Perearstid soovitavad: kuidas tuvastada libameditsiini ja libaeksperte?Kiire taustauuring annab vastuse, kas eksperdil on terviseharidus võib mitte.Foto: Shutterstock
Eesti Perearstide Selts on kokku pannud juhised, kuidas tuvastada libameditsiini ja libaeksperte, kes esinevad usinasti raamatukogudes, koolides, lasteaedades ja mujal avaliku rahaga toimivates asutustes. Pahatihti on libaeksperdi tõsiseltvõetavuse tõendamiseks rida erinevaid täiendkoolitusi ja ilma taustateadmisteta on vahel päris raske eristada, kas tegemist on tõelise või libaeksperdiga.
Libameditsiini viljelejad ja isehakanud vaimse tervise nõuandjad saavad Eestis laialdast kõlapinda. Osa nende ärimudelist on oma teooriate levitamine loengute, töötubade ja konverentside kaasabil. Libameditsiini esindajad on usinad esinejad raamatukogudes, muuseumides, lasteaedades, koolides.
Tervist, sealhulgas vaimset tervist puudutavad nõuanded peavad tulema selleks vastava väljaõppe saanud inimestelt. Puudulike teadmiste pinnalt antud soovitused võivad olla parimal juhul kasutud, halvimal juhul ohtlikud. Avaliku raha peal toimivad asutused peaksid püüdma maksimaalselt tõrjuda libameditsiini ja tervisealast väärinfot ning käesolevate nõuannetega püüavad perearstid anda selleks lihtsasti kasutatavaid tööriistu.
Kuidas ära tunda, kas tegemist on libameditsiini edendamisega? Siinsed lihtsad küsimused ei ole küll 100% tõhusad, aga pakuvad jämeda sõela, mis filtreerib välja suure osa libaekspertidest.
Kas esinejal on olemas vähemalt baasharidus selles valdkonnas, mida ta käsitleb? Terviseteemadel võiks sõna võtta arstid, õed, ämmaemandad, füsioterapeudid. Vaimsest tervisest võiks rääkida psühholoogid, psühhiaatrid, vaimse tervise õed, peaasi.ee ning Eesti Vaimse Tervise ja Heaolu Koalitsiooni (VATEK) spetsialistid. Äärmiselt alarmeeriv on, kui terviseteemalist loengut tulevad pidama näiteks majandust, juurat või raamatupidamist õppinud inimesed või kui vaimse tervise teemadel annavad isikliku kogemuse pinnalt nõu suure abistamissooviga, kuid ilma põhjalikuma väljaõppeta inimesed.
Kogemusnõustajad on väärtuslikud abilised mitmete murede korral, kuid nende väljaõpe annab pädevuse ainult selleks, mida nimi ütleb: oma kogemuse jagamiseks ja teisele inimesele toe pakkumiseks. Tervisehariduseta kogemusnõustajad ei ole pädevad haigusi diagnoosima või ravima.
Kas esineja hariduskäigus on alarmeerivaid signaale? Tungivalt soovitame ettevaatusega suhtuda sellesse, kui esineja haridustees puuduvad vastava teema osas riiklikult kinnitatud õppekavaga asutused. Ükskõik kui edev loetelu täiendkoolitustest ei kompenseeri puuduolevat süsteemset tervisealast baasharidust.
Kas tegemist on juba varem teadaoleva petisega? Esineja kiire taustaotsinguga võib välja tulla varasem osalemine püramiidskeemides, rahalised mahhinatsioonid, inimeste seksuaalne kuritarvitamine vm pettused.
Millised on esineja majandushuvid ja kas tal on ühist majandustegevust kahtlasi huve omavate isikutega? Seda saab kontrollida väga hõlpsalt aadressil ariregister.rik.ee.
Kas esineja esindab mingit probleemset koolkonda, mille kohta on tõenduspõhise meditsiini esindajatel tõsiseid etteheiteid? Näiteks: homöopaatia, MMS, osteopaatia, meditsiinimeedium, konstellatsioon, NLP (neurolingvistiline programmeerimine), reiki jpm?
Pereatstid juhivad tähelepanu, et meelelahutuse nime all ei pea avaliku rahaga toetama inimeste tervisele või majanduslikule olukorrale potentsiaalselt ohtlike sõnumite levitamist. Astroloogia võib olla lõbus ajaviide, aga kui selle põhjal hakatakse terviseotsuseid tegema või muutma rahalist käitumist, siis sellele ei pea õlga alla panema koolides, raamatukogudes ja teistes teadmistepõhise riigi alusväärtusi kandvates asutustes.


Ära usalda tervist libaeksperdi hooldeEesti Perearstide Selts pani kokku juhised, kuidas ära tunda libameditsiin ning libaeksperdid.
Libaeksperdid esinevad usinasti raamatukogudes, koolides, lasteaedades ja mujal avaliku rahaga toimivates asutustes. Pahatihti on libaeksperdi tõsiseltvõetavuse tõendamiseks rida erinevaid täiendkoolitusi ja ilma taustateadmisteta on vahel päris raske eristada, kas tegemist on tõelise või libaeksperdiga. Koostasime mõned lihtsad (kuigi mitte alati 100% tõhusad) kontrollküsimused, mille abil libaeksperti ära tunda.
JUHISED LIBAMEDITSIINI JA LIBAEKSPERDI TUVASTAMISEKS
Libameditsiini viljelejad ja isehakanud vaimse tervise nõuandjad saavad Eestis laialdast kõlapinda. Osa nende ärimudelist on oma teooriate levitamine loengute, töötubade ja konverentside kaasabil. Libameditsiini esindajad on usinad esinejad raamatukogudes, muuseumides, lasteaedades, koolides.
Tervist, sealhulgas vaimset tervist puudutavad nõuanded peavad tulema selleks vastava väljaõppe saanud inimestelt. Puudulike teadmiste pinnalt antud soovitused võivad olla parimal juhul kasutud, halvimal juhul ohtlikud. Avaliku raha peal toimivad asutused peaksid püüdma maksimaalselt tõrjuda libameditsiini ja tervisealast väärinfot ning käesolevate nõuannetega püüame anda selleks lihtsaid tööriistu.
Kuidas ära tunda, kas tegemist on libameditsiini edendamisega? Siinsed lihtsad küsimused ei ole küll 100% tõhusad, aga pakuvad jämeda sõela, mis filtreerib välja suure osa libaekspertidest.
Kas esinejal on olemas vähemalt baasharidus selles valdkonnas, mida ta käsitleb? Terviseteemadel võiks sõna võtta arstid, õed, ämmaemandad, füsioterapeudid. Vaimsest tervisest võiks rääkida psühholoogid, psühhiaatrid, vaimse tervise õed, peaasi.ee ning Eesti Vaimse Tervise ja Heaolu Koalitsiooni (VATEK) spetsialistid. Äärmiselt alarmeeriv on, kui terviseteemalist loengut tulevad pidama näiteks majandust, juurat või raamatupidamist õppinud inimesed või kui vaimse tervise teemadel annavad isikliku kogemuse pinnalt nõu suure abistamissooviga, kuid ilma põhjalikuma väljaõppeta inimesed.
Kogemusnõustajad on väärtuslikud abilised mitmete murede korral, kuid nende väljaõpe annab pädevuse ainult selleks, mida nimi ütleb: oma kogemuse jagamiseks ja teisele inimesele toe pakkumiseks. Tervisehariduseta kogemusnõustajad ei ole pädevad haigusi diagnoosima või ravima.
Kas esineja hariduskäigus on alarmeerivaid signaale? Tungivalt soovitame ettevaatusega suhtuda sellesse, kui esineja haridustees puuduvad vastava teema osas riiklikult kinnitatud õppekavaga asutused. Ükskõik kui edev loetelu täiendkoolitustest ei kompenseeri puuduolevat süsteemset tervisealast baasharidust.
Kas tegemist on juba varem teadaoleva petisega? Esineja kiire taustaotsinguga võib välja tulla varasem osalemine püramiidskeemides, rahalised mahhinatsioonid, inimeste seksuaalne kuritarvitamine vm pettused.
Millised on esineja majandushuvid ja kas tal on ühist majandustegevust kahtlasi huve omavate isikutega? Seda saab kontrollida väga hõlpsalt aadressil https://ariregister.rik.ee/est
Kas esineja esindab mingit probleemset koolkonda, mille kohta on tõenduspõhise meditsiini esindajatel tõsiseid etteheiteid? näiteks: homöopaatia, MMS, osteopaatia, meditsiinimeedium, konstellatsioon, NLP (neurolingvistiline programmeerimine), reiki jpm?
Meelelahutuse nime all ei pea avaliku rahaga toetama inimeste tervisele või majanduslikule olukorrale potentsiaalselt ohtlike sõnumite levitamist. Astroloogia võib olla lõbus ajaviide, aga kui selle põhjal hakatakse terviseotsuseid tegema või muutma rahalist käitumist, siis sellele ei pea õlga alla panema koolides, raamatukogudes ja teistes teadmistepõhise riigi alusväärtusi kandvates asutustes.
Allikas: Eesti Perearstide Selts


Homme on huvide deklaratsiooni esitamise tähtaegJustiitsministeerium tuletab meelde, et kõigil ametiisikutel, kellel on kohustus esitada huvide deklaratsioon, tuleb seda teha elektroonselt e-maksuameti kaudu 31. maiks.„Andmete õigeks ajaks esitamine on kohustuslik ja deklaratsioonis tuleb välja tuua kõik andmed, mida on vaja teada korruptsiooniohu hindamiseks. Panen eriti volikogu liikmetele südamele esitada deklaratsioon tähtaegselt, sest paraku on kohalike omavalitsuste õigeaegselt esitatud deklaratsioonide osakaal läbi aastate olnud tähelepanuväärselt madal,“ rõhutas justiitsminister Kalle Laanet.
Huvide deklaratsiooni peavad korruptsioonivastase seaduse järgi esitama vabariigi president, riigikogu liige, vabariigi valitsuse liige, kohtunik, riigikontrolör, õiguskantsler, Eesti Panga juhtorgani liige, vabariigi presidendi kantselei direktor, riigikogu kantselei direktor, riigikantselei direktor, valitsusasutuse juht, ministeeriumi kantsler ja asekantslerid ning peaministri ja ministrite poliitilised nõunikud. Kohalike omavalitsuste ametiisikutest peavad deklaratsiooni esitama kohaliku omavalitsuse volikogu liige, valla- või linnavalitsuse liige, osavalla või linnaosa vanem, valla või linna ametiasutuse juht. Lisaks võib valitsusasutuse juht või kohaliku omavalitsuse volikogu laiendada vajadusel deklareerimise kohustust oma asutuse ametiisikutele, kes käsutavad avalikku vahendit või viivad läbi süüteo- või haldusmenetlust.
Huvide deklaratsioonide registrisse oli 2022. aasta juuni alguses kantud 5792 ametikohta, kelle huvide deklareerimise tähtaeg oli 31. mai või varasem. Nendest 4387 ehk 76% esitasid oma deklaratsiooni tähtajaks. Huvide deklaratsioonid esitasid tähtajaks kaheksa asutuse deklarandid: Nõo vallavalitsus, justiitsministeerium, häirekeskus, PPA, PRIA, riigikontroll, Pärnu maakohus ning Tartu ülikool. Tähtajaks oli deklaratsioon esitamata 1331 ametikohal. Nendest üle poole (54%) olid omavalitsuste volikogude liikmed.
Deklaratsiooni mõjuva põhjuseta tähtajaks esitamata jätmine on keelatud. Samuti ei tohi deklaratsioonis esitada valeandmeid ning varjata informatsiooni, mis on oluline korruptsiooniohu hindamiseks.
Huvide deklareerimiseks tuleb end e-maksuametis identifitseerida eraisikuna ning seejärel valida aruannete alt „Huvide deklaratsioon“. Täpsemad juhiseid huvide deklareerimiseks leiab korruptsiooniveebist.


«Disco Elysiumi» skandaali suur küsimus – kes räägib tõtt?Eesti edukaima videomängu «Disco Elysiumi» loonud stuudio ZA/UM ümber on juba mõnda aega keerelnud skandaalide tume pilv.Mullu tuli avalikkuse ette, et stuudios on juba pikalt käärinud ning kolm võtmefiguuri on vägisi välja puksitud: teose peadisainer Robert Kurvitz, stsenarist Helen Hindpere ning kunstiline juht Aleksander Rostov.
Sellest hetkest alates algas vastastikune avalik poriloopimine. Stuudio väitis, et kolmik eiras töökohustusi, oli toksiline, räägiti väärkohtlemisest ja seksismist. Samuti teatas ZA/UM, et Kurvitz üritas «Disco Elysiumi» intellektuaalomandit kaaperdada ja/või teistele stuudiotele müüa.
Lahkunud kolmik, eelkõige Kurvitz ja Rostov, väitsid aga, et neid vallandati ilma põhjuseta. Mis veelgi enam, stuudio suuraktsionär Ilmar Kompus olevat oma osaluse saanud läbi suure pettuse. Rahaasjad olevat üldse hapud ning selles osaliselt süüdi ka produtsendid Kaur Kender ja Tõnis Haavel.
Kogu krempel jõudis otsapidi kohtusse. Korra oli üheks osapooleks ka Kaur Kender, kes samuti oma hagi alustas, ent siis selle hiljem tagasi võttis.
Tegemist on suure segadusega, millest oleme varem korduvalt kirjutanud, seega miks seda teemat taaskord puudutada? Sest meieni on jõudnud mahukas reportaaž YouTube'i kanalilt People Make Games, mis andnud sõna kahele osapoolele ning ka ZA/UM-i praegustele töötajatele, kelle hääl varasemates sõnavõttudes puudunud.

Kuidas ühes naelast miljonid teha

Üheks suurimaks võtmeküsimuseks on olnud viis, kuidas Ilmar Kompus ZA/UM-i suurosaluse Margus Linnamäe käest enda kätte sai. Kõige lihtsamal viisil toimus rahade liigutamine erinevate firmade vahel, laenud ning isikliku vara kasutamine.
Üheks sammuks oli laen ZA/UM-i tütarettevõttelt (Disco Elysium UK Limited), mis oli umbes 1,2 miljoni euro suurune. Laenu kiitis heaks tolle firma esindaja Kaur Kender. Rostov ja Kurvitz väidavad, et nemad sellest tehingust midagi ei teadnud ning seda heaks ei kiitnud.
Väikeaktsionäride heakskiit oleks aga nende endi sõnul vajalik olnud. Kompus väidab, paar oli asjast teadlik. Paberil kinnitus puudub, ent kõik asjad arutati läbi suusõnaliselt, sest stuudio töökultuur olevat selline.
Lisaks sellele on kogu situatsiooni keskel seik, kus Kompus väidetavalt ostis ZA/UM-ilt ühe naela eest uue mängu intellektuaalomandi, mille ta hiljem 4,8 miljoni naela eest firmale tagasi müüs.
Tagatipuks loodi ühel hetkel uus kompanii, Newlysium Limited, milles osalus Kompusel, Linnamäel, Kurvitzal, Rostovil, Kenderil ja Anu Reimanile. Viimane neist on seotud Tõnis Haaveliga ning on osanik firmas ZAUM UK Ltd – kompanii, mis vastutab «Disco Elysiumi» intellektuaalomandi üle.
Newlysium Limited puhul on Kurvitza ja Rostovi osalus mõlema puhul 20% (Zaum Studios omavad mehed mõlemad hetkel umbes 10%). Huvitaval kombel väidavad nii Kurvitz kui Rostov, et polnud Newlysium Limited loomisest isegi teadlikud.
Olukord on üpriski segane ning on tõenäoline, et näiline selgus saabub alles siis, kui vaibuvad viimsedki kohtulahingud. Praeguse seisuga peame ootama septembrini, mil Harju Maakohtus toimub järjekordne istung kahe osapoole (Kurvitz ja Rostov vs ZA/UM) vahel.
Vallandatud mehed igatahes leiavad, et aset on leidnud äärmiselt kriminaalsed sammud.

Kuldse kolmiku probleemid

PMG on intervjueerida mitmeid ZA/UM-i töötajaid. Nende seas ka «Disco Elysiumi» üks kirjutajatest ning Robert Kurvitza kauaaegne sõber Argo Tuulik. Mees leiab, et viis, mil Kurvitz on olukorda meedias esitlenud, on ebaaus ja manipulatiivne.
«Kommunikatsioon polnud Roberti tugevaim külg,» sõnab Luik ning kirjeldab, kuidas Kurvitz juhina oma töötajatele minimaalset või lausa kasutut ja neid halvustavat tagasisidet andis.
Programmeerijad pidid enda tööd mitu korda uuesti tegema, sest Kurvitzale ei meeldinud see, mida ta nägi. Kirjutajate nelja päeva töö tulemus kustutati ühe hiireklõpsuga, sest see oli mehe arvates bullsh*t.
ZA/UM-i peastsenarist Justin Keenan kirjeldab, kuidas Kurvitz pidi kahe alustavale stsenaristile tagasisidet andma. Kui koosoleku aeg kätte jõudis, delegeeris Kurvitz ülesande Keenanile ning käskis öelda, et nende töö oli hea. Paar kuud hiljem aga selgus, et Kurvitz polnud töid lugenud.
Keenan ja kunstnik Kaspar Tamsalu kirjeldavad, kuidas Kurvitz ja Rostov, kes vahepeal loovjuhtide kohalt taandatud, üritasid neid värvata väiksema projekti peale. Selle eesmärgiks oleks näidata produtsentidele, et neid saaks tagasi juhipositsioonile panna. Kurvitz olevat muide äärmiselt nördinud, et peab kellelegi aru andma.
Keenan väidab ka, et «Disco Elysium: The Final Cut» (märts 2021) loomise ajal peastsenaristi rollis olema pidanud Helen Hindpere ei suutnud stsenariste juhtida ning ei kirjutanud ühtegi rida.
Ka oli probleeme tähtaegade kommunikeerimisega. Hindpere ise räägib, et ka teda tabas tähtaegade probleem ootamatult, kuna Kaur Kender oli unustanud talle infot edastada.
Tamsalu väitis, et Rostov palus tal ühel hetkel kunstilise juhi rolli üle võtta, et pisike paus teha. Paus venis aga pikemaks ja pikemaks.
Tagatipuks väidab Ilmar Kompus, et Kurvitz üritas saada ligipääsu «Disco Elysiumi» lähtekoodile.

Kurvitza, Rostovi ja Hindpere vastulause

Kurvitz väidab, et juba Disco Elysiumi algusaegadest on olukord keeruline olnud. Nii tema, Rostovi kui ka praeguste ZA/UM-i töötajate jutust koorub välja üks suur võtmeprobleem – crunch ehk koormavad ületunnid.
Tegemist on mängutööstuse suurima probleemiga, mille tulemusena põlevad töötajad pidevalt läbi ning see viib omakorda lahkumisteni, vallandamisteni, tööjõu pideva vahetumiseni ja muude probleemideni.
ZA/UM-i endine produtsent (ja Rostovi abikaasa) Yuan Zhang-Taal kinnitab justkui stuudio poolset väidet, et KurvitzRostov ja Hindpere tegid peale mängu ilmumist tunduvalt vähem tööd.
Samas väidab ta, et seda saab rääkida kõigi puhul, eriti kui varem on oldud säärases tempos töötatud. Hindpere toob näiteks Kurvitza, kes olevat ärganud varahommikul ja olnud rakkes kuni kella 23ni õhtul.
Zhang-Taal meenutab ka, kuidas teised produtsendid olevat Hindperet [varasemalt mainitud tähtaegade küsimuse osas] laisaks ja valetajaks kutsunud.
Hindpere aga annab mõista, et tal on hea meel kuulda, et teda taaskord peastsenaristiks kutsutakse, sest ZA/UM-is polevat ta kordagi sellises positsioonis olnud ning sestap sai ta ka vähem palka kui teised juhid.
Üks teema, mida Kurvitz otseselt ei puuduta, on teiste töötajate väited, et ta lõi toksilise töökultuuri. Selle asemel räägib ta pigem isiklikest probleemidest ja stressist.
Hilisemas meilis aga sõnab, et keeldub antud teemal sõna võtmast, kuna näeb selles stuudio juhtide katset [endiste ja praeguste] töötajate tüli tekitada, et tegelikelt probleemidelt tähelepanu mujale juhtida.


Juhised libameditsiini ja libaeksperdi tuvastamiseksLibaeksperdid esinevad usinasti raamatukogudes, koolides, lasteaedades ja mujal avaliku rahaga toimivates asutustes. Pahatihti on libaeksperdi tõsiseltvõetavuse tõendamiseks rida erinevaid täiendkoolitusi ja ilma taustateadmisteta on vahel päris raske eristada, kas tegemist on tõelise või libaeksperdiga. Eesti Perearstide Selts koostas mõned lihtsad (kuigi mitte alati 100% tõhusad) kontrollküsimused, mille abil libaeksperti ära tunda.
Tervist, sealhulgas vaimset tervist puudutavad nõuanded peavad tulema selleks vastava väljaõppe saanud inimestelt.
Libameditsiini viljelejad ja isehakanud vaimse tervise nõuandjad saavad Eestis laialdast kõlapinda. Osa nende ärimudelist on oma teooriate levitamine loengute, töötubade ja konverentside kaasabil. Libameditsiini esindajad on usinad esinejad raamatukogudes, muuseumides, lasteaedades, koolides.
Tervist, sealhulgas vaimset tervist puudutavad nõuanded peavad tulema selleks vastava väljaõppe saanud inimestelt. Puudulike teadmiste pinnalt antud soovitused võivad olla parimal juhul kasutud, halvimal juhul ohtlikud. Avaliku raha peal toimivad asutused peaksid püüdma maksimaalselt tõrjuda libameditsiini ja tervisealast väärinfot ning käesolevate nõuannetega püüab perearstide selts anda selleks lihtsaid tööriistu.
Kuidas ära tunda, kas tegemist on libameditsiini edendamisega? Siinsed lihtsad küsimused ei ole küll 100% tõhusad, aga pakuvad jämeda sõela, mis filtreerib välja suure osa libaekspertidest.
Kas esinejal on olemas vähemalt baasharidus selles valdkonnas, mida ta käsitleb? Terviseteemadel võiks sõna võtta arstid, õed, ämmaemandad, füsioterapeudid. Vaimsest tervisest võiks rääkida psühholoogid, psühhiaatrid, vaimse tervise õed, peaasi.ee ning Eesti Vaimse Tervise ja Heaolu Koalitsiooni (VATEK) spetsialistid. Äärmiselt alarmeeriv on, kui terviseteemalist loengut tulevad pidama näiteks majandust, juurat või raamatupidamist õppinud inimesed või kui vaimse tervise teemadel annavad isikliku kogemuse pinnalt nõu suure abistamissooviga, kuid ilma põhjalikuma väljaõppeta inimesed.
Kogemusnõustajad on väärtuslikud abilised mitmete murede korral, kuid nende väljaõpe annab pädevuse ainult selleks, mida nimi ütleb: oma kogemuse jagamiseks ja teisele inimesele toe pakkumiseks. Tervisehariduseta kogemusnõustajad ei ole pädevad haigusi diagnoosima või ravima.
Kas esineja hariduskäigus on alarmeerivaid signaale? Tungivalt soovitab perearstide selts ettevaatusega suhtuda sellesse, kui esineja haridustees puuduvad vastava teema osas riiklikult kinnitatud õppekavaga asutused. Ükskõik kui edev loetelu täiendkoolitustest ei kompenseeri puuduolevat süsteemset tervisealast baasharidust.
Kas tegemist on juba varem teadaoleva petisega? Esineja kiire taustaotsinguga võib välja tulla varasem osalemine püramiidskeemides, rahalised mahhinatsioonid, inimeste seksuaalne kuritarvitamine vm pettused.
Millised on esineja majandushuvid ja kas tal on ühist majandustegevust kahtlasi huve omavate isikutega? Seda saab kontrollida väga hõlpsalt aadressil https://ariregister.rik.ee/est
Kas esineja esindab mingit probleemset koolkonda, mille kohta on tõenduspõhise meditsiini esindajatel tõsiseid etteheiteid? näiteks: homöopaatia, MMS, osteopaatia, meditsiinimeedium, konstellatsioon, NLP (neurolingvistiline programmeerimine), reiki jpm?
Meelelahutuse nime all ei pea avaliku rahaga toetama inimeste tervisele või majanduslikule olukorrale potentsiaalselt ohtlike sõnumite levitamist. Astroloogia võib olla lõbus ajaviide, aga kui selle põhjal hakatakse terviseotsuseid tegema või muutma rahalist käitumist, siis sellele ei pea õlga alla panema koolides, raamatukogudes ja teistes teadmistepõhise riigi alusväärtusi kandvates asutustes.


Leedu kehtesta sanktsioonid 15 Vene kodanikule seoses Kara-MurzagaVILNIUS, 30. mai, AFP-BNS – Leedu teatas teisipäeval, et kehtestas sanktsioonid 15 Vene kodanikule seoses prominentse Vene opositsiooniaktivisti ja ajakirjaniku Vladimir Kara-Murza vangimõistmisega.
Sanktsioonid hõlmavad sisenemiskeeldu Leetu ning varade külmutamist.
15 isiku seas on peamiselt kohtunikud ja prokurörid, kes mängisid keskset rolli Kara-Murza vangimõistmises eelmisel kuul.
"Kõigile on selge, et (Vene presidendil) Vladimir Putinil ei ole mingit kavatsust järgida tsiviliseeritud maailma reegleid," ütles Leedu välisminister Gabrielius Landsbergis avalduses.
"Vene kohtute otsused Putini (võimu) all näitavad selgelt, et neid, kes julgevad võidelda demokraatia eest, peetakse reeturiteks," lisas ta.
Leedu saadab "selge sõnumi, et isikud, kes toetavad režiimi ja annavad panuse inimõiguste jämedatesse rikkumistesse Venemaa Föderatsioonis, eriti need, kes võtavad sihikul inimõiguste kaitsja nagu Kara-Murza, ei ole teretulnud meie riiki", rõhutas Landsbergis.
41-aastane Kara-Murza mõisteti 25 aastaks vangi "riigireetmise, relvajõudude kohta valeandmete levitamise ja sidemete eest soovimatu organisatsiooniga". Ta on esitanud apellatsiooni, kuid tema abikaasa ütles, et see lükatakse kindlasti tagasi.
AFP – Baltic News Service


Tuumajaama vastased lubavad raamatut ja dokumentaalfilmiKäesoleva aasta 21. aprillil registreeriti MTÜ Letipea Külaselts. Selle juhatusse kuuluvad Andrus Õis, Joonas Kerge, Kaido Areda, Piret Miller ja Tiina Tammer.
Piirkonnas tegutseb juba pikemat aega ka MTÜ Mahu Külaselts. Tiina Tammeri abikaasa Enno Tammeri sõnul on Letipea Külaselts koos Mahu Külaseltsiga arvestatav jõud, et tuumajaama ehitamisele vastu seista.
Enno Tammeri jaoks hakkas uus ajaarvamine pihta 26. oktoobril 2022. Siis nimelt sai ta teada Fermi Energia soovist rajada Viru-Nigula valda Letipea külla tuumaelektrijaam. 26. oktoober on tema sõnul tuumasõja esimene päev. Oma märkmete põhjal lubab ta kirjutada raamatu.
«Vägagi võimalik, et Letipea tuumasõjast tuleb dokumentaalfilm,» ütles Enno Tammer. Kuid ta ei kavatse piirduda üksnes raamatu ja dokumentaalfilmiga.
«Kaalumisel on mitmed hagid. Üks on erakordsest häirimisest Fermi Energiale mittevaralise kahju nõue pluss on arutlemisel mõni korruptsioonikuriteo kahtluse teade vallavõimu kohta,» lisas Enno Tammer.
See tähendaks Fermi Energia ja Viru-Nigula vallavalitsuse kohtusse kaebamist.


Trenni ja dieeti pole vajagi? Imelised kapslid lubavad kaalulangust kuni seitse kilo nädalasKaalulangetamise tuhinas tundub nädalas kilo või poolteist alla võtta selgelt liiga vähe. Veebis pakutakse dieedikapsleid, mis aitavat vabaneda nädalas koguni 5-7 kilost, seejuures polevat vaja ei dieeti pidada ega sporti teha.Et soovitused mõjuksid veenvamalt, on kapslite müügiks võetud appi nii autoriteetsed asutused, spetsialistid kui ka tuntud näod. Pettused on nii kenasti vormistatud, et jää või uskuma!„Eesti tervisekeskus: uuenduslik viis kaotada 5-7 kg nädalas ilma pillide, dieedi ja spordita.“ Kapsleid „kiidavad“ Eesti toitumisnõustajad ja tekst on kujundatud nii, nagu see oleks ilmunud tervise arengu instituudi (TAI) hallataval Terviseinfo.ee leheküljel. Ent see kõik on võltsing.„Kahjuks on sarnaseid juhtumeid olnud ka varem, kus meie allikaid, visuaale või kujundust on ebaausal viisil kasutatud,“ ütleb TAI kommunikatsioonikeskuse juht Valdo Jahilo. „See on lubamatu ja ebaõige.“Jahilo kinnitab, et kõik TAI halduses olevad veebilehed ja keskkonnad on turvatud pahavaraliste rünnakute vastu. Petturid on vaid kopeerinud Terviseinfo.ee kujundust ja sinna suvalise teksti pannud. Eri väljadele klikkides ei satu inimene tervisenõuanneteni, vaid dieedivahendi tellimisjuhisteni.Imelise dieeditoote soovitamiseks on kasutatud ka Sünne Valtri identiteeti ja veebis levib tema libaintervjuu. Tuntud laulja suhu on pandud soovitused loobuda toitumisnõustajatest ja treeneritest ning tarvitada hoopis dieedikapsleid. Valtri olevat kahe nädalaga kaotanud suisa 12 kilo.Ärge uskuge, ärge ostke!Veebipetturid on rahvusvahelise haardega, ka Soomes on ära kasutatud mitme tuntud inimese identiteeti. Hiljuti kõneles põhjanaabrite telestaar Maria Veitola Ilta-Sanomates, et levimas on tema pildiga dieeditoodete võltsreklaamid. Et asi oleks mõjusam, on temast loodud ka nn enne ja nüüd fotod. „Enne“ pildile oli paarkümmend kilo juurde tuunitud, et ta paistaks priskem.„Viimane asi, millega tahaksin seotud olla, on kiirdieedid,“ kirjutas pahane naine ühismeedias. „Ärge uskuge, ärge ostke!“Ta märkis muu hulgas, et valedel põhinev kiirdieediäri häirib teda isegi rohkem kui fotode loata kasutamine. Inimesed on Veitolaga ka ühendust võtnud - aga mitte sellepärast, et uurida, kas ta on märganud oma fotode varastamist. Tahetakse hoopis teada, kas tema soovitatud dieedivahendid on tõesti nii head ja mõjusad.Kuigi reklaamidest paistab ilmselge võltsing välja, võtab osa inimesi neid ikka tõe pähe. Kahjuks usuvad inimesed katteta lubadusi nii siin- kui sealpool Soome lahte ja on valmis ostma tooteid, mis tõotavad eriti kiiret kaalulangust.Hiljuti kirjutasime, kuidas petturid kasutavad ära ka Õhtulehe kujundust, et selle abil müüa liigesegeeli, millel olevat imeline mõju. Samas võltsreklaamis kasutati ka libaintevjuud regionaalhaigla ülemarsti Peep Talvinguga.ÄRGE USKUGE, ÄRGE OSTKE!KATTETA LUBADUSED: Kahjuks meeldib inimestele uskuda, et alla saab võtta ka mitte midagi tegemata. KuvatõmmisVÕLTSING! Petturid kasutavad ära tervise arengu instituudi veebilehe kujundust.SIRJE MAASIKAMÄE


Kolmapäeval on huvide deklaratsiooni esitamise tähtaegTALLINN, 31. mai, BNS - Justiitsministeerium tuletab meelde, et kõigil ametiisikutel, kellel on kohustus esitada huvide deklaratsioon, tuleb seda teha elektroonselt e-maksuameti kaudu kolmapäevaks.
„Andmete õigeks ajaks esitamine on kohustuslik ja deklaratsioonis tuleb välja tuua kõik andmed, mida on vaja teada korruptsiooniohu hindamiseks. Panen eriti volikogu liikmetele südamele esitada deklaratsioon tähtaegselt, sest paraku on kohalike omavalitsuste õigeaegselt esitatud deklaratsioonide osakaal läbi aastate olnud tähelepanuväärselt madal,“ rõhutas justiitsminister Kalle Laanet.
Huvide deklaratsiooni peavad korruptsioonivastase seaduse järgi esitama vabariigi president, riigikogu liige, vabariigi valitsuse liige, kohtunik, riigikontrolör, õiguskantsler, Eesti Panga juhtorgani liige, vabariigi presidendi kantselei direktor, riigikogu kantselei direktor, riigikantselei direktor, valitsusasutuse juht, ministeeriumi kantsler ja asekantslerid ning peaministri ja ministrite poliitilised nõunikud. Kohalike omavalitsuste ametiisikutest peavad deklaratsiooni esitama kohaliku omavalitsuse volikogu liige, valla- või linnavalitsuse liige, osavalla või linnaosa vanem, valla või linna ametiasutuse juht. Lisaks võib valitsusasutuse juht või kohaliku omavalitsuse volikogu laiendada vajadusel deklareerimise kohustust oma asutuse ametiisikutele, kes käsutavad avalikku vahendit või viivad läbi süüteo- või haldusmenetlust.
Huvide deklaratsioonide registrisse oli 2022. aasta juuni alguses kantud 5792 ametikohta, kelle huvide deklareerimise tähtaeg oli 31. mai või varasem. Nendest 4387 ehk 76 protsenti esitasid oma deklaratsiooni tähtajaks. Huvide deklaratsioonid esitasid tähtajaks kaheksa asutuse deklarandid: Nõo vallavalitsus, justiitsministeerium, häirekeskus, PPA, PRIA, riigikontroll, Pärnu maakohus ning Tartu ülikool. Tähtajaks oli deklaratsioon esitamata 1331 ametikohal. Nendest üle poole ehk 54 protsenti olid omavalitsuste volikogude liikmed.
Deklaratsiooni mõjuva põhjuseta tähtajaks esitamata jätmine on keelatud. Samuti ei tohi deklaratsioonis esitada valeandmeid ning varjata informatsiooni, mis on oluline korruptsiooniohu hindamiseks.
Huvide deklareerimiseks tuleb end e-maksuametis identifitseerida eraisikuna ning seejärel valida aruannete alt „Huvide deklaratsioon“. Täpsemad juhiseid huvide deklareerimiseks leiab korruptsiooniveebist.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


TRENNI JA DIEETI POLE VAJAGI? Imelised kapslid lubavad kaalulangust kuni seitse kilo nädalasKui kaalulangetamise tuhin on peale tulnud, tundub nädalas kilo või poolteist alla võtta selgelt liiga vähe. Veebis aga pakutakse dieedikapsleid, mis aitavat vabaneda nädalas koguni 5–7 kilost. Ja mis kõige tähtsam – pole vaja ei dieeti pidada ega sporti teha.
Et soovitused mõjuksid veenvamalt, on dieedikapslite müümiseks võetud appi nii autoriteetsed asutused, spetsialistid kui ka tuntud näod. Pettused on nii kenasti vormistatud, et jää või uskuma!
„Eesti tervisekeskus: uuenduslik viis kaotada 5–7 kg nädalas ilma pillide, dieedi ja spordita.“ Sellised omadused omistatakse vahendile, mis peaks stimuleerima looduslikku kaalulangust. Kapsleid „kiidavad“ Eesti toitumisnõustajad ja tekst on kujundatud nii, nagu see oleks tervise arengu instituudi (TAI) hallatav Terviseinfo.ee lehekülg.
Kahjuks on see võltsing – ei meie toitumisnõustajad ega tervise arengu instituut soovita sellist imevahendit.
VÕLTSING! Petturid kasutavad tervise arengu instituudi veebilehe visuaali.
(Kuvatõmmis)
„Kahjuks on sarnaseid juhtumeid olnud ka varem, kus meie allikaid, visuaale või kujundust on pahatahtlikult ning ebaausal viisil kasutatud,“ ütleb (TAI) kommunikatsioonikeskuse juht Valdo Jahilo. „See on lubamatu ja ebaõige.“
Jahilo kinnitab, et kõik TAI halduses olevad veebilehed ja keskkonnad on kaitstud ja turvatud pahavaraliste rünnakute vastu.
Petturid on kopeerinud Terviseinfo.ee kujundust ja sinna suvalise teksti pannud. Kui vajutada eri väljadele, siis ei satu inimene muidugi väärt tervisenõuanneteni, vaid ainult dieedivahendi tellimisjuhisteni.
Imelise dieeditoote soovitamiseks on kasutatud ka Sünne Valtri identiteeti ja veebis levib temaga loodud libaintervjuu. Tuntud laulja suhu on pandud soovitused loobuda igasugustest toitumisnõustajatest ja treeneritest ning asendada need dieedikapslitega. Valtri olevat kahe nädalaga kaotanud suisa 12 kilo.
Ärge uskuge, ärge ostke!
Veebipetturid on rahvusvahelise haardega, ka Soomes on ära kasutatud mitme tuntud inimese identiteeti. Hiljuti kõneles põhjanaabrite telestaar Maria Veitola Ilta-Sanomates, et levimas on tema tema pildiga dieeditoodete võltsreklaamid. Et asi oleks veenvam, on temast loodud ka nn enne ja nüüd fotod. „Enne” pildile on paarkümmend kilo juurde tuunitud, et ta paistaks priskem.
„Viimane asi, millega tahaksin seotud olla, on kiirdieedid,“ kirjutas pahane naine ühismeedias.
(iStockphoto)
Veitola piltide abil pakutakse dieedivahendit, millega lubatakse kaalust alla saada 20 kilo kahe kuuga. See pole muidugi tervislik tempo allavõtmiseks. „Ärge uskuge, ärge ostke!” kirjutab teletäht.
Ta märgib muu hulgas, et valedel põhinev kiirdieediäri häirib teda isegi rohkem kui fotode loata kasutamine. Inimesed on Veitolaga ka ühendust võtnud – aga mitte sellepärast, et uurida, kas ta on märganud oma fotode varastamist. Tahetakse hoopis teada, kas tema soovitatud dieedivahendid on tõesti nii head ja mõjusad.
Kuigi reklaamidest on näha, et tegu on ilmselge võltsinguga, võtab osa inimesi neid ikka tõe pähe. Kahjuks usuvad inimesed katteta lubadusi nii siin- kui sealpool Soome lahte ja on valmis ostma tooteid, mis tõotavad eriti kiiret kaalulangust.
Hiljuti kirjutas Õhtuleht, kuidas petturid kasutavad ära ka Õhtulehe kujundust, et selle abil müüa liigesegeeli, mis lubab imelist mõju. Võltsreklaamides kasutatakse libaintevjuud regionaalhaigla ülemarsti Peep Talvinguga.


JuhtusVarahommikul süttis kaubik30. mail pärast kella nelja hommikul süttis Peipsiääre vallas Koosalaane külas tõenäoliselt elektrisüsteemi rikkest Fiati kaubiku mootoriruum ja salong.Päästjad kustutasid tulekahju ning eemaldasid kaubiku teelt.Hukkus rongi alla jäänud mees29. mail kella 17 paiku teatati, et Jõgeval raudteejaamas raudteeülekäigu lähistel jäi reisirongi ette 58-aastane mees.Raudteel olnud mees hukkus sündmuskohal. Juhtunu täpsemaid asjaolusid veel selgitatakse.Ema ja laps pääsesid põlevast autost29. mail kell 16.03 teatati Tartu lähistel, Tallinna—Tartu maantee 180. kilomeetril süttinud Ford Mondeo sõiduautost.Enne päästjate saabumist oli autost välja saanud ema lapsega ja põlengut summutatud pulberkustutitega. Päästjad kustutasid suitseva auto, sellele telliti järele treiler.Kelm tõi kaela järelmaksu29. mail pöördus Tartu politseisse 59-aastane mees, kelle nimele oli tema teadmata võetud järelmaksuga erinevaid esemeid. Kelmusega tekitati talle 3000 eurot kahju.Vargad tegutsevad maal ja linnas29. mail teatati, et Mustvee vallas Kääpa külas varastati muruniiduk McCulloch M53-150WR. Vargusega tekitatud kahju on 400 eurot.Samal päeval anti teada, et Tartus Soinaste tänaval on rattaparklast varastatud jalgratas Scott. Kahju on 550 eurot.28. mail olid Tartu vallas majas käinud vargad ja viinud ära mitmesuguseid asju.27. mail avastati, et Luunja vallas on garaažist varastatud muruniiduk. Kahju 400 eurot.26. mail teatati, et Nõo vallas on varastatud elektrimopeed Hecht Cocis. Vargusega tekitatud kahju on 1350 eurot.Lõkkes lõõmas prügi29. mail kutsuti päästjad Mustvee valda Voore külla kustutama lõket, kus põlesid mööbel, rehvid ning muu praht. Prügi kustutati, juhtumit menetleb keskkonnaamet.Vargad tekitasid suure kahju26. mail sai politsei teate, et Mustvee vallas Avinurmes on soojaku uks lahti murtud ja varastatud mitmesuguseid esemeid. Vargusega tekitatud kahju on umbes 25 000 eurot.«Pakk» läks kalliks maksma26. mail pöördus politseisse Tartumaa 67-aastane mees, kes sai väidetavalt Omnivalt sõnumi, et ta pakk on kohal ning selle kättesaamiseks tuleb tal maksta käsitlustasu 2,99 eurot.Mees sisestas tasu maksmiseks vajalikud andmed ning hiljem avastas, et tema pangakontolt on maha läinud 777 eurot.


Eestlasi on tabanud petusõnumite laine: kuidas pettust ära tunda?Viimaste nädalate jooksul on hüppeliselt tõusnud Eestis levivate SMS-õngitsuspettuste hulk, mida saadetakse peamiselt välja Omniva või Netflixi nime alt. Enamasti on nende skeemide eesmärgiks petta välja ohvrite kasutajanimesid ja paroole, saada ligipääs nende pangakontole või varastada muid andmeid. Kuidas aga kurjategijad telefoninumbreid leiavad ja sõnumeid saadavad, kuidas tegelikult kasu teenitakse ja kuidas petusõnumit ära tunda?Elisa infoturbejuht Mai Kraft selgitas, et viimane suurem õngitsussõnumite laine algas mai alguses ja käekirja hinnates on suure tõenäosusega nende saatmise taga üks grupp kurjategijaid.Peamiselt viidatakse sõnumites, et Omnivasse on saabunud pakk ja selleks, et seda tagasi ei saadetaks, tuleb suunduda kindlale lehele ja sinna vajalikud andmed sisestada. Teistel juhtudel jäljendatakse aga Netflixi ning ohvrid suunatakse võlts-Netflixi lehele.«Pettuses kasutavad Omniva ja Netflixi lehed on originaaliga äravahetamiseni sarnased ning see tekitab inimestes turvatunde. Tegelikkuses pole neil aga väidetud firmadega mingit pistmist ja tekstikastidesse oma andmed sisestades jõuavad need otse kurjategijate kätte,» selgitas ta. «Parim viis originaali võltsingust eristada on vaadata aadressiribal kirjas olevat – kui seal pole tuttav Omniva või Netflixi veebiaadress, siis on tegu pettusega.»Üks libasõnum näeb välja selline.ElisaKui praegu on peamiselt jäljendatavateks just eelmainitud kaks ettevõtet, siis rõhutas Kraft, et valvas tasub olla ka teiste asutuste poolt saadetud sõnumite puhul. Kurjategijad muudavad oma lähenemist pidevalt ning kui potentsiaalsed ohvrid tänaste skeemidega ära harjuvad, leitakse mõni teine lähenemine.Kust petised mu numbri saavad ja kas keegi toksibki päev otsa petusõnumeid?

SMS-pettused muudab eriti ohtlikuks tõsiasi, et nende läbiviimine on pahalaste jaoks küllaltki lihtne ning et inimesed on harjunud sõnumite teel ettevõtetelt olulist infot saama. SMSide välja saatmiseks ei tule pahalastel neid ükshaaval telefoni sõnumirakendusse tippida, vaid selle asemel lõigatakse kasu mõne välismaa operaatori sõnumikeskuse haavatavusest või ostetakse sõnumite saatmise teenust häguse taustaga välismaiselt teenusepakkujalt.Petusõnumite ja -kõnede tarvis on aga vaja potentsiaalsete ohvrite telefoninumbreid. Nende hankimiseks on mitmeid viise, kui Krafti sõnul on enimlevinud lähenemisteks telefoninumbrite huupi genereerimine, nende internetist kogumine või nende väljapetmine eriilmeliste skeemide toel.«Hetkel leviva pettuselaine puhul tundub, et pigem on tegu internetist avalikult leitavate telefoninumbrite ärakasutamisega või muul moel välja petetud numbritega. Näiteks võib keegi olla korraldanud libaloosi, palunud inimestel sinna oma telefoninumber lisada ja siis saadetakse nüüd sinna sõnumeid,» rääkis Mai Kraft, «numbrid võivad pärineda ka avalikest allikatest, näiteks on need lihtsalt Google´i abil leitud või sotsiaalmeediast üles korjatud.»Viimast silmas pidades soovitab ta olla oma telefoninumbri avalikult postitamisega ettevaatlik ja mõista, et korra internetis avaldatud number jääb suure tõenäosusega leitavaks alati.Kusjuures petturid võivad numbri leida kohtadest, mille peale esialgu isegi mõelda ei oska: auto müügikuulutuse juurest, Facebook Marketplace´ist, tööandja kontaktilehelt või mistahes muult lehelt, mis on otsingumootorite kaudu lihtsalt leitav.«Kindlasti ei tasu oma numbrit jagada veidi kahtlase väärtusega loosimängudes või igat suvalist kasutajakontot luues. Mida rohkemates kohtades number avalik on, seda suurem on tõenäosus, et see mingit kanalit pidi – kasvõi andmelekke tulemusel – pahalaste käsutusse jõuab,» ütles Kraft, «oleme harjunud saama sõnumite teel olulist infot, seega kipub nende puhul valvsus madalam olema. Viimasel ajal toimuvat vaadates tasub aga iga sõnumi osas olla väga skeptiline.»Kuidas pettust ära tunda ja mida teha, kui oled ohvriks langenud?

Petusõnumite peatamisel on oma roll mängida sideoperaatoritel ja võimuasutustel, kuid suurima töö peavad ära tegema potentsiaalsed ohvrid ise.Mida paremini inimesed petusõnumeid ära tunnevad ja mida vähem inimesi ohvriks langeb, seda vähem motivatsiooni on kurjategijatel skeemiga jätkata. Selle eelduseks on aga pettuste äratundmine ja teadmine, millised on reaalsed ohud.Täna levivate õngitsus-sõnumite puhul märgib infoturbejuht, et parim viis end kaitsta on rakendada ülimat skepsist ja teada, et ka pealtnäha autentne veebileht võib olla pettuse tööriistaks. Niisamuti tasub mõelda, et kas konkreetsel hetkel ollakse saatjalt sõnumit ootamas.«Pettuse ohvriks on siiski lihtne langeda, kui ootad parasjagu pakki ja äkki tuleb postiasutuselt sõnum, et pakk saadetakse tagasi, kui veebivormi ära ei täida. Tasub meeles pidada, et selliseid sõnumeid tegelikult ei saadeta. Sõnumites olevaid linke ei tasuks avada ning kui soovid kindlasti pärast sõnumit ettevõtte lehte külastada, tasub minna läbi brauseri otse soovitud veebilehele,» lisas ta.Kõige lihtsamaks viisiks petulehte ära tunda on vaadata, mis on kirjas aadressiribal. Kui on teada, et ettevõtte veebiaadress on netflix.com, kuid sõnumiga saadetud lehe aadressiks on vigane ja lohisev confirm-account-netfix.com, siis on tegu millegi kahtlasega ja andmete sisestamisest tasuks hoiduda.«Kui pole siiski täiesti kindel, siis Eesti ettevõtete puhul võib julgelt ka otse klienditoega ühendust võtta ja uurida, kas sõnumi teel saadetud veebilehe puhul on tegu millega reaalsega. Teenindajad oskavad kindlasti viidata, kas tegu on nende kanaliga või mitte,» ütles Kraft.Kui siiski on mõnele petulehele juba andmed sisestatud, tuleks Krafti sõnul võimalikult kiirelt tegutseda: «Kui andsid pettuse tõttu kellelegi ligipääsu pangakontole, tasub kiirelt pangaga suhelda, pangakaart sulgeda ja tehtud maksete puhul üritada need tagasi kutsuda. Kui jagasid mõne konto parooli, tasub see kiirelt muuta. Kui jagasid üldiseid isikuandmeid, tuleb püsida mõnda aega valvel ja olla valmis kiirelt reageerima, juhul kui neid andmeid hakatakse mingil moel ära kasutama.»


Pruunsilla süüasjas sai kahtlustuse ka Tartu abilinnapea Priit HumalTALLINN, 31. mai, BNS - Teisipäeval suurettevõtja Parvel Pruunsilla kodus läbiotimise kaasa toonud kriminaalasjas on kahtlustue saanud ka Tartu abilinnapea Priit Humal.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeval Tartu abilinnapeale Priit Humalale ja temaga seotud 53-aastasele Parvel Pruunsillale kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Abilinnapeale esitati kahtlustus toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, temaga majanduslikult seotud ettevõtjat kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Kahtlustus on seotud Tartus  Kuperjanovi tänav 9 kinnistuga, mis jäi 2017. aastal Eesti Rahva Muuseumi kolimise järel vabaks. Riigi Kinnisvara AS (RKAS) korraldas sellele 2017. aastal avaliku enampakkumise, kuid kuna kinnistut soovis endale ka Tartu linn, tühistas toonane riigihalduse minister enampakkumise ja andis linnale õiguse osta kinnistu esmajärjekorras. Tartu linn plaanis hoonet kasutada Tartu kultuuriasutuste tegevuseks ja sellega oli arvestatud ka Tartu 2025. aastani tehtud arengukavas. 2022. aasta septembris esitas RKAS linnale lepinguprojekti, mille alusel pidi toimuma kinnistu omandamine.
Kahtlustuse järgi oli kinnistust osamal ajal huvitatud Pruunsilt, kes soovis, et kinnistu saaks endale 2017. aastal enampakkumise võitnud MTÜ, millega ettevõtja ka ise seotud on. Alates 2022. aasta augustist ehk pärast seda, kui RKAS oli linnale lepinguprojekti edastanud, hakkas ettevõtja kahtlustuse kohaselt suunama abilinnapead nii, et linn tehingust loobuks ja RKAS saaks korraldada uue avaliku enampakkumise. Teades ettevõtja huvi, tegi abilinnapea kahtlustuse kohaselt endast oleneva, et linn oma senistele plaanidele vaatamata loobuks kinnistu omandamisest.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokurör Gerd Raudsepp ütles, et kuigi Tartu linn tegi kinnistu kasutamiseks plaane, hakkas linnavarade ja rahanduse eest vastutav abilinnapea erinevatel koosolekutel väljendama seisukohta, et linn peaks ostueesõigusest loobuma. „Kogutud tõendite põhjal kahtlustame, et abilinnapeaga majanduslikult seotud ettevõtja väljendas abilinnapeale korduvalt oma huvi kinnistu vastu ja survestas abilinnapead otsustusprotsessi suunama. Abilinnapea seega teadis, et temaga majanduslikult seotud ettevõtjal on huvi, et linn kinnistu omandamisest loobuks, mistõttu oleks ta pidanud ennast otsustusprotsessist taandama, aga kahtlustuse kohaselt ta seda ei teinud,“ ütles Raudsepp ja lisas, et tegemist on esialgse kahtlustusega, mida edasise uurimise käigus täiendavalt kontrollitakse.
Tänavu kevadel, pärast seda, kui Tartu linn oli oma ostueesõigusest loobunud, korraldas RKAS kinnistule avaliku enampakkumise, mille võitis ettevõtjaga seotud MTÜ.
Kaitsepolitseiameti Lõuna osakonna direktor Jaanus Kann ütles, et toimingupiirangute eesmärk on tagada, et otsustusi langetavad ametiisikud täidaksid oma ülesandeid ausalt ja erapooletult. „Toimingupiirangute eesmärk on kaitsta otsuste läbipaistvust ja usaldusväärsust. Seejuures pole küsimus selles, kas ametnik või asutus saab ise otsusest kasu,“ selgitas Kann. „Kui avalikke ülesandeid täites on ametnikule teada tema otsustust mõjutada võiv enda või temaga seotud inimese erahuvi, peab ametiisik end otsustusprotsessist taandama. Nii saab ametnik tagada, et otsus nii on kui ka näib aus ja erapooletu.“
Kriminaalmenetlust viib läbi kaitsepolitseiamet Lõuna ringkonnaprokuratuuri juhtimisel.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Täna on huvide deklaratsiooni esitamise tähtaegJustiitsministeerium tuletab meelde, et kõigil ametiisikutel, kellel on kohustus esitada huvide deklaratsioon, tuleb seda teha elektroonselt e-maksuameti kaudu tänaseks.
Huvide deklareerimiseks tuleb end e-maksuametis identifitseerida eraisikuna ning seejärel valida aruannete alt „Huvide deklaratsioon“.
„Andmete õigeks ajaks esitamine on kohustuslik ja deklaratsioonis tuleb välja tuua kõik andmed, mida on vaja teada korruptsiooniohu hindamiseks. Panen eriti volikogu liikmetele südamele esitada deklaratsioon tähtaegselt, sest paraku on kohalike omavalitsuste õigeaegselt esitatud deklaratsioonide osakaal läbi aastate olnud tähelepanuväärselt madal,“ rõhutas justiitsminister Kalle Laanet.
Huvide deklaratsiooni peavad korruptsioonivastase seaduse järgi esitama vabariigi president, riigikogu liige, vabariigi valitsuse liige, kohtunik, riigikontrolör, õiguskantsler, Eesti Panga juhtorgani liige, vabariigi presidendi kantselei direktor, riigikogu kantselei direktor, riigikantselei direktor, valitsusasutuse juht, ministeeriumi kantsler ja asekantslerid ning peaministri ja ministrite poliitilised nõunikud. Kohalike omavalitsuste ametiisikutest peavad deklaratsiooni esitama kohaliku omavalitsuse volikogu liige, valla- või linnavalitsuse liige, osavalla või linnaosa vanem, valla või linna ametiasutuse juht. Lisaks võib valitsusasutuse juht või kohaliku omavalitsuse volikogu laiendada vajadusel deklareerimise kohustust oma asutuse ametiisikutele, kes käsutavad avalikku vahendit või viivad läbi süüteo- või haldusmenetlust.
Huvide deklaratsioonide registrisse oli 2022. aasta juuni alguses kantud 5792 ametikohta, kelle huvide deklareerimise tähtaeg oli 31. mai või varasem. Nendest 4387 ehk 76 protsenti esitasid oma deklaratsiooni tähtajaks. Huvide deklaratsioonid esitasid tähtajaks kaheksa asutuse deklarandid: Nõo vallavalitsus, justiitsministeerium, häirekeskus, PPA, PRIA, riigikontroll, Pärnu maakohus ning Tartu ülikool. Tähtajaks oli deklaratsioon esitamata 1331 ametikohal. Nendest üle poole ehk 54 protsenti olid omavalitsuste volikogude liikmed.
Deklaratsiooni mõjuva põhjuseta tähtajaks esitamata jätmine on keelatud. Samuti ei tohi deklaratsioonis esitada valeandmeid ning varjata informatsiooni, mis on oluline korruptsiooniohu hindamiseks.
Huvide deklareerimiseks tuleb end e-maksuametis identifitseerida eraisikuna ning seejärel valida aruannete alt „Huvide deklaratsioon“. Täpsemad juhiseid huvide deklareerimiseks leiab korruptsiooniveebist.


Advokaat Paul Keres kapo käitumisest Pruunsilla kodus: õigusriigi vaatest on see uskumatuParvel Pruunsilla advokaat Paul Keres sõnas, et ta ei saa esitatud kahtlustuse detailidesse laskuda, sest uurimine alles käib.
Täna hommikul esitati ettevõtja Parvel Pruunsillale ja Tartu abilinnapeale Priit Humalale kahtlustus korruptsioonikuriteos. Pruunsild sõnas oma avalduses, et kapo otsis tema kodu läbi eile hommikul. „Esialgu ei lubatud mul advokaadiga eraviisiliselt vestelda, vaid soovitati nõu pidada uurijate juuresolekul valjuhääldi režiimis,“ kirjutas Pruunsild.
Pruunsilla advokaat Paul Keres sõnas Delfile, et tõepoolest nii oli. „Algul proovisime telefoniteel [vestelda], aga siis muutus see keeruliseks,“ ütles Keres, viidates kapo viibimisele Pruunsilla kodus, ning lisas, et tal on juhtunust ka helisalvestis. Kuna telefoni teel ei olnud enam mugav suhelda, läks Keres ka ise Pruunsilla koju kohale. „Minu arvates on see õigusriigi vaatest uskumatu, et advokaadiga omavahel suhelda ei saa,“ ütles Keres.
Keres sõnas, et rohkem ta asja praegu kommenteerida ei saa, sest uurimine käib.
Prokuratuur teatas kolmapäeva hommikul, et esitas Pruunsillale (Isamaa) ning Tartu abilinnapeale Priit Humalale (Isamaa) kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Humalat kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, Pruunsilda aga toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Kahtlustus on seotud vana Eesti Rahva Muuseumi hoonega Tartus Kuperjanovi tänaval, mis ERMi kolimise järel 2017. aastal tühjaks jäi ning mille nüüd ostis endale Korp! Sakala, mille liige Pruunsild on.
Prokuratuuri sõnul soovis kinnistut endale Tartu linn, kel oli ostmiseks ka eesõigus. Kahtlustuse kohaselt suunas Pruunsild abilinnapead Priit Humalat nii, et linn tehingust loobuks.


Urmas Klaas: Tartule käis ERM-i vana maja ostmine üle jõuTALLINN, 31. mai, BNS - Kui kaitsepolitsei (kapo) heidab Tartu abilinnapeale Priit Humalale ette, et ta kallutas linnavõimu loobuma Eesti Rahva Muuseumi (ERM) vana maja ostust ning seda ettevõtja Parvel Pruunsilla huvides, siis Tartu linnapea Urmas Klaasi sõnul polnudki linnavõimul plaani seda kinnistut soetada, kuna see oleks kujunenud liiga kalliks.
Klaasi sõnul ei saa kuidagi väita, et abilinnapea Priit Humal oleks teinud silmapaistvalt aktiivselt tööd selle nimel, et ERM-i vana maja Tartu linna omandisse ei tuleks. "Humal tegi oma tavapärast tööd, mis kuulub tema valdkonda," kinnitas Klaas BNS-ile, lisades, et ERM-i vana majaga seotud otsused langetas linnavõim koos.
"Muutunud majandusoludes ei pidanud linn mõistlikuks Kuperjanovi 9 kinnistu soetamist, sest selle rekonstrueerimine oleks olnud hüppeliselt kasvanud ehitushindu arvestades ebaproportsionaalselt kulukas," ütles Klaas. "Tartu  linn võttis selle asemel fookusese laste kunstikooli ruumiprobleemi lahendamise," lisas linnapea.
Tema sõnul on selge, et tekkinud olukorras ei saa Priit Humal abilinnapea tööülesandeid praegu täita. "Edasisi töökorralduslikke samme püüan avada lähiajal, kuivõrd teema on niivõrd värske,» ütles Klaas.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeval Tartu abilinnapeale Priit Humalale ja temaga seotud 53-aastasele Parvel Pruunsillale kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Abilinnapeale esitati kahtlustus toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, temaga majanduslikult seotud ettevõtjat kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Kahtlustus on seotud Tartus  Kuperjanovi tänav 9 kinnistuga, mis jäi 2017. aastal Eesti Rahva Muuseumi kolimise järel vabaks. Riigi Kinnisvara AS (RKAS) korraldas sellele 2017. aastal avaliku enampakkumise, kuid kuna kinnistut soovis endale ka Tartu linn, tühistas toonane riigihalduse minister enampakkumise ja andis linnale õiguse osta kinnistu esmajärjekorras. Tartu linn plaanis hoonet kasutada Tartu kultuuriasutuste tegevuseks ja sellega oli arvestatud ka Tartu 2025. aastani tehtud arengukavas. 2022. aasta septembris esitas RKAS linnale lepinguprojekti, mille alusel pidi toimuma kinnistu omandamine.
Kahtlustuse järgi oli kinnistust osamal ajal huvitatud Pruunsild, kes soovis, et kinnistu saaks endale 2017. aastal enampakkumise võitnud MTÜ, millega ettevõtja ka ise seotud on. Alates 2022. aasta augustist ehk pärast seda, kui RKAS oli linnale lepinguprojekti edastanud, hakkas ettevõtja kahtlustuse kohaselt suunama abilinnapead nii, et linn tehingust loobuks ja RKAS saaks korraldada uue avaliku enampakkumise. Teades ettevõtja huvi, tegi abilinnapea kahtlustuse kohaselt endast oleneva, et linn oma senistele plaanidele vaatamata loobuks kinnistu omandamisest.
Pruunsild märkis, et kahtlustus on alusetu. "Korp! Sakala ostis hiljuti Riigi Kinnisvara AS-ilt 1,2 miljoni euro eest Tartus, Kuperjanovi 9 asuva, aastaid tühja ja kasutuna seisnud endise Eesti Rahva Muuseumi hoone hinnaga, mis on umbes pool miljonit üle turuhinna. Seda hoonet koormas väidetavalt ostueesõigus Tartu linna kasuks, kes otsustas ostueesõigust mitte kasutada. Mulle teadaolevalt otsustas Tartu linn seda mitte teha seetõttu, et neil puudus eelarves tehinguks vajalik raha ja ka täiendavad vahendid, et seda kinnistut linna huvides arendada," selgitas Pruunsilt tausta, lisades, et ta kuulub Krop! Sakalasse.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Seeder: Pruunsild ja Humal ütlesid mulle, et süüd nad endal ei näeIsamaa esimees Helir-Valdor Seeder sõnas, et nende suurtoetaja Parvel Pruunsilla kahtlustuses erakond pooli valima ei hakka. Mõlemad kahtlustatavad andsid läbiotsimisest Seederile eile õhtul teada ning mõista, et tegu on arusaamatusega. Seeder sai mõlema isamaalase Parvel Pruunsilla ja Priit Humala kodude läbiotsimistest teada eile õhtul: «Eile õhtul mulle nii Parvel Pruunsild kui ka Priit Humal helistasid. Nad teatasid mulle nii nagu korrektne on - erakonna esimeest informeerida.»
Pruunsild on Isamaa pikaaegne suurtoetaja. «Kaitsma hakkavad ikka advokaadid, kelle tööülesanne see on. Isamaa ei hakka siin kedagi kaitsma ega ründama,» vastas Seeder võimalikule kriitikale, et Isamaa võiks siinkohal pooli valima hakata.
«Võib-olla nad kuuluvad Kaitseliitu ka, siis peaks küsima, kas Kaitseliit asub kaitsesse. Seal pole mitte mingisugust erakondlikku tausta. Erakond ei ole nende teemadega kunagi tegelenud,» viitas ta kahtlustuse sisule.
«Mul pole rohkem informatsiooni kui teil ilmselt, aga tean nii palju, et mõlemad ütlesid mulle, et neilt võeti arvutid-telefonid ära ja mingisugune arusaamatu kahtlustus neile esitati. Nemad endal mingisugust süüd ei tunne,» rääkis Seeder, kellel rohkem suhtlust meestega olnud ei ole.
«Vaevalt need inimesed aktiivselt suheldagi saavad,» oletas Seeder.

Prokuratuur: mehi kahtlustatakse Tartu kinnistuga seotud korruptsioonikuriteos
Teisipäeval esitasid kaitsepolitsei ametnikud Tartu abilinnapeale Priit Humalale ja temaga seotud 53-aastasele ettevõtjale Parvel Pruunsillale kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Abilinnapeale esitati kahtlustus toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, temaga majanduslikult seotud ettevõtjat Pruunsilda kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Kahtlustus on seotud J. Kuperjanovi tn 9 kinnistuga Tartus, mis jäi 2017. aastal Eesti Rahva Muuseumi kolimise järel vabaks. Riigi Kinnisvara AS (RKAS) korraldas sellele 2017. aastal avaliku enampakkumise, kuid kuna kinnistut soovis endale ka Tartu linn, tühistas toonane riigihalduse minister enampakkumise ja andis linnale õiguse osta kinnistu esmajärjekorras. Tartu linn plaanis hoonet kasutada Tartu kultuuriasutuste tegevuseks ja sellega oli arvestatud ka Tartu 2025. aastani tehtud arengukavas. 2022. aasta septembris esitas RKAS linnale lepinguprojekti, mille alusel pidi toimuma kinnistu omandamine.
Kinnistust oli samal ajal huvitatud eile kahtlustuse saanud ettevõtja Pruunsild, kes soovis, et kinnistu saaks endale 2017. aastal enampakkumise võitnud MTÜ, millega ettevõtja ka ise seotud on. Alates 2022. aasta augustist ehk pärast seda, kui RKAS oli linnale lepinguprojekti edastanud, hakkas ettevõtja Pruunsild kahtlustuse kohaselt suunama abilinnapead Humalat nii, et linn tehingust loobuks ja RKAS saaks korraldada uue avaliku enampakkumise. Teades ettevõtja huvi, tegi abilinnapea kahtlustuse kohaselt endast oleneva, et linn oma senistele plaanidele vaatamata loobuks kinnistu omandamisest.


Urmas Klaas: Tartule käis ERM-i vana maja ostmine üle jõu (Täiendatud!)NB! Lisatud 4. lõik ja täiendatud 5. lõiku.
TALLINN, 31. mai, BNS - Kui kaitsepolitsei (kapo) heidab Tartu abilinnapeale Priit Humalale ette, et ta kallutas linnavõimu loobuma Eesti Rahva Muuseumi (ERM) vana maja ostust ning seda ettevõtja Parvel Pruunsilla huvides, siis Tartu linnapea Urmas Klaasi sõnul polnudki linnavõimul plaani seda kinnistut soetada, kuna see oleks kujunenud liiga kalliks.
Klaasi sõnul ei saa kuidagi väita, et abilinnapea Priit Humal oleks teinud silmapaistvalt aktiivselt tööd selle nimel, et ERM-i vana maja Tartu linna omandisse ei tuleks. "Humal tegi oma tavapärast tööd, mis kuulub tema valdkonda," kinnitas Klaas BNS-ile, lisades, et ERM-i vana majaga seotud otsused langetas linnavõim koos.
"Muutunud majandusoludes ei pidanud linn mõistlikuks Kuperjanovi 9 kinnistu soetamist, sest selle rekonstrueerimine oleks olnud hüppeliselt kasvanud ehitushindu arvestades ebaproportsionaalselt kulukas," ütles Klaas. "Tartu  linn võttis selle asemel fookusese laste kunstikooli ruumiprobleemi lahendamise," lisas linnapea.
Asjaolu, et ERM-i vana hoone kasutamine on 2025. aastani koostatud Tartu tegevusplaanis sees, ei ole Klaasi sõnul enam aktuaalne, kuna nii majandusolud kui ka linna kavatsused ajas muutuvad.
Tema sõnul on selge, et tekkinud olukorras ei saa Priit Humal abilinnapea tööülesandeid praegu täita. "Edasisi töökorralduslikke samme püüan avada lähiajal, kuivõrd teema on niivõrd värske,» ütles Klaas. "Nii palju kui mina olen aru saanud, siis küsimus on praegu toimingupiirangu rikkumises ehk Humal osales otsuse langetamisel, mille osas oli tal huvide konflikt," lisas Tartu meer.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeval Tartu abilinnapeale Priit Humalale ja temaga seotud 53-aastasele Parvel Pruunsillale kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Abilinnapeale esitati kahtlustus toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, temaga majanduslikult seotud ettevõtjat kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Kahtlustus on seotud Tartus  Kuperjanovi tänav 9 kinnistuga, mis jäi 2017. aastal Eesti Rahva Muuseumi kolimise järel vabaks. Riigi Kinnisvara AS (RKAS) korraldas sellele 2017. aastal avaliku enampakkumise, kuid kuna kinnistut soovis endale ka Tartu linn, tühistas toonane riigihalduse minister enampakkumise ja andis linnale õiguse osta kinnistu esmajärjekorras. Tartu linn plaanis hoonet kasutada Tartu kultuuriasutuste tegevuseks ja sellega oli arvestatud ka Tartu 2025. aastani tehtud arengukavas. 2022. aasta septembris esitas RKAS linnale lepinguprojekti, mille alusel pidi toimuma kinnistu omandamine.
Kahtlustuse järgi oli kinnistust osamal ajal huvitatud Pruunsild, kes soovis, et kinnistu saaks endale 2017. aastal enampakkumise võitnud MTÜ, millega ettevõtja ka ise seotud on. Alates 2022. aasta augustist ehk pärast seda, kui RKAS oli linnale lepinguprojekti edastanud, hakkas ettevõtja kahtlustuse kohaselt suunama abilinnapead nii, et linn tehingust loobuks ja RKAS saaks korraldada uue avaliku enampakkumise. Teades ettevõtja huvi, tegi abilinnapea kahtlustuse kohaselt endast oleneva, et linn oma senistele plaanidele vaatamata loobuks kinnistu omandamisest.
Pruunsild märkis, et kahtlustus on alusetu. "Korp! Sakala ostis hiljuti Riigi Kinnisvara AS-ilt 1,2 miljoni euro eest Tartus, Kuperjanovi 9 asuva, aastaid tühja ja kasutuna seisnud endise Eesti Rahva Muuseumi hoone hinnaga, mis on umbes pool miljonit üle turuhinna. Seda hoonet koormas väidetavalt ostueesõigus Tartu linna kasuks, kes otsustas ostueesõigust mitte kasutada. Mulle teadaolevalt otsustas Tartu linn seda mitte teha seetõttu, et neil puudus eelarves tehinguks vajalik raha ja ka täiendavad vahendid, et seda kinnistut linna huvides arendada," selgitas Pruunsilt tausta, lisades, et ta kuulub Krop! Sakalasse.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Urmas Klaas: Tartule käis ERM-i vana maja ostmine üle jõuKui kaitsepolitsei (kapo) heidab Tartu abilinnapeale Priit Humalale ette, et ta kallutas linnavõimu loobuma Eesti Rahva Muuseumi (ERM) vana maja ostust ning seda ettevõtja Parvel Pruunsilla huvides, siis Tartu linnapea Urmas Klaasi sõnul polnudki linnavõimul plaani seda kinnistut soetada, kuna see oleks kujunenud liiga kalliks.Klaasi sõnul ei saa kuidagi väita, et abilinnapea Priit Humal oleks teinud silmapaistvalt aktiivselt tööd selle nimel, et ERM-i vana maja Tartu linna omandisse ei tuleks. «Humal tegi oma tavapärast tööd, mis kuulub tema valdkonda,» kinnitas Klaas BNS-ile, lisades, et ERM-i vana majaga seotud otsused langetas linnavõim koos.
«Muutunud majandusoludes ei pidanud linn mõistlikuks Kuperjanovi 9 kinnistu soetamist, sest selle rekonstrueerimine oleks olnud hüppeliselt kasvanud ehitushindu arvestades ebaproportsionaalselt kulukas,» ütles Klaas. «Tartu linn võttis selle asemel fookusese laste kunstikooli ruumiprobleemi lahendamise,» lisas linnapea.
Tema sõnul on selge, et tekkinud olukorras ei saa Priit Humal abilinnapea tööülesandeid praegu täita. «Edasisi töökorralduslikke samme püüan avada lähiajal, kuivõrd teema on niivõrd värske,» ütles Klaas.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid teisipäeval Tartu abilinnapeale Priit Humalale ja temaga seotud 53-aastasele Parvel Pruunsillale kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Abilinnapeale esitati kahtlustus toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, temaga majanduslikult seotud ettevõtjat kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Kahtlustus on seotud Tartus Kuperjanovi tänav 9 kinnistuga, mis jäi 2017. aastal Eesti Rahva Muuseumi kolimise järel vabaks. Riigi Kinnisvara AS (RKAS) korraldas sellele 2017. aastal avaliku enampakkumise, kuid kuna kinnistut soovis endale ka Tartu linn, tühistas toonane riigihalduse minister enampakkumise ja andis linnale õiguse osta kinnistu esmajärjekorras. Tartu linn plaanis hoonet kasutada Tartu kultuuriasutuste tegevuseks ja sellega oli arvestatud ka Tartu 2025. aastani tehtud arengukavas. 2022. aasta septembris esitas RKAS linnale lepinguprojekti, mille alusel pidi toimuma kinnistu omandamine.
Kahtlustuse järgi oli kinnistust osamal ajal huvitatud Pruunsild, kes soovis, et kinnistu saaks endale 2017. aastal enampakkumise võitnud MTÜ, millega ettevõtja ka ise seotud on. Alates 2022. aasta augustist ehk pärast seda, kui RKAS oli linnale lepinguprojekti edastanud, hakkas ettevõtja kahtlustuse kohaselt suunama abilinnapead nii, et linn tehingust loobuks ja RKAS saaks korraldada uue avaliku enampakkumise. Teades ettevõtja huvi, tegi abilinnapea kahtlustuse kohaselt endast oleneva, et linn oma senistele plaanidele vaatamata loobuks kinnistu omandamisest.
Pruunsild märkis, et kahtlustus on alusetu. «Korp! Sakala ostis hiljuti Riigi Kinnisvara AS-ilt 1,2 miljoni euro eest Tartus, Kuperjanovi 9 asuva, aastaid tühja ja kasutuna seisnud endise Eesti Rahva Muuseumi hoone hinnaga, mis on umbes pool miljonit üle turuhinna. Seda hoonet koormas väidetavalt ostueesõigus Tartu linna kasuks, kes otsustas ostueesõigust mitte kasutada. Mulle teadaolevalt otsustas Tartu linn seda mitte teha seetõttu, et neil puudus eelarves tehinguks vajalik raha ja ka täiendavad vahendid, et seda kinnistut linna huvides arendada,» selgitas Pruunsilt tausta, lisades, et ta kuulub Krop! Sakalasse.


Tartu linnapea Klaas: linn ei tahtnudki korruptsioonikahtlustuse keskmes olevat kinnistut endaleTartu linnapea Urmas Klaas sõnas, et abilinnapea Priit Humal ei paistnud linnavalitsuse koosolekutel silma sellega, et ta oleks teistest erinevalt soovitanud linnal Kuperjanovi 9 kinnistust loobuda.
Klaas sõnas Delfile, et eile viisid uurimisasutused linnavalitsuse ruumides läbi toiminguid, kuid täpsemalt nende sisu ta kommenteerida ei saa. Ka Klaasi endaga vestles eile kapo.
Seda, kas Priit Humalale esitatud kahtlustusel on alust, ei hakanud Klaas hindama, küll aga ütles ta, et Humal oleks pidanud ennast Kuperjanovi 9 kinnistut puudutavatest aruteludest taandama. „Kui on täheldatud või kui võib tekkida mistahes huvide konflikt, siis tuleb ennast taandada,“ ütles Klaas.
Seda, kas ja mis täpsemad seosed Humala ja Pruunsilla vahel olid, Klaas ei tea.
Kahtlustus on seotud vana Eesti Rahva Muuseumi hoonega Tartus Kuperjanovi tänaval, mille nüüd ostis endale Korp! Sakala, mille liige Pruunsild on. Prokuratuuri sõnul soovis kinnistut endale Tartu linn, kel oli ostmiseks ka eesõigus. Kahtlustuse kohaselt suunas Pruunsild abilinnapead Priit Humalat nii, et linn tehingust loobuks.
Linnapea Klaas aga sõnas, et Tartu linn loobus kinnistust ühemeelselt ega tahtnudki seda endale jätta. „Kuperjanovi 9 kinnistust loobumine on Tartu linnavalitsuse üksmeelne otsus, sest võrreldes kriiside-eelse ajaga on linna eelarveline seis muutunud,“ ütles Klaas ja lisas, et raha läheb teiste projektide tarbeks. Klaas kinnitas Delfile mitmel korral, et Tartu linna seisukoht on ja oli, et antud kinnistut ei olnud praeguses majandusolukorras linnale vaja.
Prokuratuur väidab oma avalduses, et abilinnapea Humal oli erinevatel koosolekutel väljendaud seisukohta, et linn peaks ostueesõigusest loobuma.
Klaas sõnas, et sellist seisukohta väljendasid ka teised linnavalitsuse liikmed ning Humal ei paistnud koosolekutel oma seisukohtade esitamisega teistest erinevat. Kas Humala käitumine ei paistnud Klaasile koosolekutel veider või teistsugune, et tal oleks oma tagamõtted? „Ei paistnud,“ ütles Klaas.
Bigbanki suuromanik ja erakonna Isamaa toetaja Parvel Pruunsild kinnitas kolmapäeva hommikul meediale saadetud kirjas, et on sattunud Korp! Sakala ostetud endise Eesti Rahva Muuseumi hoone tõttu kaitsepolitsei uurimise keskmesse.
Prokuratuur teatas kolmapäeva hommikul, et esitas Pruunsillale (Isamaa) ning Tartu abilinnapeale Priit Humalale (Isamaa) kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Humalat kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, Pruunsilda aga toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Kahtlustus on seotud vana Eesti Rahva Muuseumi hoonega Tartus Kuperjanovi tänaval, mis ERMi kolimise järel 2017. aastal tühjaks jäi ning mille nüüd ostis endale Korp! Sakala, mille liige Pruunsild on.
„Tartu linn plaanis hoonet kasutada Tartu kultuuriasutuste tegevuseks ja sellega oli arvestatud ka Tartu 2025. aastani tehtud arengukavas. 2022. aasta septembris esitas RKAS linnale lepinguprojekti, mille alusel pidi toimuma kinnistu omandamine. Kinnistust oli samal ajal huvitatud eile kahtlustuse saanud ettevõtja (Pruunsild – toim), kes soovis, et kinnistu saaks endale 2017. aastal enampakkumise võitnud MTÜ (Korp! Sakala – toim), millega ettevõtja ka ise seotud on,“ kirjeldas prokuratuur.


Pruunsild ja Keres plaanivad kapo ametnike vastu kaebuse esitadaKorruptsioonikahtlustuse saanud suurettevõtja Parvel Pruunsilla advokaat Paul Kerese sõnul pole tema kogemuses enne ette tulnud, et kliendil ei lasta kaitsjaga privaatselt suhelda. Toimunut teisel pool telefonitoru lindistanud Kerese sõnul plaanivad nad Pruunsillaga menetlusnormide rikkumise alusel kaebuse esitada. «Ma olin sellest kahtlustuse sisust täpselt sama hämmingus kui Parvel Pruunsild ise,» lausus vandeadvokaat Keres, lisades, et kohtueelse menetluse kommenteerimine on väga ohtlik, mistõttu ta ei saa välja tuua midagi uut, mida Pruunsild oma avalduses juba ei öelnud.
Pruunsild läkitas kolmapäeva hommikul meediale pressiteate, kus kirjeldas tema kodus toimunud läbiotsimist. Muu hulgas teatas ta, et kaitsepolitsei ametnikud ei lubanud tal esialgu advokaadiga suhelda, kui nad ei tee seda just valjuhääldil.
«Ma ei saa öelda, mida konkreetselt öeldi, aga ega seda põhjendada pole võimalik,» kommenteeris Keres. «Minu jaoks oli see nõnda märkimisväärne, et ma asusin seda mitmepoolset vestlust lindistama. Lindistus on tõend vestluse ja selle sisu toimumise kohta ja ma arvan, et me esitame kaebuse menetlusnormide rikkumise alusel,» sõnas Keres.
Selleni, et Pruunsild Keresega lõpuks omavahel rääkida saaks, kulus Kerese sõnul aega.
«Õigus ilma täiendavate segavate teguriteta privaatselt advokaadiga suhelda kinnipidamise hetkel on põhimõtteline ja elementaarne kaitseõiguse komponent,» rõhutas Keres ning lisas, et kõik advokaadile usaldatud andmed on konfidentsiaalsed ja see on seadusest tulenev põhimõte. «Asendada seda sellise vestlusega, kus kliendi telefon on valjuhääldil ja selle vestluse kõrval seisavad kaitsepolitsei ametnikud, ei jõua minu arvates mitte mingitki moodi selleni, mis Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioonis on Eesti kriminaalseadustikus ette nähtud,» rääkis Keres.

Teisipäeval esitasid kaitsepolitsei ametnikud Tartu abilinnapeale Priit Humalale ja temaga seotud 53-aastasele ettevõtjale Parvel Pruunsillale kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Abilinnapeale esitati kahtlustus toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, temaga majanduslikult seotud ettevõtjat Pruunsilda kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.


Võltsmiljardär tegi Ponzi skeemi: lubas suurt tootlust, rääkis oma autokollektsioonist ja lõi uljalt klientide raha läbiNeljapäeval vahistati 57-aastane Phillip Galles, endine Chicago toorainekaupleja. Teda süüdistatakse klientidelt raha väljapetmises juttudega oma 122 luksusautost ja kuni üle 200-protsendise tootluse lubadusteni.Teda süüdistati alates 2019. aastast enam kui kahe miljoni dollari varastamises. Mees väitis klientidele, et investeeris nende raha toorainefutuuridesse, kuid tegelikkus on veidi erinev.
Süüdistuse järgi ei teinud Galles peaaegu ühtegi investeeringut. Selle asemel tegeles ta Ponzi skeemiga, kasutades hilisemate investorite raha varasematele maksmiseks ning oma isiklike kulude katmiseks.
Suur jutumees Galles väitis, et tema autokogus on mitu Lamborghinit ja Ferrarit. Elama pidi mees Chicagos, Miamis ja Londonis, kus häärberite seinu pidid kaunistama Picasso ja Chagalli teosed.
Üks professionaalsete spordimeeskondade omanik ja Kuveidi riiklik rikkusefond olid huvitatud investeerimisest. Galles väitis, et tema aastatootlus küündib kuni 363,29 protsendini. Tema firmas Tyche Asset Management pidi töötama 30 inimest, kellest pooled olevat olnud Goldman Sachsi endised töötajad. Ühe teise jutu järgi töötavat tema firma mitmes kontoris sadakond inimest, kes on lõpetanud mainekad ülikoolid.
Kuid mida tegi Galles klientide rahaga? Üks Texase hüpoteegimaakler kandis talle 100 000 dollarit. Galles «investeeris» selle järgnevalt: 19 300 dollarit läks krediitkaardi võla tagasimakseks, 14 900 dollarit kulus ehtepoes, 10 000 dollarit läks varasele investorile, 9000 dollarit jäi mööblipoodi, 6000 dollarit läks luksusauto rentimiseks ja 3200 dollarit kulus tüdruksõbra peale, selgub süüdistusest.
Kui teine investor soovis välja võtta investeeritud 190 000 dollarit, siis Gallesi sõnul tekkis igasuguseid takistusi. Küll olevat ta panka vahetanud ja hakanud teises pangas rahaasju ajama, siis olevat langenud pettuse ohvriks, siis ei liikunud pangaülekanded korrektselt ja lõpuks oli ta ka haige, kirjutab Bloomberg.


Pruunsild ja Keres plaanivad kapo ametnike vastu kaebuse esitadaTALLINN, 31. mai, BNS – Korruptsioonikahtlustuse saanud suurettevõtja Parvel Pruunsilla advokaat Paul Kerese sõnul pole tema kogemuses enne ette tulnud, et kliendil ei lasta kaitsjaga privaatselt suhelda, kirjutab Postimees.
Toimunut teisel pool telefonitoru lindistanud Kerese sõnul plaanivad nad Pruunsillaga menetlusnormide rikkumise alusel kaebuse esitada.
"Ma olin sellest kahtlustuse sisust täpselt sama hämmingus kui Parvel Pruunsild ise," lausus vandeadvokaat Keres, lisades, et kohtueelse menetluse kommenteerimine on väga ohtlik, mistõttu ta ei saa välja tuua midagi uut, mida Pruunsild oma avalduses juba ei öelnud.
Pruunsild läkitas kolmapäeva hommikul meediale pressiteate, kus kirjeldas tema kodus toimunud läbiotsimist. Muu hulgas teatas ta, et kaitsepolitsei ametnikud ei lubanud tal esialgu advokaadiga suhelda, kui nad ei tee seda just valjuhääldil.
"Ma ei saa öelda, mida konkreetselt öeldi, aga ega seda põhjendada pole võimalik," kommenteeris Keres. "Minu jaoks oli see nõnda märkimisväärne, et ma asusin seda mitmepoolset vestlust lindistama. Lindistus on tõend vestluse ja selle sisu toimumise kohta ja ma arvan, et me esitame kaebuse menetlusnormide rikkumise alusel," ütles Keres.
Selleni, et Pruunsild Keresega lõpuks omavahel rääkida saaks, kulus Kerese sõnul aega.
"Õigus ilma täiendavate segavate teguriteta privaatselt advokaadiga suhelda kinnipidamise hetkel on põhimõtteline ja elementaarne kaitseõiguse komponent," rõhutas Keres ning lisas, et kõik advokaadile usaldatud andmed on konfidentsiaalsed ja see on seadusest tulenev põhimõte. "Asendada seda sellise vestlusega, kus kliendi telefon on valjuhääldil ja selle vestluse kõrval seisavad kaitsepolitsei ametnikud, ei jõua minu arvates mitte mingitki moodi selleni, mis Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioonis on Eesti kriminaalseadustikus ette nähtud," rääkis Keres.
Teisipäeval esitasid kaitsepolitsei ametnikud Tartu abilinnapeale Priit Humalale ja temaga seotud 53-aastasele ettevõtjale Parvel Pruunsillale kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Abilinnapeale esitati kahtlustus toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, temaga majanduslikult seotud ettevõtjat Pruunsilda kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


LIBAMEDITSIIN JÕUAB KA KOOLIDESSE! Need lihtsad küsimused aitavad ära tunda kahtlaste teooriate levitajad ja isehakanud nõustajadLibameditsiini eksperdid esinevad usinasti raamatukogudes, koolides, lasteaedades ja mujal avaliku rahaga toimivates asutustes. Aga kuidas aru saada, et tegu on libaeksperdiga? Eesti perearstide selts koostas mõned lihtsad kontrollküsimused.
Libameditsiini viljelejad ja isehakanud vaimse tervise nõuandjad saavad Eestis laialdast kõlapinda. Osa nende ärimudelist on oma teooriate levitamine loengutel, töötubades ja konverentsidel.
Tervist, sealhulgas vaimset tervist puudutavad nõuanded peavad tulema selleks vastava väljaõppe saanud inimestelt. Puudulike teadmiste pinnalt antud soovitused võivad olla parimal juhul kasutud, halvimal juhul ohtlikud. Avaliku raha peal toimivad asutused peaksid püüdma maksimaalselt tõrjuda libameditsiini ja tervisealast väärinfot.
Kuidas ära tunda, kas tegemist on libameditsiini edendamisega? Siinsed lihtsad küsimused ei ole küll 100% tõhusad, aga pakuvad jämeda sõela, mis filtreerib välja suure osa libaekspertidest.
1. Kas esinejal on olemas vähemalt baasharidus selles valdkonnas, mida ta käsitleb? Terviseteemadel võiks sõna võtta arstid, õed, ämmaemandad, füsioterapeudid. Vaimsest tervisest võiks rääkida psühholoogid, psühhiaatrid, vaimse tervise õed, Peaasi.ee ning Eesti Vaimse Tervise ja Heaolu Koalitsiooni (VATEK) spetsialistid.
Äärmiselt alarmeeriv on, kui terviseteemalist loengut tulevad pidama näiteks majandust, juurat või raamatupidamist õppinud inimesed või kui vaimse tervise teemadel annavad isikliku kogemuse pinnalt nõu suure abistamissooviga, kuid ilma põhjalikuma väljaõppeta inimesed.
(Pexels)
2. Kogemusnõustajad on väärtuslikud abilised mitmete murede korral, kuid nende väljaõpe annab pädevuse ainult selleks, mida nimi ütleb: oma kogemuse jagamiseks ja teisele inimesele toe pakkumiseks. Tervisehariduseta kogemusnõustajad ei ole pädevad haigusi diagnoosima või ravima.
3. Kas esineja hariduskäigus on alarmeerivaid signaale? Tungivalt soovitame ettevaatusega suhtuda sellesse, kui esineja haridustees puuduvad vastava teema osas riiklikult kinnitatud õppekavaga asutused. Ükskõik kui edev loetelu täiendkoolitustest ei kompenseeri puuduolevat süsteemset tervisealast baasharidust.
4. Kas tegemist on juba varem teadaoleva petisega? Esineja kiire taustaotsinguga võib välja tulla varasem osalemine püramiidskeemides, rahalised mahhinatsioonid, inimeste seksuaalne kuritarvitamine vm pettused.
(Pexels)
5. Millised on esineja majandushuvid ja kas tal on ühist majandustegevust kahtlasi huve omavate isikutega? Seda saab kontrollida väga hõlpsalt aadressil https://ariregister.rik.ee/est
6. Kas esineja esindab mingit probleemset koolkonda, mille kohta on tõenduspõhise meditsiini esindajatel tõsiseid etteheiteid? Näiteks homöopaatia, MMS, osteopaatia, meditsiinimeedium, konstellatsioon, NLP (neurolingvistiline programmeerimine), reiki jpm?
Meelelahutuse nime all ei pea avaliku rahaga toetama inimeste tervisele või majanduslikule olukorrale potentsiaalselt ohtlike sõnumite levitamist. Astroloogia võib olla lõbus ajaviide, aga kui selle põhjal hakatakse terviseotsuseid tegema või muutma rahalist käitumist, siis sellele ei pea õlga alla panema koolides, raamatukogudes ja teistes teadmistepõhise riigi alusväärtusi kandvates asutustes.


ERMi endisele majale parima pakkumise teinud ettevõtja: "Tegu on poliitilise pasaloopimisega"Täna korruptsiooniskandaali keskmesse sattunud ERMi endisele majale Tartus tehti viis pakkumist, millest parima tegi kapo kinni peetud Parvel Pruunsillaga seotud ettevõtja.


Korruptsiooniskandaali keskmes oleva maja üle käis kemplus enam kui kuus aastatEesti Rahva Muuseum kolis Tartus Kuperjanovi 9 näitustemajast Raadile 2016. aastal. Üsna varsti pärast seda, 2017. aasta algul pani Riigi Kinnisvara AS (RKAS) hoone enampakkumisele, kuid ühtäkki otsustas toonane riigihalduse minister Mihhail Korb (KE) enampakkumise tühistada. Sealt algas mitme aasta pikkuseks veninud kemplus.Kui Korb vaid neli päeva pärast enampakkumise algust protsessile pidurit tõmbas, põhjendades ta seda veenumusega, et maja peaks müüdama otsustuskorras hoopis Tartu linnale, sest omavalitsus vajab seda hädasti.
Linnapea Urmas Klaas (RE) teatas samas, et oli enampakkumise väljakuulutamise üle üllatunud, sest väidetavalt oli RKAS juba 2016. aasta lõpus avaldanud valmidust hoone otsustuskorras linnale müüa.
Et samal ajal oli vahetus naabruses oma maja omav korp! Sakala väljendanud valmidust tühjaks jäänud näitustemaja konkursi tingimuste kohaselt osta, asus RKAS aprillis läbiröökimistesse nii korporatsiooni kui linnavalitsusega. Klaas märkis toona, et linnal on võimalik maja eest välja käia 500 000 eurot. Korporatsioon aga pakkus kuni 700 000 eurot.
Emotsionaalne otsus
Sakala esindajad rääkisid, et nende jaoks on tegu emotsionaalse ostuga, kuna Kuperjanovi 9 krunt kuulus kunagi korporatsioonile. Ühtlasi märkisid nad, et oleksid valmis maja linnale rendile andma.
Asja lahendamine sattu «jää peale», kui Korb astus 2017. aasta mais ministri ametist tagasi. Et minister on ainuisikuliselt RKASi nõukogu rollis, polnud seega enam inimest, kes saanuks otsuse kinnitada. Järgmisena riigihalduse ministriks tõusnud Jaak Aab (KE) sõnas ametisse astudes, et peab esmalt võtma aega, et end teemaga kurssi viia. Seda aega Aab nähtavasti ei võtnud ning kui ta aasta hiljem napsisena autoroolist tabati ja omakorda ministri toolist loobuma pidi, oli Kuperjanovi 9 staatus püsinud muutumatuna.
Järgmisena Keskerakonna palvel suhtekorraldusettevõtte juhi kohalt ministriks asunud Janek Mäggi pidas maja müügi osas läbirääkimisi kõikide osapooltega ja väitis aeg-ajalt, et pooled ei ole kokkuleppele jõudnud. Mäggi rõhutas, et korp! Sakala ja linnavalitsus peavad leidma maja asjus ühise keele, seda aga polevat juhtunud.
Mäggi eestvõttel toimunud läbirääkimised leidsid aset 2018. aasta suvel.
Koroona tuli vahele
2020. aasta alguses, mil ERMi endine näitusemaja oli seisnud juba neli talve tühjana, oli riigihalduse ministriametis jälle Jaak Aab. Siis võttis minister julguse lubada, et teema jõuab lähema poole aasta jooksul valitsuskabineti istungile ning seal peab sündima ka otsus. Märtsis vallandus aga koroona-pandeemia, mis summutas väga paljude argiste küsimuste arutelu, seal hulgas vana ERMi maja oma.
2021. aasta algul tuli linnavalitsus välja uue ideega: plaan oli teha RKASiga vahetuskaupa. Linn soovis saada Kuperjanovi 9 endale pakkudes vastu Annelinnas asuvat Kalda tee 11 krunti. Viimast peeti potentsiaalseks uue politseimaja asupaigaks.
Kulus veel aasta. Mullu kevadel ei olnud tehing ikkagi allkirju saanud. Toonase abilinnapea Gea Kangilaski selgituse kohaselt olevat linn olnud oma positsioonides kindel, aga venitajaks osutus RKAS.
Linn lõi käega
Murrang toimus käesoleva aasta alguses, mil linn võttis uue seisukoha ja loobus majanduslikule kitsikusele viidates maja ostusoovist. Linnapea Urmas Klaas selgitas, et vahepealsetel aastatel, mis on kulunud hoone omandamise aruteludeks, on olud paljuski muutunud ja ehitushinnad on teinud väga suure hüppe ülespoole.
Aprillis kuulutas RKAS välja uue enampakkumise alghinnaga 730 000 eurot. Ehkki pakkumise tegi viis tahtjat, võitis oodatult korp! Sakala, olles nõus hoone eest välja käima 1 220 000 eurot.
Maja liikus ametlikult korporatsiooni omandisse 17. mail.


Abilinnapea kohalt tagasi astuv Priit Humal: „Mina ei ole valesti käitunud.“„Astun abilinnapea ametist tagasi linnavalitsuse tegevuse läbipaistvuse ja töörahu huvides. Mulle esitatud kahtlustused ei ole põhjendatud,“ ütleb Tartu abilinnapea Priit Humal. Kapo uurib, kas ta mõjutas linna otsuseid selles suunas, et endist ERMi näitusemaja mitte osta.
Teisipäeva õhtul otsis kapo läbi ärimehe ja korporatsiooni Sakala vilistlase Parvel Pruunsilla elamise ning käis ka raekojas puistamas Priit Humala kabinetti. Esialgse süüdistuse kohaselt mõjutas Humal – Pruunsilla mahitamisel – Tartu linna loobuma Kuperjanovi tänaval asuva maja soetamisest, et selle saaks osta korporatsiooni Sakala vilistlaskogu.
Viimased aastad on Tartu linna juhid rääkinud, et maja ostuks ja kordategemiseks linnal raha napib. Humal ütleb selle peale, et linnajuhid ei ole rääkinud Pruunsilla juttu: „Ei ole see nii olnud. Pruunsild ei tegele linna rahaga, tema ei tea seda, mis olukord linna rahaga on, seda teab ikka linnavalitsus.“
Humal tunnistab, et majasaaga sai alguse ajal, kui temal polnud Tartu raekojaga veel mingit pistmist. Abilinnapea sai temast 2021. aasta novembris.
Kõnealuses majas töötas kuni 2017. aastani ERMi näitusemaja, hiljem on see seisnud tühjana. Esimese raksuga pani Riigi Kinnisvara AS (RKAS) maja enampakkumisele, ehkki Tartu linn soovis seda oma erinevatele asutustele ja ühingutele. Sakala vilistlaskogu tegi oksjonile pakkumise ja olekski saanud maja omanikuks, kuid toonane riigihaldusminister Mihhail Korb pani müügi seisma. Pärast seda on vahelduva eduga maja antud Tartule ja pandud müüki, kuid otsuseni riik ei jõudnud.
TÜLIÕUN: Endine ERMi näitusemaja, mille Priit Humal olla aidanud müüa korporatsiooni Sakala vilistlaskogule.
(Aldo Luud)
„Selge on see, et seitsme aastaga on maja on hoopis teise olukorda sattunud,“ sõnab Humal, et toona olnuks majas tulnud ehitada tunduvalt vähem kui praegu, mis on ka üks põhjus, miks linn enam ERMi näitusemaja ei taha. „Teine asi on see, et ehitushinnad on vahepeal muutunud,“ lisab ta.
Humal ütleb, et tema tutvus Pruunsillaga sai alguse koolipõlves ega ole mingi saladus. Tühjast kohast kapo tegutsema ei hakka, kuid Humalal pole õrna aimuga, milline linnuke ja mida võimudele kõrva siristas: „Ma ei oska selle koha pealt mitte midagi arvata.“
Priit Humal astub abilinnapea kohalt tagasi
„Astun abilinnapea ametist tagasi linnavalitsuse tegevuse läbipaistvuse ja töörahu huvides. Mulle esitatud kahtlustused ei ole põhjendatud,“ sõnas Priit Humal.
Tartu linnapea Urmas Klaasi sõnul jätkub linnavalitsuse töö kuni uue abilinnapea nimetamiseni vastavalt kehtivale asendamise korrale. „Teen ettepaneku volikogule uue linnavalitsuse liikme nimetamiseks. Teeme tööd selle nimel, et volikogu saaks kandidaadi esimesel võimalusel kinnitada,“ lisas linnapea.
Vastavalt linnavalitsuse liikmete asendamise korrale asendab rahanduse ja linnavarade valdkonna abilinnapead nüüd abilinnapea Raimond Tamm.
Algselt kell 11.33 avaldatud artiklile on lisatud info Humala tagasiastumise kohta kell 14.13.


Krüptovaluutat osta soovinud mees kaotas kelmidele 3500 eurotTALLINN, 31. mai, BNS - Lõuna prefektuur käivitas kriminaalasja avalduse alusel, mille järgi oli kannatanu soovinud osta krüptovaluutat, kuid sattus veebikelmide otsa ja kaotas 3500 eurot.
61-aastane mees jagas krüptoraha hankides võõrastele inimestele oma pangakonto ja ID-kaardi andmeid ning avastas hiljen, et tema pangakontolt oli kadunud 3500 eurot, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Teisipäeval pöördus politseisse ka 33-aastane mees, kes tahtis internetiportaalist soov.ee osta traktoreid T-25 ja MTZ 82. Tehingu broneerimiseks tegi mees kaks ülekannet, aga pole siiani traktoreid kätte saanud ning müüjaga ei ole õnnestunud enam kontakti saada. Kelmusega tekitatud kahju on 3450 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Maamees sattus inernetiportaalis kelmide otsaInternetiportaalist traktoreid osta soovinud mees jäi ilma nii traktoritest kui ka oma rahast.30. mail pöördus politseisse 33-aastane mees, kes tahtis internetiportaalist soov.ee osta traktoreid T-25 ja MTZ 82. Tehingu broneerimiseks tegi mees kaks ülekannet, aga pole siiani traktoreid kätte saanud ning müüjaga ei ole õnnestunud enam kontakti saada. Kelmusega tekitatud kahju on 3450 eurot.
Samal päeval  pöördus politseisse 61-aastane mees, kes soovis osta krüptovaluutat ning jagas võõrastele inimestele oma pangakonto ja ID-kaardi andmeid. Hiljem avastas mees, et tema pangakontolt oli kadunud 3500 eurot.
30. mail sai politsei ka teate, et Rõuge vallas on ära viidud sõiduauto Ford S-Max.


Elmar Vaheriga seotud PPA teenistusliku järelevalve valmimine lükkus edasi   Pärast endise politseijuhi Elmar Vaheri kelmusekahtlustuse saamist siseministeeriumis alustatud teenistuslik järelevalve politsei- ja piirivalveameti (PPA) üle pidi algse plaani järgi valmima mai lõpus, kuid lükkus nädala võrra edasi.   Siseministeerium alustas teenistuslikku järelevalvet PPA üle märtsis, et selgida välja kõik teenistujate tähtaegse üleviimisega ehk rotatsiooniga politsei- ja piirivalveametist seotud asjaolud ja nende õiguspärasus. Järelevalve tähtajaks seati toona 31. mai. Siseministeeriumi kommunikatsiooninõunik Kersti Ringmets ütles ERR-ile, et järelevalve pole siiski veel lõppenud ja uus tähtaeg on nädala pärast ehk 9. augustil. 21. märtsil esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politseiameti toonasele peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks. Siseminister Lauri Läänemets kõrvaldas seepeale Vaheri teenistusest ja allkirjastas ühtlasi käskkirja teenistusliku järelevalve algatamiseks eesmärgiga hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis (PPA) tehtud personalitoimingute õiguspärasust. Kriminaalmenetlus käib jätkuvalt. Mai alguses lõpetas siseministeerium Vaheri suhtes distsiplinaarmenetluse, kuna tema teenistustähtaeg sai 2. mail läbi ja seaduse järgi ei saa niisugust menetlust läbi viia ega karistust määrata muidu, kui vaid avalik-õigusliku teenistussuhte ajal. Uus politseijuht on Egert Belitšev.    					Toimetaja:  Karin Koppel


Kui oluline on ettevõtete vastutustundlikkusSuurem osa inimesi peab end keskmisest paremaks. See on lihtsalt inimloomusesse sisse kodeeritud, et omistame endale rohkem häid ja vähem halvemaid omadusi isegi siis, kui see tõsi ei ole. Seetõttu saamegi lugeda küsitlustest, kus ligikaudu 80 protsenti vastanutest peab end keskmisest paremaks autojuhiks või kus oma välimust hinnatakse tegelikkusest ülespoole.2020. aastal ilmus Skandinaavia Journal of Psychology's Tobias Greitemeyeri teadusartikkel «Unattractive people are unaware of their (un)attractiveness» («Koledad inimesed ei ole teadlikud, kui koledad nad tegelikult on»). Uurimuses lasti inimestel endil hinnata oma atraktiivsust skaalal ühest kümneni ning seejärel teha seda ka täiesti võõrastel. Järeldus oli, et kõige rohkem hindasid võõraste arvamustega võrreldes oma atraktiivsust valesti välimuselt vähem atraktiivsed inimesed, ja seda suurel määral. Enda peas loodud illusioonile on tegelikkust raske tunnistada.Vastutustundlikkus on ajas muutuv definitsioonSarnane seis on ka vastutustundlikkusega. Kes meist tahaks tunnistada, et käitume oma igapäevaelus vastutustundetult või et töötame ettevõttes, mis ei ole ühiskondlikult vastutustundlik ja kasulik? Aga mis asi on üldse vastutustundlikkus? Kuidas seda mõista?Näiteks tänases Eestis peab valdav enamik inimesi vastu.ustundetuks seda, kui prügi netsa alla vüa või auto aknast rälja visata. See arusaam pole alati selline olnud. Ent kui prügi metsa alla ei vii ja panna kõik ilusasti olmeprügikasti, kas siis on hästi? Või oled vastutustundlik süs, kui sorteerid oma olmeprügist eraldi pakendi, paberi ja klaasi? Või on ka bioprügi ja tekstiilijäätmeid vaja eraldi sorteerida, et sind vastutustundlikuks tunnistataks?Ja isegi kui kõikvõimalikud prügisorteerimised saavad tehtud, siis kas osatakse arvestada sellega, et osa tekitatud prügist ei ole nähtav, vaid lõpetab läbi kanalisatsiooni meres või läbi sisepõlemismootori õhus, mille sees hiljem kõik ühtem oodi ujume või mida oma kopsudega sisse hingame? Üleüldse, kas oli vastutustundlik nii palju tarbida ja nõnda palju prügi tekitada...Rohepöörde egiidi all on käimas suur reformide protsess, millega proovitakse luua uut, moodsamat ja puhtamat tuleviku ühiskonnakorraldust. Tehakse seda erinevate käskude, keeldude, maksude, tollitariifide, subsiidiumite, soodustuste, kohustuslike raporteerimiste ja kõige muuga, mida välja suudetakse mõelda.Eesmärk pühendab abinõu, nagu tavatsetakse öelda Inimese ja ettevõtja vaatest on kogu selles regulatsioonirägastikus kõige olulisem tunnistada üht põhitõde - vastutustundlikkus on ajas m uutuv definitsioon ja sellega on vaja lihtsalt kaasas käia. See, mis oli õige 20 aastat tagasi, ei pruugi enam olla õige täna, ja see, mis on õige täna, ei ole suure tõenäosusega õige järgmise 20 aasta pärast.Investorid näevad mõju kasumiteleInvestorile on ettevõtte vastutustundlikkus loomulikult oluline. Mõnele meist meeldib võib-olla mõelda, et täna on see kuidagi palju olulisem kui varem, aga ma ise pole selles nii kindel. Pigem on praegu keskmisest kiiremini muutumas vastutustundlikkuse mõiste.Kui varasemalt on investorid rohkem huvi tundnud ettevõtte ühingujuhtimise korralduse üle ja proovinud olla kindlad, et ettevõtte juhtkond on usaldusväärne, asjakohane, piisavate kogemuste ja oskustega, et investeeritud raha ära ei varastataks või m aha ei laristataks, siis aja jooksul on sellele lisandunud täiendavaid kihte. Näiteks miks ja milliseid tööõnnetusi on ettevõttes juhtunud, kui suured on olnud nendega kaasnenud tööseisakute või trahvide mõjud finantstulemustele. Või kuidas järgitakse keskkonnanorme, mida tehakse tööstuses ülejäänud jäätmetega, millised tingimused valitsevad allhankijate juures, kui saastavad on ettevõtte tootmisvõtted, milliseid tervisehädasid ettevõtte tooted kaasa toovad, kuidas vähendatakse oma süsinikujalajälge jpm.Loomulikult võimegi mõelda, et investoritele on keskkonnateemad ühtäkki hakanud väga hinge m inem a, aga tegelikkuses nad saavad aru, mida nende teemadega mittetegelemine võib pikas plaanis ettevõtte majandustulemustega teha. Vastutustundlik äriajamine võimaldab pikas plaanis teenida suurimat võimalikku jätkusuutlikku kasum it. ESG - keskkonnaalaste, sotsiaalsete, ühingujuhtim ise alaste - faktorite jälgimine ja kõrgetest standarditest kinnipidamine on seetõttu muutunud üha olulisemaks.Roheinvesteeringud on kapitaliintensiivsed, aga vajalikudUusi rahapaigutusi tehes on kapitali andjad - nii omakapitali investorid kui ka laenuraha andvad pangad - üha terasemalt hakanud analüüsima ESG tegureid. Seda põhjusel, et olla kindlad, et väljalaenatud või investeeritud raha muutuvas maailmas tulusalt ikka tagasi laekuks. Investor ei soovi ju, et ettevõtte potentsiaalne kasum kulub enne panga või investori taskusse jõudmist ära võrdõiguslikkuse ignoreerimisest või lapstööjõu kasutam isest tulenenud kohtuvaidlustele, keskkonnaalastele trahvidele, täiendavale süsinikukvoodi kokkuostmisele või muudele aja jooksul realiseerunud riskidele, mida vastutustundlikud ettevõtted väldivad.Seejuures kõik ettevõtted ei pea olema teistega võrreldes keskmisest ilusamad või rohkem vastutustundlikud. Ei saagi olla, suurem osa ongi ju täiesti keskmised või ka alla keskmise. Aga vastutustundlikkust ja jätkusuutlikkust üha enam väärtustavas maailmas tähendab alla keskmise skoor kapitali väljaandja jaoks keskm isest suuremat riski, mis transformeerub kapitali saaja jaoks keskmisest kõrgemas kapitali hinnas. Ja aja jooksul usutavasti tekib loomulik konkurentsieelis neil ettevõtetel, kel on ligipääs odavamale kapitalile.Euroopat vallutav rohepöörde trend võib sõltuvalt isiklikust suhtum isest meeldida või m itte meeldida, kuid selle trendi ignoreerimine ja muutuva maailma põhimõtte mitteaktsepteerim ine läheb tõenäoliselt kalliks maksma neile, kes praegu on «keskmised», aga pole valmis rohkem pingutama, et vähemasti «keskmiseks» jääda.Jah, roheinvesteeringud on kapitaliintensiivsed. Aga samamoodi olid seda omal ajal ka IT-investeeringud, Euroopa Liiduga liitumisega seotud investeeringud või rahapesu tõkestam isega seotud investeeringuid. Need on vaja ära teha, et olla kaasaja Euroopas konkurentsivõimelised. Seda enam, et meie suured kaubanduspartnerid Skandinaavias on rohepöörde vallas meist mitu aastat ees ja nende ootused oma partneritele on kiiresti kasvamas.Lõpetuseks - rohepööret koos ootusega suuremale vastutustundlikkusele ei peaks kindlasti nägema ainult kui kuluartiklit. Tegelikkuses loob see tohutult uusi võimalusi mi tarbijale, ettevõtjale kui ka investorile. Euroopas, Ameerikas ja Hiinas on loodud juba erinevaid rohelisi stiimulpakette, mis üksteisega konkureerivad ja proovivad kõik luua senisest atraktiivsem aid tingimusi rohepöördega seotud vajalike materjalide, toodete ja tehnoloogiate hankimiseks ning loomiseks. Kohanemisvõimelistele ettevõtjatele võivad muutused luua suuri võimalusi."Euroopas on käimas rohepöörde egiidi all suur reformide protsess, millega proovitakse luua uut, moodsamat ja puhtamat tuleviku ühiskonnakorraldust.""Rohepöörde trendi ignoreerimine läheb kalliks maksma neile, kes praegu on «keskmised», aga pole valmis rohkem pingutama, et vähemasti «keskmiseks» jääda."JOEL KUKEMELK, LHV Varahalduse juhatuse liige, LHV Roheliste pensionifondide fondijuht