikka peale hakata. Aga kui te nii küsite, siis: eriolukord oli vajalik. Eriolukorra juhiks olin mina. Võimutäiuse vertikaal oli väga tugev, ent ütlesin kohe alguses, et teeme otsuseid valitsuse tasandil koroonakomisjonis, et otsustamine oleks laiapõhjaline. Praegu võib küll öelda, et mis see 27 haigestunut ikka on. Aga ma vaatasin Delfist videoid selle kohta, mis toimus Itaalias. Intensiivravipalatites ei jätkunud hingamisaparaate, inimene lahkus, temalt võeti aparaat ja paigaldati järgmisele. Need olid rasked kaadrid. Loomulikult mõtlesin, kas selline olukord võib Eestisse jõuda.Piiranguid kehtestasime, lähtudes teadmisest, et koroona levib eelkõige kohtades, kus on palju inimesi koos. Ehk siis haridus- ja meelelahutusasutustes. Neid piirates on võimalik haiguse nivood allapoole tuua. Teine pool on muidugi see, et praegused gümnasistid pole poole pandeemiaajast koolis käinudki. See ei ole hea, loomulikult.Teie ministri Tanel Kiige tagasiastumist nõuti korduvalt, nii vaktsineerimisjamade kui ka terviseameti külmlao kobarkäki pärast. Kas teie soovitasite tagasi astuda, oli see teil üldse jutuks?Ei soovitanud. Tanel oli asjas tugevasti sees ja tegi tööd professionaalselt. Külmlao pärast ei olnud tal põhjust tagasi astuda.2020. aastal möllas riigikogus üks teine viirus: abielureferendum. Kuidas me niikaugele jõudsime, et inimeste elu, armastuse ja saatuse üle hakati otsustama sellisel häbiväärsel viisil?No otsustamiseni ju ei jõutud. Aga kui Porto Franco skandaali ei oleks puhkenud, siis oleks riigikogu selles küsimuses hääletanud. Kui koalitsiooniläbirääkimised algasid, soovis EKRE kooseluseadust tühistada, Isamaa toetas seda. Keskerakond seda ei soovinud. Tuli leida poliitiline kompromiss. Kompromiss oli selline, et hea küll, küsime siis, kas abielu peab olema mehe ja naise vaheline asi. Siis tekkis küsimus, et kas peab selle ka põhiseadusse panema või piisab perekonnaseadusest.Kas see lugu teile hinge peale ei jäänud? Olekski ju võinud nii minna, et sellist küsimust otsustatakse rahvahääletuse korras.Mina isiklikult pean õigeks, et abielu sõlmitakse mehe ja naise vahel. Praegu oleme uues situatsioonis, riigikogu otsusega kehtib Eestis abieluvõrdsus. Keskerakond ei hakka seda tagasi pöörama, arvan, et ükski erakond ei hakka.Aga teie ei ole abieluvõrdsuse poolt? See kehtib ja mina ei ole selle vastu. Isiklikult pooldan abielu mehe ja naise vahel, ma pean seda õigeks. Aga kui samasoolised abielluvad, siis ei lähe mina neile õpetama, kuidas tuleb elada. See on iga inimese enda otsus.Enne Ekreikke valitsust olite rahvamees, kes pidas meeles sünnipäevi, lõi meelsasti klaase kokku ja vaatas inimestele silma. Selle valitsuse ajal muutusite kergesti ärrituvaks, hakkasite nähvama, nähvasite ka ajakirjanikele. Miks see nii läks? Mis teiega juhtus?Närvilisus muidugi suurenes. Eri ühiskonnagruppe halvustavad väljaütlemised EKRE poolt tekitasid pinget. Ei saa öelda, et kõik läks ühest kõrvast sisse ja teisest välja. Ei läinud.Kogu ebamugavusest hoolimata meeldis teile väga peaminister olla. Tundus, et tahate ajalukku minna mehena, kes lahendab suuri kriise, soovisite justkui ise endale eluaegu ausammast rajada. Oli see nii või mäletate seda ise teisiti?Ei olnud nii. Iga peaministri ajal on kriise ja loomulikult tuleb neid lahendada. Küsimus on ju selles, kas võtad vastutuse valitsuse, kogu meeskonna eest - või ütled, et igaüks vastutagu ise. Lõpuks vastutab ikka peaminister.Aga sellega olete nõus, et teile meeldis kohutavalt peaminister olla?See oli suur au. Aga ma ei hoidnud kohast kümne küünega kinni nagu tänane peaminister. Ma ei oleks muidu ju tagasi astunud.Kui te 2021. aastal Porto Franco skandaali pärast tagasi astusite, oli teil kohe plaan valmis, et uue valitsuse teevad Kesk- ja Reformierakond, on mul õigus? Teil silm ju säras. Ei ole. Lubage, ma jätan oma tunded enda väljendada. Silm säras... Ma ei ütleks nii. Mõni on öelnud, et see oli pingest vabanemine, ja seda see kindlasti oli. Aga ei saa öelda, et olin rahul. Asjad jäid ju pooleli.2021. aastasse jääb ka teie suur isiklik skandaal koondnimetusega „Joogid autosse“.Ma ei tea, kuivõrd seda skandaaliks nimetada. Soovisin inimesi meeles pidada, peaminister peab märkama. Riigikogu komisjon uuris seda ja sealt ei leitud mingit...Aga moraalne aspekt? Siis oli traditsioon, et kui valitsuse liikmed pidasid valitsuse ruumes sünnipäeva, siis oli vein riigikantselei poolt, selle andis edasi peaminister.2022. aasta suvel viskas Kaja Kallas Keskerakonna valitsusest välja. Oli see teie poolt mõistlik lasta asjadel nii kaugele minna? Jõu õlg oli Reformierakonnal. Neil oli kaheksa ministrit, meil seitse, nende käes oli peaministrikoht. Me ei olnud Reformierakonnale mugav partner. Väljaviskamisele eelnesid tõsised vaidlused. Mäletan, kuidas sotsiaalmeedias jagati elektriarveid - kellel oli see viis korda tavalisest suurem, kellel kümme korda. Meie soovisime toetada inimesi ja ettevõtteid. Selles küsimuses tekkis Reformierakonnaga tugev ideoloogiline vastasseis. Siis andsime koos opositsioonierakondadega sisse peretoetuste eelnõu. Tavaolukorras ei pea ma seda õigeks, aga sel hetkel oli tarvis peresid toetada. Siis tuli eestikeelsele alusharidusele ülemineku eelnõu hääletus, seda eelnõu Keskerakond ei toetanud. Ja siis viis Kallas Kadriorgu Keskerakonna ministrite vabastamise avalduse.Kaja Kallasel on praegu käsil elu suurim jama. Teie esimesed sõnavõtud olid vaoshoitud. Mis te arvate praeguse seisuga, kui infot on juba palju rohkem kui skandaali puhkedes? Peaks ta tagasi astuma?Ainus võimalus on see, et Kaja Kallas astub tagasi. See annab võimaluse sisepoliitikas edasi minna, parlamendile võimaluse tupikust välja tulla. Ei tohi unustada, et peaminister esindab Eesti riiki Euroopa Liidu ülemkogul ja NATO tippkohtumistel. Välis- ja julgeolekupoliitilisse usutavusse ei ole mitte tekkinud üksnes mõra, vaid sellest on üksnes killud järel. Moraalse kompassi purunemine on põhjus, miks ta peab vastutuse võtma. Tänane kolmikliit sellest ei lagune. Probleemiks on persoon, praegune peaminister.Mis te arvate, kuidas see asi laheneb ja millal?Eesti saab uue peaministri lähikuudel. Ja tänane koalitsioon jätkab.Mis võiks uue peaministri nimi olla? (Naerab.) Mina pean kõigepealt oma erakonnaga hakkama saama ja nende asjadega tegelen ma edasi, hoolimata sellest, et peagi ei ole ma enam esimees.Aga siiski?(Naeruga.) Uus peaminister tuleb Reformierakonnast.Te pole Kaja Kallasega kunagi läbi saanud. Olete teravusi vahetanud, Kallas on teilt isegi pidanud vabandust paluma. Miks te pole klappinud?Eestile uut presidenti otsides tegime vägagi usalduslikku koostööd. Mis puutub keerulistesse inimsuhetesse, siis see teema on üle paisutatud.Igaüks näeb, et te ei meeldi teineteisele. Ma ei tea, kas poliitikas peab teineteisele meeldima. Oleme saanud asju ajada. Aga olen mõelnud, et meie suhe oleks võinud olla lähem või tugevam sellel ajal, kui meil oli ühine koalitsioon. Võib-olla oli meil mõlemal natuke ebamugav siis, kui üks oli peaministri kabinetist läinud ja teine oli tulnud. Eks taheti näidata, et kõike tehakse teistmoodi, ja eks mina tahtsin öelda, kuidas midagi võiks teha. Võib-olla seal on see põhjus. Ega Kaja Kallas pole Eesti poliitikas ka kuigi kaua olnud. Kui ta tuli, siis läks kohe Euroopa Parlamenti. Ei saa ka öelda, et ta oleks ka Reformierakonnas teab kui kaua olnud - võrreldes näiteks Urmas Paeti või Kristen Michaliga.Mul on hästi meeles aeg, mil Kaja Kallas oli peaministriks saanud, aga teie käitusite ikka, nagu oleksite endiselt peaminister. Hingasite talle kogu aeg kuklasse. Äkki poleks pidanud? Koroonaasjades oleks uus valitsus võinud [mind] tõesti rohkem kuulda võtta. Dialoogi oleks võinud olla mõlemalt poolt rohkem.Sellekevadistel parlamendivalimistel tuli Keskerakonnal vastu võtta valus kaotus. Teie küll rääkisite vastutuse võtmisest, aga tegelikult ei võtnud seda. Miks?Erakond ei soovinud minu tagasiastumist. Seda soovis võib-olla viis-kuus inimest, kes hakkasid seda palli veeretama. Veeretasid hästi! Erakorraline kongress tuleb ja mina esimeheks ei kandideeri. Loodan, et esimeheks saab Tanel Kiik. Ainult nii jääb erakond edaspidi suureks ja tugevaks.Mis viis-kuus inimest. Esimest korda õnnestus teil erakorralise kongressi kokkukutsumist üldse vältida...Vabandust, ma käisin kõik piirkonnad läbi. Esimesel, teisel, kolmandal nädalal pärast valimisi. Suhtlesin inimestega. Küsisin neilt, kas peame erakorralise kongressi tegema. Seda juttu, et peaks tegema, kostis ainult Vabaduse väljakult neljandalt korruselt (st linnavalitsusest - V. K.).Et siis nelja-viie inimese rahulolematusest tekkis olukord, et mõne kuuga läks erakond lõhki? Jah. Erakond on suures kriisis. Olen seitse aastat pidanud koos hoidma päris keerulist erakonda. Erinevad inimesed, vaated, kodused keeled. Keskerakonna suur pluss on olnud ühiskonna eri poolte liitmine. Praeguse seisuga on uue esimehe valimiste seis 50:50.Miks Keskerakonnal viimati valimistel nii näruselt läks?Täiemahulise sõja algus Ukrainas lõi arvamused sassi nii meie toetajate kui ka liikmete seas. Kampaaniasse läksime väikese eelarvega, kolme miljoni ulatuses oli tulnud klattida eelmiste perioodide probleeme. Vaatan ka ise peeglisse, et mida oleks saanud paremini teha.Mida oleksite võinud paremini teha?Olen mõelnud sadu kordi, mida oleksin võinud valimiseelses kampaanias teistmoodi teha. Mul ei ole head vastust. Võib-olla Keskerakonna väljakukkumine valitsusest... Aga oleksid ei maksa midagi. Kas olime tänavatel liiga väheaktiivsed? Kas meie sõnumid ei kandnud? Kas need polnud olulised? Arvan, et olid olulised, aga ei kandnud. Sõda käis ning koonduti Reformierakonna ja Kaja Kallase seljataha.Missuguseks jääb teie roll erakonnas pärast seda, kui te enam esimees ei ole?(Lõbusalt.) Ma kandideerin juhatusse. Päris paljud inimesed on öelnud, et nad toetavad mind.Hakkate uuele juhile kuklasse hingama nagu peaministrikohalt lahkununa Kaja Kallasele?Mina ei hakka ühelegi juhile kuklasse hingama. Kui nõu küsitakse, siis annan. Kui sellist soovi pole, no siis ei ole. Aga ühte ma ütlen: kui erakond läheb vales suunas, siis on mul piisavalt mõttekaaslasi, et tulla uuesti kokku ja... Mis te naerate?Et tulla uuesti kokku ja...? ... ja võtta aktiivsem roll erakonnas.Et kui esimeheks saab Kõlvart, siis...? Oleme osa inimestega olnud Keskerakonnas nii kaua, meile on oluline Keskerakonna põhiline telg Eesti ühiskonnas. See telg pole kunagi seisnenud mingis äärmuses. Keskerakonna ülesanne on hoida tasakaalu Eesti ühiskonnas.Tahate saada europarlamenti. Mis te teete, kui ei saa?Olen öelnud, et kandideerin Euroopa Parlamendi valimistel. Et võtan seda tõsiselt ja kui Eesti inimesed mind usaldavad, siis ma lähen sinna. Kas see on minu soovunelm? Ei ole! Jätkan tööd riigikogus, see on minu prioriteet.Ah nii, te eriti ei tahagi europarlamenti? Kui valija mind toetab, siis ma sinna lähen. Aga riigikogus on mul Harju- ja Raplamaalt mandaat järgmiseks kolmeks ja pooleks aastaks.Teie lahkumisega lõpeb Eesti poliitikas üks ajastu. Te näitasite, et Keskerakond suudab valitseda, siis sõlmisite saatusliku liidu EKRE-ga ja lõpuks lasite Keskerakonna valitsusest välja visata, tagatipuks valus valimiskaotus. Miks jäi teie poliitiline tähelend nii lühikeseks?Minu poliitiline teekond on kestnud 23 aastat. See pole lõppenud. Praeguste erakonna esimeeste seast ei leia te inimest, kes oleks erakonda juhtinud seitse aastat. Ma ei võrdle ennast Laari, Savisaare ega Ansipiga, kes olid kauem võimul.Te jääksite suurde poliitikasse kindlasti kauemaks, kui poleks sunnitud lahkuma. Teie soovite, et läheksin poliitikast ära, aga minu selja taga on Harju- ja Raplamaa inimesed, kes ütlevad, et ära mine ära. Võtan seda vastutust väga tõsiselt. Ärge matke mind maha! Teie ütlesite, et esimene valitsus oli hea, aga teine valitsus tuleks justkui ära unustada.Mina ei unusta seda kunagi.Aga te mäletate seda ainult negatiivses mõttes. Teine valitsus tegi ka palju häid asju - lisaks EKRE mölinale. Võtame kas või teadusarendustegevuse toetuse tõstmise 1%-le SKT-st.Te olete alles 45-aastane. Millal võiksite saada uuesti erakonna juhiks ja peaministriks? Reeglina ei saada uuesti peaministriks. Eestis on uuesti peaministriks saanud ainult Mart Laar, kui mitte arvestada järjestikuseid ametiaegu. Erakonna juhi ametisse naasmise mõtet mul ei ole.Kas suudate leppida sellega, et teie aeg Eesti tipp-poliitikas on möödas?Peaministrina ja erakonna esimehena, jah, ollakse poliitika tipus. Minule anti seda aega seitse aastat. Olen selle eest tänulik.Nimetage palun üks asi, mille üle olete uhke oma tipp-poliitiku karjääri jooksul. (Vaikus.) Kui te nii küsite, siis küllap see ilmselt koroonaajal oli. Sel ajal ma Stenbocki majas elasingi. Eesti Pank arvas siis, et majandus kukub üle 10%. Kukkus 0,6%. Valitsuse roll selles oli väga oluline.Kõige suurem viga? Poliitik, eriti peaminister, teeb iga päev vigu. Ühe vea esiletoomisega jään hätta. Võib-olla oleks võinud poliitilist ambitsiooni veel rohkem olla. Oleks võinud veelgi jõulisemaid samme astuda.Mis teile praegu kõige rohkem rõõmu teeb? Kuna see on tööalane intervjuu, siis... Et Eesti küla saab rohkem korda. Need asjad, mis Eestit edasi viivad.Mis teile isiklikult rõõmu teeb? Laste kooliminek, head hinded, nende õnnestumised. See on peamine, et lastel läheks hästi.Aga midagi, mis puudutab teid ennast, teie isiklikku õnne?Minu pere, abikaasa ja lapsed ongi minu isiklik õnn. See on kõige suurem õnn, mis üldse saab olla."Toonane Reformierakond meenutab mulle vägagi tänast. Meeletu arrogants.Meeletu ülbus. Meeletu oma mina ülistamine ja imetlemine.""Kui samasoolised abielluvad, siis ei lähe mina neile õpetama, kuidas tuleb elada.""Ainus võimalus on see, et Kaja Kallas astub tagasi.See annab võimaluse sisepoliitikas edasi minna, parlamendile võimaluse tupikust välja tulla.""Olen seitse aastat pidanud koos hoidma päris keerulist erakonda. Erinevad inimesed, vaated, kodused keeled.""Teine valitsus tegi ka palju häid asju - lisaks EKRE mölinale."Kerge puuder ja siis saatesse. Valmis! Tiit Blaat, fotograaf Jüri Ratas kinnitab, et annab oma järglasele edasi palju paremas rahalises seisukorras erakonna kui see, mille juhiks ta kord ise sai. Valitsuse pressikonverents, Jüri Ratas peaministrina. Martin Helme rahandusministrina, Jüri Ratas peaministrina. Ah et mis ma nüüd siis teen? Kandideerin erakonna juhatusse! Oma suurimate õnnestumiste ja vigade esiletoomine tarvitseb mõttepausi. FOTOD: TIIT BLAAT „Minul on sõpru sama palju, kui oli enne erakonna esimeheks ja peaministriks saamist,“ kinnitab Ratas.Vilja Kiisler


AVP tippkohtumisel rõhutati avatud valitsemise põhimõtete olulisustTALLINN, 7. september, BNS – Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus toimunud avatud valitsemise partnerluse (AVP) ülemaailmse tippkohtumise teisel päeval rõhutati avatud valitsemise põhimõtete olulisust demokraatia edendamisel ja globaalsete probleemide lahendamisel.
Teise päeva esimeses paneelis arutati, kuidas tagada keskkonnakaitsjate turvalisus. "Keskmiselt iga kahe päeva tagant tapetakse maailmas üks keskkonnakaitsja. Need inimesed tegutsevad äärmiselt ohtlikes oludes. Nad pistavad igapäevaselt rinda tapmisähvarduste, ahistamise, vägivalla ja diskrimineerimisega. Keskkonnakaitsjaks ei hakata vabatahtlikult, vaid olude sunnil. See on poliitilise tahe puudumise, korruptsiooni ja erahuvide esile seadmise tulemus,” rääkis Michel Frost, ÜRO keskkonnakaitsjate Århusi konventsiooni alusel tegutsev eriraportöör.
El Salvadori riikliku arengufondi läbipaistvuse ja korruptsioonivastase võitluse direktor Jessica Estrada kutsus üles rahvusvahelist üldsust toetama vabakondasid hapra demokraatiaga riikides.
"Pärast mitmeid aastaid AVP-sse kuulumist keeldus meie 2019. aastal võimule tulnud valitsus kinnitatud tegevuskava täitmast, mistõttu pidime partnerlusest lahkuma. See on olnud kodanikuühiskonna jaoks valulik teekond,” tõdes ta.
Filipiinide väljaande Rappleri tegevjuht, ajakirjanik ja Nobeli rahupreemia laureaat Maria Ressa rääkis, kuidas demokraatia muutumine on ajakirjanduse rolli muutnud ning teinud valitsuste vastutusele võtmise keerulisemaks.
“Praeguseks tähendab töö ajakirjanikuna igapäevast ahistamist, ähvardamist ning vangistuse ohtu,” märkis Ressa. Ta tõi näiteks, et 2019. aastal esitati talle kolme kuu jooksul kaheksa vahistamismäärust. “Ainsaks põhjuseks oli minu töö ajakirjanikuna.”
Lisaks tõi nobelist välja tehnoloogia vastuolulisuse: ühelt poolt aitab see küll kodanikke võimestada, teisalt aga kasutatakse tehnoloogiat desinformatsiooni levitamiseks ja “jälgimiskapitalismiks” ehk sotsiaalmeedia kasutajatega manipuleeritakse raha teenimise eesmärgil.
Ressa hinnangul on lahenduseks inimeste isikuandmete kasutamise lõpetamine ärilistel eesmärkidel ning tehnoloogiasse kodeeritud eelarvamuste kontrollimine. Ta lisas, et vaba ajakirjandus on vastumürk türanniale.
Vastukaaluks rääkis ühes järgmises sessioonis tehnoloogia positiivsest mõjust demokraatiale USA tippametnik, USAID juht Samantha Power. Ta tõi esile, et Eesti on inspireerinud kogu maailma oma e-valitsemise lahendustega. See on oluline teenäitaja ka Ukraina jaoks.
“2020. aastal loodud Ukraina riiklik platvorm Diia on andnud kodanikele võimaluse suhelda oma valitsusega digitaalselt. Läbi selle saab luua näiteks uue ettevõtte, aga ka teavitada valitsust sõjakuritegudest. See platvorm on aidanud riigi toimimist muuta läbipaistvamaks ning ennetada korruptsiooni," märkis Power.
Ühtlasi andis Samantha Power oma sõnavõtus teada, et USAID ja Ukraina alustavad koostööd Eestiga, et aidata Diia mudelit ja sarnast avalikku digi-infrastukruuri kasutusele võtta ka Colombias, Kosovos ja Sambias.
Tippkohtumise viimases paneeldiskussioonis osalesid lisaks Samantha Powerile ka Eesti peaminister Kaja Kallas, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise parnerluse volinik Jutta Urpilainen ja nobelist Maria Ressa.
“Kui kodaniku demokraatia nimel pingutavad, peab neil olema kindlus, et nad suudavad midagi muuta. Meie, see tähendab demokraatlik maailm, kulutame sageli liiga palju aega probleemidele ja jätame kasutamata võimaluse olla toetavad seal, kus see võiks päriselt muutuse kaasa tuua. Olles nende riikide kõrval, kes on valmis reforme ellu viima, loome usaldust – see on miski, mis on tänapäeva maailmas kaduv nähtus,” sõnas ta.
Kaks päeva väldanud Avatud valitsemise partnerluse (AVP) tippkohtumine tõi Telliskivi Loomelinnakusse kokku enam kui 2000 riigi- ja valitsusjuhti, kodanikuühenduste esindajat ja poliitikakujundajat ligi 130 erinevast riigist.
Möödunud aasta lõpus valiti Eesti AVP juhtivaks eesistujaks koos vabaühenduste poolt valitud kaaseesistujaga Anabel Cruziga, kes on Uruguay Kommunikatsiooni- ja Arenguinstituudi asutaja ja direktor. Tippkohtumine oli ühtlasi Eesti kaaseesistumise tipphetk. AVP eesistumise võtavad oktoobris üle Keenia valitsus ja vabaühenduse Accountability Lab kaasjuht Blair Glencorse.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Vene ärimees mõisteti USA-s vangi siseringitehingute petuskeemi eest (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
BOSTON, 7. september, AFP-AP-BNS – Kremli-sidemetega rikas Vene ärimees Vladislav Kljušin mõisteti neljapäeval Ühendriikides üheksaks aastaks vangi rolli eest ligi 100 miljoni dollarini ulatunud aktsiaturgude siseringitehingute petuskeemis, milles kasutati arvutisüsteemidesse häkkimisega saadud salastatud infot.
Võimude sõnul teenis Kljušin selle skeemiga isiklikult üle 33 miljoni dollari.
Praegu 42-aastane Kljušin on olnud Ühendriikides vahi all alates 2021. aastast, kui Šveits andis ta Ühendriikidele välja.
Pärast karistuse kandmist saadetakse ta ilmselt Venemaale.
Prokurörid taotlesid Kljušinile 14-aastast vangistust, öeldes, et karm karistus saadaks selge sõnumi välismaistele küberkurjategijatele.
Klušinile, kellel olid Kremlis väidetavalt tihedad kontaktid, kuulus Moskva infotehnoloogiafirma nimega M-13. Firma aitas partneritel ja klientidel sisse murda kahe USA ettevõtte arvutitesse, mida börsil noteeritud ettevõtted kasutavad ametlike finantsaruannete esitamiseks.
Justiitsministeeriumi andmetel said nad aastatel 2018–2020 sadadelt ettevõtetelt kätte avaldusi tulude ja muu informatsiooni kohta, mis võimaldas neil aktsiatega kaubelda enne teabe avalikuks tulekut.
Kljušinit on mainitud muu hulgas isikuna, keda Washington võib kasutada Moskvaga vahetuseks Venemaal vangistatud ameeriklaste vabastamiseks. Näiteks kannab endine USA merejalaväelane ja arvutiturbespetsialist Paul Whelan Venemaal 16-aastast vangistust väidetava luuretegevuse eest.
AFP - AP – Baltic News Service


Uus kleebis turismirmade ustel teatab: siin makstakse makse ausaltEile pärastlõunal kleepisid aktsiooni «Maksud makstud» eestvedajad Pärnu turismiettevõtete ustele kleebised. Kampaania tõukub kurvast faktist, et turismisektoris pole maksudega skeemitamine midagi tavatut.
Tervise spaa ja Tervise Paradiisi juht Jaan Ratnik rääkis, et paraku on turismisektoris selliseid ettevõtjaid, kes kõigi reeglite järgi ei mängi, väga palju. See teeb aga ausate ettevõtete elu järjest keerulisemaks. «Mida kõrgemale tõuseb palgatase, seda suuremat kasu saavad need, kes maksudest kõrvale hoiavad,» ütles ta.
Rannahotelli tegevjuht Oliver Paasik lisas, et tegu on Eestis unikaalse algatusega, mis on mõeldud, suunamaks kasutama teenuseid, mis on ausas konkurentsis. Paasiku sõnutsi on see külastajatelegi väga oluline. «Kui muidu oleme pidanud seda kinnitama, siis nüüd saame seda näidata vastava märgiga,» lausus ta.
Estonia spaa tegevjuht Andrus Aljas ütles, et kleebis annab sõnumi ka töötajatele: tegu on ausa tööandjaga. Ta avaldas lootust, et see muutub teenistuskoha valimisel järjest tähtsamaks.
Märgise peamine siht ongi
Kogu ettevõtte käive on deklareeritud ja käibemaks on tasutud kehtiva seadusandluse alusel.

Kõigi ettevõttes tööd tegevate inimestega on sõlmitud töölepingud, mis kehtiva korra järgi on registreeritud töötajate registris.

Ettevõtte töötajate palk vastab kõigil ametikohtadel tööjõuturu keskmisele tasemele ja töötasude pealt on korrektselt arvestatud ja tasutud kõik riiklikud maksud.

suurendada külastajate ja töövõtjate usaldust Pärnumaa turismiteenuste pakkujate vastu. Sellega kinnitavad ettevõtjad, et nende firma on aus maksumaksja ja kõik Eestis kehtestatud maksud on tasutud. Samuti aidatakse seeläbi riigil maksuraha koguda.
Praeguseks on aktsiooniga ühinenud kümmekond Pärnumaa turismiettevõtet. Liituma on oodatud kõik ülejäänudki ausad firmad.

MÄRGISEGA LIITUNUD KINNITAVAD
Andmed: maksud.ee
Urmas Luik • Estonia spaa tegevjuht Andrus Aljas ütles, et see märgis annab töötajatele sõnumi: tegemist on ausa tööandjaga.

Karl Hütt


Peaministri büroo keeldus Postimehele jagamast Kallase tuludeklaratsioone, laenulepingut ja maksekinnitusiKuigi peaminister Kaja Kallas (RE) andis riigikogu erikomisjoni liikmetele üle enda ja Novaria Consulti vahelise laenulepingu ning lepingu kaks lisa, ei soostunud peaministri büroo neid Postimehele jagama.Lisaks keeldus peaministri büroo avaldamast viimase viie aasta tuludeklaratsioone ning maksekinnitusi, mis puudutasid laenu väljastamist ja selle tagasi maksmist.Arvestades peaministri vastuolulisi selgitusi idavedude skandaali jooksul, on nii peaministri sissetulekute kui ka laenu puudutavate väidete faktilise kontrollimise vastu ülekaalukas avalik huvi.Pärast terve nädala pikkust meediapäringu ignoreerimist vastati peaministri büroost lakooniliselt, et kõik Kallast puudutav avalik info asub majanduslike huvide deklaratsioonis.Kui Kallas teatas laenulepingu üleandmisest erikomisjonile, kirjutas ta sotsiaalmeedias, et on alati olnud oma sissetulekute suhtes täiesti aus ja läbipaistev ning oma majanduslikud huvid korrektselt deklareerinud. «Deklaratsioonid on olnud kõigile näha, sest mul ei ole midagi varjata. Nõiajaht on ületanud taluvuse piiri,» lisas Kallas.Üle-eelmisel nädalal lahvatas skandaal, kui tuli avalikuks, et Kallase abikaasale Arvo Hallikule osaliselt kuuluv logistikaettevõte Stark Logistics on tarninud Venemaale kaupa.Kallas on majanduslike huvide deklaratsioone täitnud alates 2011. aastast, ent paraku on Eesti maksu- ja tolliameti lehel leitavad ainult viimase kolme aasta omad. Tegemist ei ole erandiga, vaid kehtiva korraga, et vanemad majanduslike huvide deklaratsioonid ei ole avalikud.Majanduslike huvide deklaratsioonide esitamise nõue kehtib justiitsministeeriumi andmeil Eestis peaaegu 6000 ametikohale. Huvide deklaratsiooni peavad korruptsioonivastase seaduse järgi esitama vabariigi president, riigikogu liige, vabariigi valitsuse liige, kohtunik, riigikontrolör, õiguskantsler, Eesti Panga juhtorgani liige, vabariigi presidendi kantselei direktor, riigikogu kantselei direktor, riigikantselei direktor, valitsusasutuse juht, ministeeriumi kantsler ja asekantslerid ning peaministri ja ministrite poliitilised nõunikud.MARGUS HANNO MURAKAS


Võim on kahepalgelise eliidi käesÜHISKOND JA INIMENESuur osa seadusi tuleb riigikogul vastu võtta Brüsseli käsulaudade järgi, lisaks keeratakse eelnõudele koridorides salaja vinti peale. Riigi rahakotist ei suuda Toompea juba mõnda aega enam aru saada. Kodanikkonna seisukohalt on selline asjade seis masendav.Mis puutub ELi seaduseelnõude menetlemisse, aga ka kurikuulsasse tegevuspõhisesse eelarvesse, siis karm tõsiasi on see, et valitsusel ei ole sisulist motivatsiooni millegi muutmiseks. Olgem ausad, slikerdamine euroseadustega ja läbipaistmatu riigieelarve annab rohkem võimu, sest võimaldab mõningaid väikeseid ebapopulaarseid muudatusi märkamatult seadusse sisse saada ja varjata kulusid, mis võiks tekitada tülikaid küsimusi.Tuima pannakse vaatamata ekspertide soovitustele. Näiteks 2018. aastal, kui uuriti ELi asjade menetlemist riigikogus, tegi raport ettepaneku tuua tähtsamate ELi seaduseelnõude arutelud riigikogu suurde saali ja muuta olulised ELi asjade komisjoni (ELAK) istungid avalikuks. Kuigi ELAKi liikmetele ettepanekud meeldisid, sinnapaika see asi jäigi.Ka eksperdid Aaro Mõttus ja Külli Kapper ei paku tänastes Fookuse lugudes välja ideed tõsta kogu ELAKi päevakord riigikogu suurde saali, nagu Igor Taro (E200) nende ettepanekut tõlgendab. Nad räägivad neljast ülemkogust ja kahest või kolmest täiendavast aruteluteemast eriti oluliste küsimuste puhul.Taro aga leiab, et ELi asjade menetlemine käib nagu kellavärk, ja toob ridamisi põhjusi, miks ei ole vaja midagi muuta. Ja seda räägib erakonna liige, mis valimiskampaanias lubas, et teeb kõik paremaks, kui võimule saab. Praegu pole aga suuremat süsteemiga mugandujat kui E200.Tegevuspõhist riigieelarvet on kritiseerinud niihästi riigikontroll, õiguskantsler kui ka poliitikud ise. Kõigi nende seisukoht on sarnane: riigieelarve peab olema rahvasaadikutele läbipaistev ning kõige parem viis selle tagamiseks on tagasi minna kulupõhise esituse juurde. Ka sellega ei ole kuhugi jõutud - hiljuti ütles rahandusminister Mart Võrklaev (RE), et süsteemi muutmine on keerukas, sest tehtud on juba mitmeid IT-arendusi, ja pealegi on eelarve põhimõtete muutmine kõik üks asendustegevus.Mõte riigikogust kui järelevalveorganist on ilus, kuid praeguse poliitilise kultuuri juures utoopiline. Võtame kas või riigieelarve küsimuse - parlament peaks saama selge ja detailse ülevaate rahaasjadest, aga valitsus lihtsalt ei suvatse riigieelarve baasseadust muuta.Või siis Kaja Kallase asja uurimineriigikogul ei teki järelevalveks enne mingit tõsist hooba, kui ei moodustata uurimiskomisjoni. Selleks aga on vaja riigikogu enamuse hääli. Viimati juhtus see Tallinna Sadama korruptsioonijuhtumi puhul, kui Reformierakonna, SDE ja Isamaa koalitsioonist kuus sotsi ja kaks isamaalast liitusid opositsiooni algatusega.On aga peaaegu võimatu, et koalitsioonis leiduks kümmekond saadikut, kes oleks valmis liituma opositsiooni eelnõuga uurimiskomisjoni moodustamiseks. Sisuliselt on koalitsioon ringkaitses iseennast puudutavate juhtumite üle järelevalve teostamiseks. Mis tähendab, et riigikogul ei ole ka lootust olla järelevalveorgan.Kui lisada sellele veel igasuguse sisulise dialoogi puudumine koalitsiooni ja opositsiooni vahel, mille koalitsioon on lahendanud seaduseelnõude sidumisega kobarateks ja nende vastuvõtmise usaldushääletusega, siis ei ole riigikogu sisulisest otsustusõigusest midagi alles jäänud. Kogu võimutäius on läinud kahepalgelise poliittehnoloogilise eliidi kätte.MARTIN EHALA, toimetaja


„Abiellun sõbrannaga!“ Tudengineiu plaanib 440eurose toetuse nimel fiktiivabielu„Abiellun sõbrannaga, pärast ülikooli lõppu saab ametlikult lahku minna ja asi läbi,“ sepitseb tudengineiu salaplaani, kuidas vajaduspõhist õppetoetust välja petta. Kui seni said samamoodi slikerdavad tudengid fiktiivselt abielluda vaid vastassoost sõbraga, siis uuest aastast valik laieneb: paari saab ju minna ka samast soost sõbraga.21aastane tudengineiu Maria (nimi muudetud) tunnistab, et tema 75eurose õppetoetusega on keeruline ots otsaga toime tulla. Nõnda kaalubki Tartu ülikoolis õppiv neiu fiktiivabielu sõlmimist. Nii ei kuuluks ta enam seaduse silmis vanemate pere juurde, vaid moodustaks koos abikaasaga omaette leibkonna. Seega saaks Maria taotleda vajaduspõhist õppetoetust.Sellest sügisest selle maksimummäär lausa kahekordistus: kui sissetulek on päris väike, võib seda saada kuni 440 eurot igas kuus. Seega kahe kaasa peale kokku suisa 880 eurot. Varasem paarisajaeurone toetus polnud Maria jaoks nii suur motivatsioon, et fiktiivabielu sõlmides seadust rikkuda. Nüüd aga terendavad silme ees märksa suuremad rahanumbrid.Uuest aastast kehtima hakkav samasooliste abielu seadus võimaldab fiktiivabieludega veelgi lihtsamalt skeemitada. „Abiellun sõbrannaga. Pärast ülikooli lõppu saab ametlikult lahku minna ja asi läbi,“ selgitab Maria oma plaani. Tema sõbrannal on seejuures olemas ka noormees, kes pooldab kahe käega oma kallima pulmaideed.Küll aga hoiatavad Maria vanemad, et selline käik võib hiljem tema karjääri negatiivselt mõjutada. „Kui poliitikasse ei lähe, siis on suva,“ leiab ta.Tudengite seas on ca 4% abielupaare. Kas riik saaks kuidagi kindlaks teha, kes neist on abiellunud suurest armastusest ja kes hoopis rahaarmastusest? „Haridusministeerium ei uuri ega kogu andmeid, mis motiiviga üliõpilased abielu sõlmivad,“ ütleb kõrghariduse valdkonna juht Kristi Raudmäe. Tema sõnul oleks keeruline tuvastada, kas abielus olijate vahel on romantilised tunded.Samas hoiatab ta, et igal juhul kaasnevad abielu sõlmimise ja lahutamisega seotud kulud. „Juhime üliõpilaste tähelepanu ka sellele, et abielu - ka fiktiivse - sõlmimisega kaasnevad mitmesugused õiguslikud aspektid ja tagajärjed, näiteks seoses varasuhete, pärimise, põlvnemise ja ülalpidamisega,“ märgib ta.Kui aga tuleks tõepoolest ilmsiks, et abielu on fiktiivne, siis uurib asja politsei.Kollaaž (Lev Dolgachov   DDP   Vida Press, Maurizio Milanesio   PantherMedia   Scanpix) SALASEPITSUS: Tudengineiu plaanib õppimise rahastamiseks sõbrannaga fiktiivselt abielluda.VALERIA FILIPPOVA


Kõik on uus septembrikuus?Esmaspäeval tuleb kokku riigikogu XV koosseisu teine istungijärk. 12nädalane suvepuhkus on läbi saamas ja loodetavasti on kõigil rahvaasemikel selle üürikese aja jooksul olnud võimalus atra seada. Lapsed on teadagi virgemad, sest nende kooliaasta algas juba sel nädalal. Ka kõige laisematel mudilastel on praeguseks hetkeks juba esimesed tähed selged. Aga see pole veel kõik!Pühapäeval toimub Paides Keskerakonna kongress, kus valitakse uus esimees. Kas uueks juhiks saab Tallinna linnapea ja Keskerakonnale riigikogu valimistel suurima häältesaagi (14 597) toonud Mihhail Kõlvart või hoopis Tanel Kiik, kes sai 2070 häält (temale jäi EKREIKE koalitsiooniläbirääkimiste aegu külge uue kolmikliidu arhitekti kuvand, kuid laiem avalikkus tunneb teda endise sotsiaalministrina)? Aga mis me ikka ennustame, pühapäeva õhtuks on tulemused teada.Naiivne oleks uskuda, et kui riigikogu enne jaanipäeva puhkusele läks, magasid saadikud ennast unetutest ööistungitest korralikult välja, unustasid kõik tülid ja lähevad sügisesele istungijärgule puhta lehena. Vimm oli juba ammu plahvatanud ja sugugi mitte salaja.Midagi ei ole muutunudKoalitsioon suutis küll kevadeks planeeritud eelnõud - neist kaheksa (sh abieluvõrdsus, peretoetuse vähendamine ja maksude tõus) - usaldushääletusega seotuna vastu võtta, aga tuli tuha all hõõgus edasi. Eriti pärast seda, kui president Alar Karis hoiatas peaminister Kaja Kallast usaldushääletuse kuritarvitamise eest. „Seda ei kavatse ma sallida,“ teatas president. Sel ajal presidendi kõrval seisnud peaminister aga punastas. Kas mitte siis ei läinudki presidendi ja valitsuse suusad risti?Reformierakond ilmselt lootis, et Karise puhul on tegemist mugavuspresidendiga, kes istub roosiaias, vaatab üle sõudvaid pilvi ega kobise. Aga võta näpust! Valitsust ja peaministrit jõudis riigipea suve jooksul kritiseerida veel kaks korda. Kui Alar Karisel pruukis Maalehe intervjuus mainida, et automaksu puhul ei saa koostajad ise ka aru, miks seda vaja on, meenus Reformierakonna tegelastele ja kõrgetele riigiametnikele mitme kuu vanune lugu, kuidas presidendi nõunik olla omavahelistes vestlustes sidunud seaduste väljakuulutamise kantseleile lisaraha eraldamisega.Aga see polnud veel kõik! Sel nädalal avaldas president arvamust, et peaminister Kaja Kallas oleks pidanud idavedude skandaali ilmsiks tulles tagasi astuma. Kui uskuda avalikku arvamust, siis ilmselt meeldiks see kahele kolmandikule inimestest. Reformierakond oli seevastu marus.Jürgen Ligi oli seekord isegi üks tagasihoidlikumaid väitlejaid, kui märkis, et president peab sekkuma päevapoliitikasse, kui eesmärgiks on näiteks lepitamine, tasakaalustamine ja innustamine. „Mitte õli tulle valamine ja teemad, mil pole põhiseaduslikku kaalu,“ arvas ta ja lisas, et kohased pole avaldused, mis konflikti päevapoliitikas ainult süvendavad. (Delfi, 05.09.2023).Huvitav, kuidas president saanuks Kaja Kallast ja Reformierakonda idavedude skandaali puhul „lepitada, tasakaalustada ja innustada“?Kui poleks saanud, tulnuks järelikult istuda vait nagu kult rukkis, kui Ligi loogikat edasi arendada. Oravate arvates on Kaja Kallasel niigi raske, oli nüüd riigipeal vaja seda vähetähtsat seika peaministrile nina peale visata. Niigi on opositsioon, ajakirjandus ja avalik arvamus tema vastu...Pada sõimab kateltEsmaspäeval toimus riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istung, kuhu peaminister oli kutsutud selgitusi andma. Ja Kaja Kallas oli kohal. Teisipäeval oli sel hooajal esimest korda ETV eetris erakondade esimeeste teledebatt, kus Kaja Kallas ei osalenud. Mis sest, et 90 protsenti saatest oli pühendatud idavedude skandaalile. Põhjus? Peaminister osales samal ajal Tallinnas toimunud digitippkohtumisel ja saatis end asendama erakonna aseesimehe Jürgen Ligi. Võib-olla oli see isegi hea, sest kõik poliitikahuvilised said Kaja Kallast kuulata päev varem toimunud erikomisjoni istungil. Vaevalt et ta päev hiljem midagi uut lisanuks.Kõigepealt erikomisjoni istungist. Tunnistan ausalt, et ma pole ammu midagi nii piinlikku näinud. Nojaa, kuna komisjoni esimeheks on Mart Helme, võis ju arvata, et ega sealt head nahka pole oodata. Nii läkski. Komisjoni liikmed ei osanud küsimusi esitada või tahtsid Valdo Randpere kombel istungi tööd takistada, kes kaitses Kaja Kallast ja ründas Mart Helmet tema punamineviku pärast. Jättes samas mainimata, et enne Rootsi põgenemist töötas Randpere aastatel 1983-1984 ELKNÜ keskkomitee propaganda- ja kultuuriosakonna instruktorina. Teadmiseks noorematele lugejatele: ELKNÜ on lühend, mida kasutati Eestimaa leninliku kommunistliku noosooühingu kohta.Mida tegi aga Kaja Kallas? Tuli kohtumisele ette valmistamata ja laenulepingute asemel olid tal kaasas hoopis Mart Helme varasemad tsitaadid. Samas teadis ta ju väga hästi, miks ta komisjoni ette on kutsutud. Või ei teadnud? Kohati jäi tõesti mulje, et peaminister ei saa siiamaani aru, millise supi on ta abikaasa kokku keeranud.Parim kaitse on teadagi rünnak, aga kas valija andis talle pool aastat tagasi hääle, et ta nüüd teataks: „Tahan, et mulle oleks samad ootused kui Martin Helmele“ (ERR, 31.08.2023)?Mäekõrgune valimisvõit võib teha inimese upsakaks, kuid Kaja Kallas lubas ju olla oma võidus alandlik, mis andis toona lootust. Nüüd aga ei suutnud ta vastata isegi küsimusele, millal üks või teine leping sõlmiti, kammis istungi ajal telefoni. See ei olnud ju lugupidamatus mitte üksnes opositsiooni esindajate, vaid ka kõigi inimeste suhtes, kes juhtusid seda ülekannet vaatama.Teisipäeval eetris olnud „Esimene stuudio“, kus Kaja Kallast asendas Jürgen Ligi, oli väljapeetum, kuigi kasutas sama taktikat nagu Randpere. See meenutas Jüri Ratasele Keskerakonna lepingut Ühtse Venemaaga, mis kehtis aastatel 2004-2022. Kui ma Ligi jutust õigesti aru sain, oli see hoopis hullem kokkulepe kui peaministri sõlmitud laenuleping oma abikaasaga. Oh jah.Kokkuvõtteks. Kõik märgid näitavad, et see sügis tuleb meie poliitilise ilma mõttes hoopis tormisem kui varasematel aastatel. Kõige vähem on oodata töörahu parlamendis. Opositsioon nõuab häälekalt Kaja Kallase tagasiastumist ja seda trummi taovad nad lõpuni. Millal peaminister selle sammuni jõuab? Meenutuseks niipalju, et 11 aastat tagasi algas Reformierakonna kilekotiskandaal 22. mail ja justiitsminister Kristen Michal astus tagasi 6. detsembril 2012."See ei olnud Kaja Kallase lugupidamatus mitte üksnes opositsiooni esindajate, vaid ka kõigi inimeste suhtes, kes juhtusid seda erikomisjoni ülekannet vaatama."MART SOIDRO, Literaat


Globaalne briifing: selle nädala suured teemad, mida pead teadmaSõda Ukrainas kogub taaskord tuure. Lisaks: Hiinal on kasv kinni, Euroopa Komisjon pitsitab tehnikahiide ja Põhja-Korea diktaator läheb Venemaale.
See siin on Äripäeva uus igareedene briifing, mille eesmärk on anda ülevaade nädala kõige olulisematest välisteemadest. Suurema tähelepanu all on sealjuures kolm lugu, mille mõju ulatub märksa kaugemale kui lõppev nädal.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi vahetas välja kaitseministri. Juba enne täiemahulist sissetungi kaitseministri ametit pidanud Oleksi Reznikovi asemel haaras portfelli senine riigivara agentuuri juht Rustjem Umerjov. Reznikovi lahkumise üle spekuleeriti juba pikalt, sest kaitseministeerium on olnud seotud mitme korruptsioonijuhtumiga.
Vene rakett tappis 17 ukrainlast. Donetski oblastis asuvas Kostjantõnivka linnas kärgatas sel nädalal äge plahvatus, kui Vene väed ründasid linna keskturgu raketiga. Surma sai vähemalt 17 inimest. Tegu on viimaste kuude suurima tsiviilohvritega rünnakuga.
Droonitükid Rumeenias. Allatulistatud Vene drooni tükid kukkusid Rumeeniasse, kinnitas sealne kaitseministeerium. Venemaa on rünnanud Doonau jõe äärseid Ukraina sadamaid, kuid seal kandis on just jõgi kahe riigi piiriks. Rumeenia presidendi Klaus Iohannise sõnul on see Rumeenia suveräänsuse ja territoriaalse puutumatuse tõsine rikkumine.
USA välisminister Antony Blinken viibis üllatusvisiidil Kiievis. Ameeriklaste esidiplomaat kinnitas Ühendriikide pikaajalist toetust Ukrainale ja teatas järjekordsest miljardi dollari suurusest abipaketist. Alates möödunud aasta veebruarist on toetanud USA Ukrainat ainuüksi militaarselt enam kui 40 miljardi dollari ulatuses.
Erdoğan reisis Venemaale. Türgi riigipea Recep Tayyip Erdoğan oli esmaspäeval Sotšis, et kohtuda Vene ametivenna Vladimir Putiniga. Kohtumise eesmärk oli leida lahendus Musta mere viljaleppe taastamiseks, kuid läbimurret ei saabunud. Erdoğan ütles pärast kohtumist, et ukrainlased peavad läbirääkimistel järel andma. Ukraina välisminister Dmõtro Kuleba nimetas nõudmisi väljapressimiseks.
Mägi-Karabahh humanitaarkatastroofi lävel. Sõda Armeenia ja Aserbaidžaani vahel on jätnud vaidlusaluse Mägi-Karabahhi elanikud raskesse olukorda. Aseri väed on juba rohkem kui poolaasta jooksul karmistanud blokaadi, mille tõttu on armeenlastega asustatud aladel puudus isegi leivast. Piirkonna nimel pidasid armeenlased-aserid sõda pärast Nõukogude Liidu lagunemist ja uuesti 2020. aastal. Vahepeal nafta ja gaasiga rikkaks saanud Aserid plaanivad piirkonda lõplikult enda valdusse saada.
Mida toob tulevik?
Põhja-Korea diktaator sõidab Venemaale. Kim Jong-un plaanib kohtuda Putiniga, ütlevad ameeriklased. Tõenäoliselt juba sel kuul külastab ta oma soomustatud rongiga Vladivostoki, et arutada Putiniga relvadiile. Putin tahab põhjakorealastelt mürske ja rakette, Kim aga venelastelt tehnoloogiat satelliitide ja allveelaevade tarbeks. Augustis tegi Venemaal visiidiks eeltööd 20 Põhja-Korea ametnikku.
Austraalia LNG-mured ei näita vaibumise märke. Ameerika energiaettevõttele Chevron kuuluva LNG-tööstuse palgatöötajad alustavad kõigi eelduste kohaselt täna osalist streiki. Täiemahuliseks muutub see nädala pärast. Kuigi kaks tööstust, kus streigitakse, toodavad kokku pea seitse protsenti maailma LNGst, ütleb Chevron, et suudab ka väheste töötajatega säilitada tootmist veel mitu kuud. Gaasiturud on selle perspektiivi üle aga närvilised.
Lääs otsib Lõunaga suhet. Sel nädalavahetusel toimub Indias G20 tööstusriikide tippkohtumine, kuid seda ilma Hiina riigipea Xi Jinpingita. Osa vaatlejaid arvab, et Euroopa Liit plaanib seda ära kasutades läheneda nn globaalse lõuna riikidele, kes on langenud viimaste kümnenditega Hiina mõjusfääri. Euroopa ja Aafrika suhteid on pingestanud viimaste aastate sõjaväelised riigipöörded Prantsusmaa endistes asumaades, mida on toetanud Wagneri sõdurite kaudu Kreml. Sõjas Ukrainaga kipuvad aafriklased olema Venemaa poolel või neutraalsed.


Tallinna sadama kohtuasi: Ain Kaljuranna kaitsja taotleb riigikohtus protsessi lõpetamistTallinna Sadama kohtuasjas altkäemaksu võtmises süüdistatava Ain Kaljuranna kaitsja taotleb riigikohtus kriminaalmenetluse lõpetamist aegumise või mõistliku menetlusaja möödumise tõttu.
Tallinna Sadama kohtuasi on kestnud aastaid. Kogu kriminaalasi sai alguse 2015. aasta suve lõpul, mil kaitsepolitsei vahistas süüdistatavad Allan Kiili ja Ain Kaljuranna. Süüdistuse järgi võtsid nad Tallinna Sadama juhatuse liikmetena kümne aasta jooksul suures ulatuses altkäemaksu.
Süüdistuse kohaselt moodustas altkäemaksust suurima osa, ligikaudu kolm miljonit eurot Kiilile Türgi ja Poola laevatehaste esindajate lubatud altkäemaks selle eest, et nad saaksid AS-i Tallinna Sadam tütarettevõtte TS Laevadega sõlmida praamide müügilepingud, on kirjutanud ERR.
Nüüdseks on riigikohtusse jõudnud Ain Kaljurand kaitsja vandeadvokaat Paul Kerese määruskaebus Tallinna ringkonnakohtu määrusele, milles taotleti kriminaalmenetluse lõpetamist aegumise või mõistliku menetlusaja möödumise tõttu.
Tallinna ringkonnakohtu juuli kohtumäärusest selgub, et kohtunikud Elina Elkind, Orvi Koik ja Sten Lind kutsuvad prokuratuuri tungivalt mõtlema, kas Tallinna Sadama kohtuprotsessi on mõtet jätkata, on kirjutanud Eesti Ekspress. Ringkonnakohtu seisukoht on soovituslik. Riigikohus pole määruskaebuse osas veel otsust langetanud.


Terminal protestib hinnalangusega konkurendi võimaliku petuskeemi vastuTerminal langetab 8. septembril terveks päevaks bensiinide hinda 20 sendi ning diislikütuse hinda 8 sendi võrra. Hinnad on all kella kuuest hommikul südaööni. Kampaaniaga annab Terminal signaali mootorikütuste jaeturule, mis on muutunud enneolematult passiivseks seoses kütuseturul toimuva ajalooliselt suurima pettusega.
Terminal vihjab hinnalangusega Olerexi võimalikule petuskeemile biokohustuste täitmisel.
Foto: Terminal
Terminal ütleb pressiteates, et "ühe turuosalise" poolt toimepandav biokohustuse pettus hulgiturul survestab konkurente seal müüma alla oma hinna, et säilitada müügimahud ning püsida konkurentsis. Selle tulemusel ei suuda ausad turuosalised aga jaehinna langetamisel olla agressiivsed.


Kütusefirma langetas hinda: kutuseturul on ajaloo suurim pettusTerminal langetab  8. septembril oma teenindus- ja automaatjaamades terveks päevaks bensiinide hinda 20 sendi võrra ning diislikütuse hinda 8 sendi võrra. Hinnad on all kella kuuest hommikul südaööni. Kampaaniaga annab Terminal tormihoiatuse mootorikütuste jaeturule, mis on muutunud enneolematult passiivseks seoses kütuseturul toimuva ajalooliselt suurima pettusega, teatas ettevõte.Ühe turuosalise poolt toimepandav biokohustuse pettus hulgiturul survestab konkurente seal müüma alla oma hinna, et säilitada müügimahud ning püsida konkurentsis. Selle tulemusel ei suuda ausad turuosalised aga jaehinna langetamisel olla agressiivsed, teatas Terminal
«Kui hulgiturult kaoks pettusega võidetud hinnaeelis ja aus konkurents taastuks, saaksime koheselt langetada postihinda vähemalt 5 senti. Kütuseturu müügimahtude juures tähendaks see, et Eesti tarbijad hoiaks kokku vähemalt 5 miljonit eurot kuus, aastas teeb see juba pea 60 miljonit eurot, mis jääb inimestele täiendavalt rahakotti» ütleb Terminali juhatuse liige Raido Raudsepp.
Teminal on aktiivselt seisnud Eesti kütuseturul ausa konkurentsi eest ning on kindlal seisukohal, et ühe turuosalise biokohustusest kõrvale hiilimine ja sellega kaasnev läbi aegade suurim pettus Eesti kütuseturul kahjustab kogu riigi kütuseturu mainet ning jätkusuutlikku tegutsemisviisi, kinnitab ettevõte.
Ametkondadelt oodatakse olukorra kiiret lahendamist, mille tulemusel ei oleks seaduserikkumine ja selle äritegevusse sisse kirjutamine Eesti kütuseturul võimalik ja kuritegu selle toimepanijale kasumlik.
Terminali tanklates maksab täna mootoribensiin 95 1,599 €/l, bensiin 98  1,649 €/l ning diislikütus on hinnaga 1,599 €/l. Erakliendile lisandub püsikliendi soodustus. Teised kütusemüüjad ei olnud hommikul kell 8.30 mootiruikütuste hinda muutnud.


Terminal langetab reedel kütusehinda kuni 20 sentiTALLINN, 8. september, BNS – Terminal langetab reedel, 8. septembril oma teenindus- ja automaatjaamades terveks päevaks bensiinide hinda 20 sendi võrra ning diislikütuse hinda 8 sendi võrra.
Hinnad on soodsamad kella kuuest hommikul südaööni. "Kampaaniaga annab Terminal tormihoiatuse mootorikütuste jaeturule, mis on muutunud enneolematult passiivseks seoses kütuseturul toimuva ajalooliselt suurima pettusega," teatas kütusemüüja.
"Kui hulgiturult kaoks pettusega võidetud hinnaeelis ja aus konkurents taastuks, saaksime koheselt langetada postihinda vähemalt 5 senti. Kütuseturu müügimahtude juures tähendaks see, et Eesti tarbijad hoiaks kokku vähemalt 5 miljonit eurot kuus, aastas teeb see juba pea 60 miljonit eurot, mis jääb inimestele täiendavalt rahakotti," ütles Terminali juhatuse liige Raido Raudsepp.
Ettevõte ootab sealjuures ametkondadelt olukorra kiiret lahendamist, mille tulemusel ei oleks seaduserikkumine ja selle äritegevusse sisse kirjutamine Eesti kütuseturul võimalik ja kuritegu selle toimepanijale kasumlik.
Keskkriminaalpolitsei (KKP) ja keskkonnaamet teatasid tänavu juunis, et uurivad alustatud kriminaalmenetluse käigus, kas AS Olerex on esitanud maksu- ja tolliametile teadlikult valeandmeid, eesmärgiga vabaneda vedelkütuse seadusest tulenevast biokütuse nõude täitmisest.
Vedelkütuse seaduse järgi on kütusemüüjal kohustus tagada, et aasta jooksul tarbijale müüdud fossiilsest kütusest vähemalt 7,5 protsenti on taastuvenergial põhinev kütus ehk biokütus. Keskkonnamet tuvastas eelmise aasta suvel, et Olerexil ei ole tõenäoliselt võimalik kalendriaasta jooksul seda nõuet edukalt täita. Keskkonnaamet teavitas ettevõtet sellest korduvalt. Sellele vaatamata oli 2022. aasta 20. detsembri seisuga Olerexil biokütuse nõude täitmise maht vaid ligi 1 protsent.
Tallinna toimetus, +372 56 505 306, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Ka Circle K langetab reedel kütusehinda kuni 20 sentiTALLINN, 8. september, BNS – Circle K langetab reedel oma teenindusjaamades üle Eesti bensiinikütuse hinda 20 sendi võrra ning diislikütuse hinda 8 sendi võrra.
Nii bensiini kui diislikütuse uus jaehind on 1,599 eurot liitri kohta, teatas kütusemüüja.
Ka Terminal langetab reedel oma teenindus- ja automaatjaamades terveks päevaks bensiinide hinda 20 sendi võrra ning diislikütuse hinda 8 sendi võrra. Terminal põhjendas kampaaniat ühe turuosalise poolt toimepandava biokohustuse pettusega Eesti hulgiturul.
Keskkriminaalpolitsei (KKP) ja keskkonnaamet teatasid tänavu juunis, et uurivad alustatud kriminaalmenetluse käigus, kas AS Olerex on esitanud maksu- ja tolliametile teadlikult valeandmeid, eesmärgiga vabaneda vedelkütuse seadusest tulenevast biokütuse nõude täitmisest.
Vedelkütuse seaduse järgi on kütusemüüjal kohustus tagada, et aasta jooksul tarbijale müüdud fossiilsest kütusest vähemalt 7,5 protsenti on taastuvenergial põhinev kütus ehk biokütus. Keskkonnamet tuvastas eelmise aasta suvel, et Olerexil ei ole tõenäoliselt võimalik kalendriaasta jooksul seda nõuet edukalt täita. Keskkonnaamet teavitas ettevõtet sellest korduvalt. Sellele vaatamata oli 2022. aasta 20. detsembri seisuga Olerexil biokütuse nõude täitmise maht vaid ligi 1 protsent.
Tallinna toimetus, +372 56 505 306, majandus@bns.ee
Baltic News Service


End Rootsi miljardäri väimeheks valetanud saarlane mõisteti vangiTALLINN, 8. september, BNS – End Rootsi miljardäri väimeheks valetanud ja seeläbi ligi 60 000 eurot välja petnud Saaremaa mees peab Harju maakohtu otsuse järgi reaalselt vangi minema, kirjutab Postimees.
Neljapäeva pärastlõunal seisis Harju maakohtu ees "Kuuuurija" saates esinenud 52-aastane Marek Stell. Kui saates andis mees lahkelt oma koduköögis intervjuu, siis kohtusaalis varjas Stell enda nägu, istudes seljaga nii enda esindaja, kannatanute kui ajakirjanike poole.
Kelmuses süüdistatud Stellile mõisteti kahe aasta, kolme kuu ja 27 päeva pikkune vangistus. Reaalselt tuleb sellest ära kanda aga kaks kuud. Kohus rahuldas ka kõikide kannatanude tsiviilhagid – kogusummas ligi 60 000 eurot.
"Tõendid kinnitavad, et ta esitles end kannatanutele Marek Lundbergina, kes oli väidetavalt Rootsi kuningriigi ettevõtja, Fredrik Lundbergi tütre Johanna elukaaslane ja laste isa," nentis kohtunik. Nimelt jättis Stell ettevõtjatele ja tuttavatele mulje kui edukast ärimehest, kellel on head sidemed erinevate ettevõtjate ja ka näiteks Rootsi pangaga. Hiljem tuli aga ilmsiks, et identiteet oli välja mõeldud, meiliaadressid ja sotsiaalmeediakontod võltsitud.
Fredrik Lundberg on muuhulgas üks Rootsi rikkamaid mehi, kes on pälvinud koha ka Forbesi nimekirjas – 5,3 miljardi dollariga.
Mesimagusa jutu ja kavalusega pettis ta aga alates 2018. aastast välja kuuelt kannatanult kokku ligi 60 000 eurot. Kohtunik märkis, et Stelli tegevus oli järjepidev ja ulatuslik.
Meest on kelmusese eest varemgi karistatud. 2017. aastal mõisteti talle Harju maakohtus kelmuse ja võltsimise eest nelja-aastane vangistus, mis asendati 1440 tunni üldkasuliku tööga.
"2017. aastal mõistetud karistus ei ole avaldanud mingisugust mõju," nentis kohtunik. "See annab kohtule alust arvata, et karistuse täies ulatuses tingimisi jätmine ei anna Marek Stellile piisavalt tugevat signaali kuritegevusest hoidumiseks," põhjendas kohtunik, lisades, et see annab ka avalikkusele signaali, et kelmused ei jää karistamata.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Monika Helme: julgeolekuasutused on Kaja Kallasest suurem probleemEesti Konservatiivse Rahvaerakonna saadik Monika Helme esines 7. septembril sotsiaalmeedias pikema pöördumisega, milles juhib tähelepanu Eesti julgeolekuasutuste tegevuse mitmetimõistetavusele.
Algab Helme tekst:
Kui siiani on arutatud teemal, et Kaja Kallas on seoses oma Venemaa suunalise pereäriga oht Eesti julgeolekule, siis tänaseks on selgunud, et tegelikkuses on meil hoopis suurem probleem.
Nimetatud probleem on meie julgeolekuasutused. Need asutused, mis peaksid hea seisma selle eest, et mitte ükski kõrgem riigiametnik ega riigi juhtfiguur ei kasutaks oma positsiooni kurjasti ja Eesti mainet kahjustavalt ära, olid – nagu selgub – kogu asjast [Kallase skandaalist] teadlikud. KAPO on seotud Kallase abikaasa ettevõttele sanktsioonialuste kaupade Venemaale transportimise erilubade väljastamisega!
KAPO on asutus, kes peab neid lubasid heaks kiitma või tagasi lükkama. Eeldaks siinkohal muidugi, et pigem mitte, sest kõik institutsioonid ning ettevõtted on saanud peale Ukraina sõja puhkemist väga selgelt suunise, mida oleme riigina sõnumitena selgelt edastanud ka välismaale, oma liitlastele, et agressorriigiga on igasugune äritegemine vale ja tuleb lõpetada. Eesti ja Kaja Kallas on olnud ühed teema eestkõnelejad.
Kui KAPO läbi oma erinevate kõneisikute väidab, et nende meelest on kõik korras, siis on meil palju suurem julgeolekuprobleem , kui ühe peaministrikese vereraha.
Nüüdseks teame, et KAPO on alla kirjutanud mitmele Kaja Kallase abikaasa osalusega ja finantsjuhitava firma Stark Logistic transpordi eriloale, mille alusel sai viia erinevaid kaupu, sealhulgas sanktsioonialuseid, Venemaale. Need kaubad jõudsid muuhulgas nii Venemaa kaitseministeeriumi haldusalasse kui ühe Putini lähikondlasest oligarhi käsutusse. Peaministri pere teenis sellelt kõigelt raha.
See, et KAPO pakub praegu Kaja Kallasele strateegilise kommunikatsiooni katust, on häbiväärne! Kui KAPO läbi oma erinevate kõneisikute väidab, et nende meelest on kõik korras, siis on meil palju suurem julgeolekuprobleem, kui ühe peaministrikese vereraha.
Kui julgeolekuasutused annavad nii tõsises asjas nii kergekäeliselt peaministrile selles väga põhimõttelises skandaalis indulgentsi ja välistavad sedasi edasise uurimise ning avaliku huvi, siis tekib ühiskonnas paratamatult väga tõsine küsimus: kas mitte kogu meie julgeolekuasutuste süsteem ei ole Venemaa poolt santažeeritav?
See on nii kõrgetasemeline korruptsioon, et ainuüksi sellepärast peaksid kõik meie liitlased häiret andma, peaksid hakkama küsima küsimusi väljastpoolt.
See, et mingid hussarikesed, tsahknakesed, läänemetsakesed ei taha võimust ilma jääda, see on julgeolekuasutuste skandaali kõrval kökimöki.
Kui asutused, mis peaksid seisma väärika ja rahvusvahelise moraalse majaka, Eesti huvide kaitsel, on langenud selleni, et kaitsevad Venemaalt vereraha teeninud peaministrit, on valinud selles räiges skandaalis poliitilise poole, peaasi et EKRE ei pääseks võimu ligi, siis on asjad ikka väga valesti. Väga halvasti.
Meil on käes tõsine julgeolekuprobleem, tõsine demokraatia probleem, tõsine probleem võimude lahususe osas.
See, et mingid hussarikesed, tsahknakesed, läänemetsakesed ei taha võimust ilma jääda, see on osutatud skandaali kõrval kökimöki.
Asjaolu, et meil teevad liberaalse sekti poolt korrumpeeritud ja allutatud julgeolekuasutused moraalselt hälbinud peaministrile katet, peaasi et EKRE ei tule, on häbiväärne. Piinlik. Ja ohtlik.
Kui oleme jõudnud olukorrani, et Venemaaga äri ajamine on rohkem õige, kui anda ühele rahva poolt demokraatlikult valitud erakonnale aus võimalus, kui Venemaa äri kaitstakse julgeolekuasutuste poolt rohkem, kui päris demokraatiat, siis …
Polegi rohkem midagi öelda.
Toimetas Karol Kallas


FOTOD | Terminali tänase sooduskampaaniaga tulid kaasa mitmed konkurendid, kuid mitte kõikTäna on bensiin Terminal Oili tanklates seoses protestiga Olerexi vastu oluliselt soodsam kui tavaliselt. Täna lõunaks oli Terminali tanklates tekkinud järjekord. Circle K, Alexela ja Olerex langetas täna samuti kütuste hindu. Neste aga aktsiooniga kaasa ei läinud.
Circle K teenindusjaamades üle Eesti kehtib täna mootorikütustele soodushind. Nii bensiini kui diislikütuse uus liitrihind on 1,599 eurot. Bensiini hinda langetati 20 senti liitri kohta, diislikütuse hinda 8 senti. Kütuste hindu langetas täna ka Olerex, kelle vastu on suunatud Terminali protest.
Alexela: klient läheb sinna, kus on soodne
„Saame Terminalist hästi aru ja kindlasti on ka meie huvi, et meie väga väikesel turul oleks konkurents aus ja läbipaistev,“ sõnas Alexela energiamüügi valdkonnajuht Tarmo Kärsna. Ta lisas, et turu väiksuse tõttu ei saa nad lubada kampaaniaga mitte kaasa tulemist, mistõttu langetavad samuti täna kütuste hindu.
„Klient läheb sinna, kus on soodne, see on paratamatu ja et klienti mitte kaotada või püsikliendile teise keti harjumust harjutada, tuleb see tänane kulu turunduseelarvesse kanda ja hinnaga kaasas olla,“ selgitas Kärna. Samas tõdes ta, et turuosaline korraldab kampaania, mille sõnum ei haaku probleemi sisuga. Seetõttu ei usu Kärsna, et tänane hinnalangetus aitab tuumprobleemi lahendamisele kaasa. Tarbija vaatest on tänane kütusehind aga võit.
Kütuseturul on jaeturg ja hulgiturg erinevad. Jaeturul on jätkuvalt terav konkurents, mida iseloomustavad turuosaliste iganädalased atraktiivsed pakkumised, märkis Kärsna.
Neste: hinnalangetus ei aita lahendada probleemi
„Mõistame Terminali vajadust tõmmata võimalikule kütuseturu pettusele tähelepanu ja toetame igal võimalikul moel uurimise kiiret arengut, kuid me ei näe täna, et kütusehindade langetamine kuidagi protsessi kiiremale arengule kaasa aitaks,“ sõnas Neste turundus- ja kommunikatsioonijuht Risto Sülluste.
Tema sõnul on võimaliku pettuse tõttu tekkinud turul ebavõrdne konkurents, kus ausal teel bionõudeid täites on marginaalid niigi tugeva surve all. „Tänase hinnalangetusega kaasaminek kahjumi arvelt oleks nagu tulekahju kustutamine tulega, see ainult süvendab probleemi, mitte ei aita seda lahendada.“
Terminal alandas kütuste hindu protestiks Olerexi vastu
Terminal teatas, et langetab täna kütuste hindu protestiks Olerexi vastu. Nimelt pole praeguseks teada, kas ja milline karistus ootab ees Olerexi, keda kahtlustatakse maksu- ja tolliametile teadlikult valeandmete esitamises, et vabaneda vedelkütuse seadusest tulenevast biokütuse nõude täitmisest.
AS-i Terminal tegevjuht ja juhatuse liige Raido Raudsepp tunnistab, et tänase allahindlusega saavad nad enda arvestuste kohaselt 30 000 kuni 40 000 eurot kahjumit. „Oleme valmis selle investeeringu tegema.“ Bensiini liitrihind on täna 20 senti odavam ja diislikütusel 8 senti. Lisanduvad püsikliendi soodustused. Kampaania korras on mootoribensiini 95 liitrihind 1,599 eurot, bensiini 98 oma 1,649 ning diislikütusel 1,599 eurot.


Lehed eilePOSTIMEES kirjutas, et Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi otsus vabastada ametist kaitseminister Oleksi Reznikov viitab Ukraina tõsisele soovile võidelda korruptsiooniga ja astuda niiviisi samm veelgi läänele lähemale. Zelenskõi otsus oli seda tähelepanuväärsem, et sõda võib sel aastal olla jõudnud murdepunktini − Ukraina pealetung võib lähipäevil õnnestuda ning Ukraina paistab olevat jõudnud ka lähemale hävitajate F-16 hankimisele.Suure tõenäosusega oli korruptsiooni tase selline, mis sundis Zelenskõid tegema otsust Reznikov ametist vabastada. Kui lääneriikide pealinnades tekib taas kahtlus, kas Ukrainat sel määral ja ka tulevikus abistada, on korruptsioon viimane asi, mida Kiiev endast näidata tahab. Mõistagi ei tee Zelenskõi otsus Reznikov ametist vabastada korruptsiooni olematuks. Ukraina korruptsioonist rääkides on oluline ka doseerimise aste. Korruptsioonist rääkimine aitab kahtlemata Ukrainat, kui seda teha eesmärgiga sõdivat riiki aidata. Kui eesmärk on midagi muud, on see vaid konks, mille taha haakida Ukraina abistamisest keeldumine.ÕHTULEHT kirjutas, et Narva sai tänavu juurde koguni kaks riigigümnaasiumi, kuid õpetajaid leiab sinna nii vähe, et näiteks bioloogiaõpetaja tuli ajutiselt Tartust laenata. Mõneski netikommentaariumis on selle peale nõukaaega meenutatud. Siis oli paljudel erialadel kohustuslik kolmeaastane suunamine: sobiva erialaga kõrgkoolilõpetaja läks sinna, kuhu parasjagu vaja oli. Miks mitte seda nüüdki rakendada?Asi pole nii lihtne. Õpetajal peaks olema, kus seal elada. Aga olgu palk või poole suurem, kuidas sa elamise leiad, kui vähegi sobivaid elamispindu napib? Viimane suurem ja korralikum korrusmaja ehitati Narvas 23 aastat tagasi. Aga Narva haridusprobleemide eest pead liiva alla ei peida. Vähe sellest, et need põhjustavad linna mahajäämust ka üldisemalt, selline asi võib pikapeale ka täiendavaks julgeolekuohuks kujuneda. Kas meil on vaja oma tegematajätmiste arvelt uusi mõtlemisvõimetuid Putini järgijaid juurde kasvatada?


PROTESTIHINNAD: tanklaketis kukkusid päevaks nii bensiin kui ka diisel! Miks see nõnda ei jäägi?Reedel, 8. septembril, langetavad Terminal ja Circle K oma teenindus- ja automaatjaamades terveks päevaks kütusehindu. Bensiin maksab vähem 20 senti ja diisel 8 senti. Hindu langetas ka Alexela.
Tanklaketi Terminal jaoks on tegu protestikampaaniaga. „Ühe turuosalise toimepandav biokohustuse pettus hulgiturul survestab konkurente müüma alla omahinna, et säilitada müügimahud ning püsida konkurentsis,” kirjutatakse Terminali pressipöördumises.
Terminali juhatuse liikme Raido Raudsepa sõnul saaks ausa konkurentsi puhul langetada postihinda vähemalt viis senti. „Kütuseturu müügimahtude juures tähendaks see, et Eesti tarbijad hoiaks kokku vähemalt 5 miljonit eurot kuus. Aastas teeb see juba pea 60 miljonit eurot, mis jääb inimestele täiendavalt rahakotti,“ lisab ta.
RAHA TARBIJA TASKUST: Terminali juhatuse liikme Raido Raudseppa sõnul saaks ausa konkurentsi puhul postihinda alandada viis senti.
(Terminal)
Kampaania korras on liitri eest bensiini 95 jaehind 1,599 eurot, bensiini 98 puhul 1,649 eurot ning diislikütuse oma 1,599 eurot. Erakliendile lisandub püsikliendi soodustus. Hindu alandab päevaks ka Circle K ja Alexela, kus kehtib nii bensiini kui diislikütuse jaehind 1,599 eurot.
„Klient läheb sinna, kus on soodne. Et klienti mitte kaotada või püsikliendile teise keti harjumust harjutada, tuleb see tänane kulu turunduseelarvesse kanda ja hinnaga kaasas olla,“ ütleb Alexela energiamüügi valdkonnajuhi Tarmo Kärsna, kes mõistab Terminali ettevõtmist. Ka Alexela huvi on see, et väikesel turul oleks konkurents aus ja läbipaistev.
MIINUSPÄEV: Alexela energiamüügi valdkonnajuht Tarmo Kärsna näeb hinnalangetus kampaania võitjana tarbijat.
(Ardo Kaljuvee)
Tulekahju kustutamine tulega
Samas ei haaku kampaania probleemi sisuga. „Me ei usu, et tänane hinnalangetus aitab tuumprobleemi lahendamisele kaasa, aga tarbija vaatest on tänane kütusehind muidugi võit,“ leiab Kärsna.
Neste kampaaniaga kaasa ei lähe. „Mõistame Terminali vajadust tõmmata võimalikule kütuseturu pettusele tähelepanu ja toetame igal võimalikul moel uurimise kiiret arengut. Kuid me ei näe, et kütusehindade langetamine kuidagi protsessi kiiremale arengule kaasa aitaks,“ ütleb ettevõtte turundusjuht Risto Sülluste.
Võimaliku pettuse tõttu turul on juba tekkinud ebavõrdne konkurents. Nii on ausal teel bionõudeid täites marginaalid tugeva surve all. Sülluste lisab: „Tänase hinnalangetusega kaasa minek kahjumi arvelt oleks nagu tulekahju kustutamine tulega. See ainult süvendab probleemi, mitte ei aita seda lahendada.“
SÜVENDAB PROBLEEMI: „Tänase hinnalangetusega kaasa minek kahjumi arvelt oleks nagu tulekahju kustutamine tulega,“ leiab Neste turundusjuht Risto Sülluste.
(Neste)


Saaremaa kelm Marek Stell läheb kaheks kuuks trellide taha60 000 euro väljapetmise eest süüdi mõistetud saarlasel Marek Stellil (varem Alle ja Tamm) tuleb kaks kuud reaalselt vangimajas istuda, seejärel jätkub karistus tingimisi ja ta ei tohi nelja ja poole aastase katseaja jooksul panna toime uut kuritegu.Kohtuotsuses seisab, et Marek Stell (52) esitles end ohvritele väljamõeldud Marek Lundbergina, kes on väidetavalt Rootsi Kuningriigi ettevõtja Fredrik Lundbergi tütre Johanna Lundbergi elukaaslane ja laste isa ning kellel on head ärisidemed Rootsi ärimaailmas.
Sellise kuvandi abil veenis ta ohvreid, et on edukas ettevõtja, kes võib aidata ka nende äritegevust laiendada.
Stell pakkus väljamõeldud nime kasutades kannatanutele erinevaid töökohti, isikute registreerimist Rootsi migratsiooniametis, sponsorlepinguid lastelaagri korraldamiseks, võimalusi äritegevust arendada, saada osalust olemasolevates äriühingutes, abi eluasemelaenu saamisel ja võimalust korraldada heategevuslik näitus. Lubaduste eest lasi Marek Stell korduvalt teha rahalisi ülekandeid pangakontodele, mida ta kasutas.
Leisi alevikus elav Stell tunnistas end augusti alguses peetud kohtuistungil kõigis süüdistustes süüdi ja palus ohvritelt andeks.
Kohtuistungil taotlesid prokurör ja kaitsja, et vangistus jääks täielikult tingimisi kohaldamata. Kohtunik otsustas siiski, et Stell peab kaks kuud vangis olema ja selle mõte seisneb "eripreventiivses šokiefektis, millega antakse isikule tõsine hoiatus tema edasise käitumise suhtes".


Eesti Autoomanike Liit viis valitsusele automaksu vastu kogutud allkirjad ja sümboolse külakostiEesti Autoomanike Liidu juhatus andis täna riigikogu esimehele „Ei automaksule!“ petitsiooni digiallkirjade sümboolsel üleandmisel üle kollase vahtralehe ja käigukanginupu.
EAOL juhatuse liikme Simmo Saare sõnul sümboliseerib kollane vahtraleht 77 442 allkirja jõudu ja praeguse koalitsiooni olemust. „Valitsus on veel värske, seega annab vahtraleht märku sellest, et rapsimise asemel on vaja mõelda ja aega võtta. Samas viitab kollane värv selgelt sellele, et koalitsioon on kahe kolmandiku osas vana ehk koltunud – on ju nii peaministripartei kui sotsid valitsusvastutust jaganud ka eelmises valitsuses,“ ütles Saar. Lisaks kannab kollane vahtraleht tugevat hoiatavat sõnumit. „See peaministrierakonna värvi vahtraleht on kollane kaart – kui täiendav automaks tuleb, saab selle tasuks olema valijatelt saadav punane kaart ehk 2027. aastal algav puhkus opositsioonis.“
Üleantaval vanal käigukastinupul on skeem nelja edaspidise ja ühe tagurduskäiguga. „Riigikogul on neli aastat ehk neli käiku. Automaks on nüüd see osa, kus tuleb sisse lülitada tagurpidikäik.“
Eesti Autoomanike Liidu juhatus saabus Toompeale LaitseRallyParki kollektsiooni kuuluva Ford mudel T-ga, mida toodeti aastatel 1908-1927 ning mis on maailma esimene masstootmises olnud sõiduauto.
Eesti Autoomanike Liit esitas enda ettepaneku automaksu mitte kehtestada juba juuni lõpus peetud rahandusministeeriumi ümarlaual, tänaseks on mootorsõidukimaksu väljatöötamise kavatsust kritiseerinud mitmed erinevaid huvigruppe ühendavad organisatsioonid.
Augustini kogus EAOL automaksu vastu allkirju ka petitsioon.ee keskkonnas, kus koguti kokku 11 877 digiallkirja. Rahvaalgatus.ee keskkonnas koguti allkirju 31. augustini, kus kokku liitus petitsiooni 65 565 inimest. Digiallkirjad edastati riigikogule elektrooniliselt täna hommikul.
Lisaks kutsub EAOL inimesi osalema 11. septembril kell 14 Toompeal peetavale automaksuvastasele meeleavaldusele, mille korraldajaks on Isamaa erakond.


EAOL andis riigikogule üle automaksu vastu kogutud allkirjadTALLINN, 8. september, BNS - Eesti Autoomanike Liidu (EAOL) juhatus andis reedel riigikogu esimehele „Ei automaksule!“ petitsiooni digiallkirjade sümboolsel üleandmisel üle kollase vahtralehe ja käigukanginupu.
EAOL juhatuse liikme Simmo Saare sõnul sümboliseerib kollane vahtraleht 77 442 allkirja jõudu ja praeguse koalitsiooni olemust. „Valitsus on veel värske, seega annab vahtraleht märku sellest, et rapsimise asemel on vaja mõelda ja aega võtta. Samas viitab kollane värv selgelt sellele, et koalitsioon on kahe kolmandiku osas vana ehk koltunud – on ju nii peaministripartei kui sotsid valitsusvastutust jaganud ka eelmises valitsuses,“ ütles Saar.
Lisaks kannab kollane vahtraleht tugevat hoiatavat sõnumit. „See peaministrierakonna värvi vahtraleht on kollane kaart – kui täiendav automaks tuleb, saab selle tasuks olema valijatelt saadav punane kaart ehk 2027. aastal algav puhkus opositsioonis," lisas Saar.
Üleantaval vanal käigukastinupul on skeem nelja edaspidise ja ühe tagurduskäiguga. „Riigikogul on neli aastat ehk neli käiku. Automaks on nüüd see osa, kus tuleb sisse lülitada tagurpidikäik," ütles Saar.
Eesti Autoomanike Liidu juhatus saabus Toompeale LaitseRallyParki kollektsiooni kuuluva Ford mudel T-ga, mida toodeti aastatel 1908-1927 ning mis on maailma esimene masstootmises olnud sõiduauto.
Eesti Autoomanike Liit esitas enda ettepaneku automaksu mitte kehtestada juba juuni lõpus peetud rahandusministeeriumi ümarlaual, tänaseks on mootorsõidukimaksu väljatöötamise kavatsust kritiseerinud mitmed erinevaid huvigruppe ühendavad organisatsioonid.
Augustini kogus EAOL automaksu vastu allkirju ka petitsioon.ee keskkonnas, kus koguti kokku 11 877 digiallkirja. Rahvaalgatus.ee keskkonnas koguti allkirju 31. augustini, kus kokku liitus petitsiooni 65 565 inimest. Digiallkirjad edastati riigikogule elektrooniliselt täna hommikul.
Lisaks kutsub EAOL inimesi osalema 11. septembril kell 14 Toompeal peetavale automaksuvastasele meeleavaldusele, mille korraldajaks on Isamaa erakond.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


EAOL andis riigikogule üle automaksu vastu kogutud allkirjadEesti Autoomanike Liidu juhatus andis täna riigikogu esimehele „Ei automaksule!” petitsiooni digiallkirjade sümboolsel üleandmisel üle kollase vahtralehe ja käigukanginupu.
EAOL juhatuse liikme Simmo Saare sõnul sümboliseerib kollane vahtraleht 77 442 allkirja jõudu ja praeguse koalitsiooni olemust. „Valitsus on veel värske, seega annab vahtraleht märku sellest, et rapsimise asemel on vaja mõelda ja aega võtta. Samas viitab kollane värv selgelt sellele, et koalitsioon on kahe kolmandiku osas vana ehk koltunud – on ju nii peaministripartei kui sotsid valitsusvastutust jaganud ka eelmises valitsuses,” ütles Saar. Lisaks kannab kollane vahtraleht tugevat hoiatavat sõnumit. „See peaministrierakonna värvi vahtraleht on kollane kaart – kui täiendav automaks tuleb, saab selle tasuks olema valijatelt saadav punane kaart ehk 2027. aastal algav puhkus opositsioonis.”
Üleantaval vanal käigukastinupul on skeem nelja edaspidise ja ühe tagurduskäiguga. „Riigikogul on neli aastat ehk neli käiku. Automaks on nüüd see osa, kus tuleb sisse lülitada tagurpidikäik.”
Eesti Autoomanike Liidu juhatus saabus Toompeale LaitseRallyParki kollektsiooni kuuluva Ford mudel T-ga, mida toodeti aastatel 1908-1927 ning mis on maailma esimene masstootmises olnud sõiduauto.
Eesti Autoomanike Liit esitas enda ettepaneku automaksu mitte kehtestada juba juuni lõpus peetud rahandusministeeriumi ümarlaual, tänaseks on mootorsõidukimaksu väljatöötamise kavatsust kritiseerinud mitmed erinevaid huvigruppe ühendavad organisatsioonid.
Augustini kogus EAOL automaksu vastu allkirju ka petitsioon.ee keskkonnas, kus koguti kokku 11 877 digiallkirja. Rahvaalgatus.ee keskkonnas koguti allkirju 31. augustini, kus kokku liitus petitsiooni 65 565 inimest. Digiallkirjad edastati riigikogule elektrooniliselt täna hommikul.
Lisaks kutsub EAOL inimesi osalema 11. septembril kell 14 Toompeal peetavale automaksuvastasele meeleavaldusele, mille korraldajaks on Isamaa erakond.


EAOL andis riigikogule üle automaksu vastu kogutud allkirjadEesti Autoomanike Liidu juhatus andis täna riigikogu esimehele “Ei automaksule!” petitsiooni digiallkirjade sümboolsel üleandmisel üle kollase vahtralehe ja käigukanginupu.
Eesti Autoomanike Liidu juhatus saabus Toompeale LaitseRallyParki kollektsiooni kuuluva Ford Model T-ga. Maailma esimest massidele kättesaadavat sõiduautot toodeti aastatel 1908-1927.
EAOL juhatuse liikme Simmo Saare sõnul sümboliseerib kollane vahtraleht 77 442 allkirja jõudu ja praeguse koalitsiooni olemust. “Valitsus on veel värske, seega annab vahtraleht märku sellest, et rapsimise asemel on vaja mõelda ja aega võtta. Samas viitab kollane värv selgelt sellele, et koalitsioon on kahe kolmandiku osas vana ehk koltunud – on ju nii peaministripartei kui sotsid valitsusvastutust jaganud ka eelmises valitsuses,” ütles Saar.
Lisaks kannab kollane vahtraleht tugevat hoiatavat sõnumit. “See peaministrierakonna värvi vahtraleht on kollane kaart – kui täiendav automaks tuleb, saab selle tasuks olema valijatelt saadav punane kaart ehk 2027. aastal algav puhkus opositsioonis.”
Üleantaval vanal käigukastinupul on skeem nelja edaspidise ja ühe tagurduskäiguga. “Riigikogul on neli aastat ehk neli käiku. Automaks on nüüd see koht, kus tuleks sisse lülitada tagurpidikäik.”
Eesti Autoomanike Liit esitas enda ettepaneku automaksu mitte kehtestada juba juuni lõpus peetud rahandusministeeriumi ümarlaual, tänaseks on mootorsõidukimaksu väljatöötamise kavatsust kritiseerinud mitmed erinevaid huvigruppe ühendavad organisatsioonid.
Augustini kogus EAOL automaksu vastu allkirju ka petitsioon.ee keskkonnas, kus koguti kokku 11 877 digiallkirja. Rahvaalgatus.ee keskkonnas koguti allkirju 31. augustini, kus kokku allkirjastas petitsiooni 65 565 inimest. Digiallkirjad edastati riigikogule elektrooniliselt täna hommikul.
Lisaks kutsub EAOL inimesi osalema 11. septembril kell 14 Toompeal Isamaa erakonna poolt korraldatavale automaksuvastasele meeleavaldusele.
Foto: EAOL


Sorainen kasvatas mullu pisut nii käivet kui kasumitTALLINN, 8. september, BNS – Advokaadibüroo Sorainen AS-i kontsern teenis mullu 20,1 miljonit eurot konsolideeritud müügitulu, 11,5 protsenti enam kui aasta varem, ning pea 5,7 miljonit eurot puhaskasumit, 3,2 protsenti enam kui 2021. aastal.
Kontserni emaettevõte, Soraineni Eesti büroo, teenis pea 14,6 miljonit eurot müügitulu, 1,5 protsenti enam kui aasta varem, selgub ettevõtte majandusaasta aruandest.
Valdav osa kontserni tulust, 17,5 miljonit eurot, teeniti õigusabi teenuste osutamisest. Eestis teenitud tulu ulatus 8,1 miljoni euroni, teistest Euroopa Liidu riikidest saadud tulu 8,8 miljoni euroni ja kolmandatest riikidest saadud tulu 3,2 miljoni euroni.
2022. aastal tutvustas Sorainen uute teenustena sanktsioonide järgimise ja Ukraina erakorralise abi ning avas riigikaitse ärivaldkonna. Kasvava turu vajadusi arvestades pakub ettevõte juriidilist nõustamist nii kaitsetööstusele kui ka riigiasutustele.
Suurematest tehingutest nõustas ettevõte transpordiplatvormi Bolt Baltikumi ajaloo suurimas rahastamisvoorus, kust ettevõte kaasas 709 miljonit dollarit. Samuti nõustas Sorainen tehnoloogiaettevõtet Veriff 100 miljoni dollari ning elektritootjat Sunly ligi 200 miljoni kaasamisel.
Lisaks nõustas ettevõte Rail Baltic Estoniat Ülemiste terminali riigihanke alusdokumentide koostamisel, mille põhjal kuulutati välja Eesti läbi aegade mahukaim ehitushange Rail Baltica Ülemiste ühisterminali ja lähiala ehitamiseks. Möödunud aastal analüüsis Sorainen ka e- kaubanduse liidu palvel seda, kuidas tulla toime välismaiste e-poodide käibemaksustamise mittevastavustest tuleneva märkimisväärse, ligi 145 miljoni euro suuruse, maksukahjumiga Eestis.
2022. aasta oktoobris tutvustas ennast avalikkusele Soraineni rahvusvahelistele turgudele suunatud spin-off – õigusteenuste haldamise platvorm Crespect.
Taandatuna täistööajale töötas Soraineni Eesti kontoris mullu 82 inimest, viie võrra enam kui aasta varem, kelle tööjõukulud kokku kasvasid aastaga ligi 100 000 euro võrra 4,4 miljoni euroni. Eesti kontoriga liitus 2022. aastal 22 töötajat, neist 13 juristi või advokaati.
Koos emaettevõtjaga moodustasid mullu kontserni ASLO Konsultatsioonid OÜ, Crespect OÜ, Crespect Investors Syndicate OÜ, UAB Slov Services, SIA Slor, Sloh OY ning Valgevenes registreeritud IOOO Sorainen i Partnery.
Tallinna toimetus, +372 533 38403, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Proovipäeval olnud kuller korraldas omaalgatusliku kütuseralliVaremalt ühel korral kriminaalkorras süüdi tunnistatud Ēriks sai Viru maakohtu Narva kohtumajas taas karistada. Aprillis Saksamaal kinnipeetud 30-aastasele mehele heideti seekord ette varastamist, kelmust ja arvutikelmust. Ēriksit karistati kahe ja poole aastase vangistusega, millest koheselt tuleb kanda kuus kuud.
Ēriks pani ennast tänavu märtsis proovile kullerina. Mehele usaldati proovipäevaks MAN TGE kaubik, millega tuli kaupa laiali vedada. Esimesel tööpäeval pandi Ēriksile kaardilugejaks kaasa ka kullerfirma töötaja, kuid nagu selgub, ei aidanud see ettevõttel märkimisväärset kahju ära hoida.
Teadmata ajahetkel näppas Ēriks kaubiku kindalaekast ettevõttele kuuluva kütusekaardi ja asus seejärel vilkalt Harjumaal olevaid tanklaid külastama. Järgneva 26 tunniga tegi mees 34 tanklakülastust, mille käigus pumpas välja pea 3500 liitrit diislikütust. Ettevõttele tekkis kütuserallist üle 6000 euro suurune kahju.
Teadaolevalt tegutses Ēriks mullu aasta alguses ehitussektoris. Mees tegi remonttöid ja küsis tööandjalt keraamiliste plaatide ostuks ning töötasuna ettemaksuks kokku 600 eurot. Nagu ehitusettevõtjale hiljem selgus, siis mees kadus koos rahaga ja seinaplaatidest polnud kuulda kippu ega kõppu. Ēriks pani taolise teoga toime kelmuse ja see polnud tema ainsaks kuriteoks ehitusmaastikul. Nimelt omastas Ēriks pea 800 euro eest ehitusmaterjale ja üle 400 euro eest ehitustööriistu.
Ēriksile määrati varastamise, kelmuse ja arvutikelmuse eest karistuseks kahe ja poole aastane vangistus, millest koheselt tuleb kanda kuus kuud. Mehele määrati kolme aasta pikkune katseaeg.
Lisaks tekitatud kahju hüvitamisele peab Ēriks menetluskuludena välja käima üle 1800 euro.


Kütusehinnad liikusid nädala jooksul Baltikumis erisuunaliseltTALLINN, 8. september, BNS – Circle K reedesest Balti riikide pealinnade hinnavõrdlusest selgub, et eelmise nädalaga võrreldes liikusid kütusehinnad Balti pealinnades erisuunaliselt – Tallinnas hinnad erakorralise kampaania tõttu langesid, Vilniuses kütusehinnad tõusid, Riias püsisid aga muutumatuna.
Reedel hommikul teatas kütusemüüja Terminal, et langetab oma teenindus- ja automaatjaamades terveks päevaks bensiinide hinda 20 sendi võrra ning diislikütuse hinda 8 sendi võrra.
Kampaaniaga soovib Terminal juhtida tähelepanu mootorikütuste jaeturule, mis on ettevõtte sõnul muutunud enneolematult passiivseks seoses kütuseturul toimuva pettusega. Nimelt teatasid keskkriminaalpolitsei ja keskkonnaamet tänavu juunis, et uurivad alustatud kriminaalmenetluse käigus, kas AS Olerex on esitanud maksu- ja tolliametile teadlikult valeandmeid, eesmärgiga vabaneda vedelkütuse seadusest tulenevast biokütuse nõude täitmisest.
Terminali algatatud kampaaniaga läksid kaasa ka Circle K ja Olerex, mistõttu maksis reede südaööni enamikes Tallinna tanklates 95 miles bensiin ja diislikütus 1,599 eurot ning 98 miles 1,649 eurot. Ilma erakorralise aktsioonita oleksid kütusehinnad Tallinnas püsinud nädalavõrdluses tõenäoliselt muutumatuna.
Ka Riias püsisid kõik kütusehinnad möödunud reedesel tasemel, Vilniuses aga tõusid 1 sendi võrra.
95 miles bensiini reaalne hind oli reedel Eesti pealinnas 1,799 eurot, 5,5 senti rohkem kui Riias ja 17,5 senti rohkem kui Vilniuses. 98 miles plus bensiini hind ilma erakorralise langetuseta oleks Tallinnas olnud 1,849 eurot ehk 6,5 sendi võrra rohkem kui Riias ja 12,6 senti rohkem kui Vilniuses.
Diislikütuse reaalne hind Tallinnas oli 1,679 eurot ehk 1,5 senti rohkem kui Riias ja 15,5 senti rohkem kui Vilniuses.
Hinnavõrdlus on informatiivne. Kütusehinnad võivad tanklati erineda. Tabelis on välja toodud hinnad, mis kehtiksid reedel ilma erakorralise kampaaniata.
Get as Excel spreadsheet


Külli Taro: ka teadmatusest tekkinud skandaalid õõnestavad usaldust   Kõrgete ametikandjate tähelepanu juhtimine võimalikule huvide konfliktile või muul viisil eetiliselt küsitavatele olukordadele on parim viis skandaale ära hoida, sest ka teadmatusest tekkinud skandaalid õõnestavad usaldust ja ühiskondlikku sidusust, nendib Külli Taro Vikerraadio päevakommentaaris.   Peaministri abikaasa äritegevusest tõukunud skandaal tõi tähelepanu keskmesse küsimuse, kas peaminister peaks olema teadlik oma pereliikmete majandustegevusest. Eluliselt on täiesti usutav, et toimekad ja iseseisvad täiskasvanud inimesed ei ole kursis oma kaaslaste kõigi tegemistega. Ent korruptsioonivastane seadus ja rahvusvaheline korruptsiooni ennetuse hea tava tegelikult eeldavad, et kõrged ametiisikud on informeeritud oma pereliikmete majanduslikest ja muudest huvidest. Korruptsioonivastane seadus kohustab kõiki ametiisikuid hoiduma toimingitest või otsustest, mis puudutavad temaga seotud isikute huve. Vastasel juhul rikutakse toimingupiirangut. Aga sellistest otsustest ja toimingutest hoidumine ei ole võimalik, kui ametiisik ei tea endaga seotud isikute majanduslikke ja muid huvisid. Seadus esitab ka nõude, et kindlaks määratud ametiisikud, sealhulgas valitsuse liikmed peavad täitma huvide deklaratsiooni. Seega ei ole majanduslike huvide avaldamine peaministri valik, vaid seaduslik kohustus. Deklaratsioonis küsitakse üsna detailselt andmeid isiku vara, kõrvaltegevuste, antud ja võetud laenude ja muude kohustuste, saadud tulu või soodustuste kohta. Muu hulgas tuleb deklareerida ka lähedaste isikute nimi, isikukood või sünniaeg. Lähedasteks isikuteks loetakse abikaasat, vanemaid, lapsi ja nende järglaseid ning isikuid, keda seob deklarandiga ühine majapidamine. Kirja tuleb panna ka abieluvaralepingu number. Muid andmeid lähedaste kohta üles andma ei pea. Kuigi huvide deklaratsioon on üldiselt avalik, siis lähedaste isikuandmeid ning abieluvaralepingu andmeid ei avaldata. Euroopa Nõukogu korruptsioonivastase riikide ühenduse GRECO üldine soovitus on olnud laiendada huvide deklaratsiooni esitamist ka ministri abikaasale või elukaaslasele ja temast sõltuvatele pereliikmetele. Vastava info avalikustamine poleks seejuures nõutav. Sellise soovituse tegi GRECO kaalumiseks ka Eestile 2018. aastal toimunud viiendas hindamisvoorus. Tegelikult juba 2005. aastal sisaldus Justiitsministeeriumi tehtud analüüsis ettepanek lisada deklaratsiooni info alaealise lapse nimele deklareeritud vara ja elukaaslaste ühiskasutuses oleva vara kohta ning lähedaste osalused äriühingutes. Eesti ei ole pereliikmete huvide deklareerimise soovitust ellu viinud. Minagi olen veendunud, et täiendavat aruandluskohustust meil kehtestada poleks mõtet. Erinevalt paljudest teistest riikidest on Eestis vajalikud andmed nagunii kas avalikult väga lihtsalt kättesaadavad, näiteks äriregistrist ja kinnistusraamatust, või on vajalik info olemas muudes riigi andmebaasides, kasvõi maksudeklaratsioonides. Mitmetest riikides siiski kogutakse ning isegi avaldatakse ka ministrite pereliikmete kohta deklareeritud info. Nii näiteks võib igaüks Briti valitsuse kodulehelt lugeda, et peaminister Rishi Sunaki abikaasa on riskikapitali investor, talle kuulub üks investeerimisettevõte ning mitmed osalused teistes ettevõtetes."Seega eeldatakse, et põhjalikult on läbi mõeldud, kas näiteks abikaasa ettevõtmised võivad kuidagi mõjutada ministri poliitilist tegevust."Ministrite pereliikmete kohta saab teada nende töökohad, ühiskondlikud ametid, seotuse heategevusorganisatsioonidega. Spetsiifiliselt on ära märgitud, kui mõne ministri pereliikme tegevusel on puutumus ministri vastutusalaga või piirkonnaga, kus minister on kandideerinud. Seega eeldatakse, et põhjalikult on läbi mõeldud, kas näiteks abikaasa ettevõtmised võivad kuidagi mõjutada ministri poliitilist tegevust. Huvide deklareerimise ja avalikustamise eesmärk ei ole olnud rahuldada inimeste uudishimu kõrgete ametikandjate eraelu vastu või korraldada parlamendi komisjonis piinlikke etendusi. Esmane eesmärk huvide deklareerimisel on see, et inimene ise teadvustab võimalikud huvide konflikti olukorrad ning saab teadlikult teha seaduslikke ning eetilisi valikuid. Samuti annab see tööandjale võimaluse täita kohustust korraldada tööülesandeid selliselt, et ka näilist huvide konflikti ei tekiks. Ehk mäletate veel kevadist juhtumit, kus platvormide maksustamise teemal kõneisikuks olnud asekantsler unustas deklareerida oma Bolti optsioonid. Sel juhtumil oli küll tööandja seostest teadlik, kuid alati ei pruugi see info muul viisil välja tulla. Huvide deklareerimisel on ka kontrollifunktsioon oluline, kuid siiski teisejärguline, sest enamus deklaratsioonis küsitud andmetest on riigil samuti nagunii teada. Seega pereliikmete huvide deklareerimisest loobumisel oleme Eestis igati mõistlikult vältinud topeltaruandlust, kuid sellega seonduvalt on ühtlasi ära jäänud ka nende huvide formaalne teadvustamise etapp. Kõrgete ametikandjate tähelepanu juhtimine võimalikule huvide konfliktile või muul viisil eetiliselt küsitavatele olukordadele on parim viis skandaale ära hoida. Sest ka teadmatusest tekkinud skandaalid õõnestavad usaldust ja ühiskondlikku sidusust. Kõiki Vikerraadio päevakommentaare on võimalik kuulata Vikerraadio päevakommentaaride lehelt.  ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.       					Toimetaja:  Kaupo Meiel


Olerex: Terminal tegeleb laiaulatusliku laimamisegaKütusemüüja Olerex teatas ühismeedias, et konkurent Terminal Oil on alustanud nende vastu laiaulatuslikku laimukampaaniat.«Terminal on ulatuslikku laimukampaaniat Olerexi vastu, oma majandustulemuste ergutamiseks, initsieerinud juba pikemat aega. Võime kinnitada, et Olerex on oma tegevuses käitunud ausalt. Tegemist on Terminali turunduskampaaniaga, mis kahjuks on üles ehitatud Olerexi laimamisele,» kommenteeris Eesti suurim kütusemüüja.
Terminal Oil andis täna hommikul teada, et alustab Eesti kütuseturul toimuva vastu protestiaktsiooni, langetades päeva lõpuni mootoribensiin 95 ja 98 hinda 20 senti ning diislikütuse hinda 8 senti. Ettevõte sõnul on kampaania eesmärk anda tormihoiatus mootorikütuste jaeturule, mis on muutunud enneolematult passiivseks seoses kütuseturul toimuva «ajalooliselt suurima pettusega».
«Terminal on aktiivselt seisnud Eesti kütuseturul ausa konkurentsi eest ning on kindlal seisukohal, et ühe turuosalise biokohustusest kõrvale hiilimine ja sellega kaasnev läbi aegade suurim pettus Eesti kütuseturul kahjustab kogu riigi kütuseturu mainet ning jätkusuutlikku tegutsemisviisi,» sõnas ettevõtte pressiteates.
Kuigi pressiteates nimeliselt Olerexi ei mainitud, viidati «ühe turuosalise tegevuses» selgelt viimasele, kelle osas on praegu käimas kriminaalmenetlus. Prokuratuur ja Keskkonnaamet on alustanud uurimist, kas Olerex on esitanud Maksu- ja Tolliametile teadlikult valeandmeid, et vabaneda vedelkütuse seadusest tulenevast biokütuse nõude täitmisest.
Olerex lükkas väited võimalikust pettusest täna taas ümber. «Võime kinnitada, et Olerex on oma tegevuses käitunud ausalt. Oleme 2022. aastal ja 2023. aastal konkreetselt biokohustuse täitmiseks teinud kümnetesse miljonitesse eurodesse ulatuvaid väljamakseid. Jutud pettuse abil konkurentsieelise saavutamisest on 100% pahatahtlik laim. Olerexi konkurentsieelis tuleb Eesti ühest efektiivseimast tarneahelast, logistikast ja lojaalsetest püsiklientidest,» vastas kütusemüüja kahtlustustele.


Kui kaua see võib kesta?ArvamusArusaadavalt ei meeldi peaministrile ja Reformierakonna esimehele Kaja Kallasele vastata päevast päeva korduvale küsimusele, kas ta kavatseb ametist tagasi astuda. Selle ilmselgelt häiriva ebameeldivuse kõrval oleks ajakirjanikul nagu mina imelik kurta, et erinevad inimesed küsivad iga päev, kui kaua peaministri tagasiastumiseni võib aega minna.Õiget vastust ju ei tea, aga kogemuse põhjal oleks korrektne öelda, et võib minna kaua.2012. aasta 22. mail ilmus Postimehes toonase Reformierakonna liikme Silver Meikari artikkel "Erakondade rahastamisest. Ausalt", milles ta tunnistas, et on annetanud erakonna kassasse raha, mis ei ole olnud tema oma ja mille päritolu ta ei teadnud, ning viitas, et seda on teinud ka mitmed teised reformierakondlased. "Selle raha andis mulle ümbrikus Kalev Lillo, kes tollal töötas Reformierakonna kontoris juhtival kohal. Enne annetamist helistas mulle peasekretär Kristen Michal ja küsis, kas olen nõus erakonda toetama," kirjutas Meikar detailseid summasid ära tuues.Riigiprokuratuur alustas samal päeval Meikari väidete kontrollimiseks kriminaalmenetlust. Kohe hakkas avalikkuse ette jõudma teisi kinnitusi samasuguse skeemi kasutamisest.Kristen Michal ja Rain Rosimannus põgenesid Delfi kaamera eest. Reformierakonna aseesimees Jürgen Ligi nimetas Meikari avaldust julgeolekuohuks. Justiitsministri ametis olnud Michal ja peaminister Andrus Ansip tagasi ei astunud. Ajakirjanikud küsisid päevast päeva Reformierakonna poliitikute ning nende koalitsioonipartneri Isamaa käest samu küsimusi. Tekkis konstruktsioon stiilis "52. mai", mis tähistas lõpmatuna näivasse skandaali kinni jäämist. Juuli lõpuks tõusis Reformierakonna toetus poolteise aasta kõrgeimale tasemele. Alles augusti lõpus hakkas see langema.Tuleb ju tuttav ette? Millal siis Michal tagasi astus? Kas see annab meile aastal 2023 mingi indikatsiooni?Aega läks jõuludeni ja kogu selle aja kees kriis avalikkuse ees tõusvas joones edasi. Enne Michali lahkumist jõudis prokuratuur lõpetada algatatud kriminaalasja, kuid avalikustas enneolematu, lausa jutustuse mõõtu määruse, kus riigiprokurör Heili Sepp selgitas, et kogutud tõendid ei võimalda süüdistust esitada, kuid ei kõrvalda ka kahtlust, et kahtlustatavad siiski panid toime kuriteod. Palju pilkamist tekitasid uurimise käigus üle kuulatud reformierakondlaste eluliselt mitteusutavad selgitused selle kohta, kust nad sularaha said: kes võttis kapist, kes küsis ämmalt.Pahameel paisus. Toimusid meeleavaldused. Reformierakonna parlamendisaadik Kaja Kallas avaldas blogipostituse, kus kirjutas: "Ometi, kui ma loen avaldatud uurimisprotokolle, siis kaldub mu arvamus pigem ühele poole. Ja paraku see ei toeta erakonna poolt valdavalt esitatud seisukohta." Kallas kutsus erakonda võtma poliitilist vastutust ja ütles, et prokuratuuri protokolle lugedes ei jäänud talle muljet, "et oleks räägitud tõtt". Just selle peale ütles Jürgen Ligi kuulsa lause, et Kallasel on vaid "kaunid suured silmad koosolekutel ikkagi kinnise suu kohal".Muide, Reformierakonna juhatuse liige Valdo Randpere ütles ligikaudu samal ajal, et ühiskonnas on "üks grupp, kes on väga häälekas, väga hästi suudab meedias ennast kuuldavaks teha", ning need inimesed on üles ehitanud õhkkonna, kus nendel on tõe monopol. Isegi üllatav, kuidas ajalugu end kordab, eks ju?Aega läks kuus kuud. Loomulikult võib nüüd minna rohkem aega, sest Reformierakonnal on parlamendis lausa 37 kohta, võrreldes 33 kohaga 2011. aasta valimiste järel. Aga võib minna vähem, kuna Reformierakonna-sisene dünaamika on Ansipi valitsemisajaga võrreldes teistsugune.Erinev on ka see, et isegi rahastamisskandaaliga võrreldes on praegune kriis lihtne ja selge. Peamine küsimus on: kuidas sai Eesti nimel maailmas Venemaa suhtes kompromissitut moraalset hoiakut ehitanud peaministri abikaasa sõja ajal, poolteist aastat, tegutseda äris, mille tulud tulid sõda pidavalt Venemaalt? See küsimus ei ole vastust saanud, vastupidi − peaminister on küsijaid ja opositsioonierakondi rünnanud, süüdistanud presidenti kiusamises ning korduvalt öelnud, et ei saa aru, milles teda süüdistatakse."Vastust ei ole saanud peamine küsimus, kuidas sai Eesti nimel maailmas Venemaa suhtes kompromissitut moraalset hoiakut ehitanud peaministri abikaasa sõja ajal, poolteist aastat, tegutseda äris, mille tulud tulid sõda pidavalt Venemaalt."Kaja Kallas korruptsioonivastase komisjoni istungil riigikogus. TAIRO LUTTERR   SCANPIXANVAR SAMOST, AJAKIRJANIK