tartu.postimees.ee küsitlusKas abilinnapea Priit Humalale esitatud korruptsioonikahtlus on sinu silmis Tartu linnavalitsuse mainet kahjustanud?See teema ei lähe mulle korda. 11,8%Jah. Kus suitsu seal tuld. 20,7%Las uurimisorganid selgitavad tõe välja siis hindame. 44,8% Ei. Näen selles juhtumis poliitilist kättemaksu. 22,5%KÜSITLUSES OSALES 1030 INIMEST


Trumpi sõnul on talle seoses saladokumentidega esitatud süüdistusWASHINGTON, 9. juuni, AFP-STT-BNS – USA endine president Donald Trump ütles neljapäeval, et talle esitati süüdistus salajaste dokumentide käitlemises.
"Korrumpeerunud Bideni administratsioon teavitas mu advokaate, et mulle on esitatud süüdistus," kirjutas Trump oma sotsiaalmeediaplatvormil Truth Social, kus avaldas uudise, et talle esitati teist korda kriminaalsüüdistus.
Riigi justiitsministeerium pole seni informatsiooni kinnitanud.
Kolmapäeval teatasid mitmed USA meediaväljaanded, et prokurörid teavitasid Trumpi advokaate käimasolevast uurimisest.
AFP - STT - Baltic News Service


Trumpi sõnul on talle seoses saladokumentidega esitatud süüdistus (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
WASHINGTON, 9. juuni, AFP-STT-BNS – USA endine president Donald Trump ütles neljapäeval, et talle esitati süüdistus salajaste dokumentide käitlemises.
"Korrumpeerunud Bideni administratsioon teavitas mu advokaate, et mulle on esitatud süüdistus," kirjutas Trump oma sotsiaalmeediaplatvormil Truth Social, kus avaldas uudise, et talle esitati teist korda kriminaalsüüdistus.
Riigi justiitsministeerium pole seni informatsiooni kinnitanud.
Kolmapäeval teatasid mitmed USA meediaväljaanded, et prokurörid teavitasid Trumpi advokaate käimasolevast uurimisest.
"Ma poleks kunagi arvanud, et USA endise presidendiga võib midagi sellist juhtuda," kirjutas Trump.
Ekspresident on juba varem korduvalt toonitanud, et pole kõnealuses asjas midagi valesti teinud.
Juhtum puudutab kuuldavasti seda, kuidas Trump oli pärast presidendiks saamist salastatud dokumentidega ebakohaselt ümber käinud. Trump oli oma Mar-a-Lago mõisas Floridas hoidnud umbes 11 000 dokumenti.
Ajalehe Washington Posti andmetel on süüdistuste hulgas vandenõu ja riigisaladuste ebaseaduslik käitlemine.
AFP - STT - Baltic News Service


Mandaadi ostmise kunstVanemad inimesed ehk veel mäletavad nõukogude lastekirjaniku Arkadi Gaidari jutustust „Timur ja tema meeskond“, mida kasutati aastakümneid aktiivselt punases ideoloogia- ja kasvatustöös „keskmise kooliea“ ajupesuks. Lugu on puhas hea ja kurja võitlus, kus head lapsed aitavad Timuri juhtimisel vanureid ja punaarmeelaste perekondi, võtavad kõik nõrgemad oma kaitse alla ning takistavad ühtlasi varga- ja huligaanibandet kurja tegemast. Vikipeedia andmetel tõlgiti lugu aastatega 75 keelde ning 1986. aastaks oli teose kogutiraaž üle 14 miljoni eksemplari, lisaks see loomulikult ekraniseeriti. Nii et võib öelda: kasutus ja mõju oli tohutu.
Nüüd võttis Eero Epner ette kohandada see süžee vaba Eesti tänapäeva sobivaks ning loo „Kuidas võita valimisi ja mõjutada inimesi“ Eesti Ekspressis avaldamise järgses retseptsioonis lõid lained kohe taevani laksuma. Ei juhtu just tihti, et kõigest nädal pärast loo ilmumist nõutakse ilukirjanduslikus palas kirjeldatu uurimist, arutamist parlamendis ning koguni seaduste muutmist, sest polevat kindel, kas Timuri salk enda meelest ainult head teha püüdes juhtumisi mängureegleid ei rikkunud, seaduses lubatu piire ei ületanud.
2015
2023
kulu*
mandaate
hind (€)
Kulu
mandaate
hind
Reformierakond
2 065 876
30
68 863
3 109 588
37
84 043
Keskerakond**
1 371 142
27
50 783
1 199 693
16
74 981
Sotsiaaldemokraadid
1 509 680
15
100 645
1 498 029
9
166 448
Isamaa
1 917 858
14
136 990
1 608 608
8
201 076
EKRE
22 134
7
3162
1 522 290
17
89 546
Vabaerakond
134 928
8
16 866
Eesti 200
1 423 233
14
101 660
Erakondade kampaaniakulu ning saadud mandaadi hind riigikogu valimistel 2015. ja 2023. aastal. * Arvesse on võetud kõik kahel valimiseelsel kvatalil deklareeritud kulud. ** Keskerakonna 2015. aasta kulud ei sisalda alles hiljem selgunud ja algselt deklareerimata kulusid.      ERJK
Ei ole vahet, kas heategevuslikule missioonile läheb Timur, Tarmo, Varro või koguni mõni naisterahvas, toimunut enam purki tagasi ei topi ning riigikogu valimise seisukohast on tagajärjed pöördumatud. Valimistulemust ei tühistata ning mandaate ümber ei jagata. Kui aga peaks tõesti minema nii, et Epneri mõjutustegevuse tagajärjel jõuab erakonnaseaduse muutmise eelnõu valitsusest lõpuks riigikokku arutamiseks, tõestab see kunsti jõudu ja võimsust ühiskonna arenguprotsesside kujundamisel ning au ja kiitus autorile.
Parlamendi aruteluks peaksid saadikud end siiski suutma kunstielamuse emotsionaalseist kütkeist vabaks raputada ning fookuse õigesti seadma. See tähendab nii mõnegi pika sammu ajalukku tagasi võtmist. Probleem ei ole selles, kellel ja kuidas on väljaspool parteielu jätkunud jultumust sekkuda erakondade endale võetud poliitikategemise monopoolsesse õigusesse ning kuidas selliseid tulevikus seaduse jõul takistada, et mõni erakond ei saaks „väljast“ tasuta, ent rahas mõõdetavat ja oletuslikult kasu toovat hüve, ebaausat eelist.
Probleem on rahas, täpsemalt selle nappuses. Erakonnasüsteem elab endistviisi lihtsakoelises usus, et raha toob mandaate (võim ostetakse), mistõttu valimistest valimistesse ei suuda erakonnad erinevalt tuhandetest poliitikavälistest mittetulundusühingutest oma kulutamisvajadust tuluga katta. Mandaate riigikokku ostetakse küll enampakkumisel, kuid tagantjärele vormistatud pangalaenu või järelmaksuga. Elatakse võlgu, ei osata ise majandada, mis sest, et seda kõigile teistele õpetama kiputakse.
Ometi pidi põletav rahapuudus käsikäes valimiskampaanias üksteise rahalise ületrumpamisega, mis kasvatas korruptsiooniohtu ning põhjustas häireid demokraatia toimimises, leidma lahenduse juba 20 aasta eest. End kaelani võlgadesse mänginud, kuid suurepärase valimistulemuse saavutanud Res Publica noored ja vihased korruptsioonitõrjujad, justiitsminister Ken-Marti Vaher ning riigikogu põhiseaduskomisjoni esimees Urmas Reinsalu tõid 2003. aasta sügisel riigikogu ette eelnõu, mis pidi erakondade rahamure lahendama lihtsalt ja ühe hoobiga, asendades ettevõtete kui juriidiliste isikute ebastabiilsed ja küllap pahatihti vastuteene nõudmisega seotud annetused turvalise ja regulaarse toetusega riigieelarvest.
Seaduseelnõu teisel lugemisel riigikogus selgitas Reinsalu: „Esimene eesmärk on muuta erakondade riigipoolse rahastamise korda. Teine eesmärk on täpsustada erakondade sisekorralduslikke küsimusi. Kolmas eesmärk on kriminaliseerida sundpolitiseerimine. Neljanda eesmärgina võib nimetada erakonda kuulumise piirangute osalist kahandamist teatud ametiisikute puhul.“ Oli õilsate kavatsuste ajastu, või kas ikka oli?
Närimata siinkohal tähte, kas ses jutus eesmärgid ja vahendid sassi ei ole läinud, peab küsima, kas eesmärgid on 20 aastaga saavutatud. Kas toonased uued reeglid on toetanud erakondade head toimetulekut ja suunanud nende siseelu mõistuspärasuse teele, muutnud valimised raha enampakkumisest ideede võistluseks? Mitte eriti. Tõe huvides märgin, et erakonnaseadust on Res Publica viidatud enesepääste operatsiooni järel muudetud koguni 20 korda, kuid hea tulemuseni ei ole kord suurem, kord väiksem parandustöö ikka viinud. Majanduslikus plaanis jätkavad erakonnad endistviisi ebastabiilsel ja riskirohkel kursil. Kas tõesti ongi tegu lahendamatu ülesandega?
Ühiskond ja valijaskonna koosseis ei ole aga erakondadega sama sammu pidanud, vaid kõvasti muutunud. Valija on iseseisvam, toimetulevam, haritum, informeeritum ning ootab erakondadeltki midagi muud kui vana lõputu taastootmine. Kui nüüd Tarmo Jüristo Salk selle rabava uudise mõnele erakonnale teatavaks tegi ja seal uudisjuttu uskuma jäädi, võis, kuigi ei pruukinud sel valimistulemusele mingi mõju olla. (Mu meelest on valijaid solvav iga poliitiku arvamus, mis vihjab valija rumalusele ja manipuleeritavusele. Selliseid võib olla, kuid väita, et massiliselt, tähendab ühtlasi hävitavat hinnangut nii Eesti haridussüsteemile, ajakirjandusele kui ka kodanikuühiskonnale.)
Pole aga selge, kuidas võimalikku mõju tagantjärele mõõta. Pealegi, raha kulutamise sirgjooneline mõju valimistulemusele hakkas kahanema juba ammu enne seda, kui Salk loodi. (Selle kohta, kui tugev oli kulu ja valimistulemuse korrelatsioon kuni 2011. aastani, saab huvi korral lugeda Heldur Meeritsa kümnenditagusest loost „Kas raha teeb riigikogu?“*.)
Näiteks juba 2015. aastal said EKRE ja Vabaerakond oma 7 ja 8 mandaati võileivahinna eest ja ega muudki võrdselt maksnud. Nii suurt leidlikkust rahata mandaatide hankimiseks tänavu keegi ei ilmutanud, kuid võrdsustaval eeldusel, et kõik erakonnad kulutavad poole aasta jooksul enne valimisi kogu raha valimistulemuse hüvanguks, on näha, et liberaalsete kodanike käest väidetavalt nutikat nõu saanud erakonnad ei võitnud mandaate tingimata teistest odavamalt kätte (vt tabel). See aga, et Isamaa ja sotsiaaldemokraadid peavad mandaadi saamiseks alati teistest rohkem maksma, näib küll reegel olevat.
Niisiis ei seisa riigikogu ees kiiret lahendamist vajava küsimusena mitte see, kes ja kuidas võib poliitikas osaleda ning kuidas seda ohjata, vaid hoopis see, mida teha, et erakonnad lõpuks ometi majanduslikult toime tuleksid. Viimase kümnendi faktid kinnitavad, et praegu lubatud allikatest piisavalt raha ei kogune, tee või tina. Erakondade liikmete enamus keeldub järjekindlalt liikmemaksu tasumisest. Suursponsorite arvukuse kasvule ei saa loota, sest on vaid aja küsimus, mil avalik suurrahastaja suurtesse pahandustesse mähkub. Riigieelarvelise toetuse kasvatamist ka ainult inflatsiooniga samas tempos ei ole ükski riigikogu koosseis julgenud ette võtta ning vaevalt et see tänavu sügiselgi juhtub.
Valida on lihtsustatult kahe tee vahel. Esiteks anda erakondadele tagasi õigus koguda ise annetusi ka ettevõtetelt ning saada neid vahendajatelt. Võimalik, et nii kogutaks rohkem, kuid see võib omakorda suurendada kulutamisisu. Teiseks on mõeldav piirata seadusega erakondade kulutamisvõimalusi. See sunnib küll suuremale leidlikkusele kampaanias, kuid ahvatleb ühtlasi otsima aina uusi kõverteid konkurentsieelise saavutamiseks. Miljoni euro küsimuseks jääb esialgu, mida teha selleks, et erakondade kui eriliste MTÜde liikmed lõpuks taipaksid, et oma organisatsiooni täielik ülalpidamine on liikmete, mitte kõrvalseisjate kohustus.
*  Heldur Meerits, Kas raha teeb riigikogu? — Sirp 12. XII 2012.


Mõned soovitused isikuandmete kaitsmiseks online kasiinodesIlmselt juba tead, et online kasiinod on muutunud ülemaailmselt populaarseks meelelahutust pakkuvaks kohaks internetis. Paraku vähem teatakse seda, et online kasiinod võivad tihti riskantsed kohad olla, kuhu oma isikuandmeid jagada ja salvestada, sest need võivad ohtu sattuda. Siinses artiklis jagame mõned head soovitused, kuidas on võimalik need riskid maandada sul endal selliselt, et isikuandmed on kaitstud ja mängimine toimub alati turvaliselt.
Foto:Pixabay
Esmalt tuleks veenduda, et see kasiino, mille veebist leidnud oled, on ennekõike seaduslik. Kui sulle tundub, et sa veel ei oska iseseisvalt kõiki märke otsida, siis siit artiklist saad põhilised soovitused, mida otsida ja järgida, et edaspidi oleks lihtne iseseisvalt vajalik eeltöö ära teha enne mängima asumist. Kuid olemas on selline veebileht, mis tutvustab paljude turvaliste kasiinode boonuseid Eesti mängijate jaoks, vaata seda siit: Kasiinoboonused.ee.Lisaks saad samalt veebilehelt palju asjakohast infot lugeda välismaal tegutsevate kasiinode kohta, vaata lähemalt siit: kasiinoboonused.ee/valismaa-kasiinod/ Seega saad ühelt asjalikult veebilehelt lausa eestikeelse korrektse info kätte, mis aitab orienteeruda ja kasiinode maailma tundma õppida ka uutel mänguhuvilistel.
Oluline on kasutada turvalist makseviisi
Selleks, et nautida kogu online kasiinode pakutavat põnevust, on oluline kasutada ainult turvalisi makseviise. Üldiselt pajud online kasiinod aktsepteerivad tavalisi deebet- ja krediitkaarte. Siinkohal pööra tähelepanu olulistele asjadele, milleks on eelnevalt kasiino maine kontrollimine – kahjuks on pettused internetis üsna levinud ja see muudab taolised eeluuringud võtmetähtsusega tegevusteks.
Teise aspektina tuleks kontrollida oma pangast, kas seal kehtivad mingisugused piirangud veebipõhistele hasartmängu tehingutele. See on oluline seetõttu, et enamik veebis tegutsevaid kasiinosid eeldavad ikkagi reaalse rahaga tehtavaid sissemakseid. Kõige olulisemaks põhjuseks siin on asjaolu, et kasiinodel aitab see jälgida sinu kaotusi ja võite samal ajal tagades, et kasutatakse turvalist makseviisi. Järgides neid põhilisi soovitusi on võimalik muuta oma hasartmängude mängimine veebipõhistes kasiinodes turvalisemaks.
Vali kasutajanimi, mis on turvaline
Oma isikliku teabe ja finantsandmete kaitsmise jaoks on alati parem kasutada turvalist kasutajanime, kui olete registreerimas end uue mängijana välismaa online kasiino kasutajaks või samamoodi ka kodumaise kasiino puhul. Siinkohal jagame mõned asjalikud soovitused turvalise kasutajanime määramise jaoks. Ära kasuta kergesti ära arvatavat fraasi või sõnade kombinatsiooni. Ole loominguline kasutades tähemärke ja veendu, et see ei oleks liiga pikk või liialt lühike.
Oluline on meeles pidada, et iga online kasiino konto jaoks tuleb kasutada erinevat kasutajanime. Veel soovitame turvalisuse optimeerimise jaoks kasutada kahefaktorilist autentimist sisselogimisel. Kasutades neid soovitusi, on edaspidi veebikasiinodes mängides sinu isiklikud andmed palju paremini kaitstud.
Veendu, kas on olemas SSL-i krüptimine
Tegeledes online keskkonnas hasartmängude mängimisega tuleb teada veel seda, et finantsteabe ja isiklike andmete sisestamine vastavas online kasiinos on tõesti turvaline. Üks võimalus selles veendumiseks on vaadata, kas aadressiribal on eespool olemas luku sümbol. Selline luku sümboli olemasolu näitab, et veebisait kasutab SSL-krüptimist ja see on lausa hädavajalik sinu isikliku teabe kaitsmiseks ja turvaliseks kasutamiseks.
Hea mainega online kasiinod teevad kättesaadavaks oma veebilehel alati põhjalikud privaatsuspoliitika dokumendid, milles nad räägivad lahti, miks, kuidas kasutatakse isiklikke andmeid sellel veebilehel ja mida tehakse selleks, et nende kasutamisel on tagatud igakülgne turvalisus ja õiguste tagamine. Tehes ära sellise eeltöö, saad alati olla kindel, et kasutad tõesti turvalist veebisaiti.
Lühikokkuvõte
Kordame veelkord üle kõige tähtsamad asjad. Korraliku eeltöö tegemine selleks, et teada saada, kas tegemist on turvalise ja usaldusväärse online kasiino veebilehega, on üks võtmetähtsusega tegevus iga uue veebisaidi puhul. Pea meeles, et kasutaksid unikaalseid kasutajanimesid erinevates online kasiinodes kontosid luues. Oska märgata ka seda, et veebisait kasutab SSL-krüptimist, milles saad lihtsalt veenduda, kui näed aadressiriba alguses luku sümbolit. Soovime sulle turvalisi hasartmängu elamusi!
„Tähelepanu! Tegemist on hasartmängu reklaamiga. Hasartmäng pole sobiv viis rahaliste probleemide lahendamiseks. Tutvuge reeglitega ja käituge vastutustundlikult!”


Politsei teatedKelmus
6. juunil pöördus politseisse inimene, kes soovis Facebook Marketplace’ist osta tõukeratast. Inimene tasus tõukeratta eest küsitud summa, aga ei ole siiani tõukeratast saanud ning müüja ei vasta enam sõnumitele. Kelmusega tekitatud kahju on 222 eurot.
PPA/VOOREMAA


Põllumajandus- ja toiduamet hoiatab imeravimi pähe müüdava toidulisandi turustaja eestPõllumajandus- ja Toiduamet (PTA) hoiatab tarbijaid ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi Tonerin turustaja eest.
Toidulisandi kodulehel puudub info müüja kohta, niisamuti viitab pettusele raskesti jälgitav tekst ja eksitav info.
Käitleja müüb toidulisandit veebilehe https://tonerin.store/et/ ja telefonimüügi kaudu. Kuna toidulisandile esitatud väited ei vasta tõele ja koostis pole teada, petetakse sedasi tarbijate usaldust ja ohustatakse tervist.
PTA toiduosakonna peaspetsialisti Brigitte Salmuse sõnul ei ole Põllumajandus- ja toiduametit toidulisandist teavitatud ning toidulisandi koostis ei ole teada. „Veebilehel esitatakse toidulisandile ebatõeseid ja keelatud väiteid, nagu näiteks kõrvaldab peavalu, nõrkuse kehas, iivelduse, taastab nägemise,“ kommenteerib Salmus, lisades, et toidule (sh toidulisandile) ei ole lubatud esitada väiteid, viidates selle meditsiinilisele mõjule, kui antud väide ei ole tõendatud. „Toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi,“ jätkab ta.
Käesoleval juhul on tegemist Araabia Ühendemiraatidesse registreeritud ettevõttega E-Trade Skyline FZE.
Toidulisandi kodulehel puudub info müüja kohta, niisamuti viitab pettusele raskesti jälgitav tekst ja eksitav info. Soovitame tarbijal enne ostu sooritamist kriitiliselt hinnata ettevõtte kodulehte ning igal juhul teavitatud toodete andmebaasist üle vaadata, kas toidulisandist on teavitatud. Kõik Eestis müüdavad toidulisandid peavad olema teavitatud.
Soovitused tarbijale:
kontrolli, kas toidulisand on kantud teavitatud toodete andmebaasi;
vaata, kas veebileht on korrektses eesti keeles, kaupleja kontaktid on adekvaatsed ning olemas on klienditeenindus;
vaata, kas veebilehel on korrektsed tellimustingimused ning muu oluline info. Vaata täpsemalt järele: Ostmine e-poest | Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (ttja.ee);
tea, et toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi;
kui üks eelnevatest tingimustest ei ole täidetud, kaalu ostu sooritamata jätmist, et mitte seada ohtu oma tervist ega tekitada majanduslikku kahju.
Toiduohutusalase seadusandluse alussäte on, et toidu ohutuse eest vastutab seda toitu tootev käitleja, kes peab tarvitusele võtma kõik meetmed ohutuse tagamiseks. Ameti kohustus on teavitada tarbijaid, kui turule on jõudnud toit, mida ei saa ohutuks pidada.


Ametimees põline rikas: kui palju maksab poliitiku töötund?Kui võtta luubi alla Kagu-Eestiga seotud vallavanemate-linnapeade, volikogude liikmete, (endiste) ministrite, tunaste ja tänaste riigikogu liikmete rahakotid, siis näeme, et nii mõnelgi ületas sissetulek mullu maagilise 100 000 euro piiri.1. juuniks pidid kõrgetel avalikel positsioonidel olevad isikud esitama oma huvide deklaratsiooni - ikka selleks, et vähendada korruptsiooniohtu. Kõik seda ei teinud ja kõiki deklaratsioone andmebaasidega sina peal oleval Õhtulehel maksu- ja tolliameti registritest ka leida ei õnnestunud. Majandushuvide näitajaid sai väljaanne kätte enam kui 3500 inimese kohta, LõunaLeht omakorda võttis luubi alla nende ametimeeste sissetulekud ja laenukohustused, kel otsene või kaudne seos Kagu-Eestiga.LõunaLeht arvutas huvi pärast ka välja, kui suured oleks mõnede ametimeeste n-ö tunnitasud, kui nad teeksid osa ehitusmeeste kombel tükitööd ja müüksid oma oskusi jupikaupa. Teisisõnu: kui arvestada töökoormuseks 40 tundi nädalas ehk 160 tundi kuus ning 11 kuud aastas (inimene peab ju saama ka puhata), siis kujuneks kokku 1760 töötundi aastas - milliseks poliitikamehe või -naise tunnitasu nii kujuneks?Meie kandi jõukaim rahvaesindaja on Otepää volikogu ettevõtjast liige Kuldar Veere. Tema aastasissetulek oh huvide deklaratsiooni kohaselt ligi 1,4 miljonit eurot. Veere võiks kirjutada oma teenistuseks 780 eurot töötunnis.Omaaegne luuretöötaja Ants Frosch Valgamaalt on oma ametliku sissetulekuna andnud üles vaid ligi 14 000 eurot aastas. See teeb tunnitasuks ümber arvutatuna vaid veidi üle kaheksa euro.Üle 100 000 euro suuruse aastatuluga ametimeestest teenib Tõrva mees Maido Ruusmann (pildil) 80 eurot töötunni eest ning Võrumaa mees Mait Klaassen 66 eurot tunnis.Suurimaid võlglasi on vabariigi ametimeestest Aare Veetsmanti (pildil) - jahimehest talunik ja Põlva vallavolikogu liige. Tal on liisingu- ja laenulepingute eest tagasi maksta 400 000 euro ringis. Aga tal on ka üle riigi (tegelikult küll üsaks Põlvamaale vaid Saaremaal) kokku 32 maatükki, neist suurem osa põllumaa.Kui suured olid ametimeeste tulud ja kohustused, saab vaadata alljärgnevast tabelist. Valkja linnavolinikest said tabelisse kantud need, kel sissetulekud toekamad-üle 60 000 euro aastas ehk ca 5000 euro ringis kuus.AMETNIKE SISSETULEKUDNimiAmetTuluKohustusedUina
			KeranaEndine
			haridus- ja teadusminister, RE122
			66040
			225
Maido
			RuusmannRiigikogu
			liige, endine Tõrva vallavanem, RE123
			92271
			082
Mait
			KlaassenRiigikogu
			liige, RE115
			82716
			489
Tarmo
			TammEndine
			riigikogu liige, KE94
			65419
			800
Uno
			КааskepltEndine
			riigikogu liige, EKRE85
			8340Ivari
			PadarEndine
			riigikogu liige, SDE78
			4120Kalvi
			KõvaEndine
			riigikogu liige, Võru linnapea, SDE67
			74762
			357
Anti
			HaugasRiigikogu
			liige, RE
66
			2650 Andrus
			SeemeRiigikogu
			liige, RE60
			32783
			458
Eerik-Niiles
			KrossRiigikogu
			liige, RE57
			964137
			700
And
			AllasRiigikogu
			liige, SDE45
			809113
			426
Igor
			Taro
Kain
			EplerRiigikogu
			liige, E200 Riigikogu liige, EKRE24
			944
18
			564122
			608
17180

Ants
			FroschRiigikogu
			liige, EKRE14
			30334
			288Priit
			SibulRiigikogu
			liige, Isamaa90
			717ca
			350 000
Urmas
			KlaasTartu
			linnapea, RE90
			86510181Enel
			UinRäpina
			vallavanem, Isamaa52
			5580Jaanus
			BarkalaOtepää
			vallavanem, Isamaa52
			3900Mardi
			RõigasPõlva
			vallavanem. RE48932216
			034
Mikk
			JärvKanepi
			vallavanem, RE43
			331126
			170
MonikaBogenbaumValga
			vallavanem, Isamaa41
			9860Kalmer
			PuuseppVõru
			vallavanem40
			646129
			275
Raul
			KudreSetomaa
			vallavanem, SDE363810Britt
			Vahter
Rõuge
			vallavanem34
			8480Kuldar
			Veere (pildil)
Otepää
			vallavolikogu liige, RE1
			3749140Allain
			 Karuse
Valga
			vallavolikogu endine liige, KE316
			3060


Eestlasi on tabanud petusõnumite laine: kust nad su numbri saavad ja kuidas pettust ära tunda?Viimaste nädalate jooksul on hüppeliselt tõusnud Eestis levivate SMS-õngitsuspettuste hulk, mida saadetakse peamiselt välja Omniva või Netflixi nime alt. Enamasti on nende skeemide eesmärgiks petta välja ohvrite kasutajanimesid ja paroole, saada ligipääs nende pangakontole või varastada muid andmeid. Kuidas aga kurjategijad telefoninumbreid leiavad ja sõnumeid saadavad, kuidas tegelikult kasu teenitakse ning kuidas petusõnumit ära tunda?Elisa infoturbejuht Mai Kraft selgitas, et viimane suurem õngitsussõnumite laine algas mai alguses ja käekirja hinnates on suure tõenäosusega nende saatmise taga üks grupp kurjategijaid. Peamiselt viidatakse sõnumites, et Omnivasse on saabunud pakk ja selleks, et seda tagasi ei saadetaks, tuleb suunduda kindlale lehele ja sinna vajalikud andmed sisestada. Teistel juhtudel jäljendatakse aga Netflixi ning ohvrid suunatakse võlts-Netflixi lehele.„Pettuses kasutavad Omniva ja Netflixi lehed on originaaliga äravahetamiseni sarnased ning see tekitab inimestes turvatunde. Tegelikkuses pole neil aga väidetud firmadega mingit pistmist ja tekstikastidesse oma andmed sisestades jõuavad need otse kurjategijate kätte,” selgitas ta. „Parim viis originaali võltsingust eristada on vaadata aadressiribal kirjasolevat - kui seal pole tuttav Omniva või Netflxi veebiaadress, siis on tegu pettusega.”Kui praegu on peamiselt jäljendatavateks just eelmainitud kaks ettevõtet, siis rõhutas Kraft, et valvas tasub olla ka teiste asutuste poolt saadetud sõnumite puhul. Kurjategijad muudavad oma lähenemist pidevalt ning kui potentsiaalsed ohvrid tänaste skeemidega ära harjuvad, leitakse mõni teine lähenemine.Kust petised mu numbri saavad ja kas keegi toksibki päev otsa petusõnumeid?SMS-pettused muudab eriti ohtlikuks tõsiasi, et nende läbiviimine on pahalaste jaoks küllaltki lihtne ning et inimesed on harjunud sõnumite teel ettevõtetelt olulist infot saama. SMS-ide välja saatmiseks ei tule pahalastel neid ükshaaval telefoni sõnumirakendusse tippida, vaid selle asemel lõigatakse kasu mõne välismaa operaatori sõnumikeskuse haavatavusest või ostetakse sõnumite saatmise teenust häguse taustaga välismaiselt teenusepakkujalt.Petusõnumite ja -kõnede tarvis on aga vaja potentsiaalsete ohvrite telefoninumbreid. Nende hankimiseks on mitmeid viise, kui Krafti sõnul on enimlevinud lähenemisteles telefoninumbrite huupi genereerimine, nende internetist kogumine või nende väljapetmine eriilmeliste skeemide toel.„Hetkel leviva pettuselaine puhul tundub, et pigem on tegu internetist avalikult leitavate telefoninumbrite ärakasutamisega või muul moel välja petetud numbritega. Näiteks võib keegi olla korraldanud libaloosi, palunud inimestel sinna oma telefoninumber lisada ja siis saadetakse nüüd sinna sõnumeid,” rääkis ta. „Numbrid võivad pärineda ka avalikest allikatest, näiteks on need lihtsalt Google'i ähil leitud või sotsiaalmeediast üles korjatud.”Viimast silmas pidades soovitab ta olla oma telefoninumbri avalikult postitamisega ettevaatlik ja mõista, et korra internetis avaldatud number jääb suure tõenäosusega leitavaks alati. Kusjuures petturid võivad numbri leida kohtadest, mille peale esialgu isegi mõelda ei pruugi: auto müügikuulutuse juurest, Facebook Marketplace'ist, tööandja kontaktilehelt või mistahes muult lehelt, mis on otsingumootorite kaudu lihtsalt leitav.„Kindlasti ei tasu oma numbrit jagada veidi kahtlase väärtusega loosimängudes või igat suvalist kasutajakontot luues. Mida rohkemates kohtades number avalik on, seda suurem on tõenäosus, et see mingit kanalit pidi - kasvõi andmelekke tulemusel - pahalaste käsutusse jõuab,” rääkis ta. „Oleme harjunud saama sõnumite teel olulist infot, seega kipub nende puhul valvsus madalam olema. Viimasel ajal toimuvat vaadates tasub aga iga sõnumi osas olla väga skeptiline,” lisas infoturbejuht.Kuidas pettust ära tunda ja mida teha, kui oled ohvriks langenud?Petusõnumite peatamisel on oma roll mängida sideoperaatoritel ja võimuasutustel, kuid suurima töö peavad ära tegema potentsiaalsed ohvrid ise. Mida paremini inimesed petusõnumeid ära tunnevad ja mida vähem inimesi ohvriks langeb, seda vähem motivatsiooni on kurjategijatel skeemiga jätkata. Selle eelduseks on aga pettuste äratundmine ja teadmine, millised on reaalsed ohud.Täna levivate õngitsussõnumite puhul märgib infoturbejuht, et parim viis end kaitsta on rakendada ülimat skepsist ja teada, et ka pealtnäha autentne veebileht võib olla pettuse tööriistaks. Niisamuti tasub mõelda, et kas konkreetsel hetkel ollakse saatjalt sõnumit ootamas.„Pettuse ohvriks on siiski lihtne langeda, kui ootad parasjagu pakki ja ühtäkki tuleb postiasutuselt sõnum, et pakk saadetakse tagasi, kui veebivormi ära ei täida. Tasub meeles pidada, et selliseid sõnumeid tegelikult ei saadeta. Sõnumites olevaid linke ei tasuks avada ning kui soovid kindlasti pärast sõnumit ettevõtte lehte külastada, tasub minna läbi brauseri otse soovitud veebilehele,” rääkis ta.Kõige lihtsamaks viisiks petulehte ära  tunda on vaadata, mis on kirjas aadressiribal. Kui on teada, et ettevõtte veebiaadress on netflix.com, kuid sõnumiga saadetud lehe aadressiks on vigane ja lohisev confirm-account-netfix.com, siis on tegu millegi kahtlasega ja andmete sisestamisest tasuks hoiduda. „Kui pole siiski täiesti kindel, siis Eesti ettevõtete puhul võib julgelt ka otse klienditoega ühendust võtta ja uurida, kas sõnumi teel saadetud veebilehe puhul on tegu millega reaalsega. Teenindajad oskavad kindlasti viidata, kas tegu on nende kanaliga või mitte,” lisas M ai Kraft.Kui siiski on mõnele petulehele juba andmed sisestatud, tuleks Krafti sõnul võimalikult kiirelt tegutseda. „Kui andsid pettuse tõttu kellelegi ligipääsu pangakontole, tasub kiirelt pangaga suhelda, pangakaart sulgeda ja tehtud maksete puhul üritada need tagasi kutsuda. Kui jagasid mõne konto parooli, tasub see kiirelt muuta. Kui jagasid üldiseid isikuandmeid, tuleb püsida mõnda aega valvel ja olla valmis kiirelt reageerima, juhul kui neid andmeid hakatakse mingil moel ära kasutama,” selgitas ta.LL


Uuringust selgus, kui paljud vanemaealised ei saa ise internetipanga kasutamisega hakkamaKümnendik vanemaealistest ei saa ise internetipanga kasutamisega hakkama ning paljud noored abistavad senini oma vanemaid keerulisemate veebipõhiste finantsteenuste kasutamisel, selgus Citadele panga uuringust.Citadele pank uuris Eesti inimestelt, kas ja kui palju nad aitavad oma vanematel kasutada erinevaid veebipõhiseid finantsteenuseid. Olgu selleks siis internetipank, mobiilipank, -rakendus või mõni muu teenus. Selgus, et ligi kolmandiku ehk 32 protsendi sõnul pole neil selleks vajadust, kuna vanemad saavad ise kõigega hakkama.
Samas on ka neid vanemaealisi, kes vajavad mõningal määral juhendavat kätt. 16 protsenti Eesti inimestest märkis, et abistavad oma vanemaid aeg-ajalt ning lisaks kaheksa protsenti inimestest teeb seda keerulisemates olukordades, näiteks dokumentide allkirjastamisel jne
Viis protsenti vastajatest lausus, et teevad kõik vajalikud toimingud oma vanematest eest ise ära ning lisaks märkisid sama paljud, et seda teeb nende vanemate eest keegi teine. Ehk siis kokkuvõtvalt abistab oma vanemaid vähemalt või rohkemal määral kokku 34 protsenti Eesti inimestest.
Läti ja Leedu inimestega võrreldes peavad eestlased vähem oma vanemaid finantsteenuste kasutamisel abistama. Kui eestlastest ütles kokku 32 protsenti, et neil pole abistamiseks vajadust, siis Lätis oli sama arv 22 protsenti ja Leedus 18 protsenti. Seda selgitab asjaolu, et Eestis on erinevad veebipõhised finantslahendused märksa varasemalt kasutusele võetud ja levinumad.
«Viimase aja rohkete küber- ja finantspettuste valguses tasuks kindlasti üle kontrollida oma vanemate digioskused ning vajadusel meelde tuletada põhitõed just turvalisuse osas,» lausus Citadele panga jaepanganduse juht Marina Hakiainen. «Citadele enda kevadel tehtud uuring näitas, et lausa üle 70 protsendi eestlastest on mingil moel kokku puutunud finantspettuste katsetega ning kahtlemata on just digimaailmas kehvemini orienteeruvad inimesed tõenäolisemad ohvrid.»
Hakiainen tuletas meelde, et viimase kolme-nelja aasta jooksul on finantspettustega Eesti inimestelt kätte saadud üle 15 miljoni euro.

Millised on enimlevinud finantspettuste skeemid?

Kuigi pangad kasutavad turvalisi maksete jälgimise süsteeme ja blokeerivad kahtlased tehingud, muudavad petturid ka pidevalt oma meetodeid, et kätte saada ohvri andmed või raha. Siiski on mõned skeemid levinumad, nagu näiteks investeerimispettused, võltsitud ettemaksud, fiktiivsed arved jne. Lähemalt saab neist lugeda hiljutisest artiklist Citadele kodulehelt.
Citadele panga tellitud ja uuringufirma Norstat Baltikumi ülene küsitlus viidi läbi mais. Igas riigis küsitleti 1000 inimest vanusevahemikus 18-74.

Citadele Group on Läti finantskontsern, mille peakontor asub Riias. Grupi tütarettevõtted ja filiaalid tegutsevad Eestis, Lätis ja Leedus.


Mis juhtusSuitsuga magama jäänud mees pääses napilt eluga6. juunil kella 21.30 ajal süütas Räpina vallas Veriora külas hoolimatu alkoholijoobes suitsuga magama jäänud mees voodi ja teki. Kaaslane aitas mehe enne päästjaid majast välja, välja toodi ka põlev tekk. Päästjad tõid ka voodi majast välja ja kustutasid selle veega. Päästjad hoiatavad, et aasta lõikes ligi pooled hukkunuga lõppenud tulekahjudest põhjustab hooletu suitsetamine.Kuu algas traagilise avariiga1. juunil kella 17.30 ajal laekus häirekeskusele teade raskest liiklusõnnetusest Valgamaal. Tõrva vallas Pikasilla külas Viljandi - Rõngu maantee 45. kilomeetril, kaotas kaubikut Peugeot Parmer juhtinud 34-aastane mees vale sõidukiiruse tõttu sõiduki üle kontrolli ja sõitis vastassuunavööndis teelt välja vastu puud. Sõiduki juht hukkus sündmuskohal. Päästjad kõrvaldasid süttimisohu ja lõikasid hüdrauliliste tööriistade abil avariilisest autost hukkunud juhi välja.Lõhnadega juht sõitis sirge Kurviks3, juunil kella 21 ajal toimus liiklusõnnetus Võrumaal Antsla vallas Võru-Kuigatsi-Tõrva mnt 31. km. Sõiduautot Volkswagen Passat Variant juhtinud alkoholijoobe tunnustega 24-aastane mees sõitis sirgel teelõigul teelt välja põllule. Juht toimetati haiglasse.Külamaja lagunemisel sai inimene viga31. mai pealelõunal teatati, et Valga vallas Iigaste külas purunes külakeskuse hoones põrand ja neh inimest kukkus keldrisse. Päästjad aitasid kolm inimest redeli abil välja. Neljas inimene lahastati, toodi välja kühvelraami abil ja anti üle kiirabitöötajate hoole alla, kes ta haiglasse toimetasid. Päästjad keelasid hoone kasutamise, kuni selle ohutus hinnatud ja vajalikud remonditööd tehtud.Tahmast süttis põrand5. juuni hommikul süttis Setomaa vallas Küllätüva külas elumaja köögis korstna tahmaluugi juures põrand. Majaomanik oli ise põranda lahti võtnud ja põlengu kustutanud. Päästjate hinnangul võis põrand süttida varasema tahmapõlengu tagajärjel. Majaomanikule anti tuleohutusalast nõu ja tema ülesandeks jäi tahmaluugi aluse põranda korralik isoleerimine.Elektririkkest süttis kulu3. juuni pealelõunal teatati häirekeskusele, et Antsla vallas Antsu külas käis elektriposti otsas pauk ja selle all süttis kuluhein. Päästjad kustutasid paarikümnele ruutmeetrile levinud põlengu. Rikke kõrvaldamine jäi elektrikute hooleks.Päästjad kantseldasid madu ja siili2. juuni õhtul teatati, et Valgas Oru tn on elumaja keldris madu. Päästjad selgitasid, et tegu on nastikuga. Madu püüti kinni ja viidi loodusesse.Samal õhtul teatati Põlvas Mäe tn vihmaveetorusse kinni jäänud siilist. Päästjad tõmbasid siili kinnastatud kätega rennist välja ja lasid vabadusse.Kelmid tegutsesid jälle31. mail pöördus politseisse 30-aastane Valgamaa mees, kes soovis osta ekskavaatorile mullasõela. Mees kandis müüjale raha ära, aga pärast seda müüja ei vasta ja mullasõela pole mees tänaseni kätte saanud. Kelmusega tekitatud kahju on 9506 eurot.1. juunil pöördus politseisse 31-aastane mees, kes tellis välismaalt paki ning sai sõnumi, et tema tellitud pakk on seotud tollimaksuga. Selle tasumiseks saadeti mehele link, mille ta avas ja kuhu sisestas nõutud andmed. Seejärel avastas mees, et tema pangakontolt oh maha läinud mitu makset võõrastele kontodele. Kelmusega tekitatud kahju on 600 eurot.5. juunil pöördus politseisse 64-aastane mees, kes sai kõne, kus väideti, et tema pangakonto on ohus ja seda on vaja kindlustada. Mees suunati panka sisse logima ja täitis helistaja korraldusi. Hiljem sai mees aru, et on langenud kelmuse ohvriks. Kelmusega tekitatud kahju on 10 000 eurot.Samal päeval pöördus politseisse 53-aastane naine, kes soovis Facebook Marketplace'is müüa kingi. Naisega võttis ühendust ostja, kes soovis kingi osta ning saatis tahe Omniva lingi. Naine avas lingi ja sisestas küsitud andmed. Hiljem avastas naine, et tema pangakontolt on läinud kaduma 760 eurot.


Hoiatus imeravimi pähe müüdava toidulisandi turustaja eest!Põllumajandus- ja Toiduamet hoiatab tarbijaid ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi turustaja eest.
Autor: Shutterstock
Põllumajandus- ja Toiduamet hoiatab ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi Tonerin turustaja eest. Toidulisandi kodulehel puudub info müüja kohta, niisamuti viitab pettusele raskesti jälgitav tekst ja eksitav info.
Käitleja müüb toidulisandit veebilehe https://tonerin.store/et/ ja telefonimüügi kaudu. Kuna toidulisandile esitatud väited ei vasta tõele ja koostis pole teada, petetakse sedasi tarbijate usaldust ja ohustatakse tervist.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Terminal Oili juht: Olerexi juhtum on Eesti kütuseturu aegade suurim pettus   See, et Olerex on biokütuse kasutamise kohustuse täitmata jätnud, on kestnud juba aastaid ning mullu ulatus seetõttu teiste kütuse hulgituru osaliste kahju vähemalt 100 miljoni euroni, ütles ERR-ile Terminal Oili juhatuse liige Raido Raudsepp.   See, et Olerex on biokütuse kohustuse täitmata jätnud ja toonud biokütuse sildi all sisse hoopis teisi kütuseid, pole teiste turuosaliste jaoks olnud saladus, see on kestnud aastaid ning sellest on teavitatud ka ametkondi, ütles Raudsepp. "Meie jaoks on positiivne see, et tagasisidet võeti tõsiselt ametkondade poolt. Ma nimetaks seda isegi Eesti kütuseturu läbi aegade suurimaks pettuseks. Ei ole mingi kahtlust, et see nii on," lausus ta. Keskkriminaalpolitsei ja keskkonnaameti teatasid neljapäeval, et nende ametnikud uurivad kriminaalmenetlusega, kas AS Olerex on esitanud maksu- ja tolliametile teadlikult valeandmeid, et vabaneda vedelkütuse seadusest tulenevast biokütuse nõude täitmisest. Praegu ei ole kellelegi kahtlustust esitatud. Raudsepa sõnul tuli pettus teiste turuosaliste jaoks välja Olerexi hulgimüügihindadest. "Nad on konkurentsitult pakkunud väga pika perioodi jooksul parimat kütusehinda ja see vahe saab tulla suuremal-vähemal määral ainult biokütuse kohustuse täitmisest. See mõjutab turgu väga tugevalt juba väga pika perioodi jooksul," lausus ta. Hinnad hoiab Olerex Raudsepa sõnul all vaid hulgimüügis. "Nad tankla hindu üritavad hoida võimalikult kõrgel ja (kütuse) omahind on (seetõttu) niivõrd palju soodsam, et marginaal, mida nad teenivad, on kolossaalne," märkis ta. Raudsepa sõnul tekitas Olerexi tegevus ainuüksi mullu kütuseturule kahju 100 miljonit eurot. "Hulgiturul on kõik turuosalised, et oma (turu)positsiooni hoida, pidanud peale maksma, et Olerexiga konkureerida. See kahju, mis on turule tekitatud, on eelmisel aastal ümberarvutatuna 100 miljonit eurot," lausus ta. Raudsepp selgitas lahti, kuidas 100 miljonini jõuti: Eesti hulgituru maht on päevas on kolm miljonit liitrit. Olerexi kütuseliitri hind oli kümme senti odavam turuhinnast. "Kui me räägime, et see on 300 000 eurot päevas, mille võrra peab turg madalamalt kauplema, siis on see nädalas 2,1 miljonit ja 52 nädala (ehk aasta) jooksul teeb see üle 100 miljoni euro," lausus ta. Raudsepa sõnul olid ametkonnad teadlikud Olerexi tegevusest ning neljapäeval selgus, et ettevõttele on tehtud korduvalt hoiatusi. "Aga mulle isiklikult tundub, et hetkel on sellest liiga vähe," märkis ta, lisades, et järelevalvet peaks biokütuste osas tõhustama.  Teised on ausad mängijad, kuid kütuseturg on kui Metsik Lääs  Raudsepa sõnul puudub tal info, et leegi peale Olerexi veel biokütuse kohustusest niimoodi kõrvale hiiliks. "Isegi kui midagi on kuskil, siis see ei kajastu turuhindades ega keegi tule võtma täiendavat turumahtu mingi eelisega. Ülejäänud turuosaliste hinnatasemed on suhteliselt ühes kohas. Mis peegeldabki õiglast turuhinda. Aga üks turuosaline on suurusjärgu võrra odavam juba aastaid. Tegelikult on see olnud kütuseturu jaoks väga keeruline olukord viimastel aastatel. Fassaad tundub ilus, aga tegelikult on see olnud Metsik Lääs," lausus Raudsepp. Raudsepa sõnul on biokütuse nõue iseenesest asjakohane ning paindlik ja iga ettevõtja saab sellega kasu teenida, kui vaid soovi on. Seetõttu jääbki arusaamatuks Olerexi tegevus. "Taastuvenergiadirektiiv on Eestis kehtinud aastast 2018. Keegi ei saa täna väita, et see on mingi uudis, et biokohustust peab täitma. Enamik turust on sellega väga kenasti hakkama saanud ja selleks on väga erinevaid võimalusi, et seda kohustust täita. Ma ei näe selles midagi negatiivset. Pigem annab see turule paindlikkust juurde ja ettevõtjad, kes tahavad sellega tegelda ja näevad selles potentsiaali, saavad sellega väga edukad olla," lausus ta.  Olerex: süüdistused on eksitavad  Vedelkütuse seaduse järgi on kütusemüüjal kohustus tagada, et aasta jooksul tarbijale müüdud fossiilsest kütusest vähemalt 7,5 protsenti on taastuvenergial põhinev kütus ehk biokütus. 2022. aasta suvel tuvastas keskkonnaamet, et Olerexil ei ole tõenäoliselt võimalik kalendriaasta jooksul seda nõuet edukalt täita. Keskkonnaamet teavitas ettevõtet sellest korduvalt. Sellele vaatamata oli 2022. aasta 20. detsembri seisuga Olerexil biokütuse nõude täitmise maht vaid ligi üks protsent. Mullu 30. detsembril saabus Eestisse tanker, mille lastiks olnud Olerexi kütusest võttis maksu- ja tolliamet proovi. Proovi põhjal tuvastati, et tegemist on tavalise talvise diislikütusega. Kaks nädalat hiljem esitas Olerex maksu- ja tolliametile andmed, et tankeriga toodi taastuvtoorainel põhinevat biokütust HVO, mis oleks taganud Olerexi biokütuse nõude täitmise 7,51 protsendi ulatuses. Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokurör Gerd Raudsepp ütles, et kogutud tõendid viitavad, et Olerex on esitanud valeandmeid, kuid teo täpsemad asjaolud vajavad kriminaalmenetluses selgitamist. Olerex teatas neljapäeval, et nad selgitasid keskkonnaametile imporditud kütusepartiide päritolu ja andsid võimaluse tutvuda dokumentatsiooniga. "Keskkonnaamet on meile kinnitanud, et antud selgitused on ammendavad. Prokurör Raudsepp, keda ajakirjandus tsiteerib, ei ole meile oma väljaütlemiste sisulist poolt selgitanud. Teisalt on mitmelt poolt vihjatud, et tegemist võib olla Eesti kütuseturu liidri vastu suunatud infooperatsiooniga. /.../ Eksitavate süüdistuste ümberlükkamiseks on meie ja ka keskkonnaameti käsutuses kogu vajalik informatsioon," teatas Olerex. ERR pöördus reedel Olerexi poole täiendava kommentaari saamiseks.


Pilguheit roheliste uste taha ehk Kuidas valmivad legendaarsed pontšikudVaikne Pärnu südalinn, kell on 7.45. Avaneb legendaarse Sõõrikukohviku uks ja juhataja Andrus Tomson ütleb naeratades “Tere hommikust!”. Tema ja pontšikumeister Ira Frolova on juba tööpostil.See kohvik on Pühavaimu tänaval tegutsenud 1957. aastast. Esmalt pakuti sõõrikuid praegusest asukohast üle tänava pisikeses toas, kus järjekorras seistes võis näha, kuidas sõõrikumasin töötab. Praegusesse asukohta kolis kohvik 1986. aastal. Selles ruumis on sõõrikumasin peidetud roheliste uste taha, klient näeb sealt õnne kombel sisse vaid vilksamisi.

Pärnu Postimees saab võimaluse rohelistest ustest sisse astuda. Pontšikumeister Ira Frolova on selles köögis toimetanud üle kümne aasta. Ira paariline, kellega ta vaheldumisi sõõrikuid valmistab, on samas töötanud üle 30 aasta.
Hommikul kööki jõudnud, paneb Ira suurde mikserikaussi taina kuus komponenti. Koostisosad ja kogused on aga firmasaladus, mida on jagatud sõõrikumeistrilt järgmisele. Retsept pärineb väga ammusest ajast, selle autorit ei tea juhataja ega pontšikumeistergi.

Sõõrikukohvikule on pakutud pontšikute tegemiseks valmissegu, kuid sellest loobuti:  neil on oma salaretsept olemas.
Mailiis Ollino

Alguses segab Ira tainast käsitsi, hiljem veidi mikseriga ja jätab siis kerkima. Vahepeal paneb ta pontšikumasina soojenema. 15 liitri õli temperatuur peab kuumenema üle 200 kraadi.
Korraga teeb Ira tainasegu nii palju, et sellest saaks kümme kilogrammi sõõrikuid. Ira küpsetamisrekord on 299 kilo rõngakujulisi pirukaid ühe tööpäevaga. Tippmargi püstitas ta Augustiunetuse ajal. “Mina üksinda tegin, masin töötas ilusti, kuid medalit ei antud,” muheleb pontšikumeister.

Teenindaja Tiina Tamm meenutab, et üks kiiremaid tööpäevi oli Augustiunetuse ajal, kui järjekord püsis kogu päeva.
Mailiis Ollino

Samal päeval on tööl ka teenindaja Tiia Tamm, kes tõdeb, et see oli hullumeelne päev: järjekord ulatus terve päeva uksest välja. Sõõrikuid saanuks küpsetada rohkmegi, kuid kohvimasin andis suure koormuse all otsad. “Tehnika ei pidanud vastu, inimesed oleks pidanud küll,” lausub Tiia.
Vaiksemal talvepäeval võib juhtuda, et kaubaks läheb vaid paarkümmend kilo pontšikuid.
Mina üksinda tegin, masin töötas ilusti, kuid medalit ei antud.
Ira Frolova, sõõrikumeister
Kunagi tehti sõõrikuid kahe masinaga, kuna nõudlus oli tunduvalt suurem. Praegu piisab ühe aparaadi jõudlusest.
Kui õli kuum, tõstab Ira taina masina kohal asuvasse tünni. Kaas peale ja kruviga kinni. Kaane sisse läheb läbipaistev voolik, mille kaudu liigub õhk, mis taina tünnist välja pressib. Kruvi pinget reguleerides saab timmida pontšiku suurust, kuna õhu hulk anumas muutub.

Kui pontšikud on õlikarussellis läbinud pool vahemaast, keerab laba rõngakesed ümber.
Mailiis Ollino

Kui tainarõngas tulise õli sisse potsatab, hakkab see karussellil keerlema. Poolel maal keerab labake sõõriku teistpidi. Tiir tehtud, kukub pontšik masinast välja jahtuma.
Päeva esimesed sõõrikud aitavad katsetada, kas kruvi on õigesti paika keeratud. Seda võib võrrelda pannkoogiküpsetamisega, kus samuti ei pruugi esimesed koogid just ideaalse kujuga tulla.

Pontšikumeister Ira Frolova on rõõmsatujuliselt sõõrikuid valmistanud üle kümne aasta.
Mailiis Ollino

Ira tõstab metallkaussi ühekorraga kilo jagu ehk umbes 30 pontšikut ja raputab neile tuhksuhkrut. Suhkru pealt kokku siin ei hoita. Juhataja mainib, et nii mõnigi klient küsib enne ostu veel lisa.
Sõõrikumeistrile endale maitsevad õhemad pontšikud. “Kui ma veel siin ei töötanud ja sööma tulime sõbrannaga, siis ma kogu aeg vaatasin, et saaksin peenema sõõriku,” räägib ta.

Tuhksuhkruga ei koonerdata.
Mailiis Ollino

Kohviku püsikunded tulevad sõõrikule või pirukale iga päev sõltumata aastaajast või ilmast. Siinses kohvikus on legendaarseid pontšikuid hommikuks söönud ka president Alar Karis. “Teenindaja helistas, et “kus sa oled, president on siin”,” meenutab juhataja ootamatut külaskäiku. “Kantselei direktor oli küll laua varem kinni pannud, aga meie ei viinud kohe seda kokku.”
Tomson tõdeb, et ainuüksi pontšikute müügist kohvik ära ei ela. Nii pakutakse sõõrikute kõrval saiakesi ja kringlitellimise võimalust. Aastate jooksul on ringelnud kuulujutte, et legendaarne sõõrikukohvik suleb uksed, kuid need kuuldused pole kunagi tõele vastanud.

Uus juht

Andrus Tomson on Sõõrikukohvikut põhitööna juhtinud paar aastat. Tema ja vend said osaluse kohvikus päranduseks oma emalt. Samuti on praegu kohvikuga seotud Tiiu Villa, kes Andruse emaga kahasse seda kohvikut pidas.

Mõni minut pärast kella üheksat tulevadki esimesed külastajad, ema ja poeg, kes ostavad sõõrikuid, kohvi ja mahla. Ema tõdeb, et temale seostub pontšikukohvik lapsepõlvega, sestap soovib ta pojalegi sellist mälestust luua.


Politseiniku terav silm aitas tabada Rumeeniast pärit petturidTALLINN, 9. juuni, BNS - Vaba päeva veetnud politseiniku terav silm aitas neljapäeval Harjumaal tabada Rumeeniast pärit petturid.
Kella 10 paiku märkas korrakaitsja Pärnu maanteel sõitnud tumerohelist Mercedes-Benzi, kus istusid kaks meest, kes sarnanesid inimestele, keda kahtlustati varasemas pettuse katses. Infole reageerinud politseinikud pidasid sõiduki kinni Saku kandis ja selgitasid välja, et tegemist oligi Rumeeniast pärit meestega, kes püüdsid hiljuti Viimsis eakalt naiselt raha välja petta. Mehed toimetati jaoskonda, kus neile tehti ettekirjutus Eestist lahkumiseks ja määrati kolmeks aastaks sissesõidukeeld. Mees, kes püüdis naiselt raha välja petta, sai ka rahalise karistuse 950 eurot, kirjutas Põhja prefektuur sotsiaalmeedias.
Mehed kasutasid eakalt naiselt raha välja petmiseks alatut võtet. Nad lähenesid eakale naisele ja väitsid, et naine kriimustas oma sõidukiga nende oma. Seejärel hakkasid nad kahjude hüvitamiseks proualt 500 eurot nõudma. Õnneks sekkus olukorda juhtunud pealt näinud kodanik, kes andis agressiivsetest meestest politseile teada. Paraku lahkusid mehed sündmuskohalt enne politsei saabumist.
"Suur aitäh tähelepanelikule kodanikule, kes läks tol päeval teisele inimesele appi ja teavitas olukorrast koheselt ka politseid. Paraku näeme, et suviti on meie teedel, tänavatel ja parklates rohkem ringi liikumas halbade kavatsustega inimesed. Kui varasemalt on petturid erinevatel ettekäänetel pakkunud inimestele kas kingitusena või ostmiseks köögitarvikuid, siis nüüd on nad oma taktikat muutnud ja püüavad inimesi hoopis avarii põhjustamises süüdi lavastada," märkis politsei.
Ka on korrakaitsjate sõnul murettekitav petturite agressiivne käitumine, kus pärast kingituse või kauba üleandmist on hakatud inimestelt nõudma raha ja on isegi mindud inimeste kodudesse või sõidutatud neid pangakontorisse, et saada mingigi osa rahast.
Taoliste asjade müüki või kingituse pakkumist politsei keelata ei saa, seda enam, kui inimene võtab vastu või ostab eseme vabatahtlikult. "Meie soovitus on siiski kaupa osta kindlate ettevõtjate käest, sest kauba soetamine võõraste käest ei anna ostjale mingisugust garantiid kauba kvaliteedi osas. Samuti ei tasu võtta võõrastelt vastu kingitusi," soovitavad korrakaitsjad.
"Kindlasti sekkume juhtudel, kui kelmid on agressiivsed ja inimene tunneb end häirituna või kui hakatakse läbi pettuste inimestelt nõudma raha. Palume ka edaspidi kahtlastest inimestest ja sõidukitest politseid koheselt teavitada," lisas politsei.
Talllinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Viimsis eakat naist petta üritanud rumeenlased peavad riigist lahkumaNeljapäeval tabas politsei rumeenlased, kes üritasid mõni päev tagasi eakalt naiselt auto väidetava rihtimise tõttu 500 eurot välja petta. Kahele mehele tehti ettekirjutus Eestist lahkumiseks ja samuti määrati neile kolmeks aastaks sissesõidukeeld. Põhja prefektuur teatas, et politseiametnik märkas töövälisel ajal Saku kandis tumerohelist Mercedes-Benzi, kus istusid pettuses kahtlustatud rumeenlastele sarnased mehed. Kohale jõudnud politseipatrull tegi kindlaks, et tegu ongi otsitutega.
«Mehed toimetati jaoskonda, kus neile tehti ettekirjutus Eestist lahkumiseks ja määrati kolmeks aastaks sissesõidukeeld. Mees, kes püüdis naiselt raha välja petta, sai ka rahalise karistuse 950 eurot,» täpsustati teates.
«Mehed kasutasid eakalt naiselt raha välja petmiseks alatut võtet,» nentis PPA.
Mõni päev tagasi kirjeldas üks tallinlanna sotsiaalmeedias, kuidas Viimsi poe parklas sahkerdasid kaks rumeenlast eaka proua ümber väitega, justkui naine oleks oma autoga nende oma kriimustanud. Pealtnägija sekkumise peale üks meestest ärritus ja hakkas talt politsei töötõendit ning fotode kustutamist nõudma. Kui sekkunud naine politseile helistas, hakkas kelmidel kiire põgenemisega.
«Paraku lahkusid mehed sündmuskohalt enne politsei saabumist,» võttis PPA asja kokku ning tänas parklas prouale appi läinud pealtnägijat.
«Paraku näeme, et suviti on meie teedel, tänavatel ja parklates rohkem ringi liikumas halbade kavatsustega inimesed. Kui varasemalt on petturid erinevatel ettekäänetel pakkunud inimestele kas kingitusena või ostmiseks köögitarvikuid, siis nüüd on nad oma nö taktikat muutnud ja püüavad inimesi hoopis avarii põhjustamises süüdi lavastada. Ka on murettekitav petturite agressiivne käitumine, kus peale kingituse või kauba üleandmist on hakatud inimestelt nõudma raha ja on isegi mindud inimeste kodudesse või sõidutatud neid pangakontorisse, et saada mingigi osa rahast,» kirjutas prefektuur postituses, lisades, et taoliste asjade müüki või kingituse pakkumist politsei keelata ei saa, seda enam, kui inimene võtab vastu või ostab eseme vabatahtlikult.
«Meie soovitus on siiski kaupa osta kindlate ettevõtjate käest, sest kauba soetamine võõraste käest ei anna ostjale mingisugust garantiid kauba kvaliteedi osas. Samuti ei tasu võtta võõrastelt vastu kingitusi,» hoiatas politsei. «Kindlasti sekkume juhtudel, kui kelmid on agressiivsed ja inimene tunneb end häirituna või kui hakatakse läbi pettuste inimestelt nõudma raha. Palume ka edaspidi kahtlastest inimestest ja sõidukitest politseid koheselt teavitada.»


Välismaine kelm sai petmiskatse eest suure rahalise karistuseKaks Rumeeniast pärit meest püüdsid hiljuti Viimsis eakalt naiselt raha välja petta. Tähelepanelik politseinik märkas eile Pärnu maanteel kahtlast autot, mis kuuluski tagaotsitavatele kelmidele, kellel nüüd vähemalt kolm aastat Eestisse asja ei ole.  Põhja prefektuur jagab sotsiaalmeedias lugu sellest, kuidas neljapäeva hommikul märkas terava silmaga politseinik, kel oli töölt vaba päev, Pärnu maanteel sõitnud tumerohelist Mercedes-Benzi, kus istusid kaks meest, kes sarnanesid inimestele, keda kahtlustati varasemas pettuse katses.
Infole reageerinud politseinikud pidasid sõiduki kinni Saku kandis ja selgitasid välja, et tegemist oligi Rumeeniast pärit meestega, kes püüdsid hiljuti Viimsis eakalt naiselt raha välja petta. Mehed toimetati jaoskonda, kus neile tehti ettekirjutus Eestist lahkumiseks ja määrati kolmeks aastaks sissesõidukeeld. Mees, kes püüdis naiselt raha välja petta, sai ka rahalise karistuse 950 eurot.
Kaval plaan
Mehed kasutasid eakalt naiselt raha välja petmiseks alatut võtet. Nad lähenesid eakale naisele ja väitsid, et naine kriimustas oma sõidukiga nende oma. Seejärel hakkasid nad kahjude hüvitamiseks proualt 500 eurot nõudma. Õnneks sekkus olukorda juhtunud pealt näinud kodanik, kes andis agressiivsetest meestest politseile teada. Paraku lahkusid mehed sündmuskohalt enne politsei saabumist.
Põhja prefektuur tänab tähelepanelikku kodanikku, kes läks tol päeval teisele inimesele appi ja teavitas olukorrast koheselt ka politseid. «Paraku näeme, et suviti on meie teedel, tänavatel ja parklates rohkem ringi liikumas halbade kavatsustega inimesi. Kui varasemalt on petturid erinevatel ettekäänetel pakkunud inimestele kas kingitusena või ostmiseks köögitarvikuid, siis nüüd on nad oma nö taktikat muutnud ja püüavad inimesi hoopis avarii põhjustamises süüdi lavastada,» öeldakse Põhja prefektuuri sotsiaalmeediakontol. «Ka on murettekitav petturite agressiivne käitumine, kus peale kingituse või kauba üleandmist on hakatud inimestelt nõudma raha ja on isegi mindud inimeste kodudesse või sõidutatud neid pangakontorisse, et saada mingigi osa rahast.» Taoliste asjade müüki või kingituse pakkumist politsei keelata ei saa, seda enam, kui inimene võtab vastu või ostab eseme vabatahtlikult.
Politsei soovitab kaupa osta kindlate ettevõtjate käest, sest kauba soetamine võõrastelt ei anna ostjale mingisugust garantiid kauba kvaliteedi osas. Samuti ei tasu võtta võõrastelt vastu kingitusi.
Politsei sekkub juhtudel, kui kelmid on agressiivsed ja inimene tunneb end häirituna või kui hakatakse läbi pettuste inimestelt nõudma raha.
Kahtlastest inimestest ja sõidukitest tuleks politseid koheselt teavitada.


Hoiatus imeravimi pähe müüdava toidulisandi turustaja eest!Põllumajandus- ja Toiduamet hoiatab ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi Tonerin turustaja eest. Toidulisandi kodulehel puudub info müüja kohta, niisamuti viitab pettusele raskesti jälgitav tekst ja eksitav info.
Käitleja müüb toidulisandit veebilehe https://tonerin.store/et/ ja telefonimüügi kaudu. Kuna toidulisandile esitatud väited ei vasta tõele ja koostis pole teada, petetakse sedasi tarbijate usaldust ja ohustatakse tervist.
Reklaamis ebatõesed ja keelatud väited
PTA toiduosakonna peaspetsialisti Brigitte Salmuse sõnul ei ole Põllumajandus- ja Toiduametit toidulisandist teavitatud ning toidulisandi koostis ei ole teada. „Veebilehel esitatakse toidulisandile ebatõeseid ja keelatud väiteid, nagu näiteks kõrvaldab peavalu, nõrkuse kehas, iivelduse, taastab nägemise,“ kommenteerib Salmus, lisades, et toidule (sh toidulisandile) ei ole lubatud esitada väiteid, viidates selle meditsiinilisele mõjule, kui antud väide ei ole tõendatud. „Toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi,“ jätkab ta.
Käesoleval juhul on tegemist Araabia Ühendemiraatidesse registreeritud ettevõttega E-Trade Skyline FZE. Toidulisandi kodulehel puudub info müüja kohta, niisamuti viitab pettusele raskesti jälgitav tekst ja eksitav info. Soovitame tarbijal enne ostu sooritamist kriitiliselt hinnata ettevõtte kodulehte ning igal juhul teavitatud toodete andmebaasist üle vaadata, kas toidulisandist on teavitatud. Kõik Eestis müüdavad toidulisandid peavad olema teavitatud.
Soovitused tarbijale:
•kontrolli, kas toidulisand on kantud teavitatud toodete andmebaasi;
•vaata, kas veebileht on korrektses eesti keeles, kaupleja kontaktid on adekvaatsed ning olemas on klienditeenindus;
•vaata, kas veebilehel on korrektsed tellimustingimused ning muu oluline info. Vaata täpsemalt järele: Ostmine e-poest | Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (ttja.ee);
•tea, et toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi;
•kui üks nendest eelnevatest tingimustest ei ole täidetud, kaalu ostu sooritamata jätmist, et mitte seada ohtu oma tervist ega tekitada majanduslikku kahju.
Allikas: pta.agri.ee


Kas Eesti on muutumas politseiriigiks?Õiguskantsler Ülle Madise, ajaloolane David Vseviov, endine riigikohtunik Eerik Kergandberg ning luuletaja ja kodanikuaktivist Kauksi Ülle arutavad riigivõimu ja kodaniku suhte üle tänases Eestis.
Inimeste põhiõigused ja vabadused on üks õigusriigi alussambaid. Eelmisel nädalal pidas kapo kinni Tartu abilinnapea Priit Humala, kahtlustatuna toimingupiirangu rikkumises, ja ettevõtja Parvel Pruunsilla sellele kaasa aitamises.
Avalikkuses on avaldatud hämmastust, kui karmikäeliselt jõustruktuurid kahtlustatavatega käitusid, justkui oleks ohtu seatud riigi julgeolek. Pruunsild on väitnud, et rünnak oli maailmavaateliselt motiveeritud, sest ta on erakonna Isamaa suurtoetaja, ja et laiem eesmärk on hirmutada kõiki, kes plaanivad konservatiivseid erakondi rahaliselt toetada. Selliste kahtluste korral on teema üle avameelselt arutamine põhjendatud.
Viimased kolm-neli aastat on üldse olnud keerulised nii Eestile kui ka maailmale – pandeemia ja suur sõda, mis ei näita lõppemise märke. Turvalisuse ja julgeoleku nimel on kerge piirata inimeste vabadusi ja õigusi ning seda on ka tehtud. Kuivõrd peaksime kartma kaldumist autokraatiasse?
David Vseviov: Karjaviisilist eluviisi harrastava liigina pole meie eksistents võimalik teatud kokkulepeteta ehk tegevusvabaduse ja tegevusõiguse piiranguteta. Küsimus on vaid selles, kuidas taolised piirangud sünnivad ning kuivõrd nad vastavad ühiskonna enamuse huvidele. Ning siit kerkibki oluline küsimus: piiravad otsused – nagu kõik otsused – peavad olema põhjendatud, lahti seletatud.
Ma pole kunagi aru saanud, mida tähendavad «ebapopulaarsed otsused». Õiged otsused ei saa ebapopulaarsed olla – kui nad on õiged. Samas: kui lähtuda mineviku kogemusest, siis tuleb paraku tõdeda, et vaimu pelgav võim on alati püüelnud vabaduste ja õiguste piiramise suunas.
Ülle Madise: Kahjuks pandeemia aegu nägime, kuidas üles köetud avalik arvamus viis põhiõiguste piiramiseni, sõltumata sellest, millised on saadava kasu ja tekkiva kahju kaalud ja mida lubab põhiseadus. Nii et on küll põhjust muretseda. Tasub üle lugeda Margus Laidre essee, mis räägib kollektiivse vihkamise nakkuslikkusest (PM 11.11.2017).
Samamoodi tuleb silmas pidada vaikimise nõiaringi teket: avalikule arvamusele vastanduvate seisukohtade esitajad sunnitakse vaikima ka siis, kui neil on teaduslikus plaanis õigus. Räägid õigust, saad peksa pealegi, eks ole. Avalik vaimne hukkamine sotsiaalmeedias, vahel ka töökoha ja maine kaotus. Ja siis ei julgetagi enam tõe, õigluse ja õiguse eest välja astuda. Päris kehv on lugu juhul, kui erapooletuse ja julguse põhiõigusi kaitsta minetavad sõltumatud institutsioonid.
Eerik Kergandberg: Ja selles kontekstis ei ole mingi üllatus, kui ka üsnagi demokraatlike riikide jõustruktuurid kasutavad kõiki võimalusi nn julgeolekupõhiõiguse üha intensiivsemaks tagamiseks. Sõna «julgeolekupõhiõigus» peaks ju iseenesest meie kõrvadele kõlama tõesti nii kaunilt ja kutsuvalt, et esmapilgul tahaks sellegi kerge südamega paigutada meie kõigi teiste kaitseõiguste kui põhiõiguste hulka. Aga esmamulje on siin paraku vaid silmamoondus, sest see väidetav julgeolekupõhiõigus toimib tegelikkuses ju kaitseõigustega hoopis vastupidises suunas: õigustades ja tugevdades riigi sekkumist meie tavapärastesse klassikalistesse põhiõigustesse.

Ajaloolane ja õppejõud David Vseviov peab arusaamatuks, kuidas õiged otsused saavad olla ebapopulaarsed.
Madis Veltman

Et siis «julgeolekupõhiõigus» oleks nagu võimu põhiõigus piirata inimeste põhiõigusi?
Eerik Kergandberg: Jah, aga selle nn julgeolekupõhiõiguse apologeedid «unustavad» lisada, et me oma igapäevaelus, isegi kõigi praeguste suurte ohtude taustal, ju ei asu pidevalt piirsituatsioonis ega tohiks oma julgeoleku tagamise arutlustes ka sellest lähtuda. Samas on võimatu vähegi ratsionaalselt vaielda vastu väitele, et üks kühvlitäis julgeolekut mahub ju kindlasti veel pealtkuulamise, kontrolli, sanktsioonide ja muu sellisega täidetud kotti. Sest – tõepoolest – võib-olla suudab just see viimane kühvlitäis meid homme või ülehomme päästa. Aga ei! Õiguslikult saab julgeolekut ülima väärtusena aktsepteerida vaid juhul, kui varem kindlaks määratud reeglite ehk asjakohase seaduse kohaselt on riigis põhiõiguste erakordset piiramist võimaldav ajutine olukord – hädaolukord, erakorraline seisukord, sõjaseisukord vms – välja kuulutatud. Julgeolekuprobleemid tuleb lahendada põhiõiguste riive seaduslikult lubatud eranditest lähtudes.
Aga see kõik on vaid pelk teooria. Tegelik elu on paraku pigem selline, et enamik tänase üha kõikehõlmavamaks muutuva julgeolekuimpeeriumi toetajaid ei vaevugi oma püüdlustes enam eriti laskuma põhiõiguste tasandile ega otsima oma sihtide legitimeerimiseks mingeid «pehmolikke» põhiõigusi. Tekkinud on kindel veendumus, et riikide julgeoleku ja karistusõigusliku õigluse(!) tagamise kohustused ei saa enam piirduda õiguserikkumistele järgnevate kriminaalmenetlustega, vaid nüüd olla riigid kohustatud tagama kodanike julgeolekut (eriti globaalsete ja massiliste mõõtmetega) kuritegusid ära hoides. Selleks omakorda olevat vältimatult vaja täiendavalt mehitada asjakohaseid asutusi ja luua üha uusi võimalusi ka teabe kogumiseks enne kriminaalmenetlust.
David Vseviov: Oht libiseda autokraatiasse käib inimkonnaga kaasas ning juhtumid, mil kuristikku kukkumist on suudetud ära hoida, on pigem erandid. Isegi Rooma vabariik, mis mõistes, kui ohtlik võib olla täidesaatva võimu koondumine ühe inimese kätte, ei suutnud preventiivse otsusega valida ühe konsuli ehk peaministri asemel kahte.
Julgeolekuküsimuste taustal on endiselt terav ka poliitiline polariseerumine väärtusküsimustes, nn progressiivse ja konservatiivse maailmavaate lõhe. Mida teravam on väärtuspõhine vastandumine, seda teravamaks on muutunud ka poliitiline retoorika. Kas vihakõne rangem kriminaliseerimine võiks olla osa lahendusest?
Eerik Kergandberg: Eks me peame ju uskuma, et teatud muudatused vihakõne kriminaliseerimises on meil vältimatult vajalikud, sest nii lihtsalt arvatakse Brüsselis. Aga minu meelest on põhiküsimus siin ikka selles, kas kohtupraktika suudab seda uut regulatsiooni mõistlikult ja sõnavabadust pärssimata vajalikus ulatuses ehk siis suurte diskussioonide mõlemale poolele võrdselt kohaldada.
Kauksi Ülle: Kujutame ette, et peres laps vihaselt nõuab midagi ja vanem karjub vihaselt, et sina ei tohi vihaselt karjuda. Kuhu me nii jõuame? Ilmselt vaid vihaahela jätkamiseni. Viha aluseks olev tunne on hirm ja võimetus. Praeguses keerulises maailmas ei jätku inimestel turvatunnet. Koroonaaegne hirm nii haiguste kui ka kiiresti välja töötatud vaktsiinide süstimise ees oli suur. Mida rohkem sunniti ja piiranguid karmistati, seda enam süvenes vastuolu süstinõudjate ja sellest keeldujate vahel. Pered ja kollektiivid lagunesid. Venemaa, kes sisevastuolusid on sajandeid summutanud välisvaenlase leidmise ja sõtta minekuga, tegigi seda, õieti jätkas Ukrainaga.
Kurjuse vastand on armastus, hoolimine ja mõistmine. Ausus. Riigi poolt seaduste järgimine. Kui keegi ettevõttes sulatab ravimid üles või ei pea mingitest eeskirjadest kinni, siis omanik reageerib. Kui kaitseministeerium eirab riigi seadusi ja sõlmib sõjavälja miljonilepingu mitu päeva enne seda, kui valitsus teemat arutanud on, siis see ei ole enam poliitika, vaid korruptsioon. Valitsuse ja riigikogu omanik on rahvas ja kui asi on korrast ära ning pöördumised, arutelud ega muu ei aita, siis see olukord tekitab vihakõnesid. Sulgeda neid riigisuukorviga pole lahendus.
David Vseviov: Kriminaliseerimine tõesti ei lahenda iseenesest ühtegi probleemi. Ma tooksin jälle ühe näite minevikust. Sest ajalugu ongi laboratoorium, kus saab taoliste mõttekäikude toimimist-mittetoimimist kontrollida. Kui otsida meie kultuuriruumis sajanditetagusel ajal kehtinud kõige rängemat karistust, siis vaieldamatult oli selleks põrgukatlasse saatmine. Igaveseks ajaks. Kas selline troostitu perspektiiv vähendas kuritegevust? Kaotas tapmised? Ei. Kuid eelöeldu ei tähenda, et igat laadi «vihakõne» tuleks kriminaalvastutuse alt vabastada. Sest vihasõnast võib hõlpsasti – jällegi ajaloo kogemus – saada vihategu.

Õiguskantsler Ülle Madise tõlgenduses kohustab põhiseadus ka üksikisikut nõudma head riigivalitsemist kõikidelt ametikandjatelt.
Erik Prozes

Ülle Madise: Veel ühele õigusteaduslikult olulisele küsimusele juhtisid hiljuti tähelepanu Anneli Soo ja Laura Aiaots: kas ja kuivõrd tohib Euroopa Liit liikmesriikidele ette kirjutada, millised sõnad ja teod peavad olema kuritegudena karistatavad («Vaenukõnet puudutava raamotsuse rong pole veel läinud», ERR 18.05). Tabavalt kirjutasid ka nemad, et seda laadi vaidlusi on ränk pidada, sest lihtne on pelga küsimusegi eest halvustav silt külge saada.
Kui õigusteadlane ajab Euroopa Liidu õiguses ja Eesti põhiseaduses näpuga järge ja otsib parimaid lahendusvariante, pole ta sellepärast veel euroskeptik, tagurlane ega vägivalla pooldaja. Eesti põhiseadus keelab selge sõnaga rahvusliku, rassilise, usulise või poliitilise vihkamise, vägivalla ja diskrimineerimise õhutamise, samuti ühiskonnakihtide üksteise vastu ässitamise. Ka inimõiguste kaitsel kehtib põhimõte, et inimõigusi ei tohi kuritarvitada teiste inimeste õiguste rikkumiseks ega õigusriikluse vastu.
Politoloog Tõnis Saarts on öelnud, et polariseerumise tingimustes muutuvad inimesed üha leplikumaks selle suhtes, kui nende lemmikerakond rikub demokraatia ja hea valitsemise tavasid. Kui meenutate viimase aja arenguid: kuivõrd on tunda, et võimuerakonnad kasutavad seda ära?
Eerik Kergandberg: Mitmetes diskussioonides ühtede või teiste erakondade vankumatute toetajatega olen tõepoolest suure hämmastusega märganud, et ollakse oma erakonnale ikka nii armunult andunud, et mingisugustki kriitilist noodikest selle erakonna aadressil ei peeta võimalikuks. Ma ei kujuta ette, kuidas on võimalik sellist andunud erakondlikku elu elada ilma enda pead ja südant kaotamata.
Ja pole ju kahtlust, et kui ikka enda erakonnale andestatakse absoluutselt kõik, siis võibki erakond teha absoluutselt kõike.
Ma ei saa jätta lisamata, et üldjoontes olen ma üsnagi nõus Marju Lauristini mõne aja taguse tõdemusega: tegelikult on erakonnad praegusel kujul end juba ammendanud. Nad ju esindavad ehk vaid viit protsenti ühiskonnast.
David Vseviov: Polariseerunud ühiskonnas, mis ühtlasi tähendab turvatunde mõranemist ning ebakindluse kasvu, on igati loomulik, et suur osa inimesi klammerdub neile meelepäraste koosluste ja neid esindavate juhtide külge. See on variant, mille puhul on tavaks väita, et usk on pime. Kuigi mõnikord – ja seda kinnitab meie endi kogemus – võib usk ja toetus mõnele erakonnale suhteliselt kiirelt haihtuda. Ehk inimesed võivad oma lootustes pettuda ning pole üldsegi välistatud, et vähemalt osaliselt võib nende pettumuse põhjustada demokraatlike põhimõtete ja tavade ignoreerimine.
Kauksi Ülle: Totalitaarsusse kalduv ühiskond moodustab karju. Inimene tahab ka karja kuuluda ja kari sunnib teda ulguma ja murdma endaga koos. Need, kes mõtlevad ja jaksavad, jäävad endaks kuhugi eikellegimaale, kuid karjad liigitavad nad ikka vaenulikku karja ning nad saavad pureda, omadelt ja võõrastelt. Elu on näidanud, et kui vabadust ja demokraatiat ei kaitse kogu aeg, järjekindlalt, võid selle kaotada, ja siis on seda valus tagasi saada.
Ülle Madise: Riigikogus esinedes olen palunud kõikidel rahvaesindajatel töötada seaduste võimalikult õiglaseks ja Eestile kasulikuks muutmise nimel, sõltumata sellest, kas nad on parajasti koalitsioonis või opositsioonis. Riigikogu liige peab otsustama oma südametunnistuse järgi.
Mullegi näib, et vahel püütakse Eestit võrrelda kaheparteisüsteemidega ja unustatakse, et meil on koalitsioonivalitsused ning kokkuleppedemokraatia. Meil tuleb muudatustele otsida võimalikult laia toetust, võtta aega plaane läbi rääkida ja kui tarvis, parandada, teha kõige targem mõeldav otsus. See ei ole nõrkuse märk. Meie süsteemis ei tohi keegi kõike võita ega kõike kaotada, see on selle süsteemi suur eelis.

Võro luuletaja, proosa- ja näitekirjanik, kultuuritegelane ja söakas kodanik Ülle Kauksi kardab, et inimene kui karjaloom ei jaksa alati enda eest seista ka juhul, kui tal on õigus.
Sander Ilvest

Usk e-valimistesse on liberaalses leeris peaaegu et dogma, samas kui EKRE ja ka Keskerakonna valijate hulgas arvatakse, et e-valimisi ei saa usaldada. Kui suur osa valijaist kahtleb hääletustulemuste legitiimsuses, siis võib see viia otsese vastasseisuni riigi ja kodanike vahel. Kuidas seda võõrandumist pidurdada või pöörata?
David Vseviov: Usaldusel ja valimisviisil pole omavahel mingit seost. Valimised on ausad või nad pole seda. Valimisviis ei oma seejuures mingit tähtsust. Teatavasti pole ühes potis võimalik kahte erinevat suppi keeta.
Ülle Madise: Minu parima arusaamise kohaselt on e-hääletamine põhiseaduspärane. Sama on kinnitanud riigikohus alates aastast 2005 kümnetes lahendites. Kaebused ja küsimused e-hääletamise kohta on täiesti õigustatud ja tänuväärsed, neisse tulebki suhtuda austusega, neid sisuliselt arutada. Vastasin äsja, 5. juunil EKRE liikmete arupärimisele e-hääletamise põhiseaduslikkuse järelevalve kohta. Oli väga väärikas, sisuliselt läbi töötatud ja tähelepanu vääriv arutelu. Vahel tundub siiski, et pole jagunud jaksu lahkesti ja konkreetselt selgitada, kuidas süsteem toimib, samm-sammult näidata, et ausus on tagatud.
Eerik Kergandberg: Ma ka ei kujuta hästi ette, et mingi kapitaalne tagasipöördumine siin võimalik oleks. Järelikult on siin ainuvõimalik vaid selgitada ja avardada kontrollimisvõimalusi.
Kauksi Ülle: Ma ei tea, kas e-valimisi saab usaldada või ei saa, kuid olles näinud tugevaid IT-spetsialiste, usun, et küllap see oleks tehniliselt võimalik. Eesti digimaailm areneb kiiremini, kui jõuab järele see osa elanikkonnast, kel pole arvutiharidust, arvutit, kes on pigem loodud füüsilise töö jaoks põllul või metsas, kes tahab valimispäeval või pangas ise kohal käia, maksta kassapidajale, mitte kakelda digikassadega.
Vastasseis riigi ja kodanike vahel on tekkinud võõrandumisest. Riigiaparaat hoiab viimased aastad rahvast lihtsalt sõnakuulmises, tühistab läbi ajakirjanduse teisitimõtlejad. Keegi meie riigi valitsejatest ei kohtle juba ammu rahvast armastuse ja hoolimisega. Oleme kohati seisus nagu mõisate ajal, kui mõis võis talupojaga teha, mida tahtis. Vajame südamega liidreid, kes suudavad astuda inimese kingadesse. Kes tõstavad vahel silmad üles Exceli tabelitelt ja istuvad mõne regionaalpoliitika puudumisest põhjustatud mahajäetud talu õues rohtunud pojengipõõsa kõrval ja leiavad üles vastutuse mõiste.
Kus on üldse piir hea valitsemise nõudmise ja riigile lojaalsuse vahel? Mis hetkel tuleb tõusta, hoolimata sellest, et see võib paati kõigutada?
Kauksi Ülle: Riigi ja inimese suhe on vastastikune. Riik hoolib oma kodanikust ja kodanik hoolib oma riigist. Rõuge kaheksaklassilises koolis õpetas direktor-ajalooõpetaja aastal 1975, et riik on vägivallaaparaat ühe klassi käes teise klassi sõnakuulmises hoidmiseks. See oli orjandusliku korra kohta ilmselt, aga miks mulle meenub see lause oma sünnivalla Rõugega seoses? Miks keeldutakse Nursipalu harjutusväljaku laiendamise kinnisidees mõju-uuringutest nii järjekindlalt? Ometi parteide reitinguid uuritakse iga veidi aja tagant. Kui riigihärg mingil põhjusel hullub, tuleb tal sarvist haarata ja koostööle kutsuda.

Jurist, endine riigikohtunik Eerik Kergandberg on seisukohal, et äärmuslike vahendite kasutamisel ka õilsate eesmärkide nimel peab olema ettevaatlik.
SILLE ANNUK

Eerik Kergandberg: Et millises situatsioonis oleks revolutsioon legitiimne? Ma ei oska sellele küsimusele vastata. Aga kindlasti ei arva ma, et lojaalsus oma riigile peaks keelama kritiseerida seda, mis on riigi valitsemises ilmselgelt ja argumenteeritavalt taunitav. Ei tohiks ju unustada seda tuntud kurba tõdemust ajaloost, et kui esimesi, teisi ja kolmandaid ära viidi, siis arvasime, et meid see ei puuduta. Aga kui tuldi meid ära viima, siis ei olnudki enam protestijaid.
David Vseviov: Lojaalsus oma riigile tähendabki nõudlikkust. Kui riik poleks meie oma, siis võiks vabalt lasta köiel lohiseda. Kui paat hakkab õigelt kursilt kõrvale kalduma, siis on paadis viibijate kohustus sellele tähelepanu juhtida ning vajadusel käed külge panna. Seejuures ei tohi minetada valvsust – ainuüksi paadi kõigutamisest pole mingit kasu. Isegi vastupidi: paat võib põhja minna.
Ülle Madise: Rumal, laisk või arg kuulekus pole mu meelest isegi pelgalt paadi kõigutamine, vaid juba lausa enese istumise all oksa saagimine. Põhiseaduse järgi on iga Eesti kodaniku kohus olla ustav põhiseaduslikule korrale. Minu arusaamist mööda tähendab see ka kohustust nõuda seaduste ja hea halduse tava täitmist kõikidelt ametikandjatelt. Amet ajutine, Eesti alatine!
Lõpetaks ühe mõtteeksperimendiga. Me oleme kõik piisavalt vanad, et mäletada stagnaaega, laulvat revolutsiooni ja iseseisvuse taastanud Eesti demokraatia arengut algusest peale. Kui stagnaaeg oli vabaduste puudumise suhtes kõige hullem, mida oleme kogenud, siis milline aeg toonasest tänaseni tundub teile kõige vabamana? Ja kui need kaks aega oleks vabaduse skaalal kaks punkti, üks ja kümme, siis mitu palli annaksite praegusele Eestile?
Ülle Madise: Kardan, et ma ei oska pikema kaalumiseta õiglast hinnet panna. Teen, mis suudan, et seletada, kui suur väärtus on vabadus ja kui suur au on sellega seotud vastutus.
Eerik Kergandberg:  See pole ehk poliitkorrektne, aga üldiselt, täiesti siiralt ja ilma igasuguste agadeta olime me ilmselt kõige vabamad perioodil alates Nõukogude okupatsiooni lõppemisest kuni 1995. aastani ehk Euroopa Liiduga ühinemise taotluse esitamiseni.
David Vseviov: Kuna küsimus sisaldab hinnangulist mõistet «tundub», siis jah, eufooriliselt vabana tundus vahetult taasiseseisvumisjärgne aeg. Aga eufooriline seisund ei saagi väga pikalt kesta.


Hüpnotisöör Ants Rootslase konto kaaperdati, pettuse ohvriks langenud kaotasid tuhandeidHüpnotisöör Ants Rootslane langes netikelmide ohvriks, tema Instagrami konto võeti üle ja tehti postitus, kus kutsuti inimesi raha investeerima krüptoettevõttesse. «Teile reklaamiti krüptot, mille õnge ka mõned inimesed läksid ja kaotasid tuhandeid eurosid. Olge palun selliste postituste suhtes alati skeptiline,» ütleb Rootslane. 2. juunil teatas Ants Rootslane Facebookis, et tema Instagrami konto on üle võtnud häkkerid. «Mu Instagrami konto on häkkerite poolt kaaperdatud. Tegeleme, saame tagasi,» kirjutas ta. «Eelmisel reedel logis Instagram mind kontost välja ja kuidagi hiiliti mööda kaheastmelisest autentimisest. Teile reklaamiti krüptot, mille õnge ka mõned inimesed läksid ja kaotasid tuhandeid eurosid. Olge palun selliste postituste suhtes alati skeptiline. Muidugi tahaks me kõik saada viie tunniga 20 000 euro võrra rikkamaks, aga see on ainult sinu ihade peal mängimine,» avaldas Rootslane.
Kui Rootslase Instagrami ilmus kahtlane postitus, tekitas see koheselt palju vastukaja. Kuulsa terapeudi jälgijad olid segaduses ja küsisid kommentaarides, kas Rootslase konto on kaaperdatud või on mees tõepoolest hakanud tegelema krüptoettevõtte reklaamimisega. Konto jäi Rootslasele ligipääsmatuks koguni nädalaks ajaks.

Hüpnotisöör Ants Rootslane.
Kuvatõmmis Kanal 2 videost.

Rootslane rääkis Elu24-le, et tal puudus nädal aega ligipääs oma kontole. «Kontol reklaamiti krüptoteemalisi postitusi, kus kutsuti inimesi investeerima. Seni on teada, et kaks inimest langesid nende pettuse ohvriks. Üks tegi 900 eurose makse neile ja teine 1500 eurose makse. Nad mõlemad kinnitasid, et postitus tundus neile kahtlane, aga riskisid ja võtsid riski rahast ilma jääda,» avaldas Rootslane.

Kommentaar inimeselt, kes postitust usaldas ja oma raha kandis.
Ants Rootslane

«Tahaks inimestele südamele panna veelkord, et kui kontodel käib kahtlane tegevus ja reklaamitakse midagi, mida antud isik pole varem jälgijateni infona toonud, siis tuleks olla ettevaatlik. Lisaks on suur risk petturite otsa langeda siis, kui konto on üle võetud ja sa otsid võimalusi selle tagasi saamiseks. Erinevad välismaa leheküljed reklaamivad, kuidas maksad neile mingi summa ja nad toovad sulle konto tundidega tagasi. See on samamoodi pettus,» ütleb Rootslane ning soovitab jääda rahulikuks ja Meta Support'i kaudu asju ajada. «See on kõige kindlam viis konto tagasi saada,» ütleb ta.
«Lisaks on suur risk petturite otsa langeda siis, kui konto on üle võetud ja sa otsid võimalusi selle tagasi saamiseks.»
Praeguseks on hüpnotisöör oma konto tagasi enda käsutusse saanud. «Konto tagasisaamine oli keeruline. Öösel juhtus ime ja Instagram taastas ligipääsu kontole. Kindlasti soovitan inimestel peale panna kahe astmelise autentimise, see vähendab riski kontost ilma jääda,» ütleb Rootslane.
Rootslane lubab, et vastab lähiajal kõikidele kirjadele, mis nädala jooksul on tulnud. Samuti ütleb ta, et investeerib ainult kinnisvarasse ega usalda krüptot. «Bitcoin pole kunagi sümpaatne olnud,» tunnistab ta.
Hiljuti langes identiteedivarguse ohvriks lauljatar Synne Valtri, kelle nime alt reklaamiti kaalulangetuspreparaate. «See teeb mind nii tohutult kurvaks, et mind on mässitud minu teadmata inimeste tervise ohustamisesse ärilise edu nimel,» sõnas Synne. Loe rohkem: IMEKAPSLID 〉 «Mind on mässitud minu teadmata inimeste tervise ohustamisesse!» Synne Valtri langes identiteedivarguse ohvriks


Trumpile esitati 37 süüdistust salajaste dokumentide kaasuses (Täiendatud!)WASHINGTON, 9. juuni, AFP-BNS – USA endisele vabariiklasest presidendile Donald Trumpile esitati reedel 37 süüdistust niinimetatud Mar-a-Lago salajaste dokumentide kohtuasjas, mille puhul hoidis ta pärast riigipea ametist ning Valgest Majast lahkumist ebaseaduslikult enda valduses paiguti ülisalajasigi dokumente Ühendriikide tuuma- ja relvastusprogrammide ning kaitseplaanide kohta.
Justiitsministeerium märkis, et kui Trump lahkus Valgest Majast 2021. aasta jaanuaris, võttis ta endaga kaasa muuhulgas ka ülisalajasi dokumente kaitseministeeriumist ehk Pentagonist, Luure Keskagentuurist (CIA), riiklikust julgeolekuagentuurist (NSA) ja teistest luureasutustest.
Trump hoidis neid turvalisi meetmeid rakendamata oma Florida osariigis asuvas Mar-a-Lago residentsis ja klubis, kuhu sattus erinevate ürituste raames sageli kümneid tuhandeid inimesi, selgub Florida föderaalkohtusse antud süüdistustest.
Vähemalt kahel juhul näitas Trump salajasi dokumente USA sõjaväelistest operatsioonidest ja tegutsemisplaanidest inimestele, kel puudus vastav riigisaladusele juurde pääsemise luba oma golfiklubis, mis asub New Jersey osariigis Bedminsteris.
Trumpi kaasavõetud dokumentides leidus teavet, mis puudutas nii USA kui võõrriikide kaitse- ja relvastuse võimet, Ühendriikide tuumaprogramme, nii USA kui liitlasriikide võimalikke haavatavusi sõjalise rünnaku puhul, aga ka plaane võimalikuks kättemaksuks, mida kasutada vastusena võimaliku võõrriigi rünnaku puhul, selgub süüdistustest.
"Nende salajaste dokumentide volitamata paljastus võinuks seada ohtu Ühendriikide riikliku julgeoleku," teatas justiitsministeerium.
Trumpile esitati süüdistused 37 punktis, muuhulgas riikliku kaitseteabe tahtlikus säilitamises, konspiratsiooni korraldamises tõkestada kohtupidamist, dokumentide korruptiivses varjamises ja ka valeütluste andmises.
Justiitsministeeriumi eriprokurör Jack Smithi esitatud süüdistustest igaüks võib tuua endaga kaasa kuni 20 aasta pikkuse vanglakaristuse.
Trumpi abile Walt Nautale esitati süüdistused kuues punktis eksriigipea aitamises dokumente peita.
AFP – Baltic News Service