Kaja Kallas: panga märgatud näpuvigade tõttu allkirjastasime laenulepingu veebruaris uuesti. Laenu andsin jaanuarisPeaminister Kaja Kallas selgitas oma sotsiaalmeediapostituses, kuidas juhtus nii, et Novaria Consultiga tehtud laenulepingule on digiallkiri antud hiljem, kui on märgitud lepingus. Kallas märkis, et leping sõlmiti jaanuaris ja siis andis ta ka laenu, ent panga märgatud näpuvigade tõttu pidi lepingu hiljem uuesti allkirjastama.
„Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni mõnes liikmes on küsimusi tekitanud see, et laenulepingul on digiallkiri hilisem kui lepingus endas kirjas. Soovitan alati neid küsimusi küsida minult otse, mitte meedia vahendusel,“ kirjutas Kallas ja lisas, et ebakõlale on lihtne ning argine selgitus.
„Allkirjastasin Novaria Consultiga laenulepingu 5. jaanuaril 2022. Lepingu teksti jäi sisse paar näpuviga, mida märkas hiljem pank. Panga palvel parandasime need vead ja panime 3. veebruaril 2022 lepingule uued allkirjad. Nii et tegu on ikkagi sellesama 5. jaanuaril sõlmitud lepinguga. Ka lepingu tekstis on lepingu sõlmimise ajaks märgitud 5. jaanuar 2022. Laenusumma kandsin Novaria Consultile üle 6. jaanuaril 2022,“ kirjutas Kallas.
Kallas lisas, et oma sõnade kinnituseks saatis ta täna hommikul riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile ka algse lepingufaili koos 5. jaanuaril 2022 pandud digiallkirjadega.
„Andsin laenu abikaasa haldusfirmale investeeringute tegemiseks. Minu poolt antud laenul puudub igasugune seos Metaprinti äritegevusega ja Metaprinti külastamisega 28. jaanuaril 2022. Kõik sellised seosed on meelevaldsed ja püüavad teadlikult maalida moonutatud pilti. Kahjuks on poliitikuid, kes loovad kunstlikke seoseid, manipuleerivad faktidega ja esitavad väiteid, millel pole reaalse eluga mingit pistmist. Tonte ei tasu näha seal, kus neid ei ole,“ märkis Kallas.
Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder (Keskerakond) rääkis ERR-ile teisipäeval, et laenulepingust, mille Kaja Kallas komisjonile nõudmise peale saatis, nähtub, et see allkirjastati mõni päev pärast 28. jaanuari 2022 ehk pärast Metaprinti tehase külastust.
Kallas ütles seejärel Delfile, et see info on Möldril vale – laenuleping sõlmiti 5. jaanuaril 2022 ja ta tegi esimese, 200 000 euro suuruse väljamakse järgmisel päeval. Ülejäänud 150 000 eurot läks Kallase sõnul firmale teele 13. mail. Mölder jäi enda sõnadele kindlaks ka Delfiga suheldes ja pärast seda postitas ta sotsiaalmeediasse kuvatõmmise, kus on näha allkirjastamise kuupäev.
Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Eduard Odinets selgitas Delfile, et leping loodi 5. jaanuaril, nagu on näha ka Mölderi postitatud kuvatõmmise ülanurgast, ent allkirjastamise kuupäev on 3. veebruar. „Seal lepingus endas on teine kuupäev, aga allkirjastatud on see oluliselt hiljem, kui lepingus sätestatud kuupäev, seal on see probleem. Selles mõttes, et leping annab ise muud kuupäeva kui see allkiri, mis on hilisem, ja võib-olla sellepärast on neil vasturääkivused kuupäeva osas,“ ütles ta.


boipepperoni & EiK andsid välja ühise loo “qldne aeg”Täna ilmus boipepperoni debüütalbumi “qqndqlt” uus singel “qldne aeg”, kus teeb kaasa poeet ja muidu muhe muusikamees EiK. Lisaks eelmainituile musitseerivad “qldses ajas” vokalist Maris Pihlap ja kitarrist Mattias Tirmaste. boipepperoni ütleb loo kohta nii: “Kuldsed ajad on meie enda sõnastada. See laul sündis toona minu elus valitsenud madalperioodist. Alles nüüd oskan hinnata ka nende hetkede ilu."
Lõpuks on aeg seal maal, et lindistusettevõte kurvad uudised saab boipepperoni kaasabiga välja pressida ka oma esimese taiese vinüülplaadi kehastuses. Sellel hakkab olema ilus nimi “qqndqlt”. boipepperoni sõnutsi on kogu albumi nimi ja kontseptsioon seotud eesti keele kauni kõla ja tema muusikaliselt kosmilise suunaga. Eksklusiivselt vinüülil ilmuvad boipepperoni lood koos tema ansambliga pitsa & nubluga. Plaadil trallivad lisaks neile veel Daniel Levi, villemdrillem, Heleza jpt. Muljetavaldav nimistu.
Vinüüli eelmüük algab 15. septembril kell 00.00 SIIN! Soovijad saavad eelmüügis koos plaadiga soetada eksklusiivset fännikraami ja soodsamalt 2. novembril Paavli Kultuurivabrikus toimuva esitluskontserdi pileti.
19. oktoobril jõuab “qqndqlt” kõikidesse digikanalitesse ja 3. novembril plaadipoodidesse üle Eesti.
boipepperoni (kodanikunimega Frederik Mustonen) on eesti muusik, elektronmuusika produtsent ja laulja.
Kuula-vaata värsket singlit artikli päisest!


«Tema karjäär on õhukesel jääl.» Katrin Lust sattus petturite küüsiTundub, et petturid on leidnud uue sihtmärgi ja nende võrku on jäänud «Kuuuurija» saatejuht Katrin Lust. Ühismeedias levivad kulutulena libaartiklid ja valeväited, justkui oleks Lust otsesaate ajal öelnud midagi, millest lahvatas suur skandaal.Saatejuht ja Elu24 peatoimetaja Katrin Lust on sattunud petuskeemi keskmesse, kuhu juulis tiriti ka ajakirjanik Urmas Vaino.
Sarnaselt Vainost tehtud libauudisega on ka Lustist avaldatud libaartikkel, mis oleks justkui ERRi kirjutatud. Libaartikli pealkiri on «Kohtuprotsess Katrin Lusti vastu? Mis on tõsiste süüdistuste taga...» ja selles väidetakse, et saatejuhi karjäär on pärast tema eetris tehtud kommentaare õhukesel jääl.
Petturite tekst kattub peaaegu sõna-sõnalt Vaino kohta tehtud libaartikliga, kuid loo «peategelane» on seekord Lust.

Petturite libaartikkel, mille keskmes on «Kuuuurija» saatejuht Katrin Lust.
Kuvatõmmis veebist

«Pärast Katrin Lusti sõnavõttu puhkes televisiooni otseülekandes skandaal. Vaatajad hakkasid pärast nähtut saate toimkonnale helistama, kuid ülekande katkestas kõne Eesti Pangast, mis nõudis ülekande kohest lõpetamist ja kõigi salvestiste kustutamist,» kirjutatakse võltsis artiklis.
Libaartikli keskmes on otsesaade ja Lusti intervjuu, mida tegelikkuses toimunud ei ole. Petturid väidavad, et suutsid veenda telesaate «Esimene stuudio» režissööri andma neile saate salvestise koopia, ning hoiatavad, et see võib peagi kustuda nagu ka «skandaalne intervjuu».

Reklaamid libauudisest on ostetud nii Facebooki kui Instagrami.
Kuvatõmmis veebist

Väidetavas «kustutatud intervjuus» ütles Lust petturite sõnul, et rikkaks saamiseks ei pea töötama ja tal on saladus, kuidas ta viimase kolme aasta jooksul oma vara teenis.
Libaartikkel on ilmunud veebilehel, mille aadress lõppeb ru.co-ga, viidates sellele, et pettuskeemi taga on venelased või aetakse pettust just nende kaela. Elu24-le teadaolevalt nägi Vainost libaartikli avaldanud veebilehekülg välja teistsugune.
Nagu ka Vaino puhul on võltsartikli kohta lendu läinud reklaamid nii Facebookis kui Instagramis. Ei läinud kaua, kui see jäi silma «Kuuuurija» fännidele ja saatejuhi sõpradele, kes Lusti pettusest kohe teavitasid. «Loodame, et mõni su vanem toetaja ei satu sinna lõksu ja omale sellega mingit jama kaasa ei too,» ütles üks «Kuuuurija» vaataja.


Sotsid tahaksid erakorralise maksuga võtta pankadelt 951 miljonitSotsiaaldemokraatide esimees Lauri Läänemets saatis koalitsioonipartneritele pöördumise, milles teeb ettepaneku kolme aasta jooksul võtta pankadelt erimaksuga kokku 951 miljonit eurot."Meil on kaks probleemi kokku langenud. Üheltpoolt on Euribori tõusust tulenevalt kasvanud pankade intressitulud pretsedenditult suureks, vähendades inimeste ostujõudu ja ettevõtete võimekust investeerida ning laieneda, pidurdades majanduskasvu üldiselt," seisab kirjas."Teisalt oleme riigieelarve kokkupanemisel jõudnud olukorda kus eelarvekriteeriume on raske täita, kuna kärpida pole võimalik ja tuluallikad piisavalt lahendusi ei paku," lisas Läänemets."Õiglasemat majanduskeskkonda ning eelarve rasket seisu silmas pidades teeme sotsiaaldemokraatide poolt ettepaneku rakendada Eestis pankade suurtele intressituludele solidaarsusmaksu. Ettepaneku aluseks on Leedus rakendatav skeem, kus võetakse varasema nelja aasta keskmine intressitulu, lahutatakse praegusest ning saadud summast pool maksustatakse 60 protsenti," seisab kirjas.Erimaksust plaanib Läänemets veel käesoleva aasta eelarvesse 384 miljonit eurot, tuleva aasta eelarvesse 470 miljonit eurot ja 2025. aasta eelarvesse 97 miljonit eurot.Kui selle aasta jaotust Läänemets välja ei ole toonud, siis tuleval aastal tuleks Swedbankil maksta 216,4 miljonit, SEB-l 113 miljonit, LHV 56,5 miljonit, Coop 18,8 miljonit ja teised finantsasutused 65,9 miljonit eurot.2025. aastal peaks Swedbank maksma 44,4 miljonit, SEB 23,2 miljonit, LHV 11,6 miljonit, 3,8 miljonit ja muud finantsasutused 13,5 miljonit eurot.Lisaks märgib Läänemets, et tema hinnangul võib ka Leedu mudeli asemel rakendada mõnd muud mudelit, kuid Leedu oma tundub talle kõigi osapoolte osas vastutustundlikult koostatud ja seega ka hea.Leedu kehtestas selle aasta mais pankade maksu, mis võtab solidaarsusmaksuna ära 60 protsenti netointressitulust, mis ületab vähemalt poole võrra viimase nelja aasta keskmist netointressitulu. Ka Lätis on arutatud erakorralise pangamaksu sisseviimist.Toimetaja:Huko Aaspõllu


VIDEO | „See ei ole nüüd avalik.“ Kaja Kallas ei soovi öelda, palju ta oma abikaasale antud laenust intresse teenisKorruptsioonivastane erikomisjon tahab taas Kaja Kallaselt puhkenud skandaali asjus aru pärida. Peaminister Kallase hinnangul minnakse talle esitatud küsimustega üle piiri.
„Ausalt öeldes kuskilt läheb minu privaatsuse piir, kui teemaks on näiteks partnerluslepingud advokaadibüroos,“ märkis peaminister, pidades silmas korruptsioonivastase erikomisjoni esitatud küsimusi. „Ma saan aru, et minu poliitilised konkurendid tahavad kõike teada, aga kuidas puutub see minu avalike huvide deklaratsiooni? Kui on etteheiteid, siis selle jaoks [on] organisatsioonid, kes tegelevad – on politsei, kapo, on prokuratuur, kes vaatavad asju erapooletult.“
Kallas peab skandaali nüüdset faasi konkurentide katseks vahtu üles ajada, tegemaks olukorda veelgi segasemaks.
Ta märkis, et on laenu andmise, sellelt intresside teenimise ja nende pealt omakorda tulumaksu maksmise kõik deklareerinud. Kuid Kallas ei taha avalikustada, kui palju ta täpsemalt abikaasale antud laenude pealt intresse teenis. „See nüüd ei ole küll avalik,“ sõnas ta Delfile.
Korruptsioonivastase erikomisjoni korraline istung toimub järgmisel esmaspäeval. Praegu pole teada, et komisjoni juht Mart Helme (EKRE) kavatseks seda varasemaks tõsta.
Kuula lähemalt videost.


Korrumpeerunud Hiina riigifirma juhi surmanuhtlus asendati eluaegse vanglakaristusegaElukindlustusega tegeleva riigiettevõtte juht Wang Bin mõisteti kaks aastat tagasi korruptsioonikuriteo eest surma. Nüüd asendati surmanuhtlus eluaegne vangistusega.Süüdistuse kohaselt varastas Wang 54,2 miljonit jüaani (ligi 7 miljonit eurot) ning peitis raha välismaistesse hoiustesse, kirjutab Briti rahvusringhäälingu BBC uudisteportaal.
Hiinas on viimastel aastatel süüdi mõistetud mitu riigiettevõtte juhti. Briti meedia andmetel on riigis käimas president Xi Jinpingi juhtimisel korruptsioonivastane kampaania.
Muuhulgas on olnud uurimise all keskpanga ja riigi varahaldusettevõtete juhid. 2021. aastal mõisteti Hiina Arengupanga endine esimees Hu Huaibang eluks ajaks vangi 85,5 miljoni jüaani (ligi 11 miljonit eurot) suuruse altkäemaksu võtmise eest.


E-kaubanduse maksulaekumist parandav eelnõu läbis esimese lugemiseTALLINN, 13. september, BNS – Riigikogus läbisid esimese lugemise käibemaksuseaduse muudatused, mille tulemusel hakkavad Euroopa Liidu (EL) maksuhaldurid saama infot välismaiste e-poodide kohaliku käibe kohta ja paraneb käibemaksulaekumine.
"Täna puudub meil täpne info kui palju välismaised e-poed Eestisse kaupa müüvad ja kui paljudelt sellistelt tehingutelt jäetakse käibemaks tasumata. Pingelise eelarve taustal on eriti oluline kõik maksuaugud kinni panna, et kõik, kel on kohustus makse maksta, need ka ära maksaks," selgitas rahandusminister Mart Võrklaev pressiteate vahendusel.
Eelnõuga võetakse Eesti õigusesse üle EL-i käibemaksudirektiivi muudatused, mille eesmärgiks on tuvastada maksupettuseid e-kaubanduses läbi infokohustuse seadmise. Selleks peavad EL-i makseteenuse pakkujad välja selekteerima piiriülesed maksed ja edastama andmed kord kvartalis maksuhaldurile.
Maksuhaldurid omakorda edastavad andmed EL-i kesksesse elektroonilisse makseteabe süsteemi CESOP ja seeläbi tekib maksuhalduril võimalus saada infot Eestisse kaupa müüvate e-poodide käibe kohta.
Näiteks on Hiina kauplejate makseteenuse pakkujad sageli Euroopas. Nendel pakkujatel tekib kohustus esitada läbi oma riigi maksuhalduri CESOP-ile info maksete kohta, mida e-pood saab. Nii tekib Eestil võimalus näha konkreetse e-poe Eesti-suunalist käivet.
Info maksete saajate kohta tuleb edastada siis, kui maksete koguarv ühe makse saaja kohta ületab 25 makset kvartalis. Maksete andmed esitatakse kvartali kohta ja esimene andmete esitamine toimub 2024. aasta aprilli lõpuks.
Käibemaksu ei pea tarbija asukohariigis tasuma need e-kauplejad, kelle piiriülene käive EL-is jääb aastas alla 10 000 eurot. Neil on õigus tasuda käibemaks oma asukohariigis.
Tallinna toimetus, +372 533 38403, majandus@bns.ee
Baltic News Service


VIDEO I Mart Helme: sarivaletajana jätkab peaminister tuimalt oma ametikoha külge klammerdumistKolm nädalat pärast Kaja Kallase idaraha skandaali avalikuks tulemist, pole järjest valetav peaminister ikka veel aru saanud, milles tema süü on. Selle asemel keskendub ta teiste süüdistamisele ja ründamisele.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees ja riigikogu korruptsioonivastast komisjoni juhtiv Mart Helme ütles pärast tänast riigikogu infotundi, kus Kallas taas tuima pani, et kui skandaal kestab juba kolmandat nädalat, siis on ta piisavalt olnud aega, et end abikaasa ja abikaasa äripartnerite venesuunalise äritegevuse detailides kurssi viia. “Kui ta pole seda teinud, siis näitab see tahtmatust või üleolevat suhtumist,” ütles Helme.


Riik plaanib muuta seadust, et välismaistelt e-poodidelt maksuraha kätte saadaRiigikogus läbisid esimese lugemise käibemaksuseaduse muudatused, mille tulemusel hakkavad ELi maksuhaldurid saama infot välismaiste e-poodide kohaliku käibe kohta ja paraneb käibemaksulaekumine.«Täna puudub meil täpne info kui palju välismaised e-poed Eestisse kaupa müüvad ja kui paljudelt sellistelt tehingutelt jäetakse käibemaks tasumata. Pingelise eelarve taustal on eriti oluline kõik maksuaugud kinni panna, et kõik, kel on kohustus makse maksta, need ka ära maksaks,» selgitas rahandusminister Mart Võrklaev.
Eelnõuga võetakse Eesti õigusesse üle ELi käibemaksudirektiivi muudatused, mille eesmärgiks on tuvastada maksupettuseid e-kaubanduses läbi infokohustuse seadmise. Selleks peavad ELi makseteenuse pakkujad välja selekteerima piiriülesed maksed ja edastama andmed kord kvartalis maksuhaldurile.
Maksuhaldurid omakorda edastavad andmed ELi kesksesse elektroonilisse makseteabe süsteemi CESOP ja seeläbi tekib maksuhalduril võimalus saada infot Eestisse kaupa müüvate e-poodide käibe kohta.

Probleeme on näiteks Hiina kauplejatega

Näiteks on Hiina kauplejate makseteenuse pakkujad sageli Euroopas. Nendel pakkujatel tekib kohustus esitada läbi oma riigi maksuhalduri CESOPile info maksete kohta, mida e-pood saab. Nii tekib Eestil võimalus näha konkreetse e-poe Eesti-suunalist käivet.
Info maksete saajate kohta tuleb edastada siis, kui maksete koguarv ühe makse saaja kohta ületab 25 makset kvartalis. Maksete andmed esitatakse kvartali kohta ja esimene andmete esitamine toimub 2024. aasta aprilli lõpuks.
Käibemaksu ei pea tarbija asukohariigis tasuma need e-kauplejad, kelle piiriülene käive ELis jääb aastas alla 10 000 eurot. Neil on õigus tasuda käibemaks oma asukohariigis.


Sotsid tahaksid pankadelt erimaksuga võtta ligi miljardiSotsiaaldemokraatide juht Lauri Läänemets tegi eelmisel nädalal koalitsioonipartneritele saadetud kirjas ettepaneku, et Eestis tegutsevatelt kommertspankadelt võiks koguda solidaarsusmaksuga riigieelarvesse kolme aastaga pea miljard eurot, täpsemalt 951 miljonit eurot. «Õiglasemat majanduskeskkonda ning eelarve rasket seisu silmas pidades teeme sotsiaaldemokraatide poolt ettepaneku rakendada Eestis pankade suurtele intressituludele solidaarsusmaksu. Ettepaneku aluseks on Leedus rakendatav skeem, kus võetakse varasema nelja aasta keskmine intressitulu, lahutatakse praegusest ning saadud summast pool maksustatakse 60 protsenti,» seisab kirjas. Läänemets kirjutab,  et sellel aastal võiks tulu eelarvesse olla 384 miljonit, tuleval aastal 470 miljonit ning 2025. aastal 97 miljonit eurot. 2025. ja 2025. aasta arvutuste näol jaotuks Eestis tegutsevate pankade vahel solidaarsusmaks järgmiselt: Swedbank - 216,4 miljonit (aastal 2024) ja 44,4 miljonit (aastal 2025)SEB - 113 miljonit (aastal 2024) ja 23,16 miljonit (aastal 2025)Coop - 18.8 miljonit (aastal 2024) ja 3,8 miljonit (aastal 2025)LHV - 56,5 miljonit (aastal 2024) ja 11,6 miljonit (aastal 2025)Muud finantsasutused - 65,86 miljonit (aastal 2024) ja 13,5 miljonit (aastal 2025)Koalitsioonipartnerid on varem välja toonud, et solidaarsusmaks kahjustaks pankasid ning majandust, sest pangad peavad rahastamisega majandust käimas hoidma. Sotsiaademokraatide juht Lauri Läänemets lausus, et nende eesmärk ei ole mitte majandust kärpida, vaid vastupidi seda turgutada. «Kui Reformierakonna sõnum on, et kärbime, siis meie sõnum on, et peame rääkima majanduse seisust ning selle taas käima saama,» lausus Läänemets.Läänemets möönis, et Eesti pankade puhul tuleb kaaluda, kuidas maksustamise mõju oleks võimalikult valutum. Ta toonitas, et enne keskpankade intressitõstmise otsuseid olid pangad ülekapitaliseeritud. Koalitsioonipartnerid Reformierakonnast ning Eesti 200st on toonud välja, et pankade lisamaksustamine kahjustaks neid. Läänemetsa sõnul oleks  koalitsioonpartnerite esindajate väited õiged juhul, kui pankadel kasumeid ei oleks.«See ei ole mingi kommunismiprogramm. Me ei taha kedagi toetada ja raha laiali jagada, vaid paneme selle raha majandusse tagasi,» kinnitas Läänemets.


Krüptoskeemi ühele asutajale mõisteti 20 aastat vangistustPetturliku krüptovaluuta OneCoini üks asutajatest Karl Sebastian Greenwood tunnistas end miljonitele ohvritele kahju tekitamises süüdi möödunud aastal ja nüüd mõisteti talle 20 aastat vanglakaristust.
Praeguseks 46aastane Greenwood asutas OneCoini koos Ruja Ignatovaga ehk niinimetatud krüptokuningannaga. 2014. aastal alguse saanud püramiidskeem hullutas investoreid üle maailma, sealhulgas Eestis, ning kergeusklikud usaldasid skeemi enam kui 4 miljardit USA dollarit.


PolitseiJÕHVIS JÄI RATTUR AUTO ALLA12. septembri hommikul ületas 16aastane noormees Jõhvis Pargi tänaval Kontserdimaja bussipeatuse läheduses ülekäigurada jalgrattaga, sõites jalakäija kiirusest kiiremini. Seega puudus tal eesõigus sõidutee ületamisel. Jalgrattur ei andnud teed sõiduteel liikunud kaubikule Peugeot Expert, mida juhtis 52aastane mees. Kokkupõrke tagajärjel kukkus jalgrattur asfaldile ja ta toimetati haiglasse.NARVAS SAI NAINE AVARIIS VIGA12. septembri õhtupoolikul sõitis 52aastane mees Narvas Soldina tn 6 juures sõiduautoga Nissan Qashqai hoovist välja peateele ning ei veendunud enne manöövri sooritamist selle ohutuses, sõites otsa peateel liikunud sõidukile Volkswagen Passat, mida juhtis 63aastane mees.Volkswagenis viibinud 62aastane naine toimetati haiglasse.JÄRJEKORDNE NARVALANNA SAI KELMILT PÜGADA11. septembril helistas end politseinikuna tutvustanud kelm ühele Narvas elavale naisele. Usaldusliku vestluse käigus palus petis naisel sisestada rakenduse kaudu oma PIN-koodid, mida naine ka tegi. Hiljem avastas naine, et tema nimele on vormistatud kaks laenu kokku 5915 euro ulatuses. Kelmusjuhtumi üksikasju uurib politsei kriminaalmenetluses.


Esindajatekoja spiiker Kevin McCarthy teatas, et valetava ja korruptiivse president Bideni vastu algatatakse tagandamisprotsessUSA kongressi esindajatekoja spiiker Kevin McCarthy teatas, et esindajatekoda käivitab president Bideni tagandamisprotsessi. McCarthy nimetas põhjusena vähemalt viit erinevat süüdistust.
Esiteks tsiteeris ta esindajatekoja järelevalvekomitee raportit, mille kohaselt Biden valetas ameeriklastele selle kohta, et ei olnud kursis oma perekonna välismaise äritegevusega. „Meil on tunnistajad, kes on kinnitanud, et president liitus oma poja ja tema äripartneritega mitmel korral telefonitsi, suhtles nendega korduvalt, osales õhtusöökidel, mille tulemuseks olid autod ja miljonid dollarid (sic!).“
Biden on varasemalt väitnud, et ei ole oma pereliikmetega mitte kunagi rääkinud nende äritegevusest, kuid komitee kogutud tõendusmaterjali andmetel tegi ta seda vähemalt kuueteistkümnel korral.
Teiseks viitas McCarthy pangaväljavõtetele, millest on selgunud, et Bideni pereliikmetele ja nende äripartneritele kanti erinevate riiulifirmade kaudu üle ligi 20 miljonit dollarit. Augustis avalikustas komitee pangaväljavõtted, mis näitasid, et Bidenite ettevõtted said erinevate äriskeemide kaudu raha Rumeeniast ja Hiinast ja et makseid tehti üheksale Bidenite pere liikmele, kellest kaks olid Joe Bideni lapselapsed.
Kolmandaks tõi McCarthy välja, et rahandusministeeriumi andmetel on USA pangad märkinud enam kui 150 Bidenite perekonna ja nende äripartneritega seotud pangatehingut kahtlaseks.
Neljandaks tsiteeris McCarthy üht FBI vilepuhujat, kelle väitel on president ja tema poeg Hunter Biden saanud altkäemaksuna kumbki viis miljonit dollarit.
Viiendaks viitas McCarty, et Biden koordineeris oma asepresidendi büroost Hunteri rolli Ukraina energiaettevõttes Burisma. McCarthy tugines oma väidetes teabele, mis leiti Hunter Bideni sülearvutist ja mille kohaselt kasutas toonane asepresident Joe Biden Hunterile valitsusalase info saatmiseks era- või varikontosid.
Wall Street Journal kirjutas, et „ühes e-kirjas teatati Hunterile asepresidendi kõnest tollasele Ukraina presidendile Petro Porošenkole, samal ajal istus Hunter Ukraina gaasiettevõtte Burisma juhatuses“. Ühest teisest e-kirjast selgus, et Hunter Biden kasutas 2014. aastal oma ettevõtte meiliaadressi, et kirjutada oma isa „robinware“ aadressile ja paluda tal endale helistada enne valitsuse personaliotsuste tegemist. Joe vastas: „Johnny, helista mulle kohe, isa.“
McCarthy ütles lõpetuseks: „Hoolimata tõsistest süüdistustest paistab, et presidendi perekonnale on pakutud erikohtlemist Bideni enda administratsiooni poolt; kohtlemist, mis ei oleks neile osaks saanud, kui nad ei oleks olnud suguluses presidendiga.“ Ta lisas, et kõik need süüdistused viitavad korruptsioonile. „Tegemist on süüdistustega, mis viitavad võimu kuritarvitamisele, obstruktsioonile ja korruptsioonile ning eeldavad edasist esindajatekoja poolset uurimist. Seepärast pöördungi ma täna meie esindajatekoja komitee poole ülesandega alustada president Joe Bideni ametist tagandamise protsessi. See loogiline samm annab meie komiteedele õiguse koguda tõendusmaterjali ja vastuseid, mida ootab Ameerika avalikkus.“
Tagandamisprotsessiga seotud uurimist hakkab vedama esindajatekoja järelevalvekomitee esimees James Comer.
Allikas: Breitbart News


PEAMINISTER RIKKUS SEADUST: abikaasale laenatud 350 000 eurot pidanuks sees olema juba mulluses huvide deklaratsioonis. Tühjagi! Kallas: „See oli inimlik eksitus.“Peaminister Kaja Kallas rikkus korruptsioonivastast seadust, kui esitas mullu oma huvide deklaratsiooni. Nimelt oli seal maha vaikitud abikaasa ettevõttele Novaria Consults antud 350 000eurone laen.
Peaminister Kaja Kallase idavedude skandaalil täitus juba kolmas nädal. Uusi detaile on järjepidevalt peale tulnud, kuid kõik on seni keerelnud moraali ümber. Seekord lisandub supi sisse kraad kangemat kraami: peaminister rikkus korruptsioonivastast seadust.
Nimelt korruptsioonivastase seaduse § 14 lg 1 p 4 järgi tuleb kõrgematel ametnikel ja poliitikutel huvide deklaratsioonis kajastada deklareerimise päeva seisuga varalised nõuded, mille suurus on vähemalt neljakordne kuu töötasu alammäär ehk 2022. aastal tähendas see 2616 eurot. Erandiks on nõuded krediidiasutuste vastu ehk inimkeelde tõlgituna: oma pangakontodele kogunenud summasid kajastama ei pea.
SEADUS: Korruptsioonivastane seadus ütleb üheselt, et nõuded teiste isikute vastu tuleb kajastada deklareerimise päeva seisuga. „Isikud“ tähendavad seejuures ka juriidilisi isikuid, vastasel juhul oleks sisutu lisada erandit, et krediidiasutuse vastu suunatud nõudeid ei pea kajastama. Järgneval pildil on kuvatõmmis justiitsministeeriumi juhendist.
(Kuvatõmmis korruptsioonivastasest seadusest)
Kallas esitas mullu oma huvide deklaratsiooni viimasel võimalikul päeval: 31. mail. See on kuupäev, mille seisuga tulnuks tal oma laenunõuded deklareerida.
Millal tekkis Kallase nõue oma abikaasa Arvo Halliku ettevõtte Novaria Consult vastu? Kallas rääkis 12. septembril Delfile, et sõlmis oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega Novaria Consult laenulepingu 5. jaanuaril 2022 ning tegi esimese, 200 000 euro suuruse väljamakse, järgmisel päeval. Ülejäänud 150 000 eurot läks firmale teele 13. mail 2022.
Seega 31. maiks, mil Kallas esitas mullu oma huvide deklaratsiooni, oli leping sõlmitud ning kogu laenuraha teele läinud.
Kas Kallase eelmise aasta huvide deklaratsioonis on mingigi viide laenust Novaria Consultile? Ei. Leiab küll 5000eurose laenu ühele eraisikule, kuid abikaasa firmale läinud 350 000 eurot Kallas 2022. aastal ei kajastanud. See laen kajastub alles aasta hilisemas, 2023. aasta 27. aprillil esitatud huvide deklaratsioonis.
HUVIDE DEKLARATSIOON 2022: Kallas deklareeris oma varalised nõuded eelmisel aastal 31. mai seisuga. 350 000eurost laenu nende hulgas ei ole. 2023. aasta huvide deklaratsiooni näeb järgnevalt pildilt!
(Kuvatõmmis Kaja Kallase 2022. aasta huvide deklaratsioonist)
Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder (Keskerakond) tunnistas Õhtulehe tõlgenduse korruptsioonivastasest seadusest õigeks. Ta pakkus välja teoreetilise võimaluse, kuidas kooskõla seadusega saaks siiski olemas olla, ehkki ükski teadaolev tõik seda ei kinnita: kui Novaria Consult maksis laenu (ajutiselt) enne 31. maid 2022 tagasi, siis deklaratsiooni esitamise hetkel poleks Kallasel olnud kohustust seda kajastada.
Õhtuleht pakkus peaministrile võimalust selgitada, kuidas on korruptsioonivastase seadusega kooskõlas see, et Novaria Consultile antud 350 000eurone laen ei kajastu tema 2022. aasta huvide deklaratsioonis. Kallas oma eelmise aasta huvide deklaratsiooni seadusega kooskõlla saada ei suutnud. „Lähtusin huvide deklaratsiooni täitmisel maksudeklaratsiooni põhimõttest, et kirja tuleb panna eelmise aasta varad. Nii ma ka tegin,“ selgitas Kallas. „Kui oleks tegelikult pidanud seda tegema samal aastal, siis see oli inimlik eksitus.“
Huvide deklaratsioonis oluliste andmete kajastamata jätmine on korruptsioonivastase seaduse järgi keelatud, kuid ühtki karistust sellise teo eest ette nähtud ei ole.


Teet Kalmus: Venemaal hinnatakse metalli kõrgemalt kui inimesiOlukord rinnetel. Luganski oblastis on Venemaa aktiivsem pool ning Ukraina sõjaväelaste info kohaselt on Venemaa armee nii Kupjanski suunal kui Svatovest lääne pool lõpetanud rünnakutegevuses suures osas soomustehnika kasutamise ning nad üritavad üle võtta ukrainlaste poolt kasutatavat jalaväe väikeste gruppidega rünnakutegevust. Kui Ukrainal annab sellisele tegevusele mõtte ülekaal suurtükkide laskekauguses ja laskmistäpsuses, siis Venemaal lihtsalt hinnatakse metalli kõrgemalt kui inimesi ning elavjõust neil hetkel puudust ei ole. Ukraina armee sõjaväelaste sõnul teavad Venemaa armee juhid, et Luganski rindel on neil ülekaal nii elavjõus kui tehnikas ning nad kindlasti üritavad veel ja veel, et välja jõuda Luganski oblasti piirini ning võimaluse korral ka sealt edasi. Allajäämist suurtükitule kauguses üritavad Venemaa armee üksused korvata rohkema mitmikraketiheitjate kasutamisega.
Donbassis põhjustas nädala alguses palju emotsioone Ukraina kiire edenemine Opõtne suunas. Ukrainat aitasid siin Venemaa sõjaväelased, kes ekslikult pidasid endi taganevaid sõjaväelasi ukrainlasteks ja avasin nende pihta suurtükitule. Kuigi emotsioonide laineharjal hakati ka Ukrainas palju rääkima kiirest edasiliikumisest mõne kilomeetri kaugusel asuva Donetski lennujaamani, kus 2014. maist kuini 2015. aasta jaanuarini Ukraina eriväelased 242 päeva jooksul kaitsesid lennuvälja hoonet Venemaa eraldusmärkideta sõjaväelaste rünnakute eest ning said rahva seas austava nimetuse „küborgid“, siis reaalsuses on Venemaal seal piirkonnas omajagu reserve ning Ukraina jaoks oleks suur edu ka see, kui praegust olukorda suudetaks säilitada, mis tähendaks oluliselt väiksemat survet Avdiijivkale lõuna poolt. Venemaa omakorda aktiviseeris rünnakuid Avdiijivkale teistest suundadest, et ukrainlased ei saaks oma suurtükituld kontsentreerida Opõtne suunale.
Bahmutis suutis Ukraina edeneda linnast lõuna pool, kus Klišeejevkast suruti välja Ahmati üksuse sõdurid. Bahmutist põhja pool suutis omakorda Venemaa võtta natuke maad tagasi veehoidla juures ning välja on kujunemas olukord, kus nii Bahmutist lõuna kui põhja pool on Venemaal korralikud kaitseliinid ning sealt läbimurdmine saab olema Ukraina jaoks keeruline. Rohkem lootust on Bahmutist lõuna pool, aga ainult sealt suunast edenemine ei võimalda niipea veel purustatud linna tagasi võtta.
Lõunarindel on kõige aktiivsemad lahingud Tokmaki suunal, kus Ukraina jätkuvalt edeneb Novoprokopivka suunal. Ometi on Ukraina armee juhid kursis infoga, et Venemaa poolt on vastas lausa neli dessantvägede üksust, neist kaks Pihkva 76. õhudessantvägede diviisi polku ning kindlasti üritab Venemaa veel ja veel rünnata tiibadelt, et igati raskendada Ukrainal lõuna suunas täiendavate jõudude kohaleviimist. Samas idatiival on lagedad põllud ning Venemaa sõjaväelaste omavahelisest pealtkuulatud raadiosidest selgub, et neil on seal väga keeruline märkamatult rünnakule minna ning kassettmoona Ukrainal veel jaguvat.
Kui juba kassettmoonani jõudsin, siis sellega ka jätkan. Viimastel päevadel on järjest rohkem olnud juttu, et USA president teeb varsti otsuste ATACMS ballistiliste rakettide Ukrainale andmise kohta ning sellise info nö tilgutamisest peetakse nö ettevalmistavaks faasiks, et inimesi nii USA-s kui mujal selle teadmisega harjutada. Nüüd on aga hakatud meedias rääkima, et antakse ka kassettmoona sisaldavaid rakette ja kaeme asja siis lähemalt. Ei räägita ainult ATACMS rakettidest, vaid ka juhitamatutest kassettmoonaga rakettidest M-26, milliseid oli USA-l varem üle 300000 ühiku ja mis kõik pidid minema utiliseerimisele, tõsi, nende rakettide mootoreid kasutatakse juhitavate nn tarkade pommide (GLSDR – ground launched small diameter bomb) tootmisel, aga ilmselgelt toodetakse neid nn tarkasid pomme suurusjärgu vähem, kui oli USA ladudes M-26 juhitamatuid rakette. Päris täpselt ei ole teada, kui palju on USA-l alles töökorras M-26 kassettmoonaga rakette, mul õnnestus leida infokild, mille järgi suurusjärgus 50000 ühikut. Juba 10000 raketti oleks Ukrainale suureks abiks, sest nendega saab lasta kuni 45 kilomeetri kaugusele. Nende rakettide suur pluss on asjaolu, et neid on palju ja neid saaks kiiresti suures koguses Ukrainale üle anda ning nende rakettide laskeseadmeid on Ukraina armeel rohkem kui piisavalt.
Aga on ka olemas lausa kahte tüüpi kassettmoona sisaldavad ATACMS rakette, ülaloleva foto peal on eri tüüpi raketid, mida saab HIMARS ja M-270 mitmikraketiheitjatelt lasta. Raketil M39 on 570 kilogrammi kaaluv lõhkepea, milles on lausa 900 granaati, millest igaüks katab 15 ruutmeetrit. Tänu suurele lõhkepeale lendab see rakett kuni 165 kilomeetri kaugusele ja kuna lõhkemisel katavad granaadid suure maa-ala, on neil Defence Expressi andmetel ainult inertsiaalne juhtimissüsteem, mille täpsus on kuni 250 meetrit ning mida kaugemale rakett lasta, seda suuremaks võib kõrvalekalle sihtmärgist minna, samas ei ole võimalik elektroonilise sõjapidamise vahenditega sellise raketi lendu mõjutada.
Ajavahemikus 1990-1997 toodeti 1650 sellist raketti, peale mida hakati tootma rakette M-39A, mis lendavad kuni 300 kilomeetri kaugusele, millel on dubleeritud juhtimissüsteemid (inertsiaalne ja GPS), need raketid on palju täpsemad ja lendavad kaugemale, aga lõhkepea kaalub vähem (150 kilogrammi) ning seal on kolm korda vähem granaate. Kokku toodeti selliseid rakette 650 ja nende puhul täpsus kompenseerib väiksemat lõhkepead.
Omaette küsimus on, et kui palju on USA-l neid rakette veel ladudes alles. USA armee hakkas neid rakette ümber ehitama rakettideks M57E1, paigaldades uue lõhkepea, modifitseerides juhtimissüsteemi jne. Väidetavalt on USA armee tellinud 220 raketi ümberehituse ning kui arvestada, et USA on kasutanud lahingutegevuses suurusjärgus 560 raketti M-39, siis peaks olema võimalik neid rakette Ukrainale anda ikkagi päris arvestatavas koguses. Igatahes Venemaa kardab väga nende raketti saabumist Ukraina armee kasutusse ning preventiivse abinõuna hakkasid nad kuuldavasti Berdjanskis kaevama suuri süvendeid, et maapinnast madalamal asuvad helikopterid saaksid kassetlaskemoonast vähem kahjustusi. Arvestades kassettmoona sisaldava lõhkekeha toimimismehhanismi, on see äärmiselt küsitava kasuteguriga ettevõtmine, aga ju siis midagi paremat nad välja mõelda ei suutnud.
Venemaa korraldas täna öösel järjekordse massiivse droonirünnaku Doonau deltas asuvate Ukraina sadamarajatiste vastu. Kokku 4,5 tundi kestnud rünnakus tulid droonid mitmes laines ja kuigi Ukraina teatas 32 Shahed drooni allatulistamisest, tabasid kuus drooni siiski ka sadamarajatisi. Septembris on Venemaa oluliselt suurendanud nende droonide kasutamist ning Rumeenia hakkas rajama piiriääsetele elanikele varjendeid, kuhu Venemaa rünnakute ajal saaks varjule minna.
Ukraina aga korraldas täna öösel eduka rünnaku Sevastoopolis asuva laevaremonditehase pihta. Venemaa räägib rünnakust kümne raketiga, millest nad seitse olevat alla tulistanud, aga linnaelanikud lugesid kokku seitse plahvatust. Minul on keeruline uskuda, et Ukraina korraga rohkem kui kolme raketti kasutas, nende varud ei ole neil lihtsalt nii suured. Vähemalt kaks laeva on saanud kahjustusi, seega on tegemist Ukraina armee väga eduka operatsiooniga ja ehk selgub päeva peale selle rünnaku kohta rohkem lisainformatsiooni. Plahvatused toimusid täna öösel ka kohe Ostankino teletorni vahetus läheduses.
Viimastel päevadel on palju juttu olnud nn Boiko tornidest Mustas meres, mille ukrainlased enda kontrolli alla tagasi võtsid. Tegemist on gaasipuurtornidega Petr Godovanets ja Ukraina, mille Venemaa armee Ukrainalt 2014. märtsis aastal ära võttis. Eelmisel aastal ründas neid puurtorne Ukraina, peale mida nad enam ei töötanud ning nüüd on nad hetkel Ukraina armee kontrolli all. Aga miks on neil selline kummaline nimi? Need puurtornid on seotud Ukraina lähimineviku ühe suurima korruptsiooniskandaaliga, kui puurtornid ei ostetud otse tootjalt, vaid läbi vahendaja. Esimese puurtorni puhul ei makstnud Tšernomorneftgaz 2011. aastal mitte otse tootjale ehk ettevõttele Keppel, vaid läbi ettevõtte Highway Investments Processing, makstes 400 miljonit dollarit (sic!) rohkem kui laekus tootjale. Hiiglaslikus korruptsiooniskeemis said paljude näpud rasvaseks, sealhulgas oli rahast osasaajate hulgas ka selleaegne president Janukovitš (teise puurtorni puhul oli sama skeem, lisaks tehnika osas, mida oli vaja puurtornide haldamiseks). Korruptsioonijuhtum jõudis meediasse, sest see oli valuläve ületav isegi Ukraina jaoks ning et selleaegne energeetikaminister oli Juri Boiko, saidki need puurtornid temaga seotud hüüdnimed.
Lääne autotootjate lahkumisel on Venemaal kiirelt oma turuosa suurendamas Hiina autotootjad, Bloombergi andmetel on Venemaast tänavu saanud suurim Hiina autode importija maailmas, nii toodi neid riiki esimese viie kuu jooksul 287000 autot. Ometi ei ole see Hiina autotootjatele oodatud õnne õuele toonud, sest kvaliteetsete Euroopa, Jaapani ja Lõuna-Korea autodega harjunud venemaalased on The Moscow Times’i andmetel äärmiselt rahulolematud Hiina autodega, mis olevat roostealtid, õhukese plekiga, nõrga vedrustusega, osade mudelite puhul madala koostekvaliteediga ja Venemaa oludesse ebapiisava soojendusega ning mida peab pidevalt remonti viima. Ja autode teema on ka laiem, nii aitab just Hiina Venemaa majandusel jalgadel püsida, mis võimaldab sõda edasi pidada. Nii sai Hiina autotootja Chery poolmuidu enda kätte Volkswageni Venemaa tehase, samas on nad sealsamas Saksamaal elektriautode turul Volkswageni konkurendid. Venemaal tegutseb aktiivselt ka Geely, kes on aga ka Volvo omanik ning Rootsi meedia andmetel ei soovivat Rootsi armee enam seetõttu Volvolt tehnikat osta.
Viimastel päevadel on palju juttu olnud Põhja-Korea poolt võimalikust laskemoona andmisest Venemaale. Loomulikult on väga kõnekas, et ennast maailma nabaks pidava Putini ainuke õlekõrs on Põhja-Korea diktaator, aga äärmiselt on küsitav see, mis kvaliteediga see laskemoon on, sest hea tulemuse saavutamiseks peavad suurtükimürsud olema ülitäpses mõõdus, aga Ukraina sõjaväelased, kes sõja käigus said proovida Põhja-Korea laevalt salakaubana veetud laskemoona peale selle konfiskeerimist, ütlesid, et selle laskemoona kasutamine on laskja jaoks ohtlikum kui vastase jaoks.
Järgmine ülevaade reedel.
Au Ukrainale!
Ülalolev artikkel põhineb Teet Kalmuse Facebook postitusel.


Vabariiklased alustavad Joe Bideni ametlikku uurimistUSA Esindajatekoja spiiker Kevin McCarthy ütles teisipäeval, 12. septembril, et Esindajatekoja vabariiklased on "paljastanud tõsiseid ja usaldusväärseid süüdistusi president Bideni käitumise kohta", mis on süüdistusjuurdluse aluseks.
"Täna annan ma meie Esindajatekoja komisjonidele korralduse algatada ametlik süüdistusuurimine president Joe Bideni kohta," teatas McCarthy teisipäeval Kapitooliumil tehtud avalduses. "See loogiline järgmine samm annab meie komiteedele täielikud volitused koguda Ameerika avalikkusele kõik faktid ja andmed."
Spiiker ütles, et Esindajatekoja järelevalvekomitee esimees James Comer juhib uurimist koostöös Esindajatekoja järelevalvekomitee esimehe Jim Jordani ja Vahendite komisjoni esimehe Jason Smithiga.
"Oma uurimiste käigus oleme leidnud, et president Biden valetas Ameerika rahvale oma teadmiste kohta oma perekonna välismaistest äritehingutest. Pealtnägijad on tunnistanud, et president liitus ja suhtles telefonikõnega ja osales õhtusöökidel, mille tagajärjel annetati autosid ja miljonid dollarid tema pojale ja poja äripartneritele," ütles McCarthy.
"Pangaandmed näitavad, et ligi 20 miljonit dollarit makseid suunati Bideni pereliikmetele ja kaastöötajatele erinevate fiktiivsete ettevõtete kaudu. Ainuüksi rahandusministeeriumi on tuvastanud üle 150 tehingu mis on Bideni perekonnaga seotud. On ka äripartner, kelle tegevusi USA pangad märkisid kahtlaseks. On isegi üks usaldusväärne FBI (Föderaal Uurimisbüroo) informaator on väitnud, et Bideni perekond sai altkäemaksu. Biden kasutas oma ametiseisu, et koordineerida Hunter Bideni äripartneritega Hunteri rolli Ukraina energiaettevõttes Burisma," jätkas ta.
Tolleaegsest korruptiivsest Burisma energiakompaniist sai Hunter Biden teatavasti miljoneid dollareid.


Saaremaa kelm Marek Stell läheb kaheks kuuks trellide taha60 000 euro väljapetmise eest süüdi mõistetud saarlasel Marek Stellil (varem Alle ja Tamm) tuleb kaks kuud reaalselt vangimajas istuda, seejärel jätkub karistus tingimisi ning ta ei tohi nelja- ja pooleaastase katseaja jooksul panna toime uut kuritegu.Kohtuotsuses seisab, et Stell (52) esitles end ohvritele väljamõeldud Marek Lundbergina, kes on väidetavalt Rootsi Kuningriigi ettevõtja Fredrik Lundbergi sohitütre Johanna Lundbergi elukaaslane ja laste isa ning kellel on head ärisidemed Rootsi ärimaailmas.Sellise kuvandi abil veenis ta ohvreid, et on edukas ettevõtja, kes võib aidata ka nende äritegevust laiendada. Lubaduste eest lasi Stell korduvalt teha rahalisi ülekandeid pangakontodele, mida ta kasutas.Leisi alevikus elav Stell tunnistas end augusti alguses peetud kohtuistungil kõigis süüdistustes süüdi ja palus ohvritelt andeks.Kohtuistungil taotlesid prokurör ja kaitsja, et vangistus jääks täielikult tingimisi kohaldamata. Kohtunik otsustas siiski, et Stell peab kaks kuud vangis olema ja selle mõte seisneb “eripreventiivses šokiefektis, millega antakse isikule tõsine hoiatus tema edasise käitumise suhtes”.Andres Sepp


Jõhvis jäi rattur auto alla12. septembri hommikul ületas 16aastane noormees Jõhvis Pargi tänaval Kontserdimaja bussipeatuse läheduses ülekäigurada jalgrattaga, sõites jalakäija kiirusest kiiremini. Seega puudus tal eesõigus sõidutee ületamisel. Jalgrattur ei andnud teed sõiduteel liikunud kaubikule Peugeot Expert, mida juhtis 52aastane mees. Kokkupõrke tagajärjel kukkus jalgrattur asfaldile ja ta toimetati haiglasse.Narvas sai naine avariis viga
12. septembri õhtupoolikul sõitis 52aastane mees Narvas Soldina tn 6 juures sõiduautoga Nissan Qashqai hoovist välja peateele ning ei veendunud enne manöövri sooritamist selle ohutuses, sõites otsa peateel liikunud sõidukile Volkswagen Passat, mida juhtis 63aastane mees. Volkswagenis viibinud 62aastane naine toimetati haiglasse.
Järjekordne narvalanna sai kelmilt pügada
11. septembril helistas end politseinikuna tutvustanud kelm ühele Narvas elavale naisele. Usaldusliku vestluse käigus palus petis naisel sisestada rakenduse kaudu oma PIN-koodid, mida naine ka tegi. Hiljem avastas naine, et tema nimele on vormistatud kaks laenu kokku 5915 euro ulatuses. Kelmusjuhtumi üksikasju uurib politsei kriminaalmenetluses.


Kaja Kallas andis laenu siiski enne Metaprindi külastustKui eile avaldas riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder (KE), et Kaja Kallas (RE) sõlmis laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku firmaga kuus päeva pärast Metaprindi Tallinnas asuva tehase külastust, siis eile andis Kallas sotsiaalmeedias täpsustava selgituse, mis lükkab selle informatsiooni ümber.«Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni mõnes liikmes on küsimusi tekitanud see, et laenulepingul on digiallkiri hilisem kui lepingus endas kirjas. Soovitan alati neid küsimusi küsida minult otse, mitte meedia vahendusel,» kirjutas Kallas. Tema sõnul on sellele lihtne ja argine selgitus.«Allkirjastasin Novaria Consultiga laenulepingu 5. jaanuaril 2022. Lepingu teksti jäid sisse paar näpuviga, mida märkas hiljem pank. Panga palvel parandasime need vead ja panime 3. veebruaril 2022 lepingule uued allkirjad. Nii et tegu on ikkagi sellesama 5. jaanuaril sõlmitud lepinguga,» selgitas Kallas. Lisaks märgib ta, et lepingu tekstis on lepingu sõlmimise ajaks märgitud 5. jaanuar 2022. «Laenusumma kandsin Novaria Consultile üle 6. jaanuaril 2022,» lisas Kallas uue faktina. Nimelt laenas ta Novaria Consultile kokku tol hetkel 350 000 eurot ning abikaasa maksis talle selle summa tagasi kolmes osas. Lisaks on Kallas laenanud abikaasa firmale 20 000 eurot, mida ta veel tagasi ei ole saanud.«Oma sõnade kinnituseks saatsin täna (eile - L.-E. L.) hommikul riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile ka algse lepingufaili koos 5. jaanuaril 2022 pandud digiallkirjadega,» lausus Kallas. «Andsin laenu abikaasa haldusfirmale investeeringute tegemiseks. Minu laenul puudub igasugune seos Metaprindi äritegevusega ja Metaprindi külastamisega 28. jaanuaril 2022.»Kaja Kallas sõnas, et allkirjastas Novaria Consultiga laenulepingu 5. jaanuaril 2022 ehk enne Metaprindi külastust.LOORA-ELISABET LOMP


Sotsid tahaksid pankadelt erimaksuga võtta ligi miljard eurotSotsiaaldemokraatide juht Lauri Läänemets tegi koalitsioonipartneritele ettepaneku, et Eestis tegutsevatelt kommertspankadelt võiks koguda solidaarsusmaksuga riigieelarvesse kolme aastaga 951 miljonit eurot.«Õiglasemat majanduskeskkonda ning eelarve rasket seisu silmas pidades teeme sotsiaaldemokraatide poolt ettepaneku rakendada Eestis pankade suurtele intressituludele solidaarsusmaksu. Ettepaneku aluseks on Leedus rakendatav skeem, kus võetakse varasema nelja aasta keskmine intressitulu, lahutatakse praegusest ning saadud summast pool maksustatakse 60 protsenti,» seisab kirjas võimukaaslastele.Läänemets kirjutab, et rahandusministeeriumi arvutuste põhjal võiks sellel aastal tulu eelarvesse olla 384 miljonit, tuleval aastal 470 miljonit ning 2025. aastal 97 miljonit eurot.Koalitsioonipartnerid on varem välja toonud, et solidaarsusmaks kahjustaks pankasid ja majandust, sest pangad peavad rahastamisega majandust käimas hoidma.Läänemets lausus, et nende eesmärk ei ole mitte majandust kärpida, vaid vastupidi, seda turgutada. «Kui Reformierakonna sõnum on, et kärbime, siis meie sõnum on, et peame rääkima majanduse seisust ning selle taas käima saama,» lausus Läänemets.Läänemets möönis, et Eesti pankade puhul tuleb kaaluda, kuidas oleks maksustamise mõju võimalikult valutum. Ta toonitas, et enne keskpankade intressitõstmise otsuseid olid Eestis tegutsevad Rootsi pangad ülekapitaliseeritud. Koalitsioonipartnerid Reformierakonnast ja Eesti 200st on toonud välja, et pankade lisamaksustamine kahjustaks neid. Läänemetsa sõnul oleks koalitsioonpartnerite esindajate väited õiged juhul, kui pankadel kasumit ei oleks.«See ei ole mingi kommunismiprogramm. Me ei taha kedagi toetada ja raha laiali jagada, vaid paneme selle raha majandusse tagasi,» kinnitas Läänemets.Swedbank Eesti juht Olavi Lepp lausus, et kasumite maksustamine hakkaks töötama vastu Eesti majandusele, kuna pangad vajavad majanduse finantseerimiseks kapitali. «Pankade hea kapitaliseeritus on eeldus, et meil oleks võimalik klientidele raskuste korral vastu tulla ja pakkuda paremaid tingimusi raskustest väljatulemiseks,» lausus Lepp. Lepp lisas, et kui Leedus kehtestati pankade lisakasumi maksustamine, pankade aktsiad langesid. «Igasugused maksumuudatused tuleb väga põhjalikult läbi kaaluda, kuna investorid vaatavad riiki tervikuna ning neile on oluline ettearvatav maksusüsteem,» lausus ta.Solidaarsusmaks2024. ja 2025. aasta arvutuste põhjal jaotuks solidaarsusmaks järgmiselt:• Swedbank - 216,4 miljonit (aastal 2024) ja 44,4 miljonit (aastal 2025);• SEB - 113 miljonit (aastal 2024) ja 23,16 miljonit (aastal 2025);• Coop - 18,8 miljonit (aastal 2024) ja 3,8 miljonit (aastal 2025);• LHV - 56,5 miljonit (aastal 2024) ja 11,6 miljonit (aastal 2025);• muud finantsasutused - 65,86 miljonit (aastal 2024) ja 13,5 miljonit (aastal 2025).Kaja Koovit


Peaminister rikkus seadust: abikaasale antud laen pidanuks sees olema juba mulluses huvide deklaratsioonisPeaminister Kaja Kallas rikkus korruptsioonivastast seadust mullu oma huvide deklaratsiooni esitades. Seal vaikis ta maha abikaasa ettevõttele Novaria Consult antud 350 000eurose laenu.Peaminister Kaja Kallase idavedude skandaal käib juba kolmandat nädalat. Uusi detaile tuleb järjepidevalt peale, kuid kõik on seni keerelnud moraali ümber. Kuid selgub, et peaminister rikkus ka korruptsioonivastast seadust.Selle seaduse § 14 lg 1 p 4 järgi tuleb kõrgematel ametnikel ja poliitikutel huvide deklaratsioonis kajastada deklareerimise päeva seisuga varalised nõuded, mille suurus on vähemalt neljakordne alampalk ehk 2022. aasta seisuga 2616 eurot. Erandiks on nõuded krediidiasutuste vastu ehk inimkeelde tõlgituna: oma pangakontode seisu kajastama ei pea.Kallas esitas 2022. aastal oma huvide deklaratsiooni viimasel võimalikul päeval: 31. mail. Sama kuupäeva seisuga tulnuks tal oma laenunõuded deklareerida.Millal tekkis Kallase nõue oma abikaasa Arvo Halliku ettevõtte Novaria Consult vastu?Kallas rääkis 12. septembril Delfile, et sõlmis Novaria Consultiga laenulepingu 5. jaanuaril 2022 ning tegi esimese - 200 000 euro suuruse väljamakse - järgmisel päeval. Ülejäänud 150 000 eurot läks teele 13. mail 2022.Seega 31. maiks, mil Kallas esitas oma huvide deklaratsiooni, oli leping sõlmitud ning kogu laenuraha üle kantud.Kas Kallase eelmise aasta huvide deklaratsioonis on mingigi viide laenust Novaria Consultile?Ei. Leiab küll 5000eurose laenu eraisikule, kuid abikaasa firmale läinud 350 000 eurot Kallas 2022. aastal ei kajastanud. Laen kajastub alles aasta hilisemas, 2023. aasta 27. aprillil esitatud deklaratsioonis.Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder (Keskerakond) tunnistas Õhtulehe seadusetõlgenduse õigeks. Ta pakkus välja teoreetilise võimaluse, kuidas kooskõla seadusega saaks siiski eksisteerida, ehkki ükski teadaolev tõik seda ei kinnita: kui Novaria Consult maksis laenu (ajutiselt) enne 31. maid 2022 tagasi, siis deklaratsiooni esitamise hetkel poleks Kallasel olnud kohustust seda kajastada.Õhtuleht pakkus peaministrile võimaluse selgitada, kuidas on korruptsioonivastase seadusega kooskõlas Novaria Consultile antud laenu kajastamata jätmine tema 2022. aasta huvide deklaratsioonis. „Lähtusin huvide deklaratsiooni täitmisel maksudeklaratsiooni põhimõttest, et kirja tuleb panna eelmise aasta varad. Nii ma ka tegin,“ selgitas Kallas. „Kui oleks tegelikult pidanud seda tegema samal aastal, siis see oli inimlik eksitus.“Huvide deklaratsioonis oluliste andmete kajastamata jätmine on korruptsioonivastase seaduse järgi keelatud, kuid ühtki karistust sellise teo eest ette nähtud ei ole.Kollaaž (PantherMedia   Scanpix, kuvatõmmised korruptsioonivastasest seadusest, Kaja Kallase 2022. aasta huvide deklaratsioonist, Jürgen Randma   Stenbocki maja) MORAALIKÜSIMUSE ASEMEL JURIIDILINE: Korruptsioonivastase seaduse kohaselt pidanuks Kaja Kallase antud 350 000eurone laen kajastuma 2022. aasta huvide deklaratsioonis, kuid peaminister deklareeris selle alles aasta hiljem.PRIIT PÄRNAPUU


VIDEO ja BLOGI | Valitsuse pressikonverentsil osalesid Kaja Kallas, Kristina Kallas ja Lauri LäänemetsTänasel valitsuse pressikonverentsil räägiti riigieelarve tegemisest, Vene automärgiga autode saatusest ning palgatõusudest. Siseminister Lauri Läänemets ja haridusminister Kristina Kallas loodavad mõlemad, et päästjate, politseinike ja õpetajate palka on võimalik järgmisel aastal tõsta.
Valitsuse pressikonverentsil osalesid peaminister Kaja Kallas, siseminister Lauri Läänemets ning haridus- ja teadusminister Kristina Kallas. Pärast valitsuse pressikonverentsi suundub koalitsioon riigieelarve läbirääkimistele Vihula mõisa.
Ministrid rääkisid, kuidas riigieelarve läbirääkimised tulevad keerulised, sest ühelt poolt tuleb majandust turgutada, ent samas on vaja leida kokkuhoiu- ja kärpekohti.
Mis puudutab Vene numbrimärgiga autosid, siis rääkis siseminister Läänemets, et eile ei tulnud üle piiri ühtegi vene autot. „Muidu liikus üle piiri umbes 40 autot päevas. Nüüd on küsimus, mis saab nendest autodest, mis juba on riigis – üks võimalus on konfiskeerida autod,“ ütles ta ja lisas, et erinevad ametkonnad peavad nüüd arutama, kuidas seda teha saaks või kas on teisi lahendusi, mida nende autodega teha.
Läänemets ja haridusminister Kallas mõlemad loodavad, et päästjate, politseinike ja õpetajate palka on võimalik järgmisel aastal tõsta.
Juttu tuli ka peaminister Kallase laenulepingust tema abikaasa ettevõttele ning sellest, mis olid täpsemalt need vead, mida pank lepingus märkas, mille tõttu pidi seda uuesti allkirjastama. Kallas ütles, et on tänaseks esitanud kõik lepingud ning korruptsioonivastase erikomisjoni liikmed saavad vaadata ja võrrelda, mis läks valesti. Ta lisas, et need dokumendid pole avalikud.
„Seal olid mingid sõnastusmuudatused, komisjonile on need esitatud ja nemad saavad omavahel võrrelda kõike. Mul on tunne, et soov on vett hästi segaseks ajada. Küsimusi on palju, aga ma olen kõik esitanud. Komisjon peaks olema lisaks kinnine, aga komisjon läks jutuga ajakirjandusse. Kõik on selge – andsin laenu abikaasa ettevõttele, sain vastu intressid ja nendelt olen maksnud tulumaksu, mida olen omakorda deklareerinud. Olen olnud väga läbipaistev,“ rääkis Kallas.
Loe blogist, mida pressikonverentsil räägiti:


«Võimalus teenida vähemalt 3000 eurot!» President Alar Karis ja Eesti Energia tõmmati alatusse petuskeemi«Mingi uus petuskeem?» küsib tähelepanelik kodanik ühismeediapostituse kohta, milles figureerib esiplaanil Eesti president ja kus Eesti Energia annab väidetavalt igale eestlasele võimaluse teenida vähemalt 3000 eurot. «Kui jätate sellele veebilehele oma telefoninumbri, võib peagi helistada kelm, kes tutvustab end politseinikuna või mõne panga töötajana, et kätte saada teie pangakontoga seotud andmeid,» hoiatab Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin.«Eesti Energia annab nüüd igale eestlasele võimaluse saada Eesti suurima energiaettevõtte aktsionäriks ja teenida vähemalt 3000 eurot,» lubatakse möödunud nädalal ühismeedias ringlema läinud postituses.
«Mingi uus petuskeem?» küsib tähelepanelik vihjesaatja, kes varem taolist reklaami ühismeedias märganud ei ole. Artikli ilmumise ajaks postitust küll enam ei leia, kuid Facebooki leht «Estonia Invest» eksisteerib endiselt, tutvustades end ajakirjana. Lehekülg on loodud 6. septembril ning sellel ei ole mitte ühtegi jälgijat.

Kuvatõmmis Facebookist

Teine sarnane postitus on aga ilmunud Facebooki lehe alt «Eesti Invest». Kui esimene postitus suunab veebilehele phoenicurus.com, siis teine aga veebilehele westernization.info.

Kuvatõmmis Facebookist

Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles toimetusele, et tegemist ei ole siiski uue petuskeemiga. «Selle konkreetse skeemi eesmärk on eksitada inimest ja luua ettekujutust, et investeeritakse raha edukasse ettevõttesse suure kasumiga. Paraku soovivad kelmid kätte saada inimeste andmeid, mille abil pannakse toime teisi pettusi. Kui näiteks jätate sellele veebilehele oma telefoninumbri, võib peagi helistada kelm, kes tutvustab end politseinikuna või mõne panga töötajana, et kätte saada teie pangakontoga seotud andmeid,» selgitab Milenin.
«Vaadake alati, milliselt veebilehe aadressilt kuulutus on tehtud – tegemist ei ole Eesti Energiale kuuluvate veebilehtedega, ometi on postitus kirjutatud selliselt, et ettevõte pakub. Samuti sellistel lehekülgedel paljud menüü valikud ei tööta, mis samuti viitab sellele, et tegemist ei ole õige kauplemisplatvormiga,» jagab Milenin tähelepanekuid, mille abil petuskeemi läbi hammustada. Lisaks on postituses kirjavead ja kasutatud on võõrkeelt, mis sellele usaldusväärsust ei lisa.
«Küll aga kasutavad kelmid erinevaid viise inimeste usaldusväärsuse tekitamiseks. Nii ka selle postituse puhul, kus on kasutusele võetud tuntud inimese foto ja ettevõtte logo,» märgib Milenin ja lisab, et kui logo või foto kasutamine oli tehtud varalise kasu eesmärgil, siis on see süütegu, aga kui sellega on rikutud maine, siis tuleb kahju kannatajal pöörduda tsiviilkohtusse.
«Ärge jagage seda oma sõbralistiga! Kindlasti ei tohi sisestada võltsitud veebilehel oma isiklikke andmeid,» jagab Milenin soovitusi, mida taolise postituse puhul mitte mingil juhul teha ei tohiks.

Eesmärk saada inimesi õngitsuslehele

Eesti Energia pressiesindaja Mattias Kaiv tõdes, et nendeni seni sellise kampaania infot jõudnud ei olnud. «Teavitasime nüüd pettusest ka küberintsidentide keskust CERT-EE-d ning hoiatame inimesi ka oma Facebooki kanali kaudu,» ütles Kaiv.
Hoiatav postitus ilmuski Eesti Energia Facebooki lehele üsna varsti pärast seda, kui Eesti Energia oli petuskeemist Elu24 vahendusel teada saanud.
«Sotsiaalmeedias on levimas Eesti Energia sõnumiga petuskeem, mille eesmärk on saada inimesi õngitsuslehele. Tegemist on pettusega ja palume reklaamides olevatele linkidele mitte klikkida! Kui märkad seda reklaami, siis raporteeri sellest Facebookile. Kui piisavalt palju raporteerib pettusest, siis eemaldatakse see Facebooki poolt,» jagatakse postituses infot.

Kaiv lisas, et Eesti Energia ei jaga inimestele finantsnõu ega küsi kliendi finantsandmeid. «Kutsume oma kliente üles ettevaatlikkusele igasuguste kampaaniatega liitumisel. Kui pakkumine tundub kahtlane, siis tasub seda vältida ning soovi korral otsida infot ettevõtte ametlikult kodulehelt.»
Elu24 pöördus kommentaarisooviga ka presidendi kantselei poole, kuid vaatamata korduvatele päringutele ei ole sealt vastust laekunud.


E-kaubanduse maksulaekumist parandav eelnõu läbis esimese lugemisekristiina@assikupuit.ee.
Riigikogus läbisid esimese lugemise käibemaksuseaduse muudatused, mille tulemusel hakkavad Euroopa Liidu maksuhaldurid saama infot välismaiste e-poodide kohaliku käibe kohta ja paraneb käibemaksulaekumine.
“Täna puudub meil täpne info kui palju välismaised e-poed Eestisse kaupa müüvad ja kui palju sellistelt tehingutelt jäetakse käibemaks tasumata. Pingelise eelarve taustal on eriti oluline kõik maksuaugud kinni panna, et kõik, kel on kohustus makse maksta, need ka ära maksaks,” selgitas rahandusminister Mart Võrklaev.
Eelnõuga võetakse Eesti õigusesse üle Euroopa Liidu käibemaksudirektiivi muudatused, mille eesmärgiks on tuvastada maksupettuseid e-kaubanduses läbi infokohustuse seadmise. Selleks peavad ELi makseteenuse pakkujad välja selekteerima piiriülesed maksed ja edastama andmed kord kvartalis maksuhaldurile.
Maksuhaldurid omakorda edastavad andmed Euroopa Liidu kesksesse elektroonilisse makseteabe süsteemi CESOP ja seeläbi tekib maksuhalduril võimalus saada infot Eestisse kaupa müüvate e-poodide käibe kohta.
Näiteks on Hiina kauplejate makseteenuse pakkujad sageli Euroopas. Nendel pakkujatel tekib kohustus esitada läbi oma riigi maksuhalduri CESOPile info maksete kohta, mida e-pood saab. Nii tekib Eestil võimalus näha konkreetse e-poe Eesti-suunalist käivet.
Info maksete saajate kohta tuleb edastada siis, kui maksete koguarv ühe makse saaja kohta ületab 25 makset kvartalis. Maksete andmed esitatakse kvartali kohta ja esimene andmete esitamine toimub 2024. aasta aprilli lõpuks.
Käibemaksu ei pea tarbija asukohariigis tasuma need e-kauplejad, kelle piiriülene käive ELis jääb aastas alla 10 000 eurot. Neil on õigus tasuda käibemaks oma asukohariigis.
Allikas:
Rahandusministeerium


Poolemiljardilises kelmuses süüdistatavad jäävad vahi allaTallinna ringkonnakohus otsustas vahi alla jätta Sergei Potapenko ja Ivan Turõgini, keda USA võimud süüdistavad enam kui poole miljardi dollarini ulatuvas kelmuses.
Nädal tagasi otsustas valitsus justiitsministri ettepanekul süüdistatavad USA-le välja anda. Kolmapäeval luges ringkonnakohus sarnaselt esimese astmega väljaandmisvahistused jätkuvalt põhjendatuks ning jättis rahuldamata kaitsjate taotlused asendada see elektroonilise valvega.


Kallas: laen jäi deklaratsioonis kajastamata inimliku eksituse tõttu   Kaja Kallase sõnul jäi tal eelmisel aastal esitatud huvide deklaratsioonis abikaasa ettevõttele antud 350 000-eurone laen kajastamata inimliku eksituse tõttu.   Kaja Kallas andis 2022. aastal 350 000 eurot laenu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult, kuid toona esitatud majanduslike huvide deklaratsioonis ta seda välja ei toonud. Neljapäevasel valitsuse pressikonverentsil ütles peaminister, et on kogu aeg lähtunud eeldusest, et oma tulud tuleb avaldada kalendriaasta kohta. Nüüd aga uuris ta juhendit ja selgus, et see pole nii. "Kui juhendit loen, siis nõuete koha pealt peab see olema [täidetud] deklaratsiooni tegemise päeva seisuga. See ongi inimlik eksitus. Olen kõik asjad deklareerinud, aga lihtsdalt kalendriaasta kohta," sõnas ta. Kolmapäeval ütles Kallas, et andis Novaria Consultile laenu 5. jaanuaril 2022 sõlmitud lepingu alusel, kuid pank märkas hiljem lepingu tekstis näpuvigu, mis parandati ja seepärast allkirjastati see uuesti sama aasta 3. veebruaril. Küsimusele, mis rolli mängis selle laenulepingu sõlmimisel pank ja millised näpuvead olid muudatusvajaduste aluseks, ütles Kallas neljapäeval, et on tänaseks ka esialgse lepingu riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile esitanud ja selle liikmed saavad neid näpukaid kontrollida. Peaministri sõnul lähevad tema kui riikliku taustaga isiku (PEP) kõik toimingud pangas suurema kontrolli alla. "Pangal on oma kommentaarid. Seda saab võrrelda, mis lepingus siis muudetud oli," lausus Kallas ja lisas, et tal ei ole seda lepingut praegu kaasas ning need pole avalikud dokumendid. Peaminister ei mõistnud ajakirjaniku huvi teema vastu ja küsis, millist muret püütakse lahendada. Ta ütles, et on kõik dokumendid esitanud ja olnud väga läbipaistev, ta on andnud laenu abikaasa valdusettevõttele, saanud intresse ja maksnud nende pealt tulumaksu. "Ma olen kõik esitanud, mida see aga näitab, et komisjonile olen asjad esitanud, komisjon peaks justkui olema kinnine, aga ometi lähevad komisjoni liikmed nende asjadega avalikkusse. Moraal on see, et ühtki konfidentsiaalset dokumenti esitada ei tohi, sest kõik on automaatselt avalik," sõnas Kallas. Teisipäeval kirjutas ERR, et Kallas sõlmis laenulepingu oma abikaasa firma Novaria Consuldiga 3. veebruaril 2022, kui oli mõni päev varem külastanud Metaprindi tehast. Metaprindi omanik Martti Lemendik oli ühtlasi Novaria Consuldi kaasosanik sõja ajal jätkunud Venemaa-vedude tõttu tähelepanu alla sattunud transpordifirmas Stark Logistics. See laen on Kallase kinnitusel praeguseks tagasi makstud. Viimase osa sellest tagastas ettevõte Kallasele 21. augustil ehk pärast seda, kui ERR oli Arvo Hallikult Vene vedude asjus aru pärinud. Lisaks on peaministril abikaasa firmalt tagasi saamata hiljem antud 22 000-eurone laen. Teisipäeval ütles korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder ERR-ile, et avalikkuses on olnud eksitav info, justkui oleks Kaja Kallas andnud täieliku info selles osas, mis puudutab laenulepinguid ja nende sisu. Möldri sõnul oli komisjonil selleks hetkeks üks laenuleping ja selle kaks lisa 350 000-eurose laenu kohta, kuid pangaväljavõtteid selle kohta, kas laen on päriselt tagastatud ja mis kuupäeval, komisjon Kallaselt saanud ei olnud. Ka tänavu täiendavalt antud 22 000 euro suuruse laenu kohta puudusid komisjonil Möldri sõnul nii lepingulised ülevaated kui ka pangaväljavõtted või -dokumendid.    					Toimetaja:  Karin Koppel


INTERVJUU | Mihkel Zilmer: inimesed peaksid lugema ja kasutama Eesti toitumis- ja liikumissoovitusiHämmastav, kui paljud ikka veel ei tea, et on olemas väga hea, põhjalik, lihtne ning teaduspõhine raamat „Eesti toitumis- ja liikumissoovitused“ ning neelavad selle asemel suvalist interneti-infot, ütles Tartu Ülikooli meditsiinilise biokeemia professor meditsiinidoktor Mihkel Zilmer Med24 toimetajale Madis Filippovile.
Pälvisite tänavu teaduse elutööpreemia. Nii mõnedki erinevate elutööpreemiate saajad on öelnud, et selline tunnustus tekitab tunde, justkui elutöö olekski nüüd tehtud. Milliste mõtetega teie selle preemia vastu võtsite?

Suur autoriteene komisjon tunnustas sellise preemiaga minu pikaajalist süsteemset tegevust. Loomulikult on see väga suur tunnustus seni tehtu eest. Olen kõigile kaasteelistele väga tänulik ja elutöö peab edasi minema! Minu jaoks ei kõla see nii, et elutöö on tehtud.
Räägin siia ühe lõbusa seiga. Sel ajal, kui ERRis ilmus preemiauudis, oli mul arstitudengitega loeng. Jätan alati telefoni kabineti riiulile, kutsungiks on lõik ühest minu kirjutatud laulust ülikooli kohta. Loengult tulles küsis sekretär, mis lahti on, et telefon mängib lakkamatult seda viisijuppi. Kuna seinad kostavad läbi, siis olid ka kõrvalruumi füsioloogid tulnud uurima, mis professoriga toimub, et ta laseb vahetpidamata ühte viisijuppi. Väga paljud olid juba loengu ajal helistanud. Üks esimesi oli Toomas Asser. Muide, kui hakkasin hästi noore õppejõuna ülikoolis õpetama, siis minu esimeses rühmas oli üks mõistlik noormees nimega Toomas Asser.
Millised on praegu teie tööpäevad? Millega tegelete?
Kord nädalas on teise kursusega meditsiinilise biokeemia loeng. Mulle väga meeldib just kontaktseid loenguid pidada, sest püüan oma ainet heas mõttes teatraalselt selgeks teha. Nimelt, paljud üliõpilased, kes kuulevad esimest korda sõna meditsiiniline biokeemia, on üsna kartlikud – see on jälle üks keemia! Õige pea nad veenduvad, et see on hoopis midagi muud. See õpetab neid biokeemilis-meditsiiniliselt mõtlema, mis on praktilises arstitöös ju väga vajalik.
Lisaks korralistele loengutele tegelen doktorantide juhendamisega. Muuseas, minu esimene doktorant oli Joel Starkopf (kaitses 1997. aastal ja on nüüdseks riigi teaduspreemia laureaat). Kõiki neid toredaid doktorante pole siin ruumi nimetada, aga kui mõningaid veel välja tuua, siis näiteks Jaak Kals (sai omal ajal presidendi noore teadlase teaduspreemia), Priit Kampus, Maksim Zagura, Martin Serg, Kaspar Tootsi (sai sel aastal presidendi noore teadlase teaduspreemia), Kaido Paapstel, Piibe Muda, Aune Rehema, Priit Põder, Teele Kasepalu. Kõik väga targad ja tublid arstid, mitmed neist on juba ka professorid ja kaasprofessorid. Mul on väga hea meel, et mul on õnnestunud panustada üle 30 noore inimese doktoritööni viimisesse. Seejuures on totaalne enamik neist kliinilise sisuga tööd.
Aegajalt helistab või saadab e-kirju mõni kolleeg, näiteks perearstid, kuid ka teised arstid, et küsida minu valdkonda puutuvat nõu. Tore, kui suudan neid aidata ja seda läbi süsteemse lähenemise. Seletan lühidalt: ei ole klassikalist meditsiini ja alternatiivmeditsiini. On olemas süsteemne lähenemine meditsiinile (ravimisele). Näiteks, kui inimesel on pikemaajaline haigus, siis peab söömine olema süsteemne (loe raamatut „Normaalne söömine“, eriti lk 13–20), ning kui raviaine segab ka mingi toitaine imendumist, tuleb söömises teha haiguspõhiseid muudatusi. Kui aga see raviaine segab mõnda ainevahetuslikku protsessi, tuleb konkreetsest olukorrast lähtudes kasutada sobivaid teaduspõhiseid tipptoetusaineid. Nii et on kolm plokki: normaalne söömine, haiguspuhused soovitused söömises ja vajadusel teatud teaduspõhiste kliiniliselt uuritud tipptoetusainete kasutamine. Selline tegutsemine ongi süsteemne meditsiin.
Õhtuti räägin vähemalt korra nädalas oma lastega enamasti ühe spetsiaalse äpi abil. Minu esimene laps Chris [Chris Pruunsild – toim.] on kaasprofessor ja lastereumatoloog, keskmine laps Kristel [Kristel Zilmer – toim.] on Oslo ülikoolis ruuniuuringute professor ning noorim on Mihkel Zilmer juunior, kes on filmihelilooja ja elab hetkel UusMeremaal.

Teie tehtud ja teiega seotud teadustöid ja publikatsioone on väga palju, kuid millised neist tooksite ise esile?
Kui lõpetasin aspirantuuri kandidaadikraadi (praegune PhD) õigeaegse kaitsmisega, siis tegelesin sellise ensüümi nagu Na-pump uurimisega. Jõudsime kaugele, aga rahvusvaheliselt publitseerida ei saanud, sest oli sügav Nõukogude aeg ja mind ei lastud ka välismaale. Välismaale sõitmine keelati mul ära. Üks põhjus oli laul „Tuhanded külad (Eestimaa)“, mille olin kirjutanud, aga neid põhjuseid, mis olid enamasti seotud osalemisega protsessis „Rajacas“, oli veel. Lisaks ei avaldanud ma mingitki soovi selle ja muu nimel parteisse astuda.
Kuigi kandidaaditöö oli vähirakkudega seotud, mõistsin, et meditsiinis on väga huvitavaid kaalukaid teemasid, mis on väärt uurimist ja mille tulemused lülituvad kiiremini meditsiinipraktikasse. Kuna Eestis polnud keegi veel põhjalikult tegelenud tollal maailmas üha intensiivistuva oksüdatiivse stressi uurimisega ja mind häiris selle juures pidev jutt, et oksüdatiivne stress (OxS) on kahjulik ning tuleb kindlasti antioksüdantidega kõrvaldada, võtsime teema ette. Kolleegidega tehtud töö eest anti meile riigi teadusepreemia. Näitasime, et on olemas n-ö madal ehk low-grade OxS, mis on füsioloogiline, s.t vajalik, ja high-grade OxS, mis on sügav ja kahjulik, eriti kui ta on kestev, ja just sellega tuleb tõesti ka meditsiinilises mõttes tegeleda. See tähendab, et sel puhul on vaja kasutada mõningaid antioksüdantseid ravimeid ja spetsiifilise fookusega toetusaineid. Kolleegid nimetasid mind tollal OxSi maaletoojaks.
Järgnev viis veelgi rohkem meditsiiniteemadeni. Nimelt on inimorganismis üks väga põnev asi – endoteel. Seda on kaaluliselt nii palju ja ta sekreteerib nii paljusid bioaktiivseid ühendeid, et seda nimetatakse tinglikult ka kõige suuremaks sisesekretsiooninäärmeks. Mõtlesin, et see endoteel on ju siis pagana tähtis ja huvitav! Rajasime kolleegidega (Rein Teesalu, Andres Pulges, hiljem lisandus Jaan Eha) endoteelikeskuse, mida panime Lõuna-Eesti huumorivõtmest lähtudes juhtima kaks direktorit (Jaak Kals ja Priit Kampus, noored väga targad arstid). Hakkasime mitteinvasiivselt uurima väikeste arterite jäikust, aordirõhku ja mitmeid muid veresoonte funktsioonidega seotud aspekte erinevate haiguste puhul, sh ka nende biokeemilist sisu ja mehhanisme. Ka selle töö eest anti meile riigi teaduspreemia.
Minu põhimõte on alati järgmine: uurimistööl peab olema lisaks tippteadusele praktiline väljund. Toon ühe näite. Kui inimesel on pidevalt natuke kõrgenenud vererõhk, oleks väga mõistlik uurida ka seda, kui palju on tal vererõhk aordis, aga tollal puudusid vastavad referentsväärtused. Rootslaste, meie ja mitme muu riigi teadlaste tööd võeti kokku ja nii publitseeritigi aordis oleva vererõhu esimesed ealised referentsväärtused maailmas ning neid väärtusi said kõik kliinikud kohe kasutada. Miks on see tähtis? Perifeerselt mõõdetud vererõhu natuke kõrgenemine juhul, kui aordis on rõhk normis, ei ole veel organeid kahjustav. Juhul, kui aordis on rõhk normist kõrgem ja seda kestvalt, on aga tegemist probleemiga, mis hakkab organeid kahjustama.
Veel sai alustatud psühhoosi esmaepisoodi ravi ja selle metaboloomilise toime uurimist. Uuringud toimuvad koostöös Eero Vasaraga ja Liina Haringuga. Oleme näidanud, mis juhtub 6 kuud kestnud ravi järel, kui oli tegemist psühhoosi esmaepisoodiga, ja mis juhtub viie aasta järel (follow up). Lühidalt öeldes, kui vaadata 6–7 kuud, siis ravi põhimõtteliselt toimib (seda kinnitavad ka meie väga põhjalikud metaboloomikauuringud), aga kui ravi kestab kauem, hakkavad tekkima tõsised probleemid. Hakkab kujunema metaboolne sündroom, diabeet jm. Soomlased ongi näidanud, et skisofreeniahaiged elavad keskmiselt 25 aastat vähem. Meil on mitmeid ideid, kuidas saaks hakata pikaajalise ravimisega kaasuvaid tõsiseid probleeme pidurdama.
Huvitavaid temaatikaid on veel. Mainin ära vaid ühe. Nimelt uurime kaugisheemilist eelkohastumust. Juba on kaitstud värske doktoritöö, teine valmib sel aastal, mitmed on toimumas. Uurime mitmeid olulisi aspekte: näiteks kasutatakse neeru-uuringuteks kontrastainet, aga see võib tekitada tõsiseid kõrvaltoimeid ja me uurime, kas eelkohastumise abil võiks võtta seda riski maha. Uurime, kas eelkohastumisega saaks perifeersete arterite haigusega patsientide teatud näitajaid ja olukordi mõjutada positiivses võtmes jpm.

Pole palju inimesi, kes ei teaks raamatut normaalsest söömisest. Miks pidasite omal ajal vajalikuks selline raamat välja anda?
Esmatrükk ilmus 2003. aastal ja leppisin kirjastusega kokku, et me seda ei reklaami, vaid las inimesed ise leiavad üles. Kirjastuse juht ütles mulle eelmisel aastal, et tal on kaks raamatut, mis vaikselt ja tasapisi kogu aeg müüvad – „Jussikese seitse sõpra“ ja „Normaalne söömine“. Raamatu kirjutamise põhiajend oli see, et kuigi ma olen LõunaEesti talupoeg, mistõttu minu rumaluste talumise piir on üsna kõrge, sai ühel hetkel kõrini rumalustest, mis toitumise kohta erinevates keeltes vahetpidamata ilmusid. Eesmärk oli luua raamat, kus info on teadus ja ainevahetuspõhine, korrektne ja lihtne. Lisaks paelus mind küsimus, mitu lehekülge on inimestel vaja läbi lugeda, et normaalse söömise põhiasjad selgeks saada. Selgus, et see info, mille järgimisega saab iga inimene üles ehitada normaalse söömise vundamendi, mahub seitsmele leheküljele. Muide, „Normaalne söömine“ on ainuke raamat maailmas, mille pealkiri on söömisest, ülejäänud räägivad toitumisest. Aga te ei kutsu näiteks last, et tule toituma, vaid kutsute teda sööma!
Lisaks „Normaalsele söömisele“ kirjutasin ka „Normaalse joomise“ ning koroonaajal „Normaalse abielu“. Viimane osutus järsku väga ajakohaseks, kui vaadata viimase aasta sündmusi ja möllu Eestis abielu ümber. Seda saavad huvilised lugeda kodulehelt rajacas.com.

Kui esmatrükk ilmus 2003. aastal, siis kui palju on käsitlused ja soovitused aja jooksul muutunud?
Kindlasti on neid, kes püüvad inimesi ühe n-ö lollilõksuga, mis on järgmine: söömise alal kõik pidevalt muutub. Absoluutselt mitte. Inimese ainevahetuse põhiprotsessid on ammu teadusselged. Need ei muutu ajaga. Toitainete ring samuti mitte. Jah, mõningaid teatud mõõdukaid korrigeerimisi-silumisi tehakse. Ma toon näite. Paarkümmend aastat tagasi teati väga vähe probiootikumidest. Selles osas on asjad nii palju edasi arenenud, et praeguseks on täpsustatud näiteks päevas vajatavad kogused. Sellised arengud on loomulikud, aga põhiasjad pole muutunud ja ei muutugi. Juttu, et kõik pidevalt muutub ja nüüd on täiesti uued asjad, isegi revolutsioonilised, räägitakse inimestega manipuleerimiseks, nende lollitamiseks, nendelt millegi (lõpuks on see raha) väljapetmiseks. Seetõttu mainin ära, et avasin äsja YouTube’i kanali nimega „Normaalne söömine“, mis on mõeldud nii üliõpilastele kui ka kõigile huvilistele. Seal on lühikesed klipid, kus seletan teatud asjad lahti. Soovitan kuulata D3vitamiini, oomega3rasvhapete, lollilõksude ja infoprükkarluse kohta.

Vitamiinid ongi üks teema, millele olete mineraalainete ja muude toitainete kõrval samuti keskendunud. Nende tarvitamisest on palju rääkinud ka perearstid. Kuidas nendega on – kas terve inimene peaks saama kõik vitamiinid (peale D-vitamiini) toidust?
Kui olete enamiku aja normaalne sööja – kui mõnel päeval ka pole, ei tekita see probleeme –, siis põhimõtteliselt võiks mõelda ju nii, et saate kõik kätte. Ühtpidi on see justkui õige, aga see pole alati päris nii. Näiteks on selgunud, et D-vitamiini biokeemiline vajadus on tegelikult pakutust suurem ja seetõttu on D-vitamiini, ma räägin D3st, vaja tõepoolest tarbida. Põhjapoolsetes piirkondades üsna pidevalt. Miks? Nimelt, kas võtame D3vitamiini toidulisandina või selle tekitab nahas päike, mõlemal juhul on see alles eelvorm. See tuleb viia maksas vahevormiks ja edasi neerudes (natuke ka immuunrakkudes) vajalikuks lõppvormiks ehk D3vitamiini hormonaalseks vormiks kaltsitriooliks, s.t vormiks, mis on meie organismis tegelik tegija paljude toimete mõttes. Maksas vahevormi ja neerudes lõppvormi tekkeks on vaja rauast sõltuvaid ensüümsüsteeme. Kui inimesel on rauavaegusaneemia (väga levinud Vahemere maades, Indias ja mujal), siis pole ju garantiid, et lõppvormi piisavalt tekiks. Seega: kui inimesel on leitud madal D-vitamiini tase, on mõistlik lasta perearstil kontrollida ka ferritiini taset (rauavarud!). Kui see on normis, aga normi alumise piiri lähedal, siis tuleb see korda saada. Kuna rauavaegusaneemia, ülimadal ferritiinitase on ka Eestis üsna sage probleem, siis D3vitamiini lisatarvitamine on ka selles mõttes vajalik, et kui me selle eelühendi hulka tõstame, siis on suuremad šansid, et lõppühendit tekib piisavalt.
Kuidas on teiste vitamiinidega? Sakslased on leidnud, et B12-defitsiitseid inimesi on populatsioonis päris palju, sest B12-vitamiini imendumisvõime langeb juba alates 50. eluaastast. Seega: kuigi verest määramisel leitakse, et see on normi piirides, ei tähenda see tegelikult seda, et seda on piisavalt ka rakkudes. Näiteks juhul, kui veres olev näit on normi alumise piiri lähedal. Nii et ka näiteks B12-vitamiini on vaja siis adekvaatselt juurde manustada. Lisaks vitamiin D3-le on nüüdisajal veel nn kriitilised toitained magneesium, seleen, tsink, ülipikad oomega3rasvhapped (EPA ja DHA, neid ei saa me taimsetest õlidest!), Q10 ja K2vitamiin. Neid peaks kindlasti saama ja nüüd tekibki loogiline küsimus, kas selleks tuleb minna kohe apteeki? Ei! Ka sel puhul tasuks lugeda hoolikalt „Normaalse söömise“ raamatut, mille teises pooles on toiduainete puhul selgitatud, millised neist on sisulised tegijad ka neid nn kriitilisi toitaineid silmas pidades. Lühidalt: sööge sagedamini neid toiduaineid, mis vastavad kindlasti mõlemale nõudele: esiteks, et neid kriitilisemaid toitaineid on neis on piisavas koguses, ja teiseks, et need on inimorganismi poolt omastataval kujul.

Aga veganlus?
Ei vääri käsitlust. See on väga vana, olemuselt usuline värk. Küll soovitan kõigil lugeda järgmist lauset hoolega ja korduvalt: kõikide maailma riikide (vaesemad või rikkamad riigid, olenemata riigis domineerivast usust jne) toitumisjuhised rõhutavad segatoidu olulisust tervise hoidmisel ja tagamisel.

Mis on teie arvates praegu Eestis kõige suurem häda seoses toitumisega?
Vastus on lihtne. Eesti riiklikud „Toitumis ja liikumissoovitused“, mida tegime TAI [Tervise Arengu Instituut – toim.] ja ministeeriumidega väga põhjalikult 4–5 aastat ja mis arvestavad ka Põhjamaade tingimusi, said valmis juba 2015. aastal ja on ülihead ja väga praktilised. Kõige hämmastavam on aga see, et paljud inimesed ei tea nende olemasolust (need on vabalt leitavad, loetavad, allalaaditavad TAI kodulehel) ja/või ei loe neid, vaid kulutavad oma aega interneti globaalsel prügimäel tuhnides ja risustades nii oma biokõvaketast igatvärki „teabega“, mis pikas perspektiivis on tegelikult kahjulik. Head inimesed, kui tahate toitumise ja tervise tagamise kohta ennast harida, siis lugege korduvalt eespool nimetatud Eesti soovitusi. See on ju riiklik raamat, sisuliselt selle ala teaduspõhised guideline’id. Muide, seal on isegi mitmed väga praktilised kasulikud menüüd sees. Mõistlik oleks ka raamatu „Normaalne söömine“ aegajaline lugemisvärskendus.

Milliseid mõtteid tekitab teis väärinfo levimine, mida nägime eriti palju koroonaajal, kuid mis on kanda kinnitanud väga erinevates valdkondades?
Parem on kasutada selle kohta sõna võltsinfo. Sama, mis näiteks liha puhulgi – pole olemas lihaalternatiive, vaid tegemist on võltslihaga. Põhjus, miks võltsinfot peale surutakse, on ju väga lihtne. Keegi kusagil proovib kuidagi teie pealt raha teenida, kuulus olla, oma ego rahuldada või oma mingile projektile (mida reklaamitakse alati kui maailma päästvat) raha lüpsta. Võltsinfo pakkujad ihkavad aga kõige rohkem, et nendega hakataks vaidlema, sest see tooks neile tähelepanu, rahuldaks nende ego. Olen alati soovitanud: head sõbrad, ärge kulutage oma bioloogilist aega võltsinfo pakkujatega vaidlemiseks.
Olen tolerantne, mind jätavad ponnistused ja tõmblemised täiesti ükskõikseks. Lisaks, ma ei vaja kuulsust ega pildil olemist, sest juba aastaks 1973 sai minu kuulsuse ja pildil olemise mõõt täis. Asendasin selle teiste inimeste tuntumaks aitamisega, jäädes ise võimalikult tagaplaanile. See on muide väga hinge kosutav tegevus ja ma ei häbene ütelda, et see tegevus on mul tulnud hästi välja. Minu missioon on ka süsteemselt õpetada arstitudengitele söömise biokeemiat, biokeemilis-meditsiinilist süsteemset mõtlemist ja nii tulebki pidevalt juurde neid arste, kes söömisteemat võimalikult süsteemselt valdavad. See on ju lõppkokkuvõttes kasulik kõigile meile meie Eesti Vabariigis. Loomulikult lisan oma YouTube’i kanalisse aegajalt uusi klippe. Soovitan külastada aegajalt ka kodulehte rajacas.com, kust lisaks originaalse muusika kuulamisvõimalusele (luban, et saate mõnusaid emotsioone oma vaimse tervise jaoks) saate lugeda ka kasulikke näpunäiteid. Soovin edu ja head!
Mihkel Zilmeri motod:
„Normaalne ühiskond toimib üksnes teaduspõhisuse ja mõistuspõhise mõtlemise kooskasutamisel.”
„Targemaks ning seeläbi võrdsemaks ja tasakaalustatumaks muudab inimesi nende süsteemne harimine.”

Artikkel ilmus augusti Eesti Arstis.


Põhiseaduskomisjon Kallase skandaali uurimiskomisjoni moodustamist ei toetanud   Põhiseaduskomisjon neljapäeval toimunud istungil peaminister peaminister Kaja Kallase abikaasa osalusega ettevõtte Venemaa-suunalise äritegevuse asjaolude uurimiseks uurimiskomisjoni moodustamist ei toetanud, veel peab komisjoni moodustamise üle hääletama ka riigikogu täiskogu.   Põhiseaduskomisjoni juhi Hendrik Johannes Terrase sõnul toimus põhiseaduskomisjonis arutelu ja komisjon otsustas uurimiskomisjoni moodustamist mitte toetada. Koalitsiooni esindajad hääletasid uurimiskomisjoni moodustamise eelnõu tagasi lükkamise poolt ja opositsiooni esindajad selle vastu, märkis Terras. "Põhiseaduskomisjoni seisukoht oli see, et kuna peaminister on andnud vastused riigikogu korruptsioonivastases erikomisjonis ja riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonis, lisaks ka riigikogu suures saalis. Kuna ka kaitsepolitseiameti peadirektor Margo Palloson on käinud 5. septembril kohal riigikogu julgeolekuasutuste erikomisjonis, andud seal oma selgitused ja vastanud küsimustele, siis seda kõike arvesse võttes ei leidnud põhiseaduskomisjon, et sellise uurimiskomisjoni moodustamine oleks hetkel vajalik," rääkis Terras. Terrase sõnul on antud hetkel tegemist poliitilise uurimiskomisjoni loomise plaaniga ja peaminister on juba andnud ammendavad vastused. "Mul ei ole küsimärke õhus selle osas, kas seal on tehtud midagi ebaseaduslikku. See on moraali küsimus. Moraalselt ma arvan, et selles küsimuses on kõik vastused saadud." Põhiseaduskomisjon valmistas ette eelnõu esimese lugemise, kuid andis saalile soovituse eelnõu tagasi lükata. "See on nüüd riigikogu juhatuse otsus, aga see läheb järgmisel nädalal suurde saali," ütles Terras.    					Toimetaja:  Barbara Oja


Narva: sovetiaeg tuleb tagasiNarva linnavolikogus algatati keskerakondlastest saadikute otsustaval eestvõttel umbusalduse avaldamine linnapea Katri Raigile. Jutt käib täiesti loomulikust demokraatlikust protseduurist nn linnaparlamentide puhul, kuid Raigi vastu esitatud pretensioonide loetelu algab punktiga, mis esiteks diskrediteerib algatajaid endid ja teiseks näitab vägisi Narvat linnana, mis igatseb Nõukogude minevikku, kirjutab ajakirjanik Pavel Sobolev.Mihhail Kõlvarti esimeheks valimise järel jätkuvate spekulatsioonide taustal Keskerakonna võimalikust lõhenemisest saabus Narvast uudis, mis esmapilgul andis tunnistust, et keskerakondlased oskavad mitte ainult lõheneda, vaid ka ühineda.
Sai teatavaks järjekordne katse avaldada umbusaldust Narva linnapeale Katri Raigile ja niisugusel katsel näib olevat väga suur võimalus osutuda edukaks, kuna sellega kaasneb kahe Keskerakonna saadikutega fraktsiooni ühinemine.
Kui aga tutvuda peamise etteheitega, mis Keskerakondlastel sotsiaaldemokraat Raigi vastu on, siis võib kergesti teha järelduse, et tegelikkuses ei ole väline leppimine kahe vastuolulise Narva keskerakondlaste grupi vahel märk kriisi leevenemisest Keskerakonnas, vaid selle süvenemise kuulutaja. Narva keskerakondlased süüdistasid Raiki linnavolikogu selle otsuse eiramises, mis välistas Narvas punaarmeelaste järgi nimed saanud tänavate ümbernimetamise – Raik ei seisnud riigivõimu sellekohasele otsusele vastu.
Asi pole isegi selles, et need süüdistused näivad absurdsed ja annavad tunnistust, kui halvasti tunnevad Narva keskerakondlased Eesti seadusandlust, mis ei jätnudki Katri Raigile võimalust – isegi kui ta seda mingil põhjusel tahtnud oleks – regionaalministri kehtiva seaduse alusel tehtud otsuse täitmist takistada.
Selle muutmine on tulevikus teoreetiliselt võimalik riigikohtu otsusega, kuid linnapeal selliseid volitusi polnud. Ent see, mis praegu Keskerakonna mainet rikub, ei ole tema Narva piirkonna poliitikute juriidiline võhiklus, vaid järjekordne signaal, et Keskerakond klammerdub Eesti avalikus ruumis Nõukogude repressiivrežiimi pärandi külge ja soovib seda säilitada.
Narva keskerakondlased süüdistasid Raiki linnavolikogu selle otsuse eiramises, mis välistas Narvas punaarmeelaste järgi nimed saanud tänavate ümbernimetamise.
Narva keskerakondlane ja Riigikogu liige Aleksei Jevgrafov kinnitas täna Vikerraadios, et küsimus pole mitte tänavanimedes kui sellistes, vaid asjaolus, et Katri Raik linnapeana polevat selles küsimuses linnavolikoguga koostööd teinud. See avaldus läheb vastuollu Jevgrafovi kaks päeva varasema avaldusega, milles ta süüdistas Raiki nende tänavate ümbernimetamise lubamises, mis on keskerakondlase sõnul «narvalastele olulise tähtsusega».
Enneaegne eestkoste
Mitte et see oleks ootamatu. Mõned Keskerakonna poliitikud on aastast aastasse teinud mitmesuguseid avaldusi, mis on tekitanudki organisatsioonile niisuguse kahtlase maine. Ent just praegu osutub järjekordne – ja väga valjuhäälne – väljaastumine juba uue esimehe saanud Keskerakonna jaoks äärmiselt kohatuks. Tõenäoliselt on uus esimees vägagi huvitatud keskerakondlikust linnapeast Narvas, ent kindlasti mitte sellest, et vahetus toimuks Nõukogude toponüümika kaitsmise lainel.
Enne valimisi meenutati Mihhail Kõlvartile tema reisi Seligeri ja ennustati Keskerakonnale pärast tema valimist samasugust poliitilist isolatsiooni, nagu oli Savisaare ajal, ning Kõlvart kulutas – ja kulutab ka edaspidi – omajagu aega, rõhutades, et ta pole mingisugune Venemaa-meelne, vaid on tõeline Eesti poliitik, kelle kõik eesmärgid ja ambitsioonid on seotud Eesti riigi ja Eesti rahva huvide teenimisega.
Mihhail Kõlvart kutsub üles pöörama tähelepanu mitte tema reisile Seligeri 2010. aastal, vaid Ukraina reisile 2022. aasta veebruari lõpus, ning siis selgub ootamatult, et Keskerakond (mingite selle liikmete rühma kujul) on rusutud sellest, et Narva tänavad ei kanna enam nende inimeste nimesid, kes on Eesti ajaloomällu sööbinud pigem timukate kui kangelastena.
Muidugi pole selles midagi kriminaalset, et erakonna regionaalorganisatsiooni esindajate vaade mõnele kohalikule probleemile ei ole täielikus vastavuses erakonna «pealinna büroo» seisukohtadega: lõppude lõpuks mõistavad need inimesed paremini «olukorda kohapeal». Näiteks oleks väga lihtne mõista Narva keskerakondlaste muret eestikeelsele kooliharidusele ülemineku pärast, mille elluviimine on Narvas tõepoolest seotud eriliste raskustega.
Narva tänavanimede muutmine ei too linnaelanikele kaasa mingeid tegelikke igapäevaseid ebamugavusi ega muuda nende elu kuidagi keerulisemaks. See tähendab, see on puhtal kujul nn väärtusküsimus. Ja kui Narva keskerakondlased on nüüd mures osa narvalaste «haavatud tunnete» pärast, siis peaksid needsamad keskerakondlased endalt küsima, miks nad pole teinud mingeid jõupingutusi, et selgitada narvalastele, kelle auks need neile nii südamelähedased nimed tegelikult pandud olid.
Mainekadu on vältimatu ka Narva jaoks
Seega ei soodusta piirilinna niisugune uudis mitte kuidagi läbimurret oletatavas isolatsioonis, mida nüüd Keskerakonnale ennustatakse. Narva keskerakondlaste praegune tegevus kahjustab oluliselt nii selle poliitilise organisatsiooni kui ka Narva linna mainet. Polnud kuidagi märgata, et Narva tänavate ümbernimetamine oleks linnaelanike seas mingeid laialdasi pahameelepuhanguid põhjustanud, kuid Narva keskerakondlased, tuues linnapea umbusaldamise formaalse peamise põhjusena esile just selle teema, näitavad Narvat ülejäänud Eesti silmis taas kogukonnana, mille identiteedi peamiseks teguriks on Nõukogude minevikuga seotud nostalgia.
Polnud kuidagi märgata, et Narva tänavate ümbernimetamine oleks linnaelanike seas mingeid laialdasi pahameelepuhanguid põhjustanud.
Tõenäoliselt on rahulolematusele linnapeaga, mille põhjuste loetelus tänavate ümbernimetamise teemat kõige silmapaistvamal kohal mainiti, väga lihtne seletus. Ilmselt vajasid umbusaldushääletuse algatajad mingit enam-vähem veenvat tõlgendust, miks on vaja linnapea just praegu ametist tagandada, ning ideoloogilise koormuseta kombinatsioonina leiti kohane olevat pretensioonikas «väärtusküsimus». Kui aga eimillestki palju kära tehakse ja linnapea tagandamise vajalikkusele sisukat selgitust ei anta, tekib paratamatult tunne, et kogu kära mõte on linnamajandusega seotud ametnike mõjusfääride ja majanduslike huvide ümberjagamine.
Narva postsovetlikus ajaloos ei ole puudust lehekülgedest, mis dokumenteerivad korruptsiooniskandaale linnavalitsuse süsteemis; mitte ainult üleriigilises Eesti ajakirjanduses, vaid ka Ida-Virumaa enda regionaalmeedias on korduvalt kirjutatud, et piirilinna võimustruktuurides on juurdunud niisugused halduspõhimõtted nagu onupojapoliitika või «jagamine». Oleks liialdus väita, et Katri Raigi valimine linnapeaks lõpetas sellise praktika, kuid fakt jääb faktiks: Raigi väga laialdane tuntus poliitikuna kogu Eestis tõi Narva võimukoridoridele nii palju välist tähelepanu, et võimu töö pidi juba ainuüksi sel põhjusel muutuma palju läbipaistvamaks.
Pole sugugi kindel, et Narvale oleks võimatu leida paremat linnapead kui Katri Raik. Ei saa välistada, et selline linnapea võiks pärineda ka Keskerakonnast. Praegused asjaolud aga, mis on seotud Raigi tõenäolise tagandamisega Narva juhtimisest, viitavad pigem sellele, et eelmainitud läbipaistvus asendub juba tuntud hämarate intriigide, kauplemiste ja varjatud kokkulepete kompotiga.


Miks on veskiga kohvimasinasse investeerimine oma hinda väärtSisuturundus
Turul on väga palju erinevaid kohvimasinaid. Ükskõik, kas soovite protsessi automatiseerida, seda telefoni kaudu juhtida või teil on isu hoopis baristaks saada ja selleks vajalikke oskusi omandada, igaühe jaoks on turul midagi.
Jahvatusvõimalustega kohvimasinad on praegu väga populaarsed ja on ilmselge, miks. Inimesed tunnevad täna palju rohkem huvi kohvisortide vastu, mida nad tarbivad. See tähendab omakorda, et nad tahavad ka omada kontrolli ubade jahvatuse üle. Sellel on palju erinevaid eeliseid, mida me siin juhendis ka avame, kuigi – veskiga kohvimasina eest peab võib-olla veidi rohkem kukrut kergendama.
Te ei pea ostma eraldi seisvat kohviveskit
Isegi kui alustate oma kohviteekonda eeljahvatatud kohviga, on võimalus, et tulevikus soovite omale hoopis kohviube jahvatada ja osta. Kui peate tulevikus ostma eraldiseisva veski ja see on teie kohvimasinast väljaspool, on sellel aga ka mõned miinuspooled.
1. Lisakulu. Veski eraldi ostmine maksab palju suurema tõenäosusega rohkem. Nagu enamik asju, on kokkupandud esemete ostmine palju soodsam, kui eraldi toodete soetamine.
2. See võib võtta rohkem ruumi. Veskiga kombineeritud kohvimasinate puhul on see seadme sisse ehitatud, kuid kui ostate need eraldi, vajate veski hoidmiseks ja kasutamiseks lisaruumi.
Värske kohv on parim
Ei saa eitada, et värskelt jahvatatud kohv on parim. Kui see on jahvatatud, hakkab selle kvaliteet õhuga kokkupuutel kohe halvenema. Näiteks kohviubade hoiustamiseks on õhukindlad anumad väga olulised.
Teame, et ideaalne aeg kohvivalmistuseks on kohe pärast jahvatamist, ning kui olete seda tüüpi inimene, kes tõesti hoolib pakutavate kohvijookide kvaliteedist, on veski ideaalne valik.
Kohviube on lihtsam säilitada
Arvame, et kohviube on palju lihtsam säilitada kui jahvatatud kohvi (ja ka nendest kohviubadest on väiksem võimalus kapi peale segadust tekitada).
Kohviube saab lihtsa vaevaga karpi panna ja külmutada. See tähendab, et need jäävad kasutuskõlblikuks palju pikemaks ajaks. Seda peetakse suures osas parimaks kohvi säilitamisviisiks, kuid sellel ei ole sama mõju, kui jahvatatud kohvi külmutamisel, mis võib sulatamisel vesiseks muutuda.
Teil on katsetamiseks rohkem võimalusi
Kui ostate eeljahvatatud kohvi, piirdute riiulil olevate valikutega. Lisaks ei saa pärast kohvi ostmist jahvatusastet muuta.
Kui aga ostate ube, on teil võimalus katsetada erinevate jahvatustega. Tegelikult teame, et jahvatusastmetel on tohutu erinevus. Barista ütleb, et kui valmistate espressopõhist jooki, peate kasutama peenjahvatust, kuid kui kavatsete valmistada midagi, millel on pikem tõmbeaeg, ei pea te peenjahvatust kasutama. Jämedam võib isegi parem olla.
Samuti on võimalik, et leiate oma lemmiku veski seadeid kohandades ja ideaalset jahvatussuurust otsides. Kui olete ostnud kohvioad ja veskiga kohvimasina, on teil tõenäoliselt nende seadistuste üle ka kontroll, mis tähendab, et saate teha huvitavaid katseid. Ühest pakist kohviubadest saab palju erinevaid jahvatusi ja eri tüüpi kohvi.
Hind on muutunud mõistlikumaks
Üks asi, mis aitab teil kohvimasina hinda mõista, on lihtne tõsiasi, et need on muutunud odavamaks. Nagu peaaegu iga asja puhul, kipub hind langema ka siis, kui turg muutub suuremaks ja turule tuuakse rohkem tooteid. Kohvitoodetega on samamoodi.
See tähendab, et veskiga kohvimasina ostmine pole kaugeltki väljapressimine ja võib tegelikult olla väga mõistlik väljaminek.
Kokkuvõte – miks on veskiga kohvimasinasse investeerimine oma hinda väärt
Kombinatsioon uutest ja põnevatest funktsioonidest ning asjaolust, et kohvimasinate hind on langenud, tähendab, et üha rohkem inimesi investeerib mudelitesse, millel on veskid. See on suure tõenäosusega palju mugavam ja annab teile rohkem valikuvõimalusi serveeritava joogi tüübi osas.
Kui olete rahul sellega, et joote kogu aeg ainult ühte tüüpi kohvi, siis ei pruugi te veski pärast liialt muretseda, kuid neile, kes on kirglikud kohvifännid, soovitame valida lisatud veskiga mudeli.


Navalnõi fondi juht Baltimaadele: ärge keelake Vene autode sisenemistTALLINN, 14. september, BNS - Putini kriitiku Aleksei Navalnõi korruptsiooniga võitlemise fondi juht saatis Eesti, Läti ja Leedu võimudele kirja, et nad ei keelaks Venemaa numbrimärkidega autode piiriületust - sammust teatas Maria Pevtšik ise Twitteris, kirjutab Postimees.
Kirjas märgitakse, et Venemaa numbrimärgiga autode piiriületuse keelamise otsus ei kahjusta mitte Putini režiimi, vaid hoopis selle vastaseid, kes on sunnitud riigist lahkuma.
Lisaks sellele vähendavad taolised meetmed Venemaa vastu suunatud sanktsioonide tõhusust, veelgi enam, need diskrediteerivad nende sanktsioonide ideed, andes samas Kremli propagandale uued argumendid, leiab Navalnõi fond.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Riigikogu eelinfo reedeks, 15. septembriksRiigikogu eelinfo reedeks, 15. septembriks

Komisjoni istung

Euroopa Liidu asjade komisjonis – kell 10: Eesti seisukohad 19.
septembril toimuval Euroopa Liidu üldasjade nõukogu istungil, kutsutud
Välisministeeriumi esindajad; Eesti seisukohad 18.–19. septembril
toimuval Euroopa Liidu põllumajandus- ja kalandusnõukogu istungil,
kutsutud Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi esindaja; Eesti
seisukohad 21.–22. septembril toimuval Euroopa Liidu transpordi,
telekommunikatsiooni ja energeetika mitteametlik kohtumine (transport),
kutsutud Kliimaministeeriumi esindaja; seisukoha andmine Euroopa Komisjoni
esitatud digiajastu käibemaksu paketi kohta COM(2022) 701, 703, 704,
kutsutud Rahandusministeeriumi esindajad; seisukoha andmine Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiivi, milles käsitletakse
korruptsioonivastast võitlust, eelnõu kohta COM(2023) 234, kutsutud
Justiitsministeeriumi esindaja; seisukoha andmine sõidukite
õhusaasteainete heitenormide ja akude tööaja määruse eelnõu (Euro 7)
ettepaneku kohta COM(2022) 586, kutsutud Kliimaministeeriumi esindajad.

Sündmus

Kell 16 – Riigikogu aseesimees Toomas Kivimägi kohtub YPO (Young
Presidents’ Organization) delegatsiooniga.

Välislähetused

13.–16. september
Riigikogu liige Varro Vooglaid osaleb konverentsil Budapest Demographic
Summit Budapestis Ungaris.

14.–15. september
Balti Assamblee (BA) Eesti delegatsiooni liikmed Priit Lomp, Tiit Maran ja
Helir-Valdor Seeder osalevad BA majandus-, energeetika- ja
innovatsioonikomisjoni ning loodusvarade ja keskkonnakomisjoni
ühisistungil Riias Lätis.

14.–17. september
Riigikogu LGBT+ kogukonna toetusrühma esimees Eduard Odinets osaleb
EuroPride 2023 üritustel Vallettas Maltal.

14.–19. september
Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta kohtub Hispaania
parlamendi Euroopa Liidu asjade komisjoni sekretariaadiga ning osaleb
Euroopa Liidu asjade komisjonide (COSAC) esimeeste kohtumisel Madridis
Hispaanias.

Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
tel 631 6592, 510 6179
e-post merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


JUHTKIRI | Kaja Kallas, kaua veel?Kui Venemaaga äritegevus on midagi sellist, mille kohta nähvatakse häbitult, et teeme, sest peaministri perekond ju kah võib, on asi väga halb.
Õhtuleht kirjutas, et mullu suvel ja sügisel on Eesti transpordifirmad aidanud Venemaale viia rohkem kui kahe miljoni euro eest Theraflud. Ravimit Venemaale vedanud Eesti ettevõte selgitusi eespool mainitud põhjusel ei jaga. Ravim näib humaanne ja süütu, kuid näiliselt süütud on ju ka näiteks pesumasinad, millest saab rakettide juhtsüsteemidele mikrokiipe.
Kallase koalitsioonipartneri Eesti 200 väliminister Margus Tsahkna juhtis samale tähelepanu neljapäeva hommikul. „Ütlen otse välja: praeguste tegudega, eelkõige aga sellega, milliseid tulemusi saavutame, loome me tegelikult ise tulevast maailmakorda.”
Kaja Kallase kontekstis on see avaldus aga täpselt 20 päeva hiljaks jäänud. Vahepeal on meie sõjaprintsess läinud maailmas juba laulu sisse kui silmakirjalikkuse võrdkuju. Deutsche Welle huumorisaates lubab Valgevene diktaator Aljaksandr Lukašenka müüa Euroopale telliseid Kallase mehe Arvo Halliku kaudu.
Detailid Kallase-Halliku leibkonna omavahelistest laenusuhetest toovad aga pidevalt uut halba. Alles see oli, kui selgus, et kuupäevad laenulepingul ei vasta Kallase väidetule, vaid on märksa hilisemad. Nüüd selgus, et Kallas rikkus mullu oma huvide deklaratsiooni esitades korruptsioonivastast seadust, nimelt oli seal maha vaikitud abikaasa ettevõttele antud 350 000eurone laen. Peaminister ise nimetas seda inimlikuks eksituseks - ei taibanud esitada ka jooksva aasta andmeid. Samas on Kallas end nimetanud ka väga heaks juristiks. Ja ei tunne seadust?
Delfile teatas Kallas, et ei astu tagasi, kuna siis ei saaks ta end kaitsta. Kuid tasub meenutada, et 37 kohaga Reformil pole riigikogus siiski absoluutset enamust. Kindlasti oleks neil selles lahingus teisigi valitsusjuhte, kellel seda suppi helpida lasta. Praegune on aga ahastama panev hambutus olukorras, kus külje all on sõda ja riigis kasvab umbusk.


Majandusteadlane: ajutine lisamaks pankadele ei mõjuks ilmselt ärikeskonnale halvastiMajandusteadlane ja Tallinna Tehnikaülikooli majandus Triinu Tapver ütles Vikerraadiole, sotside juhi Lauri Läänemetsa pangamaksu ideed kommenteerides, et sellel on nii häid kui halbu külgi. Tapver märkis, et kui maks kehtiks kuni kaks aastat, poleks sellel ilmselt suuri negatiivseid tagajärgi.«Tegelikult ongi ju niimoodi see asi olnud, et enamus pankade kasumi kasvust on praegu tulnud baasintressimäärade kergitamisest,» ütles Tapver. Ta lisas, et pangad pole olnud kasulikumad tänu oma teenuste kvaliteetsemale pakkumisele.Tapver ei nimetanud konkreetselt ühegi panga nime. «Sotsiaalmajanduslikust vaatepunktist oleks tõesti õiglane võtta sealt sektorist, kus läheb hästi ja jaotada see tagasi nendele, kellel läheb halvasti,» sõnas ta.Sotsiaaldemokraatiku Erakonna esimees Lauri Läänemets teatas eile, et teeb koalitsipartneritele ettepaneku ajutise pangamaksu kehtestamiseks. «Ettepaneku aluseks on Leedus rakendatav skeem, kus võetakse varasema nelja aasta keskmine intressitulu, lahutatakse praegusest ning saadud summast pool maksustatakse 60 protsenti,» teatas Läänemets kirjas koalitsioonikaaslastele.Selle mudeli järgi peaks Swedbank maksma tuleval aastal ligi 200 miljonit niiöelda solidaarusmaksu. Selle aasta juulis selgus, et Swedbanki poolaasta asum kasvas aastases järsult – 224 protsenti ehk 214 miljoni euroni. Swedbanki juht Olavi Lepp on varem öelnud, et tema pangamaksu ei toeta. «Kasumite maksustamine hakkaks töötama vastu Eesti majandusele, kuna pangad vajavad majanduse finantseerimiseks kapitali,» lausus ta.Tapver ei vastanud otse küsimusele, kas ta sotside ideed pooldab ning nimetas ettepanekut «kahe teraga mõõgaks.» Ta ütles, et idee miinus seisneb selles, et see võib halvendada Eesti investeerimiskeskkonda ja vähendada Eesti konkurentsivõimet võrreldes teiste riikidega, kus sellist maksu pole. Ta selgitas, et pankadel jääks uue maksu puhul vähem raha, mida inimestele ja ettevõtjatele laenudeks jaotada.Siiski usub Taper, et juhul, kui maks kehtestataks üheks või kaheks aastaks, ei jõuaks ilmselt negatiivsed tagajärjed majandusse kohale. Lisaks saaksid ettevõtjad ja investorid arvestada sellega, et maks on ajutine.Täna selgus, et Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu otsustas täna tõsta kolme baasintressimäära 25 baaspunkti võrra. Keskne intressimäär kerkib nelja protsendi tasemele, mis toob kaasa laenude kallinemise. Nii kõrge ei ole baasintress veel ajaloos kunagi olnud.