Fjuk: ilmselt oli siiski põhjust, miks Humala ja Pruunsilla tegemisi jälgima hakatiPriit Hõbemägi kritiseeris Kuku raadio «Keskpäevatunnis» liberaalse kodanikuühenduse Salk tegevust valimiste mõjutamisel, Ainar Ruussaar ja Ignar Fjuk selles probleemi ei näinud. Tartu korruptsioonijuhtumi puhul leidsid saates osalejad, et poliitiliseks tellimuseks seda nimetada ei saa. Priit Hõbemägi ütles «Keskpäevatunnis», et Salk seadis eesmärgiks valimiste mõjutamise, et liberaalsed jõud võidaksid.
Ainar Ruussaar tõi välja, et salk pole kunagi varjanudki, et nende tegevuse eesmärgiks on maailma muuta ning nad ei teinud seda varjatult. «Kõik, kes selles sihtasutuses tegusad olid, on sõna saanud ja rääkinud, mis nende eesmärk oli,» lausus Ruussaar, tuues välja, et enamus Salgaga seotud inimestest on avalikkusele tuntud.
Ignar Fjuki sõnul tundis ta rõõmu, kuna see on uus tase kodanikuühiskonna tegutsemisel. Ta lausus, et sedapuhku on erakondadega mitte seotud sihtasutus asunud tegutsema selle nimel, et ühiskond oleks teistsugune. Ta juhtis tähelepanu, et sarnasel viisil on püütud ühiskonda mõjutada ka teiste sihtasutuste poolt, nagu Varro Vooglaiuga seotud SA Perekonna ja Traditsiooni kaitseks või Isamaaga seotud Ühiskonnauuringute Instituut.
Hõbemägi lausus seepeale, et talle on alati tundunud, et valimised Eestis on läbipaistvad ja siis siseneb kõrvalt mingi Salk ja teatab, et nad teevad mudeli, kuidas lubadusi valimistel sõnastada. «See tundub aktiivse valimiste mõjutamisena,» sõnas Hõbemägi, lisades, et tema jaoks muudab see valimiste läbipaistvuse põhimõtet.
Ruussaar vastas, kui inimesed koguvad raha ja loovad sihtasutuse, mis seisab vastu väga konservatiivsele maailmavaatele, siis pole selles midagi halba.
Fjuk tõi omakorda välja, et kui erakonnad tellivad tunde valimisreklaame, mõjutab see samuti valimtulemust, aga sedapuhku andis Salk teavet mitte ainult liberaalsetele erakondadele, vaid ka Isamaale ja Keskerakonnale.
Hõbemägi jäi siiski arvamusele, et selline tegevus tuleks seadustada. «Kas te tahate tõesti, et valimiste taustal on süsteemid, mis kasutades moodsaid andmekogumise mudeleid, mõjutavad valimisi,» küsis ta oma kaassaatejuhtidelt, mille peale vastas Fjuk, et pole põhjust arvata, et erakonnad neid mudeleid ei kasuta.
Saates oli juttu ka sel nädalal Tartus toimunust, kus kapo huviorbiiti sattusid Isamaa rahastaja Pavel Pruunsild ja Tartu abilinnapea Priit Humal.
Ruussaar lausus, uudist kommenteerides, et kuna Eesti on väike, tuleks igal omavalitsustegelasel, kes mingi tehinguga seotud on, end otsustusprotsessist eemal hoida. Ta ütles ka, et tahaks väga loota, et Pruunsillal ei ole õigus, et kapo ründab teda Isamaa toetamise pärast.
Fjuki hinnangul oli ilmselt siiski põhjust, miks Humala ja Pruunsilla tegemisi jälgima hakati. «Ma kõige vähem usun seda, et see oli poliitiline tellimus,» ütles Fjuk.
Ka Hõbemägi oli sellega nõus, öeldes, et selliste väidetega, tuleks olla tänases poliitilises kultuuris siiski ettevaatlik. Samas juhtis ta tähelepanu, et kaitsepolitsei on vahetult enne oma juhi Sinisalu ametiaja lõppu tekitanud kaks juhtumit, mida võita ei ole lihtne
Räägiti ka riigikogu keskkonnakomisjoni juhi väljavahetamisest.


Pole inimest, pole probleemiKas te teate, mis on kognitiivne dissonants? Ei tea? Kui ma veel õndsatel aegadel Tartu Ülikoolis õpetasin, siis ma rääkisin noortele ajakirjanikele nii, et kognitiivne dissonants ilmneb olukorras, kus näete ootamatult oma sõpra kraavis joobnuna magamas. Dissonantsi moodustab vastuolu: sõber – hea, joobnult kraavis magamine – halb.
Üks neist peab peale jääma, sest meie vaim ei talu väärtustepõhist dissonantsi. Emba kumba, kas annata sõbrale andeks või siis leiate, et ta äkki polegi nii hea sõber.Viimastel aastatel olen vaevelnud sarnase kognitiivse dissonantsi käes, kus mitmeid tuttavaid on süüdistatud korruptsioonis ning organid on asja kõvasti menetlenud. Kajar Lember ja juukselõikus, tuleb meelde? Valvo Semilarski, tema elas Elvas aastaid minu kõrvalkorteris – väga inkrimineeriv asjaolu, eks ole? Omaaegne Tartu vallavanem Aivar Soop – väidetav bensiinivaras ja pealegi seda rahva raha eest, nagu nõukogude-aegses anekdoodis.
Et mille seisneb dissonants? Mehed – väga head, lausa suurepärased, korruptsioon – paha, paha. Mulle meenub, kui kunagi ühes volikogus, mille liige mul oli au olla, tegi üks kaasvolinik nalja, et korruptsiooni peab ikka olema. Pool volikogu sai südari ja ehmatas kangeks. Teatud asjadega enam Eesti Vabariigis nalja ei tohi teha. Kurja ei tohi mainida.
Aga viimasel ajal olen hakanud kahtlema, kas nimetatud isikute näol on ikkagi tegemist olnud korrumpeerunud isikute parima valikuga. Väga olen hakanud kahtlema. Mis sellest järeldub? Mitte, et korruptsioon oleks hea, kuid organid ei ole ka head. Süsteem on vildakas, raiskab rahva raha ning hakkab üha rohkem meenutama stalinistlikku lähenemist – pole inimest, pole probleemi.
Senini olen pigem nõustunud refrääniga, mida kõik poliitikud mõnele kaaspoliitikule süüdistuse esitamise järel on laulnud: «Usaldame politsei ja kohtute tegevust, usaldame, usaldame…» Mina tõtt-öelda enam ei usalda ning olen valmis selleks, et ühel hetkel peab minulgi olema valmis kohver puhta pesuga – kuna ma neid ridu kirjutan -, sest mitte keegi ei või ennast Eesti riigis enam julgelt tund. Ehkki vanasõna ütleb, et õige hõlma ei hakka keegi.
Võtame Aivar Soobi juhtumi. See mees oli oma vallas väga lugupeetud ja armastatud. Aga nagu öeldakse, on sitt mees see, kellel pole vaenlasi. Ma ei hakka oma allikaid avaldama, kuid mulle on räägitud, kes ja miks ja kuidas oli Soobi hävitamisest huvitatud. Niisiis, midagi oli vaja leida ja midagi ka leiti. Ehk mäletate, milles Soopi süüdistati? Selles, et ta 2013. ja 2014. aastal tankis oma isiklikku sõiduautosse umbes 200 euro eest kütust Tartu valla raha eest, mis oli mõeldud ametisõitudeks.
Soop tehtigi hakklihaks järgnevate aastate jooksul. Ühesõnaga, nahk saadi sirutuslauale. Ma juhtusin oma silmaga nägema prokuröri juttu teleuudistes. – Ta on liiga kaua vallavanem olnud, ütles prokurör. Mis jutt see on? Jah, Soop juhtis Tartu valda kokku 24 aastat ning oli üks Eesti staažikamaid vallavanemaid. Aga kas see fakt on kuidagi inkrimineeriv? Hea mees tühistati ning Eesti riik sellest minu meelest ei võitnud.
Võtame Kajar Lemberi juhtumi. Korruptiivsest juukselõikusest olete ilmselt kuulnud. Seda on Eesti riik menetlenud aastaid. Aga Lemberi nahka – või skalpi koos juustega, kui soovite - pole sirutuslauale päris saadud, ehkki kohalt tehti ta muidugi lahti ning tühistati ka nõnda, nagu jõuti. Aga Lember võitis kohtus Eesti riiki (Soop muide, esialgu võitis samuti, aga siis otsiti talle midagi järgmist). Kuid ka Kajar Lemberi juhtumis pole Eesti riik (prokurörid) kaotusega leppinud ning asi kaevati järgmisesse astmesse edasi ning jant jätkub.
Nüüd on löögi all Tartu abilinnapea Priit Humal. Valvo Semilarski, keda me jõudsime juba mainida, oli ka Tartu abilinnapea. Kas Tartu on tõesti üdini korrumpeerunud? (Vaata ka: «Tappev Tartu».) Ma ei imestaks, kui Tartu varsti enam abilinnapäid ei leia või siis võetakse sellele kohale keegi endine vang, kes teab koodeksit viimase pulgani ja ei karda kinnikukkumist.
Ma olen irooniline, aga tegelikult olen kurb. Pisikesi ja minu jaoks nõmedaid asju uuritakse aastaid, inimesed tühistatakse, nad kaotavad töö ja kaotavad maine ning peavad kolm korda mõtlema, enne kui julgevad kodu uksest välja astuda. Ma olen empaatiline ja suudan ennast nende nahka panna.
«Äkki see kõik ongi nii, et me oleme taas kaotamas oma demokraatiat, sellisel korral muidugi teisiti kui varasematel kordadel, tasapisi ja tasahilju, nagu konna pehmeks keedetakse vaikselt soojendatavas vees.» – Mart Raudsaar
Aga kui tuleb välja, et süüdistatavad jäävad kohtus õigeks (mida on korduvalt ja korduvalt juhtunud), mis siis saab? Kes vastutab? Kes hüvitab kahju selle jama eest, mida on inimestele korraldatud? Keegi isegi ei vabanda, rahapakkidest rääkimata. Kuid tegemata tööl ja saamata jäänud töötasul on hind, kõnelemata magamata öödest ja kulunud närvidest. Neid inimesi hävitatakse ja see on repressiivne.
Nüüd on sattunud uurimise alla Parvel Pruunsild. Jah, olen süüdi, olen temaga üle kahekümne aasta tagasi olnud Isamaaliidu Tartu piirkonna juhatuses ning ta on mulle hea mulje jätnud, lisaks peale kõige muu valutab ta südant Eesti rahva väljasuremise pärast ja võitleb lastetoetuste pärast. Ilmselt on see väga ebasobiv teema. Mulle meeldib see, olen süüdi, et teda tunnen ja sellest kirjutan – tulge mulle järele, küll te mu kusagilt leiate. Keegi – ei Pruunsild ega ükski muu isik pole mul palunud sellest kirjutada. Kuid Pruunsilla ja advokaat Paul Kerese kirjeldused, kuidas organid ei lubanud kahtlustataval advokaadiga privaatselt suhelda, on olnud võikad. See ei ole enam õigusriik. See on repressiivne riik ja niisugune riik ei meeldi mulle.
Mul on kognitiivne dissonants. Mis on saanud Eesti riigist, mille eest Balti ketis seisime (jah, ka mina) ja öölaulupidudel laulsime? See riik on moondumas koletuslikuks masinaks, mida olen kaua keeldunud uskumast, kuid mullegi on mingi piir kätte jõudmas.
EKRE on rääkinud süvariigist ning vabandust väga, mulle on tundunud see jabur jutt. Aga ma olen kahtlema hakanud. Äkki see kõik ongi nii, et me oleme taas kaotamas oma demokraatiat, sellisel korral muidugi teisiti kui varasematel kordadel, tasapisi ja tasahilju, nagu konna pehmeks keedetakse vaikselt soojendatavas vees.
Mul on juba paar aastat olnud kõhe tunne ja see kõhedus on üha süvenenud. Vikat on niitnud üsna lähedalt ja inimesi, keda ma tean ja austan. Kuidas see Stalini ajal oligi? Mõistame rahvavaenlased avalikult hukka ning loodame, et õhtutunnil ei kõla meie uksel koputus. Minuni on jõudnud veendumus, et asjade senisel jätkumisel võib see kõlada varsti meist igaühe uksel. Mitte keegi pole tühistamise eest kaitstud. Esialgu meil inimesi veel ei giljotineerita, kuid tühistamine pole sellest põrmugi parem saatus. Inimesel pole tööd ja teda tabab kollektiivne halvakspanu. Inimesed pööravad tänaval pea ära. Osad seetõttu, et on printsipiaalsed, osad aga hirmust. Mulle meenub, et keegi tahtis ka Tõnis Mäge millegi eest tühistada. Tõnis Mäge! Ma ei ütle rohkem midagi.
Siiski. Tuletan meelde, et Suure Prantsuse revolutsiooni aegadest on teada, et revolutsioon sööb oma lapsed. Eriti vägivaldne revolutsioon. Sellest on kirjutanud suurepäraselt Orwell oma raamatus 1984. Selleks ongi õigusriik, mis on vabade inimeste riik. Tühistajate riigis pole tühistamise eest kaitstud keegi. Ka jakobiinide juht Robespierre giljotineeriti nii, nagu ta oli teinud oma poliitiliste vastastega. Paranoia ja kahtlustuste õhkkond oli üleüldine ning konvendi liikmete meelest oli ta liiga hea kõnemees ning liiga kauaks omale kohale istuma jäänud. Ratsionaalsed inimesed, hoidsid toona kohtukuludelt kokku päris palju raha.


Kreekas peeti kinni võltsitud Eesti passidega süürlased läbi lasknud piiripolitseinikKreeka sisejulgeoleku töötajad pidasid neljapäeval Thessaloniki lennujaamas kinni piiripolitseiniku, kes lubas altkäemaksu eest piirikontrollist läbi võltsitud Eesti passe kasutanud süürlased.Sisejulgeoleku andmetel küsis piiripolitseinik kahelt süürlaselt mõlemalt 1000 eurot altkäemaksu, et nad saaksid võltsitud Eesti passe kasutades Brüsselisse suunduvale lennule.
Väljaande Ekathimerini andmetel kahtlustasid sisejulgeoleku ametnikud piiripolitseinikku juba mitu kuud ebaausas tegevuses ning teda jälgiti varjatult. Mees otsustati kinni võtta pärast seda, kui sisejulgeolekul olid olemas vettpidavad tõendid võltsitud Eesti passidega süürlaste läbilaskmisest. Mees võeti kinni hetkel, kui ta oli andnud oma alluvale korralduse süürlased kontrollist läbi lasta.
Politsei pidas kinni ka võltspasse kasutanud süürlased.
Kuriteo asjaolud ja ka see, kuidas said süürlased endale võltsitud Eesti passid, selgitab välja kriminaaluurimine.


Eestlasi on tabanud petusõnumite laine: kust nad su numbri saavad ja kuidas pettust ära tunda?Viimaste nädalate jooksul on hüppeliselt tõusnud Eestis levivate SMS-õngitsuspettuste hulk, mida saadetakse peamiselt välja Omniva või Netflixi nime alt. Enamasti on nende skeemide eesmärgiks petta välja ohvrite kasutajanimesid ja paroole, saada ligipääs nende pangakontole või varastada muid andmeid. Kuidas aga kurjategijad telefoninumbreid leiavad ja sõnumeid saadavad, kuidas tegelikult kasu teenitakse ja kuidas petusõnumit ära tunda?Elisa infoturbejuht Mai Kraft selgitas, et viimane suurem õngitsussõnumite laine algas mai alguses ja käekirja hinnates on suure tõenäosusega nende saatmise taga üks grupp kurjategijaid. Peamiselt viidatakse sõnumites, et Omnivasse on saabunud pakk ja selleks, et seda tagasi ei saadetaks, tuleb suunduda kindlale lehele ja sinna vajalikud andmed sisestada. Teistel juhtudel jäljendatakse aga Netflixi ning ohvrid suunatakse võlts-Netflixi lehele.
“Pettuses kasutavad Omniva ja Netflixi lehed on originaaliga äravahetamiseni sarnased ning see tekitab inimestes turvatunde. Tegelikkuses pole neil aga väidetud firmadega mingit pistmist ja tekstikastidesse oma andmed sisestades jõuavad need otse kurjategijate kätte,” selgitas ta. “Parim viis originaali võltsingust eristada on vaadata aadressiribal kirjasolevat – kui seal pole tuttav Omniva või Netflxi veebiaadress, siis on tegu pettusega.”
Kui praegu on peamiselt jäljendatavateks just eelmainitud kaks ettevõtet, siis rõhutas Kraft, et valvas tasub olla ka teiste asutuste poolt saadetud sõnumite puhul. Kurjategijad muudavad oma lähenemist pidevalt ning kui potentsiaalsed ohvrid tänaste skeemidega ära harjuvad, leitakse mõni teine lähenemine.
Kust petised mu numbri saavad ja kas keegi toksibki päev otsa petusõnumeid?
SMS-pettused muudab eriti ohtlikuks tõsiasi, et nende läbiviimine on pahalaste jaoks küllaltki lihtne ning et inimesed on harjunud sõnumite teel ettevõtetelt olulist infot saama. SMSide välja saatmiseks ei tule pahalastel neid ükshaaval telefoni sõnumirakendusse tippida, vaid selle asemel lõigatakse kasu mõne välismaa operaatori sõnumikeskuse haavatavusest või ostetakse sõnumite saatmise teenust häguse taustaga välismaiselt teenusepakkujalt.
Petusõnumite ja -kõnede tarvis on aga vaja potentsiaalsete ohvrite telefoninumbreid. Nende hankimiseks on mitmeid viise, kui Krafti sõnul on enimlevinud lähenemisteks telefoninumbrite huupi genereerimine, nende internetist kogumine või nende väljapetmine eriilmeliste skeemide toel.
“Hetkel leviva pettuselaine puhul tundub, et pigem on tegu internetist avalikult leitavate telefoninumbrite ärakasutamisega või muul moel välja petetud numbritega. Näiteks võib keegi olla korraldanud libaloosi, palunud inimestel sinna oma telefoninumber lisada ja siis saadetakse nüüd sinna sõnumeid,” rääkis ta. “Numbrid võivad pärineda ka avalikest allikatest, näiteks on need lihtsalt Google’i abil leitud või sotsiaalmeediast üles korjatud.”
Viimast silmas pidades soovitab ta olla oma telefoninumbri avalikult postitamisega ettevaatlik ja mõista, et korra internetis avaldatud number jääb suure tõenäosusega leitavaks alati. Kusjuures petturid võivad numbri leida kohtadest, mille peale esialgu isegi mõelda ei pruugi: auto müügikuulutuse juurest, Facebook Marketplace’ist, tööandja kontaktilehelt või mistahes muult lehelt, mis on otsingumootorite kaudu lihtsalt leitav.
“Kindlasti ei tasu oma numbrit jagada veidi kahtlase väärtusega loosimängudes või igat suvalist kasutajakontot luues. Mida rohkemates kohtades number avalik on, seda suurem on tõenäosus, et see mingit kanalit pidi – kasvõi andmelekke tulemusel – pahalaste käsutusse jõuab,” rääkis ta. “Oleme harjunud saama sõnumite teel olulist infot, seega kipub nende puhul valvsus madalam olema. Viimasel ajal toimuvat vaadates tasub aga iga sõnumi osas olla väga skeptiline.”
Kuidas pettust ära tunda ja mida teha, kui oled ohvriks langenud?
Petusõnumite peatamisel on oma roll mängida sideoperaatoritel ja võimuasutustel, kuid suurima töö peavad ära tegema potentsiaalsed ohvrid ise. Mida paremini inimesed petusõnumeid ära tunnevad ja mida vähem inimesi ohvriks langeb, seda vähem motivatsiooni on kurjategijatel skeemiga jätkata. Selle eelduseks on aga pettuste äratundmine ja teadmine, millised on reaalsed ohud.
Täna levivate õngitsussõnumite puhul märgib infoturbejuht, et parim viis end kaitsta on rakendada ülimat skepsist ja teada, et ka pealtnäha autentne veebileht võib olla pettuse tööriistaks. Niisamuti tasub mõelda, et kas konkreetsel hetkel ollakse saatjalt sõnumit ootamas.
“Pettuse ohvriks on siiski lihtne langeda, kui ootad parasjagu pakki ja üksäkki tuleb postiasutuselt sõnum, et pakk saadetakse tagasi, kui veebivormi ära ei täida. Tasub meeles pidada, et selliseid sõnumeid tegelikult ei saadeta. Sõnumites olevaid linke ei tasuks avada ning kui soovid kindlasti pärast sõnumit ettevõtte lehte külastada, tasub minna läbi brauseri otse soovitud veebilehele,” rääkis ta.
Kõige lihtsamaks viisiks petulehte ära tunda on vaadata, mis on kirjas aadressiribal. Kui on teada, et ettevõtte veebiaadress on netflix.com, kuid sõnumiga saadetud lehe aadressiks on vigane ja lohisev confirm-account-netfix.com, siis on tegu millegi kahtlasega ja andmete sisestamisest tasuks hoiduda. “Kui pole siiski täiesti kindel, siis Eesti ettevõtete puhul võib julgelt ka otse klienditoega ühendust võtta ja uurida, kas sõnumi teel saadetud veebilehe puhul on tegu millega reaalsega. Teenindajad oskavad kindlasti viidata, kas tegu on nende kanaliga või mitte,” lisas ta.
Kui siiski on mõnele petulehele juba andmed sisestatud, tuleks Krafti sõnul võimalikult kiirelt tegutseda. “Kui andsid pettuse tõttu kellelegi ligipääsu pangakontole, tasub kiirelt pangaga suhelda, pangakaart sulgeda ja tehtud maksete puhul üritada need tagasi kutsuda. Kui jagasid mõne konto parooli, tasub see kiirelt muuta. Kui jagasid üldiseid isikuandmeid, tuleb püsida mõnda aega valvel ja olla valmis kiirelt reageerima, juhul kui neid andmeid hakatakse mingil moel ära kasutama,” selgitas ta.
Elisa Eesti AS kuulub Elisa kontserni ning on Eestis mobiilside turuliider. Elisa edendab jätkusuutlikku tulevikku läbi digitaliseerimise, pakkudes meelelahutuse, infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniteenuseid ning luues klientidele turvalisi võrgu- ja andmekeskuste lahendusi. Ligi 1000 töötajaga suurettevõtte siht on saada juhtivaks kommunikatsiooni-, infotehnoloogia- ja meelelahutusettevõtteks Eestis. Vastutustundliku ettevõttena kasutab Elisa oma tugijaamade töös 100% CO2 neutraalsetest energiaallikatest ostetud elektrit, läbi mille pakume kõikidele klientidele mobiilside-, interneti püsiühenduse ja TV-teenuseid, koos eksklusiivselt toodetud telesisuga platvormil Elisa Huub. Ettevõtetel ja avalikul sektoril aitame kasvatada efektiivsust ja turvalisust võrgu- ja IT infrastruktuurilahenduste ning IT teenuste abil. Ettevõtte käive oli 2022. aastal 209 miljonit eurot.


Erdoğan avalikustas pärast ametissevannutamist uue valitsuseANKARA, 3. juuni, AFP-BNS – Türgi president Recep Tayyip Erdoğan avalikustas laupäeval valitsuskabineti uue koosseisu, nimetades mõni tund pärast ametissevannutamist uueks välisministriks mõjuvõimsa luurejuhi ja rahandusministriks turusõbraliku Mehmet Şimşeki.
Erdoğan andis parlamendis ametivande võidu järel teises valimisvoorus, mis pikendas tema niigi kaks aastakümmet väldanud võimuperioodi.
Ta kutsus Ankara presidendipalees kümnete maailma liidrite osalusel peetud tseremoonial türklasi üles olema ühtsed ning unustama viha ja pahameele.
Türgi liider võitis teise valimisvooru võimsa opositsioonikoalitsiooni vastu, seda hoolimata majanduskriisist ja vihast seoses võimude saamatusega reageerimisel veebruarikuisele maavärinale, milles hukkus üle 50 000 inimese.
Erdoğan kogus ametlike tulemuste kohaselt 52,18 protsenti häältest, tema ilmalik rivaal Kemal Kılıçdaroğlu aga 47,82 protsenti.
Hiljem parlamendis lubas Erdoğan "anda kogu oma jõu, et kaitsta riigi eksistentsi ja sõltumatust... ning täita oma kohust erapooletult".
Ametivannet andes lubas Erdoğan ka järgida õigusriigi ja 100 aastat tagasi Mustafa Kemal Atatürki rajatud vabariigi ilmalikke põhimõtteid.
Türgi staažikaim liider, kes on pärast 2003. aasta võimuletulekut üle elanud massimeeleavaldused, korruptsiooniskandaali ja ebaõnnestunud riigipöördekatse, seisab nüüd kolmandal ametiajal silmitsi oluliste väljakutsetega, sealhulgas majanduse aeglustumise ja pingetega suhetes Läänega.
Erdoğan vahetas välja pea kõik oma kabinetiliikmed, välja arvatud tervishoiu- ja kultuuriministrid.
Ta nimetas rahandusministriks endise asepeaministri Mehmet Şimşeki, kes on kindlustunnet sisendav rahvusvahelise kaliibriga tegelane.
Erdoğani esmaseks prioriteediks on lahendada majandusprobleemid riigis, kus inflatsioon küünib 43,70 protsendini osaliselt tingituna tema tavatust poliitikast vähendada majanduskasvu stimuleerimiseks intressimäärasid.
Endine Merrill Lynchi ekspert Şimşek on teadaolevalt Erdoğani ebatavalise poliitika vastu.
Şimşek töötas aastatel 2009–2015 rahandusministrina ja majanduse eest vastutava asepeaministrina kuni 2018. aastani, mil ta pärast mitut liiri krahhi tagasi astus.
Välisministriks määras Erdoğan riikliku luureteenistuse (MIT) juhi Hakan Fidani.
Fidan on olnud MIT-i eesotsas alates 2010. aastast ning Erdoğan on nimetanud 55-aastast meest oma "saladuste hoidjaks".
Uueks kaitseministriks saab senine relvajõudude kindralstaabi ülem Yaşar Güler.
Erdoğan lubas varem päeval oma palees toimunud tseremoonial kaasata kõik ühiskonnakihid.
"Me kaasame kõik 85 miljonit inimest, olenemata nende poliitilistest vaadetest, päritolust, usutunnistustest või sektidest," ütles ta, lootes, et tema üleskutsele vastavad ka tema vastased.
"Türgi vajab ühtsust ja solidaarsust rohkem kui kunagi varem," tõdes president.
Erdoğani palees toimunud tseremoonial osalenud NATO peasekretär Jens Stoltenberg ja Rootsi endine peaminister Carl Bildt loodavad temalt loobumist vastuseisust Rootsi liitumisele NATO-ga.
AFP – Baltic News Service


President Ukrainas: korruptsioonivastane võitlus on osa iga riigi julgeolekustPresident Alar Karis rõhutas Kiievis Ukraina riikliku korruptsioonitõrje bürood (NABU) töötajatele peetud sõnavõtus, et kui riigis ei suudeta korruptsioonikuritegusid ennetada, uurida ning ka kõige lõpuks karistusi määrata, mureneb usaldus riigi vastu ja kannatab tugevalt demokraatia.
„Kuigi Eesti on viimases korruptsioonitaju indeksis kõrgel kohal, ei ole see alati nõnda olnud. Eesti olukord oli sarnane riikidega, kes 1991. aastal taastasid oma iseseisvuse. Õiguskaitseorganid olid küllalt saamatud ja ebaefektiivsed, samuti korrumpeerunud ja nende tegevus nõukogude pärandist kantud. Kõige olulisemaks sai, et Eesti ühiskonnas valitses tugev konsensus, et tuleb distantseeruda kõigest nõukogulikust ja Venemaast,“ selgitas president Karis.
Foto: Raigo Pajula
Ta tõi korruptsioonivabadust kujundavate teguritena esile veel majandusreforme, liberaalset kaubanduspoliitikat, asjaajamise lihtsustamist ja läbipaistvust. „Eestis mõisteti pärast iseseisvuse taastamist üsna kiiresti, et korruptsioon võib saada ohuks iseseisvusele. Nii on korruptsioonivastane võitlus osa iga riigi julgeolekust,“ selgitas Eesti riigipea.
Ta rõhutas, et korruptsiooniküttide töö ja professionaalsus määrab ka Ukraina edu. „Kõige olulisem on saavutada rahva usaldus. Ärge tehke kompromisse, püüdke muuta kivinenud hoiakuid. Korruptsioon pole midagi enamat kui oma riigi tagant varastamine. Sellesama riigi, mille vabadus ja sõltumatus on nõudnud nii palju inimelusid,“ kõneles president Karis.
Foto: Raigo Pajula
Eesti riigipea kohtus Kiievis ka Ukraina ombudsmani Dmitro Lubinetsiga, kelle tööst suur osa on hetkel seotud sõjaga. Kohtumisel puudutati sõjavangide ja vangistatud tsiviilisikute teemat, samuti küüditatud lastega seotud probleeme.
Ombudsmani sõnul on praegu täpselt dokumenteeritud ligi 20 000 lapse küüditamine Venemaa poolt okupeeritud aladelt, kuid arvud on märksa suuremad ja tõsine väljakutse on andmete kogumine, mis eeldaks ka rahvusvaheliste institutsioonide tõhusamat tööd.


Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 5. juuniksRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 5. juuniks
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=05.06.2023>.
Esimene lugemine – neli eelnõu
Kultuurikomisjoni esitab Riigikogu otsuse „Eesti Rahvusraamatukogu
nõukogu liikmete nimetamine“ eelnõu (221 OE<https://www.riigikogu.ee/te
gevus/eelnoud/eelnou/f3c248f8-7138-4318-a892-02af4a7b925d/riigikogu-otsuse-
eesti-rahvusraamatukogu-noukogu-liikmete-nimetamine-eelnou-221-oe-i>)
ettepanekuga Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liikmeteks Eesti
Rahvusraamatukogu töövaldkondade tunnustatud asjatundjad Priit Pirsko ja
Raivo Ruusalepa. Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu on rahvusraamatukogu
kõrgeim juhtimisorgan, kuhu kuulub seitse liiget. Riigikogu nimetab
kultuurikomisjoni ettepanekul nõukogusse kolm Riigikogu liiget ja kaks
Rahvusraamatukogu töövaldkondade tunnustatud asjatundjat volituste
tähtajaga neli aastat. Lisaks nimetab nõukogusse ühe liikme
kultuuriminister ning ametikoha järgselt kuulub nõukogusse Riigikogu
Kantselei direktor.
Valitsuse algatatud 2023. aasta riigieelarve seaduse muutmise seaduse
eelnõu (214
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/94746a0b-c556-4f5f-
86e8-49727344b637/2023.-aasta-riigieelarve-seaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-214-se-i>) sisaldab kahte liiki muudatusi. Esiteks ministeeriumide
ümberkorraldustest tulenevad ettepanekud, mis on seotud Vabariigi
Valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadusega, mille kohaselt
alates 2023. aasta 1. juulist korraldatakse ümber Keskkonnaministeerium
Kliimaministeeriumiks, Maaeluministeerium Regionaalministeeriumiks ning
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Majandus- ja
Infotehnoloogiaministeeriumiks. Samuti tehakse muudatusi ministeeriumide
valitsemisalades. Teiseks on valitsemisaladelt saabunud ettepanekud eelarve
muudatusteks, mis esitati Rahandusministeeriumile tänavu aprillis.
Seletuskirjas märgitakse, et ministeeriumite ümberkorraldamisega muutub
tõhusamaks rollijaotus ja teabevahetus strateegiliste eesmärkide
täitmisega seotud valitsusasutuste vahel, mis võimaldab terviklikumat
poliitikalahenduste pakkumist ja suurendab valitsemisalade vahelist
sünergiat. Ministeeriumide ümberkorraldamine lähtub ka riigireformi
üldisemast põhimõttest, milleks on dubleerimise vähendamine
riigiametites ning avaliku teenuse kvaliteedi ja kättesaadavuse
parandamine. Ümberkorraldamine toetab samuti riigieelarve kulude
ülevaatamist ning kokkuhoiukohtade leidmist.
Eelnõu on koostatud kooskõlas riigieelarve seadusega, mille järgi võib
valitsus riigieelarve muutmiseks kulude kogumahtu muutmata algatada mitte
hiljem kui kaks kuud enne eelarveaasta lõppu riigieelarve muutmise seaduse
eelnõu.
Valitsuse algatatud tulumaksuseaduse ning sotsiaalhoolekande seaduse ja
tulumaksuseaduse muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõuga (215 SE<https:
//www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/e23e21d1-4452-4a44-9b15-e7bb4ea97
c4f/tulumaksuseaduse-ning-sotsiaalhoolekande-seaduse-ja-tulumaksuseaduse-
muutmise-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-215-se-i>) muudetakse kohalike
omavalitsuste üksustele tulumaksu eraldamise põhimõtteid. Eelnõuga
soovitakse suurendada 2024. aasta residendist füüsilise isiku riiklikult
pensionilt eraldatavat tulumaksu 2,5 protsendini, vähendades samal ajal
muust maksustatavast tulust – välja arvatud kohustuslik ja täiendav
kogumispension ning vara võõrandamisest saadud kasu – eraldatavat
tulumaksu 11,89 protsendini.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna algatatud välismaalaste seaduse ja
kõrgharidusseaduse muutmise seaduse eelnõuga (3
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/cb128726-03e0-4bcd-b9fe-
4b446727afb0/valismaalaste-seaduse-ja-korgharidusseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-3-se-i>) soovitakse piirata lühiajalist töötamist
hooajatöötajana Eestis 183 päevale 365 järjestikuse päeva jooksul,
välismaalastele sätestada kaheaastane Eestis elamise nõue, kui
välismaalane on Eestis elama asunud õppimise eesmärgil ja soovib oma
abikaasa Eestisse elama kutsuda, samuti kehtestada kord, mille alusel
antaks välismaalastele tähtajaline elamisluba ainult täistööajaga
töötamiseks, tühistada iduettevõtetele ning info- ja
kommunikatsioonispetsialistidele kehtivad erisused, kehtestada kolmandatest
riikidest pärit üliõpilastele õppekulude hüvitamise nõue jmt.
Õiguskantsler Ülle Madise ettekanne õiguskantsleri
ettepanekust<https://www.riigikogu.ee/download/509fb255-2bba-4883-baba-
c4134b0e46d7> viia põhiseadusega kooskõlla sotsiaalmaksuseadus,
töötervishoiu ja tööohutuse seadus ning ravikindlustuse seadus osas,
mis ei võimalda tööandjal maksta vabatahtlikku haigushüvitist rasedale
töötajale.
Riigikogu liikmete arupärimisele e-valimiste ja sellega seonduva
õigusselgusetuse kohta (nr 240<https://www.riigikogu.ee/download/f19ee44e-
b587-464e-a924-dd6f7d8f4610>) vastab õiguskantsler Ülle Madise.
Riigikogu liikmete arupärimistele õigustatud ootuse kohta (nr
70<https://www.riigikogu.ee/download/413dc5bd-5504-49f9-b53c-1ea3e9a311f8>)
ja valeliku poliitika kohta (nr
87<https://www.riigikogu.ee/download/b44a80a7-9947-4af3-b122-213caf005a83>)
vastab justiitsminister Kalle Laanet.
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Kell 11 – komisjonide istungid
Euroopa Liidu asjade komisjonis – kell 13.30: Eesti seisukohad 8.-9.
juunil toimuval Euroopa Liidu justiits- ja siseasjade nõukogu istungil,
kutsutud justiitsminister Kalle Laanet ja siseminister Lauri Läänemets;
seisukoha andmine: Euroopa Komisjoni määruse eelnõu ettepanek pakendite
ja pakendijäätmete kohta, kutsutud Keskkonnaministeeriumi esindajad;
keskkonnakomisjonis – kell 11.10: metsapoliitika ja looduskaitseliste
piirangutest, kutsutud Erametsaliidu, Eesti Metsa ja Puidutööstuse Liidu,
Eesti Metsa Abiks, Päästame Eesti Metsad, Eesti Keskkonnaühenduste Koja,
Keskkonnaministeeriumi esindajad;
maaelukomisjonis – kell 11.10: lühiajaline hooajatöö, kutsutud
Siseministeeriumi, Välisministeeriumi ja Maaeluministeeriumi, Politsei- ja
Piirivalveameti, Eesti Aiandusliidu ning ettevõtjate esindajad;
kollektiivsest pöördumisest „Keelame koerte ketis pidamise“ kutsutud
Maaeluministeeriumi esindaja;
majanduskomisjonis – kell 11.10: regionaalministri vastutusala
ministeeriumide õigusloome plaanidest, kutsutud regionaalminister Madis
Kallas; arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade komisjonile: Eesti seisukohad
gigabititaristu määruse eelnõu ja elektroonilise side sektori
tulevikuteemalise konsultatsiooni kohta (COM(2023) 94), kutsutud Majandus-
ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindajad; arvamuse andmine Euroopa Liidu
asjade komisjonile: Eesti seisukohad Euroopa Liidu elektriturukorralduse
parandamise eelnõude kohta (COM(2023) 148), kutsutud Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi esindajad;
põhiseaduskomisjonis – kell 11.15: kohaliku omavalitsuse volikogu
valimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (4
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/cc6b4e22-ab9e-4aac-b98e-
a60ff0488bd8/kohaliku-omavalitsuse-volikogu-valimise-seaduse-muutmise-
seadus>), Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esindaja Henn
Põlluaas; Justiitsministeeriumi esindaja; kohaliku omavalitsuse volikogu
valimise seaduse muutmise seaduse eelnõu esimese (18
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/a944259b-7492-49df-843e-
d09c20510256/kohaliku-omavalitsuse-volikogu-valimise-seaduse-muutmise-
seadus>), kutsutud Isamaa fraktsiooni esindaja Helir-Valdor Seeder;
Justiitsministeeriumi esindaja; kohaliku omavalitsuse volikogu valimise
seaduse muutmise seaduse eelnõu (2
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/01b16191-4e51-4f04-833a-
452532b5701d/kohaliku-omavalitsuse-volikogu-valimise-seaduse-muutmise-
seadus>), kutsutud Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esindaja
Anti Poolamets; Justiitsministeeriumi esindaja; kohaliku omavalitsuse
volikogu valimise seaduse ja keeleseaduse muutmise seaduse eelnõu (11
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/f6e7315c-5fa6-4b9c-
bab1-fea62bc58fff/kohaliku-omavalitsuse-volikogu-valimise-seaduse-ja-
keeleseaduse-muutmise-seadus>), kutsutud Isamaa fraktsiooni esindaja Helir-
Valdor Seeder; Justiitsministeeriumi esindaja;
rahanduskomisjonis – kell 11.15: Finantsinspektsiooni 2022. aasta
aruandest, kutsutud Finantsinspektsiooni juhatuse esimees Kilvar Kessler;
hasartmängumaksu seaduse muutmise seaduse eelnõu (146
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/98b9e888-a86b-4ce0-b0fc-
8707517d0f47/hasartmangumaksu-seaduse-muutmise-seadus>); alkoholi-,
tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning alkoholi-, tubaka-,
kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse
muutmise seaduse eelnõu (145 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/e
elnou/8e58c015-e547-499c-b579-87c45a8bb9c1/alkoholi-tubaka-kutuse-ja-
elektriaktsiisi-seaduse-ning-alkoholi-tubaka-kutuse-ja-elektriaktsiisi-
seaduse-ning-teiste-seaduste-muutmise-seaduse-muutmise-seadus>);
käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (147
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/fa4c510e-
bdc4-4248-8fe1-1f6bb21ad1c6/kaibemaksuseaduse-muutmise-seadus>);
tulumaksuseaduse ja kaitseväeteenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõu
(148 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/7a857bd6-b8da-467a-
8b6c-c693e3d3fcdd/tulumaksuseaduse-ja-kaitsevaeteenistuse-seaduse-muutmise-
seadus>);
riigikaitsekomisjonis – relvaseaduse muutmise ja sellega seonduvalt
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (144
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/29a01bca-
9a94-4276-a910-d487e2131356/relvaseaduse-muutmise-ja-sellega-seonduvalt-
teiste-seaduste-muutmise-seadus>), kutsutud Kaitseministeeriumi esindaja,
Keskkonnaministeeriumi asekantsler Marku Lamp, Riigi Kaitseinvesteeringute
Keskuse peadirektor Magnus-Valdemar Saar, Rahandusministeeriumi esindajad,
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindajad;
sotsiaalkomisjonis – kell 11.15: perehüvitiste seaduse ning
perehüvitiste seaduse, perekonnaseaduse ja töölepingu seaduse muutmise
seaduse muutmise seaduse eelnõu (17
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/19b5c317-2cd1-47d2-a40b-
633f2c3f8c13/perehuvitiste-seaduse-ning-perehuvitiste-seaduse-
perekonnaseaduse-ja-toolepingu-seaduse-muutmise-seaduse-muutmise-seadus>),
kutsutud Sotsiaalministeeriumi, Riigikogu Kantselei õigus- ja
analüüsiosakonna ning muudatusettepanekute esitajate esindajad;
väliskomisjonis – 31. mail toimunud Läti presidendi valimistest,
kutsutud Eesti suursaadik Lätis Eerik Marmei; olukorrast Kosovos, kutsutud
Eesti suursaadik Kosovos Janne Jõesaar-Ruusalu; Riigikogu avaldusest
„Ukraina vastu toime pandud agressioonikuriteo eest vastutusele
võtmisest“;
õiguskomisjonis – kell 11.15: arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile: Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
eelnõu ettepanek kriminaalmenetluste üleandmise kohta (COM(2023) 185),
kutsutud Justiitsministeeriumi esindajad; Riigikogu otsuse „Euroopa Liidu
Õiguskaitsekoostöö Ameti tegevust kontrolliva parlamentaarse
ühiskontrolli töörühma liikmete nimetamine“ eelnõu (24 OE<https://ww
w.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/71b81f3d-8456-4eb1-bc61-aebc07fd24cf
/riigikogu-otsus-euroopa-liidu-oiguskaitsekoostoo-ameti-tegevust-
kontrolliva-parlamentaarse-uhiskontrolli-tooruhma-liikmete-nimetamine>);
perekonnaseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise
seaduse eelnõu (207 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/5fcbb8fd-b3d9-47a4-b5c1-ed9959bf0c9c/perekonnaseaduse-muutmise-ja-sellega-
seonduvalt-teiste-seaduste-muutmise-seadus>), kutsutud
Justiitsministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi ja Siseministeeriumi
esindajad, samuti Rooma-Katoliku Kiriku Apostellik Administraator piiskop
Philippe Jourdan ja Apostelliku Administratuuri, Moskva Patriarhaadi Eesti
Õigeusu Kiriku Valitsuse, SA Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks esindajad;
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonis – kell 13.10: julgeoleku-
ja jälitusasutuste tegevusest ja järelevalvest nende asutuste üle,
kutsutud siseminister Lauri Läänemets;
korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: komisjoni tööst;
kohtumine justiitsminister Kalle Laanetiga;
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: LNG vastuvõtmise
võimekuse loomisest Paldiskis, kutsutud kliimaminister Kristen Michal,
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja ja riigikontrolör
Janar Holm; istung on avalik, toimub
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).
Sündmused
Kell 12.30 – Riigikogu esimees Lauri Hussar peab rändnäituse „100
aastat esimesest rahvahääletusest. Religioonialane haridus enne ja
nüüd“ avamisel tervituskõne ning Riigikogu kultuurikomisjoni esimees
Tõnis Lukas esineb sellele järgneval konverentsil, kus räägitakse 1923.
aastal toimunud rahvahääletusest, usuõpetusest Eesti omariikluse
esimestel aastakümnetel ja religioonialasest haridusest ilmalikes koolides
(Riigikogu konverentsisaalis).
Kell 15.30 – väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson osaleb
videokohtumisel Usbekistani suursaadiku Kadambay Sultanoviga.
Riigikogu pressiteenistus
Maris Meiessaar
tel 631 6353, 5558 3993
e-post maris.meiessaar@riigikogu.ee<mailto:maris.meiessaar@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Skeemitasid kampaaniakuludega? ERJK uurib, kas Isamaa sai keelatud annetuseErakondade rahastamise järelevalve komisjoni (ERJK) hinnangul ei tohi erakonnad valimiskampaaniaks saada ilma intressita üle 30-päevase tähtajaga laenu. Tärmin pole küll kuskil seaduses punktipealt kirjas, kuid komisjoni juht Liisa Oviir rõhub turupraktikale.
„On vaid üks Isamaa!“ kõlas riigikogu valimiste eel Isamaa loosung. Pildil nad oma reklaamidega olid, iseasi, kuidas hinnata, kas see ka tulemuses vastu kajas.
Loomulikult on kampaanial ka hinnasilt ning selgub, et Isamaal on vähemasti teoorias maksmisega rohkelt aega. ERJK tahab erakonnalt teada, millistel tingimustel tasuvad nad oma võlgu. Jutt pole nn peenrahast, vaid märgilistest summadest.
Komisjoni varasemale järelepärimisele vastas Isamaa, et talle on võlausaldaja andnud arvete tasumiseks ülipikad maksetähtajad 198 ja 260 päeva (arved summas 182 955 ja 286 689 eurot). Isamaa ei selgitanud oma algses vastuses komisjonile, millistel tingimustel on selles kokku lepitud.
Oviir: maksetähtaeg on üldjuhul 7–30 päeva
ERJK esimehe Liisa Oviiri sõnul tohib erakonnaseaduse järgi laenu võtta ainult krediidiasutustelt. Ta lisas, et erakonnaseaduse järgi peavad teenused olema saadud tavapärastel turutingimustel, st ilma eritingimusteta. Eritingimuste alla võib muu hulgas kuuluda ka intressi maksmisest vabastamine. „Sellise pikaajalise rahakasutuse eest küsitakse üldiselt tasu. Pikaajalise makse puhul ei maksta ainult teenuse eest, vaid ka selle eest, et see raha on sinu käes, ning sel juhul peaks rakenduma intress. Kui keegi võtab teenuse, siis on maksetähtaeg üldjuhul 7–30 päeva, aga see, et keegi annab sulle kolmveerand aastat aega seda tagasi maksta, ei ole tavapärane,“ ütles Oviir. Ta tõi tavaelust näite, et lapsevanem võib ju lapsele anda intressita laenu, aga ettevõtete puhul asi nii ei käi, see pole loogiline.
Inspired Universal McCanni juhatuse liige Meelis Järvela ei olnud kursis sellega, et makse peaks tegema 30 päeva jooksul. „Võib-olla kõike ei ole, aga osa asju on tasutud. Kus see üldine tava 30 päeva kirjas on? Kui EAS ehk Eesti riik tahab meilt kampaaniat Rootsi ja maksetähtajaks tuleb 200 päeva, siis see on normaalne, aga Isamaa erakonnale me ei või nii pikka maksetähtaega anda? Kui Isamaa jääb meil üle tähtaja, siis maksab kindlasti intressi. See seadus ei ole ju vahepeal muutunud. Meil on kõikidel eelmistel valimistel olnud pikemad tähtajad kui 30 päeva. Kus nüüd järsku see seadus muutus?“
Isamaa erakonna peasekretär Priit Sibul tõdes, et meediaagentuuriga lepiti kampaania ajal kokku pikk maksetähtaeg ja sellest on ka lähtutud. „Selle hetkeni, kui maksetähtaeg on ees, siis praegu me pole küll viivist maksnud,“ ütles Sibul. „Seaduses ju loomulikult mingeid termineid ei ole, kui pikalt keegi maksetähtaega annab. Tavapärane see on, aga meil on eraldi kokkulepitud pikk maksetähtaeg. See ei tule erakondadele ega nende partneritele üllatusena, et erakondade kulud on valimiskampaania ajal tunduvalt suuremad kui nende sissetulekud. Selles, et Reet Roos on meediaagentuuri omanik ja erakonnaga seotud, ei näe ma midagi kahtlast.“
ERJK saab andmete puhul tuge Eesti Pangast
30 päeva – taolist tärminit või ka muud aega kuskil seaduses kirjas pole. JOKK-olukord ka pikemate laenude puhul? Oviir möönis, et tõesti, konkreetsetest päevade arvust rääkida ei saa, aga ongi tavapärane turupraktika. „Ja meie andmed pärinevad Eesti Pangast,“ viitas ta, kes kinnitab, mis on nõutud aeg. „Kui erakonnal teine arvamus, otsigu sellele ka kinnitust, küsigu ise Eesti Pangast ja saavad vastuse.“
Oviiri hinnangul on ERJK-l seaduslik alus, et sekkuda. Ta märkis, et ka erakonnaseaduses on viidatud: „Erakond võib sõlmida laenulepingu ainult juhul, kui laenuandja on krediidiasutus ning laenamine toimub turutingimustel.“
Oviir märkis, et ERJK on sama asja üle diskuteerinud mitme erakonnaga. Ta tõi näite, et üks erakond ei suutnud tavapärase aja jooksul laenu ära maksta, võttis arvelduskrediiti ja nüüd tasub sellelt intressi. Reformierakond maksab ühele ettevõttele kulusid tagasi, ja kuna tähtaeg on pikem, siis makstakse intressi, sõnas Oviir ning lisas, et SDE võttis kampaania rahastuseks pangast laenu.
„Isamaal on võimalik teha veel praegu kokkulepe, et nad hakkavad intressi maksma. Kui nad on selle kõik ilusti ära maksnud, siis ei ole meie mõttes probleemi. Võttes arvesse selle, et Isamaa intressi ei maksa, on nad meie senist praktikat arvestades saanud mitte turutingimustel teenuse ehk keelatud annetuse,“ selgitas Oviir. „Me pole karistusagentuur, aga tahame, et kõigile kehtivad võrdsed tingimused.“


Nädala lood. Korruptsioon, pankrot, kärped ja ujuvsaunÄripäeva lugejaid kõnetasid sel nädalal enim korruptsiooniskandaal Tartus ja ettevõtjate raskused.
Sel nädalal lahvatas uudispomm, kui selgus, et kapo pidas kinni Isamaa suurannetaja ja korporatsiooni Sakala liikme Parvel Pruunsilla. Lisaks pidas kapo kinni Tartu abilinnapea Priit Humala.


President Ilves oli sunnitud oma ettevõtte viimasel hetkel päästmaPresident Toomas Hendrik Ilvesele kuuluv OÜ Ermamaa sai mai lõpus äriregistrilt ametliku kustutamishoiatuse. President otsustas firma elus hoida.
Ermamaa ei ole ettevõttena käima läinud. Vähemalt viimasel kolmel aastal on selle müügitulu olnud ümmargune null. Samal ajal on aga armutult tiksunud kahjum. 2019. aastal jäi see 17 000 euro kanti, siis aga oli kahel aastal järjest juba üle 31 000 euro. See aga tähendas, et 2021. aasta lõpuks oli ettevõtte omakapital kukkunud üle 100 000 euroga miinusesse.
Ka oma viimases aastaaruandes tõdeb Ilves, et ettevõtte netovara ei vasta seaduses toodud nõuetele. Ta andis lubaduse, et omakapitali probleemiga tegeletakse 2022. aastal ja sellega saab kõik korda. Läks siiski natuke kauem. Tõsi, presidendil oli tekkinud küsimus, kas ettevõtte elushoidmisel on üldse mõtet.
„Kuna olukord majanduses on ebakindel ja kiirelt muutuv, siis juhatus ei ole aruande koostamise ajal kindel, kunas ettevõte jätkab ja kas jätkab tegevust. Juhtkonna hinnangul on ettevõte siiski jätkuv 12 kuu jooksul pärast aruandepäeva,“ kirjutas ainus juhatuse liige Ilves aruandesse.
Tänavu aasta 17. mail saabus talle aga Tartu maakohtust äriregistrist kustutamise kavatsuse teade. Tegelikult oli presidenti hoiatatud juba 7. veebruaril, et olukord on hapu – netovara on ebapiisav ja sellega tuleb midagi ette võtta.
Ilves ütles Delfi Ärilehele mai lõpus, et OÜ-d Ermamaa ei likvideerita. Äriregister on andnud ettevõttele tähtaja omakapitali seaduse nõuetega kooskõlla viimiseks koos „tavapärase“ kustutamise hoiatusega. „Ermamaa OÜ viib omakapitali seaduse nõuetega vastavusse äriregistri antud tähtaja jooksul,“ lubas ta. Ning nii on ka läinud. Ermamaa on päästetud.
Ermamaale kuulub 25,3 hektarit maad Lääne-Virumaal, Rakvere vallas. Sellele ei kuulu kuulsat Ärma talu, mis on presidendi eraomandis. Ermamaa rentis varem Ilveselt talu.
Osaniku laenu on ettevõttes 2021. aasta lõpu seisuga 240 069 eurot ning lisaks on 18 000 laenu ettevõtjalt. Mõlemad laenud märgitud kui „tähtajatud“.
Põhivara on hinnatud 229 072 eurole ning kokku on vara 235 000 euro alla. Kõik kohustised kokku moodustavad 335 300 eurot.
Miinust tiksutab igal aastal peamiselt põhivarade kulum ja väärtuse langus. Tegevuskulud on jäänud tuhandetesse eurodesse.
Ermamaaga seotud skandaal
12. oktoobril 2016 puhkes skandaal, kui Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) teatas, et OÜ Ermamaa, mis sai 2006. aastal EAS-i kaudu Euroopa Liidu struktuurifondidest 190 000 eurot toetust, peab vastavalt 2012. aastal vastu võetud EAS-i otsusele sellest tagastama ainult 10% ehk 19 039 eurot. See oli üllatav, sest teistelt ajavahemikus 2004–2006 turismi jaoks toetust saanud, kuid turismiga mitte tegelenud ettevõtjatelt küsiti toetus täielikult tagasi. EAS põhjendas Ermamaale tehtud erandit asjaoluga, et talus on presidendi ametisoleku aja jooksul võõrustatud arvukalt väliskülalisi ja mitteametlikke külalisi.
Asi tuli arutamisele Riigikogu korruptsioonivastases erikomisjonis ja komisjoni esimees Artur Talvik ütles meedias, et tema arvates sooviti teadlikult teha otsus Ilvese kasuks. Kuid 2012. aastal Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juhatuse esimeheks olnud Maria Alajõe ütles, et otsust ei mõjutatud poliitiliselt. Toomas Hendrik Ilves ütles meediale, et ta oli otsusest teadlik juba 2012. aastal, kuid ei teadnud otsuse detaile. Rahandusministeerium viis läbi auditi, mis leidis, et EAS-i otsus oli ekslik ja toetus tuleks tagastada 90% ulatuses. Lisaks leidis Rahandusministeerium, et riigil tuleks deklareerida 90 protsenti Ermamaale makstud toetusest mitteabikõlblikuks ja alustada protseduuri selle tagasi maksmiseks Euroopa Komisjonile. EAS täitis selle nõudmise ja maksis summa ise Euroopa Liidule tagasi.
(Allikas: Vikipeedia)


Soomes levib ohtlik pettus, kus pakutakse tasuvat töödPaljud inimesed on viimasel ajal näinud sotsiaalmeedia kanalis Facebookis postitusi, kus otsitakse kiiresti töötajaid. Eelkõige on tööotsingute grupid on neid kuulutusi täis.
„Saadaval osalise ja täistööajaga töö Soomes. Asukoht: Tampere, Turu ja Helsingi. Saadaval on hommikused/öised vahetused (tööpäevad/nädalavahetused). Tööaeg – 5-8 tundi päevas. Täispalk – 1400-1600€/nädal koos lisatasuga. Osalise tööajaga töötasu 200 €/päev koos lisatasuga.”
Kõlab ahvatlevalt?
Teadete avaldajate profiilid tunduvad usaldusväärsed: info sisaldab nii haridust kui ka elukohta. Mõnel kontol on ka perefotod, vahendab Iltalehti.
Teadetes lubatakse muuhulgas, et pakutav töö ei mõjuta ühtegi olemasolevat tööd ega palka. Erilist kogemust pole vaja ja võimalik on ka kaugtöö.
Pealtnäha tunduvad teated usutavad. Huvilistel palutakse ühendust võtta kuulutuse avaldajaga.
See kõlab isegi liiga hästi, et tõsi olla. Ja nii see kahjuks on.
Soomlanna Henna on üks pettuse ohvreid.
Nägin Facebookis teadet, et töökoht on vaba ja võtsin kuulutajaga ühendust, räägin naine. Ta ütleb, et töötu üksikemana soovis ta töövõimalusest kinni haarata.
Idee lihtsast ja kiirest tööst pakkus mulle huvi, sest sain pojaga kodus olla. Seega ei kuluks raha lasteaiatasudele.
Väidetavalt oli Hennale pakutud töökoht USA lõbustusparkide keti Six Flags assistent. Ülesandeks oli keti lõbustusparkide hindamine eraldi rakenduse abil.
Iltalehti on näinud ekraanipilte petise ja Henna vahelisest sõnumivahetusest.
Sõnumivahetus oli tõesti kiire ja tundus alguses usaldusväärne. Agent, kes minuga rääkis, andis mulle üksikasjalikud juhised töö kohta, räägib naine.
Hennale tehti töö jaoks mitu erinevat kontot ja tal soovitati alla laadida Telegrami sõnumirakendus. Hennale tehti hindamissüsteemis konto. Talle öeldi, et esmalt peab ta agendikonto kaudu tegema 45 arvustust.
Agendi kontol tehtud arvustuste eest lubati mulle 30 protsenti vahendustasu, räägib naine.
Raha ei saanud aga välja võtta enne, kui Henna oma kasutajakonto alt arvustused uuesti tegi.
Keeruline protsess hõlmas ka Revoluti pangakonto ja OKX rahakoti loomist krüptovaluuta ülekandmiseks. Samuti pidi Henna oma pangakontolt kandma 22 eurot hindamissüsteemi, kus see raha oli.
Alguses läks kõik üsna libedalt. Kontoga tekkis aga probleeme, kui peale ülekannet oli hindamiskontol 22 eurot miinust.
Kui konto oli miinuses, ei saanud arvustusi teha. Probleemi põhjustas aga nädalavahetusel toimunud konto ülekanne ning Henna jätkas tööd esmaspäeval.
Henna sai pärast arvustuste tegemist umbes 200 USDT oma kontole. USDT on tether, stabiilne valuuta, mis on seotud USA dollariga. Üks tether on väärt umbes 0,93 eurot.
Sain juhised raha eurodeks vahetamiseks ja raha laekus kontole normaalselt. Mõtlesin, et kas see on tõesti nii lihtne, ütleb Henna.
Peagi hakkas aga korraldus tunduma kummaline. Hindamiskonto oli järsku 150 dollarit miinuses.
Henna imestas selle üle. Ta kandis kontole raha juurde, et see oleks nullis ja jätkas tööd. Peagi kordus sama lugu, kuid seekord oli konto 450 dollarit miinuses.
Henna maksis ka selle eest, sest arvas, et saab raha tagasi. Agent kinnitas talle samuti, et selliseid asju juhtub harva ja kolmas negatiivne näit on ebatõenäoline.
Siiski see juhtus. Varsti oli konto peaaegu 800-ga miinuses. Siis võtsin IT-valdkonnas töötava tütrega ühendust, et midagi on lahti, räägib naine.
Tütar aitas emal asja selgitada ja võttis ühendust Six Flagsi keti klienditeenindusega. Peagi selgus, et ettevõtte töötaja ei pääse isegi kõnealusele hindamislehele ligi. Ta ütles, et neil pole isegi sellist tööd.
Hennale jõudis siis kohale, et teda on petetud. Lisaks kummalistele miinusnäitudele tekitasid kahtlusi sõnumid, mis ta oma agendilt kummalistel aegadel sai.
Need sõnumid kustutati väga kiiresti. Tagantjärele sain aru, et need olid mõeldud kelmuse teistele sihtmärkidele, arvab ta.
Henna kaotas petturitele umbes 460 eurot.
Sarnaseid petuteateid on olnud nii paljudes Facebooki gruppides kui ka töökuulutuste jaoks mõeldud gruppides.
Henna soovib oma kogemusest avalikult rääkida, sest ta loodab, et see aitab teisi, keda on petetud.
Muidugi on see väga piinlik, kuid ma ei ole nõus häbi pärast vaikima, kui selle pettuse enda kohta pole peaaegu mingit teavet, räägib naine.
Pärast pettust pole ta enda kontodel kahtlast tegevust märganud. Nüüd on tal aga probleeme Revoluti pangakontoga.
Muidugi on kurb ja piinlik, aga õnneks rohkem raha ei kulunud, märgib naine.
Ta lisab, et üks tuttav meelitati samuti sinna tööle. Henna kogemusest kuuldes ta aga lõpetas. Henna sõnul ei jäänud kõnealune tuttav rahast ilma.
Pärast intervjuud ütles Henna, et tegi juhtunu kohta kuriteoteate.


«Ta ei ole seda tahtnud ega omandanud»: Keres peab Pruunsillale esitatud kahtlustust vääraks ja otsituksBigbanki nõukogu esimehe ja Isamaa erakonna suurtoetaja Parvel Pruunsilla advokaat Paul Keres lausus pärast tema kliendile esitatud kuriteokahtlustusega tutvumist, et mitte ühelgi moel ei saa väita, et Pruunsild oleks isiklikult huvitatud Tartus Kuperjanovi tänav 9 asuva endise Eesti Rahva Muuseumi ja raudteelaste klubi hoone soetamisest endale.«See on otseselt väär,» ütles Keres. «Ta ei ole tahtnud seda [endale] omandada ja ei ole seda omandanud.»
Keres märkis, et algusest peale on hoonet soovinud endale osta üliõpilaskorporatsioon Sakala, mitte Pruunsild, ent Sakalat kui ostust huvitatud ühendust ei nimeta Pruunsillale esitatud kahtlustus kordagi. Pruunsild on korporatsiooni Sakala üks umbes neljasajast liikmest.
Samuti ei ole Kerese sõnul õige samastada Pruunsilda Bigbankiga, mis on andnud laenu Humala lähisugulastele kinnisvara soetamiseks ning mille võlakirju on mullu omandanud Humal. «Bigbanki vara ei ole Pruunsilla vara, Pruunsillal on lihtsalt osalus ettevõttes,» ütles Keres ja tõi võrdluse: «See ei ole nii, et RKASile [riigi kinnisvara aktsiaseltsile] kuuluvad hooned on [peaminister] Kaja Kallase hooned.»
Pruunsillale, kes on Bigbanki nõukogu esimees, kuulub 50 protsenti Bigbanki aktsiatest.
Keres ütles, et Pruunsillale esitatud kahtlustus ning selles esitatud seosed on täielikult otsitud.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokurör Gerd Raudsepp kommenteeris Postimehele, et seni kogutud tõendite kohaselt oli Pruunsillal huvi, et Tartu linn kinnistust Kuperjanovi 9 loobuks ja selle saavutamiseks mõjutas ta abilinnapead. «Sellel, millised olid tema [Pruunsilla] edasised plaanid või kes ja kuidas selle kinnistu omandas, pole tähtsust,» ütles Raudsepp, «sest kui otsustusprotsessi käigus toime pandud korruptsioonikuritegu leiab tõendamist, siis sai otsustusprotsessi ausus ja läbipaistvus kõigele vaatamata kahju.»

Prokuröri kahtlustused

Kriminaalasi on algatatud mullu 3. oktoobril seoses sellega, et Tartu linnavarade ja rahanduse eest vastutava Tartu linnapea Priit Humala suhtes on tõusetunud kahtlus, et ta on rikkunud toimingupiirangut eriti suures ulatuses.
Prokurör Raudsepa sõnul seisneb võimaliku korruptsioonikuriteo ehk toimingupiirangu rikkumise kahtlustus selles, et Humal ei taandanud ennast toimingutest ja otsustusprotsessist, millest ta oleks pidanud end seotuse tõttu Pruunsillaga taandama. Raudsepp märkis, et samast otsustusprotsessist taandas end üks teine linnavalitsuse töötaja, kes on seotud Sakala korporatsiooniga. «Kui ka Priit Humal oleks end nii taandanud, siis ei oleks praegu alust rääkida toimingupiirangu rikkumise ja sellele kaasaaitamise kahtlustusest,» lausus Raudepp.
Kerese sõnul on täiesti normaalne, et Sakalaga seotud inimene end otsustusprotsessist taandas, kuid ta küsis: «[Kas] Humal peaks [end] taandama, sest ta on seotud Pruunsillaga ja Pruunsild on seotud Sakalaga? Kusjuures Pruunsillaga on Humal seotud nii, et ta on ostnud võlakirju Bigbankilt, mis on seotud Sakalaga, ja tema õde on võtnud Bigbankist laenu.»
Humalale on esitatud kahtlustus selles, et ta osales Kuperjanovi 9 kinnistuga seotud koosolekutel, aruteludel ja Tartu linna esindajana kinnistu omandamisest keeldumise otsustamisel. «Seni kogutud tõendite kohaselt oli Parvel Pruunsillal huvi, et Tartu linn kinnistust loobuks ja selle saavutamiseks mõjutas Parvel Pruunsild abilinnapead,» ütles Raudsepp Postimehele.

Isiklik läbisaamine

Kahtlustus väidab, et Humal on Pruunsillaga seotud isik. Seotus seisneb selles, et Pruunsild on kandnud 27. jaanuaril 2022. aastal Humalale pärast 2021. aasta oktoobris toimunud kohalikke valimisi üle 3000 eurot, Pruunsilla kinnitusel valimiskulude katteks. Samuti on seotusena
kahtlustuses kirjas, et Priit ja Anna Humal on Tartus ühisomandisse soetanud korteri, millele on seatud hüpoteek summas 57 200 eurot Bigbanki kasuks. Kirjas on ka see, et Priit Humala õde Teele on koos abikaasaga soetanud eelmise aasta 4. augustil Tartus ühisomandisse korteri, millele on seatud hüpoteek 182 000 eurot Bigbanki kasuks.
Kahtlustuses on kirjas, et Humala ja Pruunsilla kokkuleppe tulemusel nõustus Bigbank finantseerima Humala teise õe Kadri kinnisvaralaenu. Millal see kokkulepe olevat sõlmitud, seda kahtlustuses kirjas pole.
Mullu septembris oli Humal kahtlustuse andmeil omandanud kokku 40 035 euro väärtuses Bigbanki võlakirju.
Kahtlustuses on kirjas: «Lisaks on menetluses tuvastatud P. Pruunsilla oluline mõju P. Humala tegevusele ka läbi erakondliku ja isikliku hea läbisaamise. P. Humal oli teadlik sellest, millistel motiividel ja eesmärkidel on P. Pruunsild huvitatud sellest, [et] Tartu linn loobuks Kuperjanovi tn 9 asuva kinnistu ostueesõigusest.» Täpsustusi neile väidetele kahtlustuses ei ole.
Pruunsild viibib eelmise nädala lõpust homseni Kanadas Torontos korporatsiooni Sakala vennastuspeol.

Põhjendamata seosed

Kahtlustus väidab, et Pruunsild aitas kaasa Humala toimingupiirangu rikkumisele. «P. Pruunsild osutas vaimset kaasabi sellega, et järjepideva suhtluse, tegevuse eesmärgi meeldetuletamise ja tulemuste kohta küsimisega mõjutas ja tugevdas P. Humala teotahet veenma ja mõjutama Tartu Linnavalitsust Kuperjanovi 9 kinnistu ostueesõigusest loobuma. P. Pruunsilla tegevus [oli] P. Humala teotahte loomisel olulise kaaluga.»
Prokuratuuri väitel on alust kahtlustada, et Pruunsild aitas Humala toimingupiirangu rikkumisele kaasa eriti suures ulatuses.
Keres tuletas meelde, et prokuratuur on saanud väidetavate toimingupiirangu rikkumiste uurimisega Lõuna-Eestis kaotusi nii paremalt kui vasakult. Eriti asjakohaseks nimetas ta siinkohal endise Tartu abilinnapea Valvo Semilarski asjas tehtud kohtuotsust, kus ringkonnakohus hindas pikalt ja põhjalikult seda, milllisel juhul saavad tekkida ametiisikul ja teisel isikul korruptsioonivastse seadusega reguleeritud seosed.
Ringkonnakohus ütles, et mida tavalisemad ja impersonaalsemad on isikute vahelised lepingud, seda väiksem on nende seotus, ja tõi näiteks, et pank ja ametiisik ei saa olla seotud seetõttu, on ametiisik on võtnud pangast kodulaenu. Seega on seos, mida prokuratuur üritab luua Pruunsilla ja Humala vahel, Kerese sõnul ringkonnakohtu otsusega kontseptuaalselt ümber lükatud.
«Antud juhul on seos veelgi kaugem, sest mitte Pruunsild ei ole andnud Humalale kodulaenu, vaid seda on andnud Bigbank,» lisas Keres.

Läbiotsimine laste tubades

19. mail ehk kaks ja pool nädalat tagasi esitas ringkonnaprokurör Gerd Raudsepp Pruunsilla elukoha ja tema kasutuses oleva nelja sõiduki läbiotsimise taotluse, põhjendades, et väidetava kuriteo igakülgseks ja täielikuks tõendamiseks on vaja koguda lisatõendeid, mida käesolevas menetlusetapis on võimalik saada vaid läbiotsimisega.
Eelmise nädala lõpus Postimehele antud usutluses ütles Pruunsild, et tema vastu kokku klopsitud kahtlustus on kalastamine, mille eesmärk on temalt äravõetud arvutist ja telefonist leida midagi, mille alusel panna tema vastu püsti uus, prokuratuuri vaatevinklist loodetavasti palju tõsisem kaasus.
Raudsepp ütles Postimehele, et Pruunsilla telefonist ja arvutist saadud tõendite ainus eesmärk on jõuda selgusele, kas konkreetses menetluses esitatud kuriteokahtlustus on tõendatud või mitte. Ent ta lisas, et kui konkreetse kuriteokahtlustuse kontrollimise käigus tulevad ilmsiks tõendid ka mõne teise kuriteo kohta, siis ei saa prokuratuur silma kinni pigistada, vaid on kohustatud põhjendatud
kuriteokahtlust täiendavalt kontrollima. «Kindlasti ei võeta aga kelleltki ühtki seadet ära lihtsalt teabe saamiseks, vaid konkreetses kriminaalasjas oluliste tõendite kogumiseks,» kinnitas Raudsepp.
Keres küsis Postimehele antud kommentaarides, miks pidid kaitsepolitsei töötajad läbi otsima ka Pruunsilla laste magamistubasid, riivates sedasi nende eraelu puutumatust. «Ja milline digitaalne varamu oli prokuratuuri arvates peidus kasvuhoones?» esitas ta veel ühe küsimuse.
Pruunsild ütles möödunud nädalal usutluses Postimehele, et tema vastu esitatud kahtlustuse peamine eesmärk on ehmatada ära kõik inimesed, kes võiksid kunagi eales tahta toetada mõnda konservatiivset erakonda.
Seda, et tegemist on poliitilise või muul ajendil alustatud menetlusega, nimetas Raudsepp alusetuks ja meelevaldseks, sest prokuratuur saab kriminaalmenetlust alustada vaid siis, kui on tekkinud kuriteo toimepanemise kahtlus. «Selline kahtlus ei saa olla hüpoteetiline, see peab olema põhjendatud ja tuginema teabele, mis sellise järelduse teha võimaldab,» lausus ta. Ta lisas, et antud kriminaalasjas on kogutud tõendite alusel võimalik teha järeldus, et kuriteokahtlus on olemas.
«Edasise menetluse käigus saame tõendite põhjal kontrollida, kas esialgsete tõendite põhjal esitatud kahtlustus leiab sellisel kujul kinnitust,» sõnas Raudsepp.


The Telegraph: Iirimaal plaanitav lehmade veresaun on hoiatuseks kogu Euroopale Foto: Pixabay / Pexels
Kliimapettuse ja Net Zero´ga (ehk netonullheitega) kaasnev hiilib meile aina lähemale. “Terroriorganisatsioonide” nagu Maailma Majandusfoorumi ja ÜRO juhtimisel rakendatava Great Reseti filosoofiaga võeti kõigepealt ette Hollandi põllumehed, maade sundvõõrandamise ja farmide sulgemisega, et täita EL-i süsinikuheite eesmärke. Nüüd on käes Iirimaa kord, kus valitsus uurib väidetavalt plaane oma kliimaeesmärkide saavutamiseks “välja praakida” umbes 200 000 lehma. See skeem sarnaneks veidi vabatahtlikule koondamisele, sest farmeritele pakutaks rahalisi stiimuleid lehmadest loobumiseks, nenditakse Suurbritannia väljaandes The Telegraph.

Briti liha- ja piimatootjad on ärevuses. Üha selgemalt joonistub välja ökomodernistlik tegevuskava, mille kohaselt tuleb tavalihast täielikult loobuda. Sellist maailmavaadet ei esinda ainult roheaktivistidest Extinction Rebellioni kamp, pardal on ka paljud maailma poliitikud ja superstaarid.
Suurte summade maksumaksja raha kulutamine produktiivloomade hävitamisele on vaid üks tahk netonullheite hullusest.
Hollandi ja Iirimaa poliitikud ei vaata isegi otsa võimalusele, et regeneratiivsed põllumajandustehnikad võimaldavad loomakasvatajatel aidata kliimamuutusi leevendada, sidudes pinnases süsiniku. Mulla süsinikusisalduse täpseks mõõtmiseks vajaliku tehnoloogia töötas hiljuti välja Briti ettevõte Ecometric. Tulemused on jahmatavad. Mõnele Briti loomakasvatajale makstakse nüüd, pärast seda, kui nende lehmade röhitsemisel tekkinud metaan on arvesse võetud, pinnasesse eraldunud süsiniku eest nn süsinikukrediiti.
Seega – kas võiks lehmade “välja praakimise” asemel muuta nende pidamise hoopis loodussõbalikumaks, mis alustuseks tähendaks näiteks teraviljapõhise veisesööda asendamist rohuga? Kuigi kindlasti on aeg üle vaadata ka liigtootmine- ja tarbimine – keelustamine ja maksustamine ei ole teatavasti kõige õigemad vahendid tasakaalu ja rahumeelse lõpptulemuse saavutamiseks.

Allikad: The Telegraph, Not a lot of people know that

Toimetas Hando Tõnumaa


PANKROTILOOD | Kuidas hoogsalt kasvanud perefirma hiiglaslikes võlgades lõpetas?Poeg päris isalt kümnetesse miljonitesse ulatuva käibega piiriülese haardega transpordifirma, kuid kauaks seda ei jätkunud. Mis juhtus?
Applaford ES Transport & Logistics OÜ äri tõmbasid 20 aasta eest käima ettevõtlikud abikaasad Nirgid. Firma kujunes äärmiselt paljulubavaks ning 2009. aastaks jõudsid nad enamikust kiiremini kasvanud transpordifirmade nimistusse.
Artikliseeria “Pankrotilood” vaatab tagasi Eesti lähiajaloo suurematele pankrottidele, nende põhjustele ja tagajärgedele.
– Kuidas eduka mööblifirma äri lõpuks põhja kõrbes?
– Kuidas muutus lootustandev miljonifirma suureks maksupettuseks?
Eelmise kümnendi alguses jõudis ettevõtte käive suisa kümnetesse miljonitesse eurodesse. Samal ajal aga läks juhtimine eakalt peremehelt lõplikult üle noorele transpordiärimehele Raivo Nirgile. Sealtpeale hakkasid Applaford ESi tegevust saatma varjud ning kauaks seda ettevõtet enam ei olnud. Viimased aastad tõid kaasa üüratutesse summadesse ulatuvad võlad, mida üritasid välja nõuda nii riik kui endised äripartnerid.
Miljonifirma vabariigi TOP-ides
Applaford ES Transport & Logistics rajati 2002. aastal ning hakkas tegelema rahvusvaheliste vedude korraldamise ehk ekspediteerimisega. See tähendab, et autodega ning muu füüsilise ja kulukaga firma ei tegelenud, vaid oli asjaajaja kliendi ning vedaja vahel. Toona juhtisid alustavat ettevõtet Anne Nirk ja tema abikaasa Enn.
Sel alal nähti eriti perspektiivikana just Euroopa Liidu suunda. Tõesti, kaasad kasvatasid Applaford ESi õige jõudsalt: kui esimesel paaril aastal jäi käive alla poole miljoni euro, siis juba 2007 tõi neile müügitulu 3,5 miljoni euro vääringus. Sealjuures teenis firma algusest peale kasumit — keskmiselt 40 000 euro ringis aastas.
Majanduskriis Applaford ESi edukat äri kreeni ei lükanud, küll aga olid firma omanikeringis toimunud perekondlikud muutused. Kolmveerand osakutest läks 85-aastase vanaema Mai nimele, ülejäänud veerandi ning tegevjuhi tiitli sai algsete omanike poeg Raivo Nirk.
Noore juhi käe all kasvas firma veelgi hoogsamalt. 2009. aastal kuulutas Äripäev Applaford ESi vabariigi edukuselt kolmandaks transpordiettevõtteks. Eesti valuuta muutumise järel kasvas firma käive üle 10 miljoni, 2013. aastaks aga juba 30 miljoni euroni.
Poeg skeemitab firma rappa
Samal aastal jõudis isa Enn paraku hooldekodusse. Kuigi kolmveerand aktsiatest läks tema kätte, sai reaalsuses transpordifirma pärisperemeheks poeg Raivo. 2014. aastal suudeti Applaford ESiga teenida tervelt 1,4 miljonit eurot kasumit, kuid toonane jäi ka ettevõtte viimaseks majandusaruandeks.
2018. aastaks oli Nirk jõudnud nii kaugele, et ettevõtte pankrotist ei olnud enam pääsu. Creditinfo suure paneeluuringu järgi oli ta toona ka suurim pankrotistuja. Applaford ES jättis endast maha tohutu maksuvõla — see ulatub veel praegugi 806 000 euroni. Aga see on pisku summa kõrval, mis 2010. aastate algul üheks lootustandvamaks firmaks peetud äri erapartneritele võlgu jäi.
Äripäeva teatel jättis Applaford ES noorema Nirgi käe all maksmata tervelt 16 miljoni euro jagu arveid. Üheks raevukamaks tagasinõudjaks on sealjuures Tallink, kellele Applaford ES jättis maksmata “vaid” 83 000 eurot üleveotasusid. Üle aastate kerkis see intressidega 300 000 euroni, enamiku summast moodustasid muidugi viivised.
Nirk kantis vaidluse üles kerkides äritegevuse uude ettevõttesse nimega Applaford Transport OÜ. Laevafirma sai aga sellele jälile ning nõudis võlad ka sealt välja. Nende sõnul olid Applaford ES Transport & Logisticsi veokid ning kogu maine vara uue firma omandusse läinud, seega kandus üle ka vastutus võlgade eest. Nendega nõustus ka riigikohus.
Transpordiärimehe kuulsusetu lõpp
Kogu saaga tulemusel sai Raivo Nirk ettevõtluskeelu, kuid pääses aastasest vanglakaristusest tingimisi. Algse Applafordiga seotud nõudeid üritati rahaks teha veel mullugi. Näiteks oli pakkumisel 13 000-eurone nõue, mille alghind määrati viimasel enampakkumisel vaid 200 euro peale.
Firma rappa juhtinud Raivo Nirk viimasel ajal enam meedias ega ärimaastikul figureerinud ei ole. Veel mõne aasta eest sai hulgaliselt tähelepanu tema omanduses olnud Malmik Logistika OÜ, mis on üks riigi tippmaksuvõlglasi 1,5 miljonini ulatuva käibemaksu puudujäägiga.
2014. aasta suvest saati hakkas noorem Nirk ettevõtte arvetega trikitama. Alles hiljem uurimise käigus selgus, et firmal on jäetud käibedeklaratsioonides kajastamata tervelt paarikümne arve ehk 1,7 miljoni euro jagu käivet. Sama sammuga läks asi edasi, see tõi ka tohutu maksunõude. Täpsemalt kirjutas Ärigeenius sellest kaasusest Riigipetjate sarjas.
Kõmulisemate sündmuste poole pealt sai palju tähelepanu üks vahejuhtum 2017. aastast. Nimelt kulges toona jaanuaris Viimsi suunas üks silmatorkavalt ohtlikke manöövreid teinud Bentley Flying Spur. Kui politsei luksusauto kinni pidas, leiti selle roolist enam kui 1,5-promillises joobes Raivo Nirk.


Hiilib maksudest kõrvale: Soome veebipood on Eesti riigile üle poole miljoni euro võlguPilt on illustreeriv.Foto: Dmitri Kotjuh/ Järva Teataja
PRO tellijale
Soome veebipoel on tekkinud Eesti riigi ees üle 600 000-eurone maksuvõlg.
Loe ka: Pole kaupa ega raha: TTJA pani kinni kliente tüssanud e-poe
Selle aasta alguses kirjutasime, et ettevõttel Suomen Nettikirpputorit Oy, internetis tegutseval Soome kirbuturul, on Eestis tekkinud enam kui poole miljoni eurone maksuvõlg. Korduvalt Eestis maksude maksmisega hätta jäänud firma võlasumma on kerkinud juba üle 600 000 euro.
Maksu- ja tolliamet viitas, et Eestis ärikeha puudumine ei takista Soome firmalt maksuraha kättesaamist.
Ligi kümme aastat tagasi tegevust alustanud Suomen Nettikirpputorit juhitakse Oulust. Selle aasta alguses oli ettevõtte põhivõlg maksu- ja tolliameti andmetel 522 115,66 eurot ning see on üleval olnud alates 2020. aasta sügisest.
Koos intressi ja sunnirahaga oli tegelik võlg juba üle 545 000 euro, millest suurema osa moodustab tasumata käibemaks. Nüüdseks on ettevõtte maksuvõlg kasvanud juba pea 665 000 euroni, täpsemalt koos intressidega 664 741,28 euroni, ning endiselt moodustab sellest suurema osa käibemaks.
Maksu- ja tolliamet ei saanud võla tekkimislugu kommenteerida, viidates maksusaladuse kaitse põhimõttele. Küll aga ütles MTA meediasuhete spetsialist Kertu Laadoga, et välisriigis asuvate ettevõtete osas teevad maksuhaldurid üle maailma ja eriti Euroopa Liidu siseselt väga head koostööd ning riigipiirid ei ole kindlasti takistuseks menetluse läbiviimisel, kuigi see on aeganõudvam protsess.
Ettevõtte asutaja ja tegevjuht Ossi Salo ei vastanud ajakirjaniku päringule.
Suomen Nettikirpputorit Oy on Eestis käibemaksukohustuslasena registreeritud alates 2017. aasta juunist. Ettevõtte majandusaasta aruande järgi oli Suomen Nettikirpputorit Oy käive 2020. aasta augustist 2021. aasta augustini umbes 2,5 miljonit eurot. Sama perioodi jooksul jäi ettevõte 640 000 euroga kahjumisse. Eelneval majandusaastal oli ettevõtte käive üle 1,7 miljoni euro ning kahjum 331 000 eurot.
Eesti E-Kaubanduse Liidu tegevjuht Tõnu Väät kommenteeris tookord, et kauba müümiseks ei pea igas riigis eraldi ärikeha registreerima. Ta nentis, et pole konkreetsest ettevõttest varem kuulnud ning ei oska seetõttu ka võla tekkimist kommenteerida. “Euroopa Liidus tuleb alates 10 000-eurosest käibest ennast igas riigis, kuhu müüd, võtta käibemaksukohustuslaseks ja sinna riiki käibemaks tasuda, midagi muud registreerima ei pea,” sõnas ta.
Suomen Nettikirpputorit Oy, ingliskeelse nimega netflea.com, tegutseb enda kirjelduse järgi kolmanda osapoolena müüja ja ostja vahel ning lubab muuta tehingu probleemivabaks. Kauba ostjale lubatakse tehing mugavaks teha niimoodi, et kõik eri müüjatelt ostetud tooted saadetakse kohale ühe pakiga.
Müüja jaoks peaks tehing käima järgnevalt: müüja valib, millised asjad ta tahab maha müüa, teeb nendest pildid, paneb juurde hinnad ja kirjutab lühikesed kirjeldused, seejärel pakib ta kõik asjad ühte pakki ning saadab ettevõttele. Kui tooted on müüdud, siis ilmub raha lihtsalt müüja kontole Netflea keskkonnas. Ettevõtte pakutud teenus seisneb selles, et kogu esemete saatmise, tagasisaatmiste ja küsimustega tegeleb ettevõte ise.
Eesti e-poe maksuvõlg
Maksuvõlglasi leidub ka Eesti e-poodide hulgas. Näiteks mööbli ja muu sisustuskauba müügiga tegeleva ettevõtte Einarssta Khayerullah OÜ, varasemalt tuntud kui Kodukoi OÜ, maksuvõlg on üle 10 000 euro. Võla alguskuupäev oli 10. detsember 2021.
Lisaks maksuvõlale on ettevõte endast maha jätnud kümneid pettunud kliente, kes pole kaupmehelt saanud tellitud kaupa kätte ning lisaks pole kaupmees neile lubatud tähtajaks ka raha tagasi maksnud. Tarbijad on pöördunud probleemide pärast ka tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti poole, kuid komisjonile kaupmees selgitusi pole andnud.


Keres peab Pruunsillale esitatud kahtlustust vääraks ja otsituksTALLINN, 5. juuni, BNS – Bigbanki nõukogu esimehe ja Isamaa erakonna suurtoetaja Parvel Pruunsilla advokaat Paul Keres lausus pärast tema kliendile esitatud kuriteokahtlustusega tutvumist, et mitte ühelgi moel ei saa väita, et Pruunsild oleks isiklikult huvitatud Tartus Kuperjanovi tänav 9 asuva endise Eesti Rahva Muuseumi ja raudteelaste klubi hoone soetamisest endale, kirjutab Postimees.
"See on otseselt väär," ütles Keres. "Ta ei ole tahtnud seda [endale] omandada ja ei ole seda omandanud." Keres märkis, et algusest peale on hoonet soovinud endale osta üliõpilaskorporatsioon Sakala, mitte Pruunsild, ent Sakalat kui ostust huvitatud ühendust ei nimeta Pruunsillale esitatud kahtlustus kordagi. Pruunsild on korporatsiooni Sakala üks umbes neljasajast liikmest.
Samuti ei ole Kerese sõnul õige samastada Pruunsilda Bigbankiga, mis on andnud kinnisvara soetamiseks laenu eelmisel nädalal ametist tagasi astunud Tatu abilinnapea Priit Humala lähisugulastele ning mille võlakirju on mullu omandanud Humal.
"Bigbanki vara ei ole Pruunsilla vara, Pruunsillal on lihtsalt osalus ettevõttes," ütles Keres ja tõi võrdluse: "See ei ole nii, et RKASile [riigi kinnisvara aktsiaseltsile] kuuluvad hooned on [peaminister] Kaja Kallase hooned." Pruunsillale, kes on Bigbanki nõukogu esimees, kuulub 50 protsenti Bigbanki aktsiatest.
Keres ütles, et Pruunsillale esitatud kahtlustus ning selles esitatud seosed on täielikult otsitud.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokurör Gerd Raudsepp kommenteeris Postimehele, et seni kogutud tõendite kohaselt oli Pruunsillal huvi, et Tartu linn kinnistust Kuperjanovi 9 loobuks ja selle saavutamiseks mõjutas ta abilinnapead.
"Sellel, millised olid tema [Pruunsilla] edasised plaanid või kes ja kuidas selle kinnistu omandas, pole tähtsust," ütles Raudsepp, "sest kui otsustusprotsessi käigus toime pandud korruptsioonikuritegu leiab tõendamist, siis sai otsustusprotsessi ausus ja läbipaistvus kõigele vaatamata kahju," märkis prokurör.
Kriminaalasi algatati mullu 3. oktoobril seoses sellega, et Tartu linnavarade ja rahanduse eest vastutava Tartu linnapea Priit Humala suhtes tõusetus kahtlus, et ta on rikkunud toimingupiirangut eriti suures ulatuses.
Prokurör Raudsepa sõnul seisneb võimaliku korruptsioonikuriteo ehk toimingupiirangu rikkumise kahtlustus selles, et Humal ei taandanud ennast toimingutest ja otsustusprotsessist, millest ta oleks pidanud end seotuse tõttu Pruunsillaga taandama.
Raudsepp märkis, et samast otsustusprotsessist taandas end üks teine linnavalitsuse töötaja, kes on seotud Sakala korporatsiooniga. "Kui ka Priit Humal oleks end nii taandanud, siis ei oleks praegu alust rääkida toimingupiirangu rikkumise ja sellele kaasaaitamise kahtlustusest," lausus Raudepp.
Kerese sõnul on täiesti normaalne, et Sakalaga seotud inimene end otsustest taandas, kuid ta küsis: "[Kas] Humal peaks [end] taandama, sest ta on seotud Pruunsillaga ja Pruunsild on seotud Sakalaga? Kusjuures Pruunsillaga on Humal seotud nii, et ta on ostnud võlakirju Bigbankilt, mis on seotud Sakalaga, ja tema õde on võtnud Bigbankist laenu."
Humalale on esitatud kahtlustus selles, et ta osales Kuperjanovi 9 kinnistuga seotud koosolekutel, aruteludel ja Tartu linna esindajana kinnistu omandamisest keeldumise otsustamisel. "Seni kogutud tõendite kohaselt oli Parvel Pruunsillal huvi, et Tartu linn kinnistust loobuks ja selle saavutamiseks mõjutas Parvel Pruunsild abilinnapead," ütles Raudsepp Postimehele.
Kahtlustus väidab, et Humal on Pruunsillaga seotud isik. Seotus seisneb selles, et Pruunsild on kandnud 27. jaanuaril 2022. aastal Humalale pärast 2021. aasta oktoobris toimunud kohalikke valimisi üle 3000 eurot, Pruunsilla kinnitusel valimiskulude katteks.
Samuti on seotusena kahtlustuses kirjas, et Priit ja Anna Humal on Tartus ühisomandisse soetanud korteri, millele on seatud hüpoteek summas 57 200 eurot Bigbanki kasuks. Kirjas on ka see, et Priit Humala õde Teele on koos abikaasaga soetanud eelmise aasta 4. augustil Tartus ühisomandisse korteri, millele on seatud hüpoteek 182 000 eurot Bigbanki kasuks.
Kahtlustuses on kirjas, et Humala ja Pruunsilla kokkuleppe tulemusel nõustus Bigbank finantseerima Humala teise õe Kadri kinnisvaralaenu. Millal see kokkulepe olevat sõlmitud, seda kahtlustuses kirjas pole.
Mullu septembris oli Humal kahtlustuse andmeil omandanud kokku 40 035 euro väärtuses Bigbanki võlakirju.
Kahtlustuses on kirjas: "Lisaks on menetluses tuvastatud P. Pruunsilla oluline mõju P. Humala tegevusele ka läbi erakondliku ja isikliku hea läbisaamise. P. Humal oli teadlik sellest, millistel motiividel ja eesmärkidel on P. Pruunsild huvitatud sellest, [et] Tartu linn loobuks Kuperjanovi tn 9 asuva kinnistu ostueesõigusest." Täpsustusi neile väidetele kahtlustuses ei ole.
Kahtlustus väidab, et Pruunsild aitas kaasa Humala toimingupiirangu rikkumisele. "P. Pruunsild osutas vaimset kaasabi sellega, et järjepideva suhtluse, tegevuse eesmärgi meeldetuletamise ja tulemuste kohta küsimisega mõjutas ja tugevdas P. Humala teotahet veenma ja mõjutama Tartu Linnavalitsust Kuperjanovi 9 kinnistu ostueesõigusest loobuma. P. Pruunsilla tegevus [oli] P. Humala teotahte loomisel olulise kaaluga."
Prokuratuuri väitel on alust kahtlustada, et Pruunsild aitas Humala toimingupiirangu rikkumisele kaasa eriti suures ulatuses.
Pruunsild ütles möödunud nädalal usutluses Postimehele, et tema vastu esitatud kahtlustuse peamine eesmärk on ehmatada ära kõik inimesed, kes võiksid kunagi eales tahta toetada mõnda konservatiivset erakonda.
Seda, et tegemist on poliitilise või muul ajendil alustatud menetlusega, nimetas Raudsepp alusetuks ja meelevaldseks, sest prokuratuur saab kriminaalmenetlust alustada vaid siis, kui on tekkinud kuriteo toimepanemise kahtlus.
"Selline kahtlus ei saa olla hüpoteetiline, see peab olema põhjendatud ja tuginema teabele, mis sellise järelduse teha võimaldab," lausus ta. Ta lisas, et antud kriminaalasjas on kogutud tõendite alusel võimalik teha järeldus, et kuriteokahtlus on olemas.
"Edasise menetluse käigus saame tõendite põhjal kontrollida, kas esialgsete tõendite põhjal esitatud kahtlustus leiab sellisel kujul kinnitust," sõnas Raudsepp.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Hendrik Aguri poolt koolist tõrjutud õpetaja: ma ei olnud mitte ühegi ihurakuga selleks valmisKohtla-Järve gümnaasiumi staardirektoril Hendrik Aguril on probleem. Ajutiselt linnavalitsusse tööle läinud staažikas ajaloo- ning ühiskonnaõpetuse õpetaja Kaire Jõe Aguri otsusel sealt tagasi enam oodatud ei ole. Osa koolipere on toimunu pärast väga pahane.Staažikas õpetaja Kaire Jõe asus Kohtla-Järve abilinnapeana ametisse tänavu veebruaris. Sinna kutsus teda pärast kohaliku ärimehe Nikolai Ossipenko korruptsiooniskandaali puhkemist lagunenud linnavõimu asemele uueks linnapeaks valitud Virve Linder. Kui algul oli jutt, et 39 aastat õpetajana töötanud Jõe naaseb kooli sügisel, siis nüüd see enam nii ei ole.
Jõe lausus Postimehele, et ta gümnaasiumiga seotud teemal väga enam peatuda ei taha. «Kõik see on mul juba õpilastele kirjutatud, tegelikult mul ei ole midagi juurde lisada,» ohkas Jõe. «See tuli niimoodi puu tagant – ma ei olnud mitte ühegi ihurakuga selleks valmis,» lisas ta.
Jõe kinnitas, et senine suhtlus Aguriga oli tal alati soe, sõbralik ja tema hinnangul vastastikku mõistev. «Ta on mind korduvalt tunnustanud ja öelnud, et olen hea inimene – siiani meil kõik tööalaselt klappis,» ütles Jõe, kes läkitas kooliperele hiljuti kurva kirja.

Selgitav kiri õpilastele

«Ilmselt pöördun ma teie poole selliselt viimast korda. Teen seda mitmel põhjusel kirjalikult, kuigi algne plaan oli teiega kõnelda lõpuaktusel,» kirjutas Jõe. Ta lisas, et võlgneb selgituse ning ka vabanduse.
«Vabanduse eelkõige selle eest, et ma läksin teist eemale taustu selgitamata. Minu asumine abilinnapea ametisse ei olnud vähimalgi määral minu ambitsioon. See oli ühest küljest linnavalitsuse päästemissioon ja teisest küljest tõeline suluseis, kust oli vaja linnal välja rabeleda. Kõigele lisaks vajas minu panust minu õpilane, meie linnapea,» rõhutas Jõe.
Ta kirjutas, et tegu oli tähtajalise missiooniga ning talle anti kaasa kindel teadmine, et Kohtla-Järve gümnaasiumisse oodatakse teda tagasi. «See oli ühtlasi ka minu liikumise garandiks. Seetõttu ei pidanud ma ka mingit lahkumiskõnet ega tordipidu ja alati majas käies kinnitasin, et sügisel jätkame koos sealt, kus ootamatult katkestasime,» selgitas Jõe.
Ent 22. mail muutus kõik. «Kohtumisel direktoriga teatas ta, et ei näe mingit võimalust minuga koostöö taastamiseks. Põhjendused lihtsustatud vormis on sellised: liiga kindlameelne, liiga põhimõtteline, liiga iseteadlik, imeliku huumorisoonega ja lõpuks peaaegu liiga eestlane...» loetles Jõe.
«Kuna mul on üldjuhul kombeks sõna pidada, siis minu roll linnavalitsuses lõpeb küll sügisel, kuid ei saa jätkuda gümnaasiumis. Tänan teid kõiki koos käidud rajal kogetu eest. Kui kunagi kohtume ja peate sobivaks, võime ikka törts juttu puhuda,» kirjutas Jõe õpilastele.
Ta lisas, et on nüüd pakkumistele ja väljakutsetele avatud. «Eriti nüüd, kui haridus peab minema eestikeelseks. Äkitsi kuskil ikka veel vajatakse keskealist eesti emakeelega õpetajat. Võimalik, et suisa Ida-Virumaal.»

Koolipere tahab võimupööret

Kohtla-Järve õpilased, õpetajad ja administratiivtöötajad kirjutasid haridus- ja teadusministeeriumi üldhariduspoliitika osakonna riigikoolide pidamise valdkonna juhile Raivo Trummalile ja ütlesid, et Kohtla-Järve gümnaasiumi direktor Hendrik Agur kuritarvitas võimu.
«Rahulolematus koolijuhiga ei ole kooliperes midagi uut, kuid hiljutine juhtum staažika õpetaja ja olulise kogukonnaliikme tööta jätmisel on pannud meid aktiivselt häält tõstma ning juhtimisstruktuuris muudatust paluma,» edastas kirja üks gümnaasiumi töötaja. Kiri käis enne aga õpetajate ja mõnede aktiivsemate õpilaste käest läbi.
Kirjutaja lisas, et direktor ei ole olukorda selgitanud. «Härra Agur lendas järgmisel päeval (sobivalt) USAsse ning õpetaja Jõe pidi ise õpilasi oma tahtevastasest lahkumisest teavitama. Kogu koolipere on olnud šokis ning vestlusel kuuldud põhjendused ajalooõpetajale ukse näitamise kohta kõlavad teistele personaliliikmetele alusetult – õpetaja olevat liiga kindlameelne, isepäine, eestimeelne ning seetõttu mitte sobiv multikultuursesse paindlikkusse kooli,» seisis pöördumises ministeeriumile.
Koolipere hinnangul ei panusta selline koolijuht noorte tulevikku. «Palume tõsiselt kaaluda Hendrik Aguri sobivust direktori ametikohale ning uurida Kohtla-Järve gümnaasiumi õpetajate kogemusi sellise koolijuhi alluvuses töötamise kohta. Täiendavalt esitame uueks direktori kandidaadiks äsja vallandatud kohalikus kogukonnas hästi tuntud ja austatud ning põhimõttekindla, ausa ja heade juhiomadustega Kaire Jõe,» lisas ta.

Agurile ilmnesid kaalukad asjaolud

Direktor Agur ütles Postimehele, et õpetaja Jõe lahkus koolist omal soovil. «Meil on juttu olnud, et kui töö abilinnapea kohal peaks kunagi lõppema – ja kõik teavad, et eriti siin, Kohlta-Järvel, on abilinnapea poliitiline ametikoht, mis võib igal ajal ootamatult lõppeda –, siis on variant, et ta tuleb tagasi meie kooli,» ütles Agur. «Vahepealsel ajal on aga selgunud kaalukaid asjaolusid, mis teevad Kaire Jõega edasise koostöö jätkamise õpetajana võimatuks.»
Agur lisas, et asendaja tuli niikuinii leida ja too on valmis jätkama ka uuel õppeaastal.

Hendrik Agur
Eero Vabamägi

«Kaire Jõe teab ideaalselt, miks temaga ei asuta võimaliku tulevase töösuhte loomise juurde. Ja ta on selle teadmise saanud minult nii suuliselt kui ka kirjalikult,» lisas Agur, keeldudes täpsustamast, millised kaalukad asjaolud vahepeal ilmnesid. «Kui keegi kavatseb avaldada ühepoolset ja moonutatud, koolile kahjulikku informatsiooni, siis ma ka vastavalt reageerin. Hetkel ma ei näe selleks vähimatki põhjust,» soovitades mitte otsida intriigi ega nõrgendada niigi habrast Ida-Viru haridusmaastikku.
Musta kassi läbijooksmine direktor Aguri ja õpetaja Jõe vahelt näib seda kummalisem, et kohalikel valimistel kandideerisid mõlemad samas valimisnimekirjas Restart Kohtla-Järve. Jõe abilinnapeaks kutsunud Linder oli aga Aguri enda väljapakutud linnapea kandidaat. Nii Linder kui Agur on erakond Isamaa liikmed.


Fookuses peaks olema mitte SALKi tegevus, vaid valitsuserakondade käitumineMinimaalselt oli tegu moraalse eksimusega, aga kas ka õigusrikkumisega, selle peab välja selgitama ERJK, kirjutab Lea Danilson-Järg (Isamaa).Lobistidega kohtumised on meie riigis viimased kaks aastat juba päris asiselt reguleeritud. Justiitsministrina töötades analüüsisime ministeeriumi ja MTÜ Korruptsioonivaba Eesti koostöös lobikohtumisest teavitamist ja tunnustasime kõige hoolsamaid kohtumiste registreerijaid. Möödunud nädalal alguse saanud Salga-saaga näitab, et Reformierakonna, Eesti 200 ja sotside poliitikud kunagi sellist tunnustust ilmselt ei näeks.
Eesti Ekspressis ilmunud artiklist võisime lugeda, kuidas praeguse valitsuskoalitsiooni liikmed ülistasid neile valimiste eel kandikul ette kantud tasuta andmeid ja nõu, kuidas sõnumeid seada ja valijatega manipuleerida. Mõistagi tekitas see pahameelt Isamaa ridades – erakonna jaoks, kelle eesmärk on rääkida alati enda poliitikast ausalt, on õõvastav lugeda, et poliitilised rivaalid samas vassivad ja valetavad, kuna nii oli neile kasulikum.
Seejuures on seni vähe avalikkuse tähelepanu saanud liberaalsema poliitmaailma reaktsioon. Algul itsitati pihku, et suudeti Isamaale jalg taha panna, nüüd on hakatud aga oma sõnumit usinasti muutma.
Esiteks üritatakse ümber rääkida artiklis lauldud hosiannat: kuidas Salga mõju erakondadele polnud üldse tegelikult eriti suur. Teiseks rõhutakse, et Salk pole teinud mitte ühtegi rahaülekannet ühegi erakonna arvele. See viimane väide vastab muidugi tõele, aga see polegi olnud kriitika sisu. Omaette küsitav, vähemalt eetiliselt, on siiski Salga poolt loodud tabel, mille järgi suunati mitmeid ärimehi annetama Salga valitud erakondadele.
Tegelikult tuleks fookusesse võtta siiski mitte isegi Salga tegevus, vaid Reformierakonna, Eesti 200 ja sotside käitumine. Tegu pole küll rahaliste annetustega erakonnale, aga poliitikutele pakutud teenustel on kahtlemata ka rahaline mõõde. Saadud teenuste deklareerimist ei pidanud aga vajalikuks ükski kõnealustest erakondadest ja seda vaatamata korduvatele avalikele kinnitustele, et just sihtasutuse pakutud andmete põhjal seadsid erakonnad oma valimiskampaania sõnumeid. Sealhulgas sündis Salga nõustamise toel näiteks ka sotside valimisloosung. Kõigi nende nõuannete pakkumiseks maeti andmete kogumise ja analüüsi alla sadu tuhandeid eurosid Salga raha, kuid valitud erakonnad said selle info endale tasuta.
Nüüd üritatakse taolist toetust kutsuda «targaks rahaks». Tegelikult on see kui mitte must, siis vähemalt pime raha. Me teame ajaloost jutte pungil kilekottidest, mis kuskilt kapist leitakse ja siis parteikassasse viiakse. Eesti on nüüdseks kahjuks ka selles vallas nutiühiskonda liikunud ja skeemid edasi arenenud, kuid see ei pese nõnda liikuvat raha puhtamaks. Tehke korraks mõtteharjutus, et kui sarnase deklareerimata toe oleks saanud Isamaa – kas siis oleks reaktsiooniks olnud õlakehitus?
Kui suur osa saagast on seni keerelnud just Salga käitumise ümber, siis nüüd oleks aeg pöörata pilgud just nende kolme kasu saanud valitsuserakonna suunas. Minimaalselt oli tegu moraalse eksimusega, aga kas ka õigusrikkumisega, selle peab välja selgitama ERJK. Praeguste väljaütlemiste valguses ERJK uurimise tõhususes muidugi kindel olla ei saa, sest ka nemad räägivad rohkem sihtasutuse, mitte sotside, oravate ja Eesti 200 juhtliikmete tegevusest valimistulemuste mõjutamisel. Arvestades, et ERJK juhtide hulgas on pigem koalitsioonierakondade toetajad, on erapooletu uurimine küsitav, kuid loodame siiski parimat.


Poola tõrjus "korrumpeerunud" Euroopa Kohtu otsust kohtureformi kohtaVARSSAVI, 5. juuni, AFP-BNS – Poola justiitsminister Zbigniew Ziobro nimetas esmaspäeval Euroopa Kohtut (ECJ) "korrumpeerunuks", kui see oli langetanud otsuse Varssavi vastuolulise kohtureformi vastu.
Luksemburgis baseeruva kohtu otsust "ei kirjutanud kohtunikud, vaid poliitikud, sest see kujutab endast Euroopa lepete selget rikkumist", ütles Ziobro.
"Euroopa Liidu kõrgeim kohus on korrumpeerunud," lisas ta.
AFP – Baltic News Service


Kõrgõzstanis vahistati "riigipöördekatse" eest üle 30 inimeseBIŠKEK, 6. juuni, AFP-BNS – Kõrgõzstanis vahistati üle 30 inimese, keda süüdistatakse riigipöörde kavandamises, teatas teisipäeval riigi julgeolekuteenistus.
Julgeolekuteenistuse GKNB teatel sai see jälile grupile, mis kavandas rahutusi eesmärgil haarata võim. Esmaspäeval vahistati üle 30 inimese, lisas agentuur.
Vaid paar päeva varem oli riiki väisanud Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja Charles Michel, kellele president Sadõr Džaparov avaldas valmidust "töötada käsikäes Euroopa Liiduga".
Kõrgõzstanis on võrreldes teiste Kesk-Aasia riikidega suhteline sõnavabadus, kuid inimõigusorganisatsioonid hoiatavad, et ajakirjandust ja kodanikuühiskonda survestatakse üha enam.
Alates Kõrgõzstani iseseisvumisest 1991. aastal on riigis poliitkriiside tõttu pidanud tagasi astuma kolm presidenti. Kriise on põhjustanud korruptsioon, onupojapoliitika ja vaidlused valimistulemuste üle.
AFP – Baltic News Service


Loone Ots: vaba looming ja Euroopa Prokrustese sängKreeka müüdis piinas sadistist hiiglane Prokrustes ette sattunud rändureid, surudes neid raudvoodisse. Kes sängi ära ei mahtunud, sellel raius koletis jalad maha, aga kes osutus liiga lühikeseks, sellel venitas selgroo puruks. Täpselt samamoodi raiub ja venitab Euroopa Liidu poliitkorrektsuse nõue kultuuri, hävitades kultuuri tähtsaimat omadust – vabadust luua rahvuslikku kultuuri nii, nagu looja seda õigeks peab. Korrektsus on kultuuri hinnates justkui põhiline, loomingu väärtus teisejärguline.
Üks mu briti sõber palus hiljuti, et ma tõlgiks talle eesti keelest ühe lauluteksti. Nimelt taotlevat nad oma segakoorile raha ja siis on hädavajalik näidata taotluses rahvusvahelist koostööd. Et ta oli just Eestis käinud, otsis ta rahvusvahelistumiseks mingit eesti laulu. Ainuke, mille ta leidis, oli Anti Marguste lasteviis „Rähni telegramm“.
Asi õpiti selgeks, aga britte jäi painama, et millest nad õieti laulavad. Saatsin siis neile tõlke: „Rähn see telegrammi toksib, tok-tok-tok, ärge murdke puude oksi! Hoidkem ilu, metsa elu!“
Ilus laul ja õige sõnum, eks ole? Aga põhjus, miks britid langesid tõlget lugedes täielikku vaimustusse, oli hoopis muu. Nimelt said nad nüüd küsida koori jaoks kaks korda suuremat summat, rohepöörde ja kliimateadliku repertuaarivaliku eest. Eesti lastelaul andis Händeli „Messia“ katkendile suure lisaväärtuse.
Kultuuriinimesel ongi tänapäeva Euroopas kaks valikut. Ta võib ujuda peavoolu või vastuvoolu. Peavoolu ujudes on tal võimalus saada oma loomeleegi toitmiseks igasugu hagu ja muud sütitavat, maakeeli otse öeldes: raha. Aga ka au, kiitust ja preemiaid, mis tähendavad omakorda raha. Peavool ise tähendab sellist jõge, mille kaldad on palistatud teatud teemadega. Põhiliselt on need rohepööre ja homoseksuaalide õigused. Rohe-vikerkaarelisest rohust kerkib ka massiimmigratsiooni ja multikultuursuse õiekesi. Peavoolu pehme paitus tähendab, et kultuuri looja ammutab oma loomingu kastmiseks vajalikku vett just ja ainult nende kallaste vahelt.
Kui ta on näiteks abstraktne kunstnik, on seda kerge teha. Maali pilt ja kirjuta alla „Armunud meeste suudlus“ või veel parem „Romeo ja Julio: armastav abielupaar“. Pane kümme õigesti koostatud allkirjadega pilti kokku ja taotle vahendeid näituseks. Kui ei anta, süüdista otsustajaid samasooliste vaenamises ja algata ajakirjanduses ning sotsiaalvõrgustikes nendevastane nõiajaht. Järgmises taotlusvoorus ei julge keegi sinu annet finantsidega tunnustamata jätta. Kuigi anne võib tähendada pelka poliitilist tarkust.
Taiesega, millel kujutatut võib ära tunda, on natuke raskem, sest seal tuleb mehed ja suudlus välja maalida. Aga seegi pole raketiteadus, nõuab tehnikat, kuid mitte erilist annet. Peaasi on ikka see õige voolusuund. Siis kannab vool kannab su järjekordse loomesaavutuse kaldale ja sa võid sealt rahumeeli oma korvi maasikaid täis noppida.
Vastuvoolu ujudes tahab inimene näiteks kirjutada, maalida, viisistada või filmida oma maa kultuuri, oma minevikku ja oma rahva kangelasi. Kohemaid kerkib tema ja jagatavate ressursside vahele kõrge kivikallas. Kus on side tänapäevaga? – Aga kas õhtumaade eetilised väärtused ei kehti nii minevikus kui ka nüüd? – Kehtivad küll, aga meie jagame raha meetmete ja eesmärkide järgi. Millisele meetmele teie projekt vastab? – Ma olen loomeinimene, ma tahan luua teost oma vaba tunde järgi. – Looming on vaba, muidugi, aga ehk leiate sel juhul vajalikud vahendid mujalt. Sest meil, näete, on täpsed suunad, mille alusel meie kultuuri toetame. – Paraku ei ole loomeinimesel võimalik omavahenditest kunsti eksponeerida. Pintsli, värvi ja lõuendi jaoks ehk jätkub, aga suur näitus on kulukas. – Kahju küll, teie ambitsioonid kunstivallas pole meie probleem.
Siis võid küsida nagu Joosep Toots: aga mida ma pean siis tegema, et teilt üldse laenu saada? Vastus on lihtne nagu ükskordüks: loe läbi taotlusvooru prioriteedid ja kohanda oma loometung ettekirjutatud sängi. Lisa näidendisse homotegelane – plusspunkt. Kirjuta projekti, kuidas sinu kantaat edendab võitlust kliimamuutustega – plusspunkt. Ja nii edasi.
Tean entusiasti, kes on hea mitu aastat taotlenud loomeprojekti raha Euroopa väga mahukatest küllusesarvedest. Ta on võtnud südameasjaks jutustada Eesti rahvast tugevalt mõjutanud sündmusest – 1944. aasta suurpõgenemisest. Ja kohanud oma teel ainult tõkkeid. Lõhekala visadusega on ta end nendest tõketest vastuvoolu üles heitnud. Aga et tema projekt räägib eestlastest, mitte suurest rahvastest, et seal ei ole sooprobleeme ja keskkonnaküsimusi, siis on tal olnud vähe lootust. Kui ta rõhutab, et tegelikult olid ka eestlased Rootsi ja mujale sattudes immigrandid, et nemadki pidid kohanema, et keegi ei õpetanud neile kohalikku keelt ega muretsenud riigi tasandil eestlaste kommete või kultuuri säilimise pärast, mitte nagu nüüd, ühesõnaga, et väliseestluse kujunemise lugu on ajaloolise mälu seisukohast tähtis kogu Euroopale ja meie põgenike probleemid praeguse aja probleemidega vägagi sarnased, ei paku see otsustajatele pinget, sest teate, need eestlased ei olnud ikkagi vaesed kaugetest maadest pärit mugavuspagulased, nemad olid lihtsalt mingid sõjapõgenikud.
Meie Eesti võimud andsid lõpuks 20 inimest hõlmavale, seminari ja aruteludega rikastatud projektile tervelt 400 eurot. Võtke ja ärge öelge, et pole saanud!
Täitsin hiljuti üht Euroopa Liidu rahastusvõimaluse taotlust. See oli vägev. Lahtrite kaupa küsimusi, kus tuli täpselt ära näidata, mitu naist, mitu meest ja mitu määratlemata sooga isikut projekti läbi viib. Ja mitu meest, naist ning neidsamuseid isikuid tuleb eeldatavalt publikuks. Viimane oli eriti andekas küsimus. Kes läheb saali uksele uurima, kas siseneja on mees, naine või keegi kolmas? Kas ta peab seda otsesõnu küsima? Kas see ei ole omakorda ahistamine? Aga igal juhul, kui projektis osalejate puhul nõutakse võrdselt meeste ja naiste kaasamist, ei ole Eesti Rahvusmeekooril vähimatki šanssi. Väiksema koori puhul kirjutaks veel kuidagi, et kaasa sõidavad kuus särgitriikijat ja kolm naissoost kontsertmeistrit, aga ikkagi ei saa 50-50 nõuet klappima.
Hullumeelseks kasvanud soovõrdsuse nõue tingib siis pettuse. Arvud võetakse lambist – kes saab neid kontrollida? Vale ja silmakirjalikus kasvab. Sest raha on tarvis hea asja, eesti kõrgkultuuri loomise nimel. Niisuguse kultuuri, mis end paraku väikeriigis ise ära ei toida. Sellise kultuuri eest peab hoolitsema riik ja tegema seda ausalt. See tähendab, et lähtuda tuleks ainult projektitaotluse kunsti- ja kultuuriväärtusest. Mitte anda punkte selle eest, kui palju on laval kesksoolisi või kas on kaasatud välismaa partnereid. Mul on väljaspool Eestit palju teatriinimestest sõpru, kellest igaüks lubab oma nime kilbiks tarvitada, ma ei ole kindlasti ainus, kes seda Potjomkini küla ehitab – kuidas taotluse nõuete koostajad sellest aru ei saa?
Nõukogude Liidus, kuhu me keegi tagasi ei ihka, oli täpselt määratud, kuidas ja mis teemadel tohib kultuur sündida. Ja sündisidki „vaimustavad“ Stalini preemia laureaatide romaanid, mille pealkirjad räägivad ise endi eest: „Teras ja šlakk“, „Autojuhid“ ja nii edasi. Neil tekstidel pole praegu vähimatki väärtust. Kui palju jääb igavikku alles piinlikult poliitkorrektsest eurokultuurist? Kahtlen, kas üldse midagi. Aga Rudolf Tobiase, Eduard Tubina või Arvo Pärdi muusika, Eduard Wiiralti graafika, Marie Underi ja Betti Alveri luule jäävad alles ja kõnetavad Euroopat igavesti. Sest need on loodud vabast loomejõust, Kristjan Jaak Petersoni sõnutsi „lauluallikast“, mitte eurokäsu porimaiku lombikese veest. Ujugem vastuvoolu, armsad loojad! Küll rahvas otsustab, kelle teoses räägib tõeline talent.
Heraklest, kes müüdi järgi Prokrustese viimaks maha lõi, on meil igatahes hädasti vaja. Sest peagi võib meie – ja Euroopa – tõelise kultuuri jaoks olla hilja.
Loone Ots


Otse kell 14.30: siseministeerium Vaheriga seotud järelevalvest PPA-s   Siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo tutvustab teisipäeval endise politseipeadirektori Elmar Vaheri kriminaalasjaga seotud politsei- ja piirivalveameti (PPA) ja kaitsepolitsei personalitoimingute suhtes läbi viidud teenistuslike järelevalvete tulemusi.   Kell 14.30 algavat pressikonverentsi näeb otsepildis ERR-i portaalis. Siseministeerium alustas teenistuslikku järelevalvet PPA üle märtsis, et selgida välja kõik teenistujate tähtaegse üleviimisega ehk rotatsiooniga politsei- ja piirivalveametist seotud asjaolud ja nende õiguspärasus. 21. märtsil esitasid kaitsepolitsei ametnikud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politseiameti toonasele peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati toona kaitseväes töötanud Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis, et luua võimalused politsei eripensioni saamiseks nõutava 25-aastase politseiametniku staaži näilikuks täitumiseks. Siseminister Lauri Läänemets kõrvaldas seepeale Vaheri teenistusest ja allkirjastas ühtlasi käskkirja teenistusliku järelevalve algatamiseks eesmärgiga hinnata viimase viie aasta jooksul politsei- ja piirivalveametis (PPA) tehtud personalitoimingute õiguspärasust. Kriminaalmenetlus käib jätkuvalt. Mai alguses lõpetas siseministeerium Vaheri suhtes distsiplinaarmenetluse, kuna tema teenistustähtaeg sai 2. mail läbi ja seaduse järgi ei saa niisugust menetlust läbi viia ega karistust määrata muidu, kui vaid avalik-õigusliku teenistussuhte ajal.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Tartumaal kaotasid inimesed kelmidele üle 16 000 euroTALLINN, 6. juuni, BNS – Lõuna prefektuur uurib kolme juhtumit, milles Tartumaa elanikud kaotasid kelmidele kokku üle 16 000 euro.
Esmaspäeval pöördus politseisse 64-aastane mees, kes sai kõne, kus väideti, et tema pangakonto on ohus ja seda on vaja kindlustada. Mees suunati panka logima ja ta täitis helistaja korraldusi. Hiljem sai mees aru, et on langenud kelmuse ohvriks. Kelmuse läbi kaotas mees 10 000 eurot.
Samal päeval pöördus politseisse 53-aastane naine, kes soovis Facebook Marketplace’is müüa kingi. Naisega võttis ühendust ostja, kes soovis kingi osta ning saatis talle Omniva lingi. Naine avas lingi ja sisestas küsitud andmed. Hiljem avastas naine, et tema pangakontolt on kadunud 760 eurot.
Esmaspäeval pöördus politseisse 64-aastane naine, kellele pakuti interneti teel laenu. Naine nõustus pakkumisega ning vormistas laenulepingu. Hiljem selgus, et tegemist oli kelmusega ja naine jäi ilma 5500 eurost.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service