Lennujaama ülemus näitas Ryanairile trääsa...ja sai seitse suletud lennuliiniRiivo Tuvikese käes on võti, mis avab eestlaste ukse maailma. Tema otsustest sõltub, kas ja millised lennuliinid Tallinnast laia ilma lendavad.
Tallinna lennujaama juht Riivo Tuvike on rahutu. „Saad sa tuua kohvi?“ küsib ta sekretärilt. Kohvimasin ei tööta. „Alt saab vist ka tuua,“ pakub Tuvike. Igatahes ilmub kuskilt kohv ajakirjaniku nina alla.
Tuvike on tõmmu, pikka kasvu ja ääretult energiline. Nagu Lääne ärimees. Kui naeratab, siis säravvalgelt. Kui jutustab, siis liiguvad käed rabinal kaasa.
„35 protsenti tasu tõus,“ „2,66 miljonit eurot kahjumit,“ „6,5 megavatti energiat,“ „kaks korda rohkem sihtkohti kui Tallinnast“. Kakskümmend aastat panganduses töötanud Tuvike pommitab lennujaama puudutava statistika ja arvudega nagu endine peaminister Andrus Ansip.
„Need on mul pähe taotud,“ kostab ta arvude kohta. Pankurist sai lennujaama juht sõgedal ajal, 2019. aasta kevadel ehk aasta enne koroonapandeemiat, mil kogu maailma lennundus seisma jäi.
Tuvike võtab laualt juhtmega arvutihiire ja aknalaualt gloobuse. Ta tõmbab hiire juhtme üle poole maakera – Tallinn jääb täpselt Hiina suurlinnade ja USA idaranniku lennuteele. Eesti võiks olla sellel teekonnal tähtis vahepeatus, oluline kaubanduspunkt, kus lennukid võtavad kütust ja vahetavad meeskonda.
Eelmisel aastal tehti esimesed sellised katsed. Tallinnas maandus päevas mitu kaubalennukit. Ja siis algas sõda Ukrainas, Venemaa lennukoridor pandi kinni. Plaan läks lörri. Kaup lendab nüüd Hiinast Ameerikasse üle Vaikse ookeani.
„Neli aastat puhast rõõmu,“ ironiseerib Tuvike. Koroona ja sõja kõrval on Ryanairi suletud lennuliinid tema sõnul pisiasi.
Tühi rahakott
Tuvike on eestlaste uksehoidja maailma. Tema mõjutab, kuhu saab lennata ja kuhu mitte. Seitsmest sihtkohast on Eesti nüüd ilma. Tuvike näitas odavlennufirmale Ryanair trääsa ja tõstis nende protestist hoolimata lennujaama tasusid.
„Emotsionaalselt ma saan aru,“ ütleb Tuvike teda tabanud kriitika kohta. „Tahtsin ka ise suvel Nürnbergi minna. Nüüd jääb ära.“
Nürnberg on üks Ryanairi suletud sihtkohtadest.
„Aga ma pean lähtuma ettevõtte heaolust,“ selgitab lennujaama juht. Eesti õhuvärav on sügavas kahjumis. „Lennunduses,“ täpsustab Tuvike. Eelmisel saadi lennuärist miinust 2,66 miljoni euro eest. Tänavu on kahjumiks prognoositud 5,4 miljonit eurot.
„Tänu mittelennundustuludele oleme siiski kasumis,“ selgitab Tuvike.
Kui lennufirmad maksaksid rohkem, tuleks eelarve enam-vähem nulli. Praegu pole tasu veel tõstetud. Enne peab konkurentsiamet Ryanairi kaebuse üle vaatama. Ja kui siis veab, saab lennujaam suvest hinda tõsta. Siis oleks 2023. aasta prognoositud kahjum lennundusest 3,6 miljonit eurot.
Läbirääkimised
Mullu juunis toimus Teamsis tähtis veebikoosolek. Ekraanide taga olid kõikide Tallinnast lendavate lennufirmade esindajad. Tuvike andis neile teada, et hakkab tasusid tõstma. „Enamik olid mõistvad. Viimati tõstsime lennujaama tasusid 2009. aastal. Siis kehtis veel Eesti kroon ja elektri hind oli üks sent,“ räägib Tuvike. „Ryanairi vastus oli, et minge puu taha selle tasuga.“
Lennujaam lõi selja sirgu. „Et Ryanair paneb meid fakti ette? Ei. Liikusime asjaga edasi,“ lausub Tuvike. Ta räägib, et sama jama toimus ka Leedus. Vilniuse lennujaam tõstis tasusid, Ryanair sulges vastuseks liine. Tuvike laenab leedukatelt sõnu: „Leedu transpordiminister ütles otse välja, et Ryanair tegeleb väljapressimisega.“
Tuvikese arvates oleks Ryanair vähemalt neli liini nii või naa sulgenud. „Kasumlikkuse küsimus,“ sõnab ta. Neljale liinile poleks tasu tõusnud, kuna need olid uued liinid ja said lennujaamalt „soodukat“.
Kõnelusi Ryanairiga ta läbirääkimiseks nimetada ei taha. Ühtegi lennujaama argumenti ei kuulatud. Ähvardati lennuliinide sulgemise ja advokaatide armeega. Samas nendib Tuvike, et tal on Ryanairi vastu „super respekt“. Kasum on firmal miljardites ja kuludega tegeletakse väga tõsiselt.
Tuvikese arvates eestlane Ryanairi liinide kinnipanekust suurt ei kaota. „Puhkusele lennatakse ikka. Aga nüüd siis Malta asemel Kreekasse,“ sõnab ta.
Suured ja kallid plaanid
„Näed seda ala number üheksa?“ küsib Tuvike. Ta jalutab akna äärde ja näitab, mida kõike lennujaamas uut ehitatakse. „Selle parkla ehitame täis,“ on ta juba järgmise akna taga. „Tulevikuplaan on lennujaama lõunaosa välja arendada,“ liigub Tuvikese sõrm mööda kaarti. Tehakse kaks suurt logistikakeskust, aga mis firmadega, seda hoiab ta veel saladuses.
Lennujaama reisiterminali mahupiir on käes. 2,8 miljonit reisijat aastas – nii palju praegu on ja nii palju ka mahub. „Aga tulevikus?“ küsib Tuvike.
2030. aastaks peaks lennujaamas olema viis miljonit reisijat. Tuvike võtab selle arvu „arenenud Euroopa“ pealt. Eestlased saavad rikkamaks ja soovivad reisida sama palju kui sakslased või prantslased. Või lennata oma suvekodusse Hispaanias. „Neid on juba päris palju,“ teab lennujaama juht.
Tuvike on aastaid ka araablastega läbirääkimisi pidanud, et Tallinnast saaks lennata Dubaisse. „Kõrgete riigitegelastega, tähtsate tegelastega,“ kirjeldab ta.
Seega tuleb lennujaam suuremaks teha, et inimesed ja kohvrid ära mahuksid.
„Peame ettevõttena vaatama tervikut,“ ütleb Tuvike. Kriitika Ryanairi suletud liinide pärast ei ole tema arvates päris õige. Ta võrdleb seda isehakanud koroona- või sõjaekspertide sõnumitega meedias.
Mõni on ette heitnud, et lennujaam teenis ju vahepeal kasumit. „Meil on laenuportfell 50 miljonit eurot. Maksame sel aastal 1,2 miljonit intresse,“ ütleb Tuvike. „Intresse, mitte põhiosa,“ rõhutab ta.
Kui lennujaam kasumit ei teeni, ei saa ka investeerida. Näiteks toob Tuvike Kuressaare lennujaama. Tallinna lennujaama alla kuuluvad peaaegu kõik Eesti lennujaamad. Järgmisel aastal on maandumisraja asfalt vaja välja vahetada – maksab neli miljonit.
„Lennujaam on päris kallis,“ nendib Tuvike.


Eesti 200: Peame jõudma kahekümne aastaga Soomele järeleErakonnal Eesti 200 puudub Riigikogus töötamise kogemus, kuid ometi on neil enesekindlus, et pääseda mitte ainult Riigikokku, vaid ka valitsusse. Vestlesime kahe Eesti 200 nimekirjas kandideeriva mehega, et uurida, mis mõtetega nad 5. märtsil toimuvatele valimistele vastu lähevad.Erakonna esimees Lauri Hussar ütles, et Eesti peaks endale seadma ambitsioonikad eesmärgid, ning tõi välja, et praegu peaks olema eesmärk jõuda järgmise kahekümne aastaga Soomele järele.Erakonda Eesti 200 on nähtud eliidiparteina, kes on tugev linnades, ent mitte maapiirkondades. Samuti Eesti 200 ridades kandideeriv Joakim Helenius vastas, et tegemist on ainult konkurentide laimuga. Ta lisas, et erakonna liikmed on küll kõrgelt haritud, kuid seda ei saa vaadata millegi negatiivsena.Mis märksõnad seostuvad teile Rapla maakonnaga?Hussar: Kui ma mõtlen Rapla peale, tuleb kohe silme ette Rapla kirik. See on ainukene maakirik Eestis, millel on kaks torni. Olen kunagi noore reporterina kajastanud Rapla kirikumuusika festivali ja seal kuulsin esimest korda Arvo Pärdi teoseid ERSO esituses ning see jättis kustumatu mulje. Raplamaa seostub seeläbi mulle palju kultuurisündmustega.Raplamaa on Tallinna-lähedane kant, mida Tallinna ja Harjumaa inimesed võiksid rohkem külastada. Seoses oma ajakirjandusliku tööga olen Raplamaa risti ja põiki läbi sõitnud. Sain sealt väga palju vahvaid lugusid ja saateid. Veel toon välja Rapla inimeste iseteadlikkuse, mis on mulle muljet avaldanud.Helenius: Olen olnud Raplamaaga seotud aastast 2006, kui ma ostsin ära Kaiu LT. Mul on seal palju häid kolleege, kes töötavad ja elavad seal. Raplamaa on koht, kus ma väga tihti käin. Olen seotud sealse põllumajandussektoriga. Minu jaoks on see lähedane koht ja ma arvan, et saan Raplamaa probleemidest hästi aru, sest mu paljud kolleegid elavad seal.Kui tugev on Eesti 200 Rapla maakonnas?Helenius: Tahaks olla tugevam.Hussar: Täna räägime sellest, et meil on nominaalne toetus Harju- ja Raplamaa piirkonnas kümne, kaheteistkümne või isegi neljateistkümne protsendi juures. Erinevates uuringutes on numbrid erinevad. Raplamaal on meil kindlasti toetus olemas. Me ehitame sealset osakonda edasi. Täna me veel ei ole esindatud sealsetes kohalikes omavalitsustes, aga meil on sealt tugevaid kandidaate. Näiteks Urmas Kristal, kes veel eelmisel aastal oli Raplamaa omavalitsuste liidu juht. Samuti Siiri Sisask, kes on võib-olla üks tuntumaid Raplamaa inimesi.Puuetega inimeste teemade eestkõneleja Jüri Lehtmets on samuti meie nimekirjas. Kindlasti tahame Rapla piirkonda veel arendada ja kindlasti oleme järgmistel kohalikel valimistel väljas mitme tugeva nimekirjaga.Kui palju olete kokku puutunud sellise suhtumisega, et Eesti 200 on puhtalt ja ainult eliidipartei?Helenius: Seda ütlevad meie konkurendid Reformierakonnast ja sotsidest. Pigem on see laim. Me oleme täiesti normaalne erakond ja meil on liikmeid erinevatest valdkondadest ja sissetulekukategooriatest. Mida saab öelda, on see, et me oleme suhteliselt noor erakond vaatamata sellele, et meil on ka vanemaid liikmeid. Me oleme ka hea haridusega erakond. Aga see nüüd mingi negatiivne asi küll pole, pigem vastupidi.Hussar: Ennekõike oleme ikkagi tulevikku vaatavate lahenduste erakond. Meil on Eestile pikem plaan kui üks valimistsükkel või üks valitsuse ajaperiood. Seetõttu räägime ka nendest väljakutsetest, mis tõepoolest lahendaksid ära inimeste mured, mis on seotud toimetuleku ja hakkamasaamisega. Meil on väga selge ettekujutus sellest, kuidas Eesti peab arenema. Me tahame oma parima teadmise Eesti heaks tööle panna. Täna on meie toetus nii kõrge, et me kindlasti saame järgmisesse Riigikogusse sisse ja me saadame sinna tugeva esinduse. Olen enam kui kindel, et me osaleme järgmise valitsuse moodustamisel.Te olete praegu enesekindel, et erakond pääseb parlamenti. Kui vaadata 2019. aasta valimisi, siis jäite napilt välja. Küll aga näitasid ka siis uuringud, et Eesti 200 pääseb parlamenti.Hussar: Ei näidanud. Kui võtame aluseks Norstati reitingu, kus on valik kõige suurem, siis jaanuari alguses 2019 oli meie toetus 2,7 protsenti. Valimispäevaks tõusis see 4,4 protsendi peale. Eesti 200 küll parandas oma reitingut, aga mitte piisavalt, et pääseda parlamenti. Olime siis nelja kuu vanune erakond. Vaatamata sellele tegime hea tulemuse ja kogusime 4,4 protsenti toetust. Täna on meil tugev programm ja tuntud inimesed. Eesti 200 on kindlasti valmis võtma valitsusvastutust. Meil on selge ja pikk plaan Eesti elu edasi viia.2007. aastal toimusid ka Riigikogu valimised. Teiste seas pääses sisse erakond Eestimaa Rohelised, kes jäi sinna ainult üheks koosseisuks. 2015. aastal sai mandaadi Vabaerakond, kes oli samuti värske ja uus tulija. Nemad jäid samuti parlamenti ainult üheks koosseisuks. Mis annab teile enesekindluse, et teie jääte püsima kauemaks?Hussar: Rohelised keskendusid kitsalt ainult ühele teemale. Samamoodi oli ka Vabaerakonna puhul, mis keskendus ainult demokraatiale. Laia ja kogu ühiskonda hõlmavat programmi neil ei olnud. Eesti 200 erineb siin väga selgelt nendest erakondadest. Meil on lai programm, mis hõlmab kõike haridusest majanduseni ja kultuurist kaitsepoliitikani. Oleme erakonna kokku pannud nii, et meil oleks kompetents igal elualal. Meil on arste, julgeoleku-, sõjandus- ja majanduseksperte. See annab kindluse, et Eesti 200 on tulnud selleks, et jääda.Helenius: Meie eesmärk on viia läbi muutusi nii ühiskonnas kui ka majanduses. Kindlasti ei ole meie eesmärk lihtsalt pakkuda oma liikmetele Riigikogu kohti. Mõned teised erakonnad mõtlevad oma seisukohad läbi nii, et kuidas need annaks meile rohkem hääli. Meie nii ei mõtle, meie jaoks on oluline reformide läbiviimine. Eesti suurim oht on see, et oleme viimastel aastatel jäänud stagneeruma. Meil ei ole uusi mõtteid. Me elame vanade ja hästi tehtud reformide toel.Niisiis ei ole siht ainult kohad Riigikogus, vaid ka osalemine valitsuses?Hussar: Jah, loomulikult. Me oleme täna küpsed, et võtta valitsusvastutus.Reformierakond ja EKRE krutivad üles vastastikust antipaatiat, et genereerida valimistel rohkem hääli. Kuidas vältida Eesti muutumist kaheparteiriigiks?Hussar: Tänased avaliku arvamuse uuringud näitavad, et Eesti ei ole kaheparteiriik. Järgmises parlamendis saab olema viis või kuus erakonda, tõenäoliselt kuus. Ka Eesti valimissüsteem ei soosi kahe partei süsteemi teket. EKRE toetus jääb praegu veidi alla 20 protsendi. Eestis on maailmavaateline mitmekesisus selgelt olemas. Ka Eesti 200 on tulnud selleks, et tuua mitmekesisust ja laiemat perspektiivi.Helenius: Kui näiteks 12 aastat tagasi rääkis keegi kahe partei süsteemist, siis oli küsimus Reformierakonna ja Keskerakonna vahel. Nüüd räägitakse Reformist ja EKRE-st. Meie demokraatia toimib, inimestele pakutakse valikut ja erakondade toetus on ajas muutuvMis on teie jaoks praegu Eestis number üks teema?Helenius: Nagu Lauri ütles, on meil liikmeid erinevatest valdkondadest ja igale liikmele on tema valdkond kõige tähtsam. Minu jaoks on ülitähtsad majandusreformid. Muidugi on kõik omavahel seotud. Mida paremini majandusel läheb, seda rohkem saame investeerida haridusse, julgeolekusse ja maapiirkondadesse. Kõik on omavahel seotud. Kui meil ei ole hea riigikaitse, siis läheb välisinvesteeringutega raskeks. Väikese riigina on meil vaja, et meie elanikkond oleks parima haridusega.Hussar: Keskne teema on täna Eesti inimeste ja ettevõtete toimetulek. See ei ole nii ainult täna või homme, vaid ka kümne aasta pärast. Ma arvan, et Joakim on minuga nõus, et me peame endale võtma väga kõrged eesmärgid. Meie eesmärk peaks olema see, et jõuame kahekümne aastaga Soomele järele. See on väga ambitsioonikas plaan, aga me oleme hinnanud oma võimalusi ja me teame, et see on võimalik.Teame ka seda, et parim majanduspoliitika on hariduspoliitika. See peab tootma kõrge haridusega inimesi, et tuua Eestile maksimaalset lisaväärtust. Loomulikult on väga tähtis ka julgeolek. See näeb ette nii sõjalise võimekuse kui ka kodanikukaitse paranemist. Kuni viimase ajani oli see teema kahjuks tagaplaanil. Üks asi, mida saame Ukraina sõjast õppida, on elanikkonna kaitsega seotud teemad.See on Kalevipoeg, millest te praegu räägite.Hussar: Kalevipoja kuppel, jah. See on õhukaitsekuppel, mis kaitseks tervet Eestit. See tagaks terve Eesti õhukaitse nii, et vaenulikud lennukid, droonid ja raketid ei saaks Eestit rünnata.Palju tõstetakse esile seda, et erakonnad tahavad panustada riigikaitsesse kolm protsenti sisemajanduse kogutoodangust. Pakun välja, et pigem tuleks rääkida sellest, kui suure osa moodustab see riigieelarvest.Helenius: Me räägime praegu ühe protsendi lisamisest riigikaitsesse. Kui me tõstame selle kahelt protsendilt kolmele, siis me räägime umbes 350 miljonist eurost. Meie riigi kulutused kõik kokku on praegu 44-45 protsenti SKP-st. See tähendab, et üks protsent SKP-st on umbes kaks protsenti riigieelarvest. Kui riigi tulud kasvavad, siis on oluline, et meil oleksid prioriteedid. Ei saa olla nii, et iga valdkond saab võrdselt juurde. Ei, valitsusel on oma prioriteedid. Meie prioriteedid on riigikaitse ja haridus. Me ütleme ausalt, et teised valdkonnad ei saa nii palju raha juurde kui meie prioriteedid, mis on omakorda ka Eesti prioriteedid.Hussar: Eesti 200 on seisnud selle eest, et meil oleks erakondadeülene riigikaitsekokkulepe, mis võiks ette näha, et riigikaitsele läheks vähemalt kolm protsenti SKP-st. Täna on see hädavajalik, et parandada meie kaitsevõimet. See hõlmab elanikkonna kaitset, siseturvalisuse valdkonda, päästevaldkonda ja muuseas ka psühholoogilise kaitse valdkonda. Me näeme, et ERR-il on oluline roll psühholoogilise kaitse kasvatamisel ja nende rahastamine peab kindlasti olema piisav selleks, et ERR saaks täita oma rolli esmase ja olulise informeerijana.Ma kindlasti ei ole nõus peaminister Kaja Kallasega, kes väitis, et ERR-il on piisavalt kärpekohti. Nende eelarve on aastaid püsinud samal tasemel.Mind huvitab elanikkonna kaitse aspekt. Aastaid on see olnud teisejärguline teema. Mida tuleks selles osas ära teha?Hussar: Esmalt tähendab see, et me anname inimestele selge sõnumi, kuidas kriisi korral käituda. See tähendab elanikkonna koolitust. Kooliprogrammides peaks see sees olema. Muidugi puudutab see ka varjendite küsimust. Eestis on piirkondi, kus on seis parem, aga kindlasti tuleb mõelda, millised saavad olema elanike varjumiskohad. Kohalik omavalitsus peab siin olema aktiivsem ja riik peab neid aitama varjevõimekuse leidmisel ja loomisel. Riigikantselei kaudu tuleks leida koordineeritud lahendus.Helenius: Ukraina on meile õpetanud, et varjendeid on meil vaja. Soomes ei saa ühtegi hoonet ehitada ilma varjendita. Meil on vaja sama. Majad lähevad küll veidi kallimaks, aga kui me peame meeles, kes on meie naaber ja mida ta Ukrainas teeb, siis me ei saa arendajatele lubada, et nad ehitavad hoone ilma varjendita. Neid lahendusi ei saa läbi viia lühiajaliselt, aga meil peavad olema kindlad eesmärgid. Igal eestlasel peab olema lähedal varjend, kuhu vajadusel peituda. Ukraina on õpetanud, et me ei saa elada sellises usus, et sõda pole meil võimalik.Poliitilise katuseraha jagamine tekitab erinevaid tundeid. Ajakirjanikuna töötan alati selle nimekirja läbi ja vaatan, kes meie maakonnast raha saavad. Võtan nendega ühendust, et uurida, mis plaanid neil toetussummaga on. Eelmise aasta katuseraha eest taheti soetada päris mitu elektrigeneraatorit. Ühest küljest täidab see vajalikku tühimikku, teisalt on tegemist poliitilise lojaalsuse ostmisega. Kuidas teie erakond suhtub katuseraha jagamisse?Hussar: Eesti 200 on väga selgelt välja öelnud, et meie kaotame katuseraha jagamise ära. See jagamise süsteem on läbipaistmatu. Seal on selgelt sees poliitilise korruptsiooni elemente. Sageli on sellel rahal valimiste maitse ja poliitiline hinnalipik juures. Katuseraha jagamise saaga juures on drastilisi näiteid. Paar aastat tagasi taheti püstitada mälestusmärk massimõrvar Ungern Khaanile. Avaliku vastuseisu tõttu ei leidnud see ettepanek toetust.Veel on olnud olukord, kus Riigikogu liige üritas tekitada olukorda, kus tema tänavaesine saaks katuseraha eest valgustuse. Selliseid olukordi tuleb vältida, sest see kahjustab Eesti poliitika mainet ja inimeste usaldus riigi vastu langeb. Kindlasti on regionaalsed investeeringud vajalikud, aga see peab olema oluliselt läbimõeldum. See mitte ainult ei pea olema aus, vaid ka näima aus.Helenius: Eesti riigiaparaat peab olema kuluefektiivsem. Riigisektor on 25 aastat kasvanud ja keegi ei küsi, kas see on kuluefektiivne. Kas raha kasutatakse efektiivselt? Katuseraha on näide sellest, kuidas on leitud uusi viise raha kulutamiseks. Kokkuhoiuga, mille efektiivsuse tõusust saamegi riigikaitset ja haridust tugevdada. Iga kord, kui riik raha kulutab, tuleb küsida, kas tõesti oli vaja seda teha.Lauri Hussar, teie olete ainulaadses olukorras, sest kui mõelda ERR-i valimisdebattide peale, siis olete seisnud mõlemal pool lauda. Kummal pool on mugavam?Hussar: Julgen arvata, et saatejuhina tuleb rohkem valmistuda. Sa pead haldama kõiki debateerijaid ja nende tausta. Kui me Andres Kuusega neid debatte juhtisime, oli meil hea tiim ja need debatid olid väga jälgitavad. Täna on mul väike eelis võrreldes oma konkurentidega, sest ma tean, kuidas nendeks debattideks valmistutakse ja kuidas võivad käituda saatejuhid. Päris tugevus tuleb ikkagi välja alles telesaates. Iga saade on ootamatu ja kordumatu. Mulle väga meeldib see, et Eestis osatakse pidada üksteisest lugu pidavaid teledebatte. See on väga oluline, et valijad saaksid ettekujutuse, kes kandideerivad.Kas te kahetsete seda, et te enam ajakirjanik ei ole?Hussar: Olen töötanud ajakirjanikuna televisioonis, raadios ning juhatanud suurt ajalehetoimetust. Kõik olulised etapid olen läbinud. Ühel hetkel tundsin, et ma tahan astuda sammu edasi. Tundsin, et mul on seljakott, milles on palju kogemust. See otsus lahkuda ajakirjandusest ja liituda Eesti 200-ga on mulle palju juurde andnud. Täna ma näen hoopis teise rakursi alt seda, mida ma ajakirjanikuna kajastasin.Joakim Helenius, mis seis on Härgla mõisaga? Tean, et see on teie oma.Helenius: Jah, mul on väga põnev plaan sellega. Iga kord, kui ma olen valmis nuppu vajutama, tuleb mingi kriis. Neid on praeguseks nii palju tulnud. Me teeme Härgla mõisast midagi põnevat, mille üle saab terve Raplamaa olla uhke. Ma ei julge küll lubada, millal see juhtub. Probleem on selles, et raha, mille ma sinna planeerin, ei tule eriti kerge tootlusega. Tahan selle ilusa mõisahoonega kindlasti midagi põnevat teha.Millisena te näete Rapla maakonna tulevikku?Helenius: Meil on ees väga suured muutused nii Eestis kui ka maailmas ning see on seotud rohepöörde ja ringmajandusega. Usun, et lähiaastatel näeme ringmajandusega seotudstart-up ettevõtteid rohkem. Suur osa sellest on see, et me peame fossiilkütused millegagi asendama. Selleks on biomass, mis tuleb metsast ja põllumajandusest. Sellest saab Eesti majanduses suur arengumootor.Kui enne oli arendus kontsentreeritud Tallinnasse ja Tartusse, siis ma näen, et tulevikus läheb majanduse arendus tagasi maapiirkondadesse. Raplamaal on väga suured eelised. Seal on metsad ja põllumaad, aga samas on see Tallinna lähedal. Näen, et Raplamaast võib saada väga dünaamiline maakond, mida rohkem me liigume rohelise tuleviku suunas."Eesti 200 on väga selgelt välja öelnud, et meie kaotame katuseraha jagamise ära. See jagamise süsteem on läbipaistmatu. Seal on selgelt sees poliitilise korruptsiooni elemente. Sageli on sellel rahal valimiste maitse ja poliitiline hinnalipik juures."Erakonna Eesti 200 esimees Lauri Hussar.Suurärimees Joakim Helenius. Fotod: erakoguSiim Jõgis


Lennujaama ülemus näitas Ryanairile trääsaRiivo Tuvikese käes on võti, mis avab eestlaste ukse maailma. Tema otsustest sõltub, kas ja millised lennuliinid Tallinnast laia ilma lendavad.Tallinna lennujaama juht Riivo Tuvike on rahutu. „Saad sa tuua kohvi?" küsib ta sekretärilt. Kohvimasin ei tööta. „Alt saab vist ka tuua," pakub Tuvike. Igatahes ilmub kuskilt kohv ajakirjaniku nina alla.Tuvike on tõmmu, pikka kasvu ja ääretult energiline. Nagu Lääne ärimees. Kui naeratab, siis säravvalgelt. Kui jutustab, siis liiguvad käed rabinal kaasa.„35 protsenti tasu tõus," „2,66 miljonit eurot kahjumit," „6,5 megavatti energiat," „kaks korda rohkem sihtkohti kui Tallinnast". Kakskümmend aastat panganduses töötanud Tuvike pommitab lennujaama puudutava statistika ja arvudega nagu endine peaminister Andrus Ansip.„Need on mul pähe taotud," kostab ta arvude kohta. Pankurist sai lennujaama juht sõgedal ajal, 2019. aasta kevadel ehk aasta enne koroonapandeemiat, mil kogu maailma lennundus seisma jäi.Tuvike võtab laualt juhtmega arvutihiire ja aknalaualt gloobuse. Ta tõmbab hiire juhtme üle poole maakera - Tallinn jääb täpselt Hiina suurlinnade ja USA idaranniku lennuteele. Eesti võiks olla sellel teekonnal tähtis vahepeatus, oluline kaubanduspunkt, kus lennukid võtavad kütust ja vahetavad meeskonda.Eelmisel aastal tehti esimesed sellised katsed. Tallinnas maandus päevas mitu kaubalennukit. Ja siis algas sõda Ukrainas, Venemaa lennukoridor pandi kinni. Plaan läks lörri. Kaup lendab nüüd Hiinast Ameerikasse üle Vaikse ookeani.„Neli aastat puhast rõõmu," ironiseerib Tuvike. Koroona ja sõja kõrval on Ryanairi suletud lennuliinid tema sõnul pisiasi.Tühi rahakottTuvike on eestlaste uksehoidja maailma. Tema mõjutab, kuhu saab lennata ja kuhu mitte. Seitsmest sihtkohast on Eesti nüüd ilma. Tuvike näitas odavlennufirmale Ryanair trääsa ja tõstis nende protestist hoolimata lennujaama tasusid.„Emotsionaalselt ma saan aru," ütleb Tuvike teda tabanud kriitika kohta. „Tahtsin ka ise suvel Nürnbergi minna. Nüüd jääb ära."Nürnberg on üks Ryanairi suletud sihtkohtadest.„Aga ma pean lähtuma ettevõtte heaolust," selgitab lennujaama juht. Eesti õhuvärav on sügavas kahjumis. „Lennunduses," täpsustab Tuvike. Eelmisel saadi lennuärist miinust 2,66 miljoni euro eest. Tänavu on kahjumiks prognoositud 5,4 miljonit eurot.„Tänu mittelennundustuludele oleme siiski kasumis," selgitab Tuvike.Kui lennufirmad maksaksid rohkem, tuleks eelarve enam-vähem nulli. Praegu pole tasu veel tõstetud. Enne peab konkurentsiamet Ryanairi kaebuse üle vaatama. Ja kui siis veab, saab lennujaam suvest hinda tõsta. Siis oleks 2023. aasta prognoositud kahjum lennundusest 3,6 miljonit eurot.LäbirääkimisedMullu juunis toimus Teamsis tähtis veebikoosolek. Ekraanide taga olid kõikide Tallinnast lendavate lennufirmade esindajad. Tuvike andis neile teada, et hakkab tasusid tõstma. „Enamik olid mõistvad. Viimati tõstsime lennujaama tasusid 2009. aastal. Siis kehtis veel Eesti kroon ja elektri hind oli üks sent," räägib Tuvike. „Ryanairi vastus oli, et minge puu taha selle tasuga."Lennujaam lõi selja sirgu. „Et Ryanair paneb meid fakti ette? Ei. Liikusime asjaga edasi," lausub Tuvike. Ta räägib, et sama jama toimus ka Leedus. Vilniuse lennujaam tõstis tasusid, Ryanair sulges vastuseks liine. Tuvike laenab leedukatelt sõnu:„Leedu transpordiminister ütles otse välja, et Ryanair tegeleb väljapressimisega."Tuvikese arvates oleks Ryanair vähemalt neli liini nii või naa sulgenud. „Kasumlikkuse küsimus," sõnab ta. Neljale liinile poleks tasu tõusnud, kuna need olid uued liinid ja said lennujaamalt „soodukat".Kõnelusi Ryanairiga ta läbirääkimiseks nimetada ei taha. Ühtegi lennujaama argumenti ei kuulatud. Ähvardati lennuliinide sulgemise ja advokaatide armeega. Samas nendib Tuvike, et tal on Ryanairi vastu „super respekt". Kasum on firmal miljardites ja kuludega tegeletakse väga tõsiselt.Tuvikese arvates eestlane Ryanairi liinide kinnipanekust suurt ei kaota. „Puhkusele lennatakse ikka. Aga nüüd siis Malta asemel Kreekasse," sõnab ta.Suured ja kallid plaanid„Näed seda ala number üheksa?" küsib Tuvike. Ta jalutab akna äärde ja näitab, mida kõike lennujaamas uut ehitatakse. „Selle parkla ehitame täis," on ta juba järgmise akna taga. „Tulevikuplaan on lennujaama lõunaosa välja arendada," liigub Tuvikese sõrm mööda kaarti. Tehakse kaks suurt logistikakeskust, aga mis firmadega, seda hoiab ta veel saladuses.Lennujaama reisiterminali mahupiir on käes. 2,8 miljonit reisijat aastas - nii palju praegu on ja nii palju ka mahub. „Aga tulevikus?" küsib Tuvike.2030. aastaks peaks lennujaamas olema viis miljonit reisijat. Tuvike võtab selle arvu „arenenud Euroopa" pealt. Eestlased saavad rikkamaks ja soovivad reisida sama palju kui sakslased või prantslased. Või lennata oma suvekodusse Hispaanias. „Neid on juba päris palju," teab lennujaama juht.Tuvike on aastaid ka araablastega läbirääkimisi pidanud, et Tallinnast saaks lennata Dubaisse. „Kõrgete riigitegelastega, tähtsate tegelastega," kirjeldab ta.Seega tuleb lennujaam suuremaks teha, et inimesed ja kohvrid ära mahuksid.„Peame ettevõttena vaatama tervikut," ütleb Tuvike. Kriitika Ryanairi suletud liinide pärast ei ole tema arvates päris õige. Ta võrdleb seda isehakanud koroona- või sõjaekspertide sõnumitega meedias.Mõni on ette heitnud, et lennujaam teenis ju vahepeal kasumit. „Meil on laenuportfell 50 miljonit eurot. Maksame sel aastal 1,2 miljonit intresse," ütleb Tuvike. „Intresse, mitte põhiosa," rõhutab ta.Kui lennujaam kasumit ei teeni, ei saa ka investeerida. Näiteks toob Tuvike Kuressaare lennujaama. Tallinna lennujaama alla kuuluvad peaaegu kõik Eesti lennujaamad. Järgmisel aastal on maandumisraja asfalt vaja välja vahetada - maksab neli miljonit.„Lennujaam on päris kallis," nendib Tuvike.JOOSEP TIKS


Kunmani tütrele kuulunud maja ümber toimetavad jälle töömehedSuurärimees Vello Kunmani tütrele kuulunud skandaalne krunt vahetas taas omanikku.ETV saade „Pealtnägija" paljastas 2015. aastal, et perekond Kunmanid lammutasid Tallinnas Nõmmel Sihi tänaval ebaseaduslikult miljööväärtusliku maja ja ehitasid asemele häärberi. Naabritele asi ei meeldinud. Kunman oli neile valetanud, nad pöördusid abi saamiseks Tallinna linna poole.Intriig paisus veel suuremaks, kui selgus, et majaehitus jooksis läbi Edgar Savisaare korruptsiooniafäärist.Kaitsepolitsei andmetel vahendas Kunmani juures töötanud endine poliitik Villu Reiljan Kunmani lubadust maksta Keskerakonnale 20 000 eurot selle eest, et Savisaar lubaks ebaseadusliku maja lõpuni ehitada. Sealjuures pole Kunman kordagi olnud maja juriidiline omanik.Sellest hoolimata põhjendas ta isiklikult linnaametnikele, et puumaja oli nii viletsas seisus, et ta otsustati lammutada ja ehitada asemele uus hoone. Linn võitles uue maja vastu. Kunmanile tehti ettekirjutus. Ta sai käsu vana maja taastada.Appi tuli kavalus. Kunmanid rajasid krundi servale väiksema puumaja koopia. Naabrid läksid jälle pöördesse ja hädaldasid: „See on juriidiline JOKK!"Kunmani tütar Kersti loobus majast. Pärast ehitamise peatamist sai maja omanikuks Marika Lehtla. Savisaare kohtumenetlusel selgus, et tegemist on Kunmani elukaaslasega.Tänaseks on Tallinna Linnaplaneerimise Amet majalt keelumärke eemaldanud. Hoone vahetas taas omanikku. Uueks peremeheks sai avalikkusele tundmatu Kristo Ervin Gerke. Tema kohta on avalikku infot vähe. Ekspress leiab vaid täbara loo enne sajandivahetust juhtunud õnnetusest, kus Gerke sõitis Mustamäe tee ja Forelli tänava ristmikul otsa valgusfoorile. See kukkus ühe naise peale, põhjustades raske tervisekahjustuse.Samas ei saa väita, et Lehtla ei ole enam Sihi tänava majaga seotud. Tema kasuks on seatud 160 000 euro suurune hüpoteek.„Ma ei ole selle majaga kuidagi seotud," vastab aga naine telefonitsi. Kui ajakirjanik viitab, et hüpoteek on tema kasuks, ütleb ta: „Ah, see on mingi formaalsus. Ma ei kommenteeri midagi. Aitäh!"FOTO PRIIT SIMSON SKANDAALNE MAJA NÕMMEL: Vello Kunmani tütrele kuulunud maja ehitusel käib tegus toimetamine.


Eesti inimesi kaasatakse väidetavalt salaoperatsioonidesse! Tegemist on taaskord kelmusegaKelmid on välja tulnud uute skeemidega, kuid eesmärk on aga vana - inimestelt raha kätte saada. Ainuüksi Põhja prefektuuris on sel aastal pangapettuste ohvriks langenud 16 inimest, kahel juhul kaasati inimesed Eesti Panga ja politsei nimel „salaoperatsiooni“.


Olümpiakomitee rahaasjades valitseb segadusEesti Olümpiakomitees käidi rahaga ümber nagu enda omaga, kirjutab Äripäev. Kultuurimnisteeriumi haldusjärelevalve tulemusena selgus, segadus valitseb nii riigihangete korraldamises, ametiautode ja kütusekaartide kasutamises kui ka korruptsioonivastase seaduse järgimises. Võimalik, et riigieelarvelisi vahendeid ei kasutata Olümpiakomitees õiguspäraselt.


Semilarski vaidlust prokuratuuriga asub vaagima riigikohusTALLINN, 7. veebruar, BNS – Riigikohus võttis arutusele Tartu endise abilinnapea Valvo Semilarski kaebuse kohtuotsusele, millega anti tema vaidluses prokuratuuriga õigus viimasele.
Semilarski vaidlustas riigikohtus mullu detsembris Tartu ringkonnakohtus prokuratuuri kasuks langetatud otsuse. Semilarski tahab kaebuses prokuratuuri toimingu tagajärgede kõrvaldamist ja mittevaralise kahju hüvitamist.
Vaidlus puudutab 2017. aastal toimunud pressikonverentsi pärast Semilarski ja teise abilinnapea, Artjom Suvorovi kinnipidamist. Toonane Lõuna ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör Margus Gross ütles pressikonverentsil muuhulgas: "Tartu linn on Eesti üks mõjukamaid ja suuremaid omavalitsusi ja seetõttu leian, et on äärmiselt kahetsusväärne, et Tartu juhtimisega seotud kaks abilinnapead on olnud piltlikult öeldes äraostetavad."
Abilinnapeade altkämaksusüüdistuse uurimine lõppes poolteist aastat hiljem ning prokuratuur Semilarskile altkäemaksu võtmises süüdistust ei esitanud.
Semilarski kaebas prokuratuuri halduskohtusse, kuna prokuröri lause pressikonverentsil oli teda selgelt süüdistav ning rikkus süütuse presumptsiooni.
Halduskohus andis õiguse prokuratuurile, mistõttu Semilarski vaidlustas selle ringkonnakohtus. Ka ringkonnakohus nõustus halduskohtuga ja jättis endise abilinnapea kaebuse rahuldmata.
Halduskohtu põhiseisukoht kaebuse rahuldamata jätmisel oli, et pressikonverentsi, kus esitati Semilarski suhtes vaidlusalune väide, tuleb vaadelda ühtse tervikuna ja  kokkuvõttes pidi pressikonverentsist ilmnema üheselt, et Semilarskit üksnes kahtlustatakse altkäemaksu võtmises ning tegelikult teda selles süüdi mõistetud ei ole. Halduskohus viitas sealjuures ka sellele, et pressiteates esines kümnel korral kahtlustusele viitav sõnastus.
Ringkonnakohus nõustus selle seisukohaga täielikult. "On ilmne, et olukorras, kus pressikonverentsil kasutati küll ühel korral ebaõnnestunud sõnastust, mida võib mõista selliselt, justkui oleks Valvo Semilarski etteheidetava teo tõepoolest toime pannud, kuid samas öeldakse kümme korda sagedamini seda, et tegemist on kõigest kahtlustuse esitamisega, saabki keskmine mõistlik inimene pressikonverentsist aru selliselt, et isiku suhtes on esitatud üksnes kahtlustus," seisis ringkonnakohtu otsuses.
Semilarski sõnul on tegemist kahetsusväärse juhtumiga. "Ringkonnakohus pidas küll vaidluse esemeks olnud prokuröri väljaütlemist "ebaõnnestunud sõnakasutuseks", kuid ei lugenud seda õigusvastaseks põhjusel, et ülejäänud pressikonverentsi käigus samasuguseid ebaõnnestumisi ei esinenud. Seega, kui kõik teised isikud peavad Eesti Vabariis enda väljaütlemise eest vastutama, ka siis kui eksitakse ühe lausega, siis prokuratuurile tundub olevat põhiõiguste rikkumise osas antud eristaatus," ütles Semilarski.
Riigikohus ei ole veel asja arutamise aega määranud.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Eesti Loto nimel levib pettuste laine«Eesti Loto alt püütakse mängida valet mängu. Ärge klikkige,» hoiatab toimetusele vihje saatnud lotomängija järjekordse ühismeedias leviva petuskeemi eest. «Oleme juba mitu päeva Eesti Loto nimeliste libakontodega võidelnud,» kinnitab AS Eesti Loto turundus- ja müügidirektor Annely Luikmel.«Praegu on pettusi palju. Päris hästi tehtud lehed, üks näiteks selline,» märgib toimetusele vihje saatnud lotomängija Eesti Loto nimel leviva petuskeemi kohta ja hoiatab: «Eesti Loto alt püütakse mängida valet mängu. Ärge klikkige!».
Postituses soovitakse võitjatele õnne ja kingituse saamiseks suunatakse nad kahtlasele veebileheküljele. «Preemiad saadetakse pärast edukat registreerimist,» märgitakse seal ja lisatakse, et kõik on ehtne ja ametlik.

Kuvatõmmis Facebookist

AS Eesti Loto turundus- ja müügidirektor Annely Luikmel kinnitab, et ettevõte on juba mitu päeva Eesti Loto nimeliste libakontodega võidelnud. Viimaste päevade jooksul on blokeeritud ja ka Facebookile raporteeritud kokku kuuest erinevast libakontost ning sama on palutud teha ka nende poole pöördunud klientidel.
Luikmel märgib, et libakontod on lotomängijaid aeg-ajalt ka varem eksitanud, kuid siis ei ole libakontode tegija olnud nii järjekindel.
«Sellisel libakontol saab olla erinevaid eesmärke, näiteks andmekorje. Sellisel juhul soovitakse oma lehele kasutajaid, et hiljem edastada muuteemalist sõnumit. Samuti võib selleks olla rahaline kasu – teadaolevalt on küsitud konto registreerimise tasu 3.50 eurot,» selgitab Eesti Loto turundus- ja müügidirektor. Ta lisab, et hetkel ei ole alust arvata, et sel viisil on proovitud viirust levitada.
«Kui hetkel blokeeritud kontosid vaadata, siis tundub, et praeguse libakontode laine taga ei ole kohalikud tegijad, sest ühel kasutatud kontodest on Slovakkia naismuusiku libakonto, teisel sama riigi tuntud sportlase konto, kolmandal mingi saksakeelne teenus. Vahepeal korraks oli ühel neist kontodest ka eestikeelne kinnisvarateemaline sisu. Eelpool viidatud leht on nüüdseks Rikets Lilled sisuga,» selgitab Luikmel ja lisab, et profiili nimed on araabia kirjas.

Eesmärke võib olla mitmeid

Politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonispetsialist Maarja Punak kommenteeris, et taoliste postituste eesmärk on panna inimesi selle libakontoga suhtlema, et hiljem seda ära kasutada.
«Näiteks hakatakse konto kaudu nende inimestega suhtlema ja pakkuma võimalust odavalt mingit eset osta, mida tegelikult ei eksisteeri. Lisaks võivad kelmid muuta selle konto nime ja hakata muid tegevusi tegema, aga kui sinu tuttav on lisanud seal oma kommentaari, siis see võib anda kindlustunde, et kontoga on turvaline kaupa teha,» toob ta näiteid. Punak lisab, et kelmustega seotud kontol laikimine ja kommenteerimine soodustab selle inimese tutvusringkonna ohvriks langemist.
Igasugustele linkidele klikkimine aitab Punaku sõnul kurjategijatel aga koguda andmeid ilma, et inimene ise neid otseselt kirja paneks, näiteks kasutatava seadme või veebibrauseri kohta. Samuti on võimalik, et arvutisse soovitakse paigaldada pahavara.
«Lihtsam lahendus on inimestelt küsida neid andmeid, mida ka järgnevates skeemides ära kasutada, olgu selleks siis pangakaardiandmed, täpsed elukohaandmed või telefoninumber,» selgitab Punak ja rõhutab, et neile linkidele klikkimine tuleb jätta tegemata.

Kuidas libakonto ära tunda?

Viiteid libakontodele on Punaku sõnul mitmeid, kuid kõige ilmsemad neist on vigane konto nimi ja grammatiliselt ebakorrektne tekst. «Ükski aus äri ei lubaks endale selliseid apsakaid. Teiseks ei ole siin mainitud ei firma nime ega muid andmeid,» märgib ta.

Kasutatud on Eesti Loto logo, kuid nime asemel on araabia kiri.
Kuvatõmmis Facebookist

Seesugusest kontost või postitusest tuleb kindlasti raporteerida. Selleks tuleb klikata postituse üleval paremal äärel olevale kolmele täpile ning vajutada «Report post». Samuti tasuks Punaku sõnul oma tuttavaid hoiatada, et vähem inimesi õnge läheks.

Libaloosides on olnud nii maju, autosid kui diivaneid

Näiteks ringles möödunud aasta lõpus Facebookis loosimäng, milles kirjutati: «Meil on mõned majad, mis on veidi kahjustatud ja väiksemate kriimudega, kuid kõik on endiselt elamiskõlblikud, meil pole kavatsust neid müüa! Jagame maja mõne inimesega, kes jagavad meie postitust ja kommenteerivad «Valmis» enne 10. novembrit.»
Tookord jagasid inimesed kommentaarides hoiatusi, et see on pettus. «Kas tõesti inimesed ei süvene ja ei loe lehekülge? Nii palju on räägitud sellistest asjadest. Miks te kõik usute sellist jama? Alati tasub vaadata lehel olevaid postitusi, lehe jälgijaid jne.»
Ka eelmisel nädalal tuhandeid jagamisi ja kommentaare kogunud Toyota libaloosi osas oskas osa inimesi juba skeptiline olla. «Toyota tegi kaheksa tundi tagasi lehekülje, kus jagab tasuta autosid? Lambaid jagub ikka korralikult,» märkis üks, viidates sellele, et lehekülg on äsja loodud ega tundu juba seetõttu usaldusväärne.
Möödunud suvel levis aga Facebooki libaloos äsja avatud IKEA nimel, kui inimesi kutsuti üles postitust jagama eesmärgiga võita endale IKEA diivan.


Mida meie lapsed internetis teevad?PÄEVA KÜSIMUS

Catlyn Kirna, AS CGI Eesti küberturvalisuse konsultant (EPL-i Arvamusveeb) Praegu on kõige populaarsem TikTok, aga ka YouTube pole kadunud, samuti on foorumid, nagu Reddit, ja muud lehed, millest täiskasvanud pole ehk kuulnudki. See ei ole iseenesest probleem, kuid murekoht on sisu ise - mida lapsed ja noored näevad?
Valeinfo ohvriks võib langeda igaüks ja me oleme Eestis paljuski õppinud poliitilist propagandat ära tundma, kuid lapsed ja noored puutuvad palju kokku valeinfoga, mida täiskasvanud üldiselt ei näe ja mille ohvriks nad ei lange. Tihti võib see info olla ohtlik kõige otsesemas mõttes - keegi saab surma.
Teismelistel on väga lihtne internetis radikaliseeruda - rohkem on tekkinud parem- ja vasakradikaale, aina populaarsemad on äärmuslikud vaated soo ja rassi ning elu kohta üldse.

Marilin Küünarpuu, lasteabi nõunik (EPL-i Arvamusveeb) Nutiseadmetega on ülilihtne jagada iseendast pilte ja videoid, mille seas leidub teinekord ka vägagi intiimseid ülesvõtteid. Noortele võib sellise sisu jagamine näida lõbusa ja süütu flirdina, kuid tegelikkuses kaasnevad sekstingu ehk seksuaalse sisuga sõnumite, fotode või videote saatmisega riskid, mille tagajärjed võivad olla vägagi karmid, näiteks sotsiaalsed ja psühholoogilised probleemid, kiusamine ning väljapressimised.
Ekslikult arvatakse, et näiteks Snapchatis jagatud või Instagramis story'desse lisatud materjalid kustuvad tagajärgedeta. Tegelikult on ka seal jagatud materjali lihtne salvestada kas teiste rakenduste või lihtsate ekraanipiltide (screenshot'ide) abil.
Lasteabisse on jõudnud juhtumid, kus seksting on toonud endaga kaasa küberkiusamist eakaaslaste seas.


Mailis Reps tõi ilmale kaksikudMailis Reps tõi ilmale oma seitsmenda ja kaheksanda lapse, kuid poliitik ega teda esindav advokaat sündmust ei kommenteeri, vahendas Kroonika.
Mailis Reps tõi ilmale oma seitsmenda ja kaheksanda lapse, kuid poliitik ega teda esindav advokaat sündmust ei kommenteeri, vahendas Kroonika.
Elu24 kõnele Reps ei vastanud. «Arvestades kõike toimuvat, olen jälgimise all. Seega ei saa hetkel midagi selgitada,» rääkis Reps lapseootusest Elu24-le novembris.
Poliitiku peres kasvab juba kuus last: Richard, Karl Robert, Henry Roger, Frederick, Elizabeth ja Charlotte.
2021. aasta septembris avaldas Reps «Pealtnägijale», et kaotas korruptsioonikahtluste ilmsiks tulekuga samal ajal 20. rasedusnädalal lapse.

Mailis Reps.
Madis Veltman

Reps tunnistas, et lapse kaotusest polnud ta varem rääkinud. «Ma arvan, et seda teavad minu lähedastest umbes kolm inimest.»
«20. nädalal last kaotada, kui sa tead, et ta on tütar, ja sa oled talle juba nime pannud...» lausus poliitik. Intervjueerija Taavi Eilat küsis seejärel, mis täpsemalt juhtus. «Süda ei löönud ja nii oligi!»
Reps selgitas ka, miks otsustas ministrikohalt tagasi astuda. «Inimlikult oli kõike lihtsalt liiga palju,» ütles ta, viidates sellele, et peale lapse kaotuse oli tal just lõppenud mitukümmend aastat kestnud kooselu abikaasaga.
Repsi süüdistatakse selles, et toonase haridus- ja teadusministrina kasutas ta ministeeriumi vara ja tööjõudu enese pere huvides. Lisaks lasi ta väidetavalt oma sünnipäevapeo restoranis Mon Repos kinni maksta maksumaksjal. Asi tipnes ministri tagasiastumise ja kriminaalasjaga.


Viljandis tegutsev riiklik sihtkapital sai uue nõukoguSiseminister Lauri Läänemets kinnitas Kodanikuühiskonna Sihtkapitali nõukogu uue vabakonna liikmed. Kuus inimest valiti välja 17 kandidaadi seast ning värske nõukogu esimene koosolek on veebruari lõpus.
Sihtkapitali tööd juhtivasse nõukogusse hakkab kuuluma 11 inimest üle Eesti. Seejuures on peakontoriga Viljandis asuval Kodanikuühiskonna Sihtkapitalil (KÜSK) kodulehe andmetel 12 töötajat.
«Arvestades seda, et KÜSK-i tööpõld sellest aastast oluliselt laieneb, lähtusime ka nõukogu kinnitamisel sellest, et uues koosseisus oleks esindatud võimalikult palju erineva tausta ja kogemusega inimesi,» selgitas Lauri Läänemets.
Senine tava on olnud leida nõukogusse vabakonna esindajad avaliku konkursiga. Nii eelnes ka seekord nimetamisele konkurss ja valiku konsulteerimine riigi ja kodanikuühiskonna koostööd edendava valitsuskomisjoniga.
KÜSK-i nõukogusse nimetati mittetulundusühingu Eesti Lasterikaste Perede Liit president ja senine KÜSK-i nõukogu esimees Aage Õunap, Avatud Valitsemise Partnerluse sekretariaadi regionaalne koordinaator ja varasem mittetulundusühingu Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Carina Paju, Eesti Külaliikumise Kodukant vabatahtlike seltsiliste projektiekspert ja mittetulundusühingu Arenduskoda projektijuht Eha Paas, Narva Eesti riigigümnaasiumi direktor ja senine KÜSK-i nõukogu liige Irene Käosaar, Elva vallavalitsuse kultuurispetsialist ja pikaaegne Tartu kunstnike liidu juht Markus Toompere ning sihtasutuse Keskkonnaõiguse Keskus tegevjuht Tarmo Treimann.
Lisaks kuuele vabakonna esindajale kuulub nõukogusse viis riigi esindajat. Nõukogus jätkab rahandusministeeriumi esindajana Kaur Siruli ja uue liikmena siseministeeriumi rahvastiku ja kodanikuühiskonna asekantsler Raivo Küüt. Ülejäänud kolm riigi esindajat nimetab siseminister nõukogusse lähiajal. Nõukogu liikmed nimetatakse kolmeks aastaks.


Kunmani tütrele kuulunud maja ümber toimetavad jälle töömehedSuurärimees Vello Kunmani tütrele kuulunud skandaalne krunt vahetas taas omanikku.
ETV saade „Pealtnägija“ paljastas 2015. aastal, et perekond Kunmanid lammutasid Tallinnas Nõmmel Sihi tänaval ebaseaduslikult miljööväärtusliku maja ja ehitasid asemele häärberi. Naabritele asi ei meeldinud. Kunman oli neile valetanud, nad pöördusid abi saamiseks Tallinna linna poole.
Intriig paisus veel suuremaks, kui selgus, et majaehitus jooksis läbi Edgar Savisaare korruptsiooniafäärist.
Kaitsepolitsei andmetel vahendas Kunmani juures töötanud endine poliitik Villu Reiljan Kunmani lubadust maksta Keskerakonnale 20 000 eurot selle eest, et Savisaar lubaks ebaseadusliku maja lõpuni ehitada. Sealjuures pole Kunman kordagi olnud maja juriidiline omanik.
Sellest hoolimata põhjendas ta isiklikult linnaametnikele, et puumaja oli nii viletsas seisus, et ta otsustati lammutada ja ehitada asemele uus hoone. Linn võitles uue maja vastu. Kunmanile tehti ettekirjutus. Ta sai käsu vana maja taastada.
Appi tuli kavalus. Kunmanid rajasid krundi servale väiksema puumaja koopia. Naabrid läksid jälle pöördesse ja hädaldasid: „See on juriidiline JOKK!“
Kunmani tütar Kersti loobus majast. Pärast ehitamise peatamist sai maja omanikuks Marika Lehtla. Savisaare kohtumenetlusel selgus, et tegemist on Kunmani elukaaslasega.
Tänaseks on Tallinna Linnaplaneerimise Amet majalt keelumärke eemaldanud. Hoone vahetas taas omanikku. Uueks peremeheks sai avalikkusele tundmatu Kristo Ervin Gerke. Tema kohta on avalikku infot vähe. Ekspress leiab vaid täbara loo enne sajandivahetust juhtunud õnnetusest, kus Gerke sõitis Mustamäe tee ja Forelli tänava ristmikul otsa valgusfoorile. See kukkus ühe naise peale, põhjustades raske tervisekahjustuse.
Samas ei saa väita, et Lehtla ei ole enam Sihi tänava majaga seotud. Tema kasuks on seatud 160 000 euro suurune hüpoteek.
„Ma ei ole selle majaga kuidagi seotud,“ vastab aga naine telefonitsi. Kui ajakirjanik viitab, et hüpoteek on tema kasuks, ütleb ta: „Ah see on mingi formaalsus. Ma ei kommenteeri midagi. Aitäh!“


Viljandis tegutsev riiklik sihtkapital sai uue nõukoguSiseminister Lauri Läänemets kinnitas Kodanikuühiskonna Sihtkapitali nõukogu uue vabakonna liikmed. Kuus inimest valiti välja 17 kandidaadi seast ning värske nõukogu esimene koosolek on veebruari lõpus.Sihtkapitali tööd juhtivasse nõukogusse hakkab kuuluma 11 inimest üle Eesti. Seejuures on peakontoriga Viljandis asuval Kodanikuühiskonna Sihtkapitalil (KÜSK) kodulehe andmetel 12 töötajat.«Arvestades seda, et KÜSK-i tööpõld sellest aastast oluliselt laieneb, lähtusime ka nõukogu kinnitamisel sellest, et uues koosseisus oleks esindatud võimalikult palju erineva tausta ja kogemusega inimesi,» selgitas Lauri Läänemets.Senine tava on olnud leida nõukogusse vabakonna esindajad avaliku konkursiga. Nii eelnes ka seekord nimetamisele konkurss ja valiku konsulteerimine riigi ja kodanikuühiskonna koostööd edendava valitsuskomisjoniga.KÜSK-i nõukogusse nimetati mittetulundusühingu Eesti Lasterikaste Perede Liit president ja senine KÜSK-i nõukogu esimees Aage Õunap, Avatud Valitsemise Partnerluse sekretariaadi regionaalne koordinaator ja varasem mittetulundusühingu Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Carina Paju, Eesti Külaliikumise Kodukant vabatahtlike seltsiliste projektiekspert ja mittetulundusühingu Arenduskoda projektijuht Eha Paas, Narva Eesti riigigümnaasiumi direktor ja senine KÜSK-i nõukogu liige Irene Käosaar, Elva vallavalitsuse kultuurispetsialist ja pikaaegne Tartu kunstnike liidu juht Markus Toompere ning sihtasutuse Keskkonnaõiguse Keskus tegevjuht Tarmo Treimann.Lisaks kuuele vabakonna esindajale kuulub nõukogusse viis riigi esindajat. Nõukogus jätkab rahandusministeeriumi esindajana Kaur Siruli ja uue liikmena siseministeeriumi rahvastiku ja kodanikuühiskonna asekantsler Raivo Küüt. Ülejäänud kolm riigi esindajat nimetab siseminister nõukogusse lähiajal. Nõukogu liikmed nimetatakse kolmeks aastaks. (Sakala)Viljandis tegutseva Kodanikuühiskonna Sihtkapitali tegevjuhina töötab Anneli Roosalu. KAISA AILT


Mailis Repsi suurde perre lisandusid kaksikudMailis Reps tõi ilmale oma seitsmenda ja kaheksanda lapse, kuid poliitik ega teda esindav advokaat sündmust ei kommenteeri, vahendas Kroonika.Elu24 kõnele Reps ei vastanud. «Arvestades kõike toimuvat, olen jälgimise all. Seega ei saa hetkel midagi selgitada,» rääkis Reps lapseootusest Elu24-le novembris.Poliitiku peres kasvab juba kuus last: Richard, Karl Robert, Henry Roger, Frederick, Elizabeth ja Charlotte.2021. aasta septembris avaldas Reps «Pealtnägijale», et kaotas korruptsioonikahtluste ilmsiks tulekuga samal ajal 20. rasedusnädalal lapse.Reps tunnistas, et lapse kaotusest polnud ta varem rääkinud. «Ma arvan, et seda teavad minu lähedastest umbes kolm inimest.»«20. nädalal last kaotada, kui sa tead, et ta on tütar, ja sa oled talle juba nime pannud...» lausus poliitik. Intervjueerija Taavi Eilat küsis seejärel, mis täpsemalt juhtus. «Süda ei löönud ja nii oligi!»Reps selgitas ka, miks otsustas ministrikohalt tagasi astuda. «Inimlikult oli kõike lihtsalt liiga palju,» ütles ta, viidates sellele, et peale lapse kaotuse oli tal just lõppenud mitukümmend aastat kestnud kooselu abikaasaga.Repsi süüdistatakse selles, et toonase haridus- ja teadusministrina kasutas ta ministeeriumi vara ja tööjõudu enese pere huvides. Lisaks lasi ta väidetavalt oma sünnipäevapeo restoranis Mon Repos kinni maksta maksumaksjal. Asi tipnes ministri tagasiastumise ja kriminaalasjaga. Pilt Mailis Repsi Facebooki lehelt.Elu24


Karm audit sunnib EOKd bürokraatiamasinasse lugupidavamalt suhtumaEelmise aasta novembri lõpus valminud kultuuriministeeriumi auditist selgub, et Eesti olümpiakomitees (EOK) on suhtutud seadusega ette nähtud kohustustesse üpris loominguliselt. Teisipäeval esimesena auditile tähelepanu pööranud Äripäev tõi oma artiklis välja sellegi, et ka maksumaksjalt saadud rahaga on EOKs kohati üsna vabameelselt ümber käidud.Et nimetatud audit on avalikult kättesaadav, võivad kõik asjahulvilised sellega tutvust teha. 15-leheküljeline dokument toob välja rohkelt auditi käigus tuvastatud puudusi (koos EOK-poolsete kommentaaridega), mis palutakse kõrvaldada. Ühtlasi annab kultuuriminister Piret Hartman auditiga saadetud kirjas EOK-le teada, et uus audit on plaanis korraldada hiljemalt 2024. aastal.Mida põnevat siis sellest selgub? Kokkuvõte on lajatatud kohe dokumendi algusesse ja see kõlab üsna halvaendeliselt: „Haldusülesande täitmisel ja riigieelarvelise tegevustoetuse kasutamisel tuvastati olulisi puudusi. Eksisteerib risk, et riigi eelarvelisi vahendeid ei kasutata õiguspäraselt.“Täpsustatakse, et mittevastavusi tuvastati haldusmenetluse ja riigihangete seaduse järgimisel. Nimelt on EOK avaliku sektori hankija, kuid pole paraku hankeid korraldanud. „2020. ja 2021. aastal kokku on EOK riigihanke seaduse piirmäära ületades ostnud asju/teenuseid kokku üle 230 000 euro ulatuses,“ kõlab karm rehkendus. Ehk maakeeli: EOK on seadusevastaselt jätnud tegemata riigihankeid enam kui 230 000 euro eest.Olulise kitsaskohana tuuakse sedagi välja, et saavutusspordi toetuse eraldamisel ei selgu hindamiskriteeriumide rakendamine: hindamisprotokollides puuduvad põhjendused ning viited määruse ja selle lisa vastavatele punktidele.Ja see pole veel kõik: tagatipuks selgub, et EOK töökorraldus võimaldab peasekretäril kinnitada iseendaga seotud tehingud, mis on vastuolus korruptsioonivastase seadusega. Samuti puudub EOK-l kord, sh limiidid töötajatega seonduvate kulutuste hüvitamisel ja/või tööandja ressursside kasutamiseks. „Kuivõrd limiite, põhimõtteid ei ole kehtestatud, on oht ülekulutamiseks, sealhulgas risk kasutada riigi raha iseenda kulutuste tarbeks,“ hoiatatakse auditis.Selle kokkuvõtvas osas tuuakse välja, et olümpiakomitee nõustus tuvastatud puudustega ja võtab soovitused arvesse. Seda kinnitas teisipäevases Vikerraadio saates „Uudis+“ ka EOK peasekretär Siim Sukles (pildil), kes möönis, et komitee ning tema isiklikult on teinud rahaga ümber käies vigu.„Väga paljudes nendes kohtades, mis on audit välja toonud, oleks pidanud bürokraatia olema täpsemini tehtud,“ tunnistas Sukles saates. „Kui ma vaatan seda eelmisel aastal tehtud auditit, siis minu jaoks on see 90 protsenti õnnestunud audit, et me tegevused on kõik väga head. Nagu ma ütlesin, see kümme protsenti, mis toob välja need kitsaskohad, neist me õppisime ja ega ongi, väga valus on, kui sa saad aru, et sa oled ise teinud neid vigu, mida oleks võinud maha istudes vältida. Aga iseenesest ma ütlen veel kord: audit, väga hea, keegi peab nii-öelda natuke värske pilguga vaatama ja osutama nendele kohtadele, mis on jäänud tegemata.“Sukles lisas, et bürokraatia iseenesest ei ole üdini halb ja kui elu on korras, siis pead ka paberid korras hoidma. „Praegu lihtsalt saab öelda, et jah, et ma ei ole suutnud seda teha, et EOKs oleks kõik paberid korras,“ kahetses EOK peasekretär.KASPAR KOORT


"Pornokütid" võtsid taas Järvamaa inimesed ja ettevõtted sihikuleViimassel ajal on sagenenud teated levivatest petukirjadest. Neid e-kirju saadavad Järvamaa inimestele ja ettevõtetele kelmid ning need tuleb kustutada.Analoogsetest kirjadest teavitas PPA juba mullu sügisel.
Nii politsei, kaitsepolitsei aga ka ministeeriumite töötajate nimel saadetavate kirjade puhul on tegemist on pettusega ja see kiri tuleb kustutada.
„Suur tänu kodanikele, kes petukirja ära tunnevad ja sellest politseile teada annavad," ütles Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin. "Saame seeläbi parema ettekujutuse pettuse leviku ulatusest, et ka teisi inimesi hoiatada."
"Kuigi e-kirjade ülesehitus on läbi nädalate veidi muutunud, niisamuti nagu ka saatja nimi, on nende kirjade sisu jäänud samaks. Inimest süüdistatakse tema suhtes läbiviidavast menetlusest, mis on seotud pornograafiaga. Pettuse eesmärk on inimene segadusse viia ja raha välja petta,“ kirjeldas Milenin.
Politsei lükkab ümber levivate kirjade sisu. „Kirjades on kasutatud päris politseinike või tuntud inimeste, näiteks endise justiitsministri nime, kuid need inimesed ei ole kirja saatnud. Tegemist ei ole politsei ega ka teiste asutuste poolt saadetud e-kirjadega, vaid pettusega.“

PPA

„Kirja saatjaga ei tohi vestlusesse asuda. Kelmid hakkavad inimest survestama ja manipuleerima, väites, et kui inimene teeb koostööd, viiakse menetlus läbi kiiremini või lastakse inimesel karistusest pääseda. Seeläbi pressitakse inimeselt raha välja. Sellisel viisil politsei juhtumeid ei lahenda. Taolise või sarnase sisuga e-kirjad tuleb kustutada. Samuti ärge avage manuses olevaid faile, mis on teie arvates ebaselged või kahtlust tekitavad,“ rõhutas Milenin.

Petukirjade tunnused:
Asutuste nimed on välja mõeldud. Näited välja mõeldud nimedest: „Euroopa Politseiamet“, Keskdirektoriaat“, „Riigipolitsei“ jne.
Logod e-kirjas on välja venitatud või kokku surutud.
Esinevad kirjavead ja ebaloogilised laused.
Kiri on saadetud kahtlaselt e-posti aadressilt.


Amet sulges klientidega skeemitava e-poeJaanuari keskpaigas sulgesid tarbijakaitsjad veebipoe, mis oli selleks ajaks kahju tekitanud vähemalt kümnele kliendile, kes polnud saanud tellitud kaupa ning neile polnud tagastatud ka raha. Suletud e-poe välimus, kaubavalik ja käitumismuster on kahtlaselt sarnane ühe teise ettevõtte omaga, mis mullu tekitas kahju rohkem kui 180 kliendile.Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (TTJA) sulges jaanuaris ligipääsu Baltinvest & Partnerid OÜ e-poele www.baltagro.ee, mis müüs aiakaupu, paviljone, autotelke jms. „E-poe sulgemine on ettevõtlusvabaduse piirang, mis peab olema hoolikalt kaalutud ja põhjendatud. Seega on epoele ligipääsu sulgemise puhul tegemist pigem harvade juhtudega,” selgitas ameti ettevõtluse osakonna jurist, kaubandusvaldkonna juht Hellika Teder. Tavapäraselt viivad kauplejad oma tegevuse järelevalvemenetluse käigus seadusega kooskõlla ja nii drastilisi meetodeid pole vaja kasutada. Aasta jooksul suletakse Eestis ligipääs vaid paarile e-poele.Maa Eluga kõnelnud kahjukannatajad viitasid kõik sellele, et pood meenutab kahtlaselt mullu tarbijatega skeemitanud Directexpo OÜ e-poe innovativetools.ee käitumist. Võrreldes ettevõtete taustainfot ja veebipoodides avaldatud teavet, on ka Tederi sõnul tõenäoline, et tegemist võib olla Directexpo OÜ tegevuse jätkamisega. Tarbijavaidluste komisjoni poole pöördus mullu selle ettevõttega seoses 181 tarbijat, kokku oli pöördumisi selle ettevõttega seoses koguni 231. Ka nende poele suleti ligipääs.2021. aasta lõpus loodud Baltinvest & Partnerid OÜ juhatuse liige on Vladimir Mikhaylov. Directexpo juhatuse liige on Olga Mihhailova ning Maksu- ja Tolliametil on jaanuari seisuga ettevõtte suhtes üleval nõue suuruses 3873 eurot. Krediidiinfo andmetel on nõudeid lisandumas.SARNANE MUSTERMaa Elu kõneles nelja kannatanuga, kes BaltAgro e-poest autotelgi tellisid. Lisaks jagas oma kogemust mees, kellel mullu Directexpo OÜga kaup pooleli jäi, sest ta soovis raha maksta alles siis, kui kaup käes. Kui tema sotsiaalmeedia voogu ilmusid BaltAgro.ee reklaamid, tundus talle pood kahtlaselt tuttav. „Kodulehe ülesehitus oli peaaegu sama, sama kaubavalik ja hinnad, mis on tuntavalt soodsamad kui sama kaup teiste müüjate juures,” kirjeldas ta.Huvi pärast saatis ta detsembris e-kirja ka uude ettevõttesse ja uuris, kas autotelki tellides oleks võimalik maksta ka sularahas. Seekordki toimus meilivahetus sujuvalt hetkeni, kui ta sai ettevõttelt infot, et kaup tuleb Valgast laost, ja ta otsustas katseks vastata, et tal on auto just seal ja ta võtaks ise kauba. „Sinna meie suhtlus ka lõppes.”Mees teavitas oma kahtlusest tarbijakaitsjaid. „Üsna pärast minu teatamist hakkasin siin ja seal nägema inimesi, kes sotsiaalmeedias hoiatasid poe eest,” sõnas ta.Maa Eluga kõnelnud petta saanud klientide jutu põhjal on muster üks: kuni tellimuse eest tasumiseni toimub suhtlus õlitatult, kui kliendid hakkavad uurima, kus kaup on, tuuakse põhjuseks transpordiga seotud põhjuseid, kulleri eksimusi. Pärast seda, kui klient soovib raha tagasi saada, tuleb ehk tagasimakset lubav teadegi, kuid pärast seda ei saa ettevõttega ühendust enam ei telefonitsi ega meilitsi.Kesk-Eestist pärit mees ostis mullu novembrikuus Balt-Agro e-poest autotelgi, maksis pärast arve saamist ca 380 eurot ja jäi ootama. Järgnes suhtlus, milles toodi vabanduseks nii halba ilma kui teisi põhjuseid. Ühel hetkel talle aitas. „Saatsin neile sõnumi, et ilmselgelt ma seda telki ei saa, tühistan oma tellimuse ja tahan raha tagasi.” Sellele sõnumile veel vastati ja lubati raha tagastada 1-2 päeva jooksul. See oli ka viimane kord, kui klient e-poega ühendust sai. Mees tegi avalduse tarbijavaidluste komisjoni.Samuti poest petta saanud Vahur Ramjalg tellis BaltAgro poest oktoobri alguses autotelgi. Plaadimüügiga tegeleva mehe jaoks ei ole e-kanalites toimetamine sugugi võõras ja nii võttis ta veel enne makse tegemist ühendust ja uuris, miks kodulehel PayPali ja Wise'i lingid ei tööta. Selle peale anti talle Coop Pangas asuva konto rekvisiidid. Mees maksiski telgi ja transpordi eest 422,9 eurot. „Ja siis läks lahti. Küll väideti, et kuller on viinud kauba valesse kohta. Siis, et kuller ei saanud mind kätte, kuigi olin tegelikult haiguslehel ja kodus.”Kuna vahepeal olid kodulehel hinnad veelgi langenud, aga autotelk polnud temani jõudnud, võttis mees ettevõttega ühendust ja saigi tagasi 39 eurot, mis oli hinnavaheks. 15. detsembril otsustas ta kogu raha tagasi küsida ja seda müügikonsultant Age Pajusalu, kes figureerib ka teistel Maa Eluga jagatud meilivahetustel ja keda petta saanud klientide hinnangul ilmselt tegelikult olemas ei ole, talle ka lubas. Raha aga ei tulnudki.Lisaks tarbijakaitsesse pöördumisele läks mees ka politseisse. Selle info peale kanti mehele ettevõttest tagasi veel 200 eurot, tagasi jäi saamata veidi alla 200 euro. „Politseist öeldi, et kuna ettevõte kannab vaikselt raha tagasi, siis nad lõpetavad menetluse. Nad (petturid - toim) teavad täpselt, mis nad teevad,” vahendas ta.Politseisse tegi avalduse ka teine klient, kes tellis novembris poest kaks autotelki ja maksis koos transpordiga umbes 500 eurot. Pika asjaajamise peale jõudis lõpuks kohale pakk, kus sees ainult üks autotelk. Ka selles osas tuli ettevõttega maid jagada, kuid ettevõte lubas teise telgi kohe teele panna, aga „kohe”-st sai vaikus. Mees tegi samal päeval tarbijakaitsega ka politseisse avalduse, aga seda ei võetud menetlusse, sest pool kaubast on tegelikult ju saadud.Politsei poole on pöördunud kaheksa inimest, kuus inimest 2022. aastal ja kaks käesoleval aastal, kõigi kahjud on olnud üle 200 euro. PPA pressiesindaja Barbara Lichtfeldt selgitas, et osapoolte vahel on sõlmitud võlaõiguslik leping, mistõttu politsei menetlust ei saa alustada. „Võlaõigussuhetest tulenevate vaidluste lahendamine toimub tsiviilkohtus, kuid saab ka pöörduda kaebusega Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti poole,” sõnas ta.MINNA KOHTUSSE VÕI MITTE?Kõik TTJA poole pöördunud saidki soovituse pöörduda kohtusse, sest tarbijavaidluste komisjoni otsused on kauplejale soovituslikud. Hellika Teder sõnas, et kõige kiirem viis tarbijatel kohtusse pöördumiseks on vormistada maksekäsu kiirmenetlus.Seda ongi paljud teinud. Pärnu maakohtu pressiesindaja Hedy Tammeleht vahendas, et Directexpo OÜ suhtes on tehtud 49 ning Baltinvest & Partnerid OÜ suhtes 7 maksekäsu kiirmenetluse avaldust.Kuna Baltinvest & Partnerid OÜ suhtes on avaldused esitatud alles jaanuarikuus, siis menetlused veel kestavad. Directexpo OÜ vastu esitatud menetlused on kõik lõpetatud ja enamiku puhul on tehtud ka maksekäsk, mis koostatakse, kui võlgnik oma võlgnevust ei tasu ega vastuväidet ei esita.„Maksekäsk on täitedokument, millega avaldaja ehk siis isik, kes kohtusse avalduse esitas, saab pöörduda kohtutäituri poole, kui võlgnik võlgnevust vabatahtlikult ei tasu,” täpsustas Tammeleht.Kõik kohtusse pöörduda siiski ei soovi. Näiteks üks pensionieas klient, kes maksis ettevõttele kokku pea 430 eurot, on veendunud, et võib nüüd suu rahast puhtaks pühkida. Nii tema kui ka teised kliendid ütlevad kui ühest suust, et tunnevad end praegu oma murega üksi jäetuna, sest TTJA tarbijavaidluste komisjoni otsus on kauplejale soovituslik ja sealtkaudu oma raha tagasi ei saa, ning ainuke variant on pöörduda kohtusse. „Aga kui ma hakkan veel avaldust tegema kohtusse, lisandub päris arvestatav riigilõiv ja koos kahjusummaga ongi kogu pension läinud, tagasi pole sealt midagi lootust saada,” põhjendas ta.Kõik kõnelnud ütlevad, et kindlasti oleksid nad võinud märgata ohumärke, kuid veebileht tundus usaldusväärne, suhtlus sujus ja internetiotsing tellimise hetkel poe kohta midagi kahtlast ei näidanud. Kahel juhul mainiti, et ehk uinutas neid firma nimi, mis oli väga sarnane hea mainega ettevõtte nimega Baltic Agro. Baltic Agro turundusjuht Janelle Joakit sõnas, et ka nendeni jõudsid pettunud kliendid. „Meie poole on pöördunud üks isik, kes meid teavitas oma ebaõnnestunud tehingust, ja üks isik, kes avaldas pahameelt Facebooki sõnumiga. On kahju, et nad on saanud pettuse osaliseks,” sõnas ta. „Petturite kohta, kes kasutavad sarnaseid nimesid, veebilehtede aadresse ja kaubamärke, on tarbijakaitsel koostatud head soovitused ja juhised, mis aitavad nii müügikohtades kui ekaubanduses turvalisemalt ostelda. Neid on küll tutvustatud, kuid ilmselt liiga vähe,” nentis ta.KOOSTÖÖPARTNER EI TEADNUDSarnaselt teiste pettunud klientidega hakkas Vahur Ramjalg omal käel detektiivitööd tegema ja sai teada, et kaup saadetakse välja Lätist ettevõttest SIA Averto. Kuna Vahuril on vene keel suus, võttis ta ettevõttega ühendust, esialgu mainimata, et tal on kaebusi, ja sealt kinnitati, et tegu on nende koostööpartneriga.SIA Averto müügidirektor Visvaldis Bikše sõnas Maa Elule, et neil on Eestis olnud mitmeid koostööpartnereid, Baltinvest & Partnerid OÜ oli üks neist. „Me ei olnud probleemidest teadlikud, sest meie töö algab ja lõpeb hetkel, mil klient küsib ettevõttele arvet, mille väljastame, saame makse ja toimetame kauba kohale kliendi aadressile,” sõnas ta. Ta sõnas, et ka nemad on viimasel ajal saanud kõnesid ja negatiivseid kommentaare seoses Eesti ettevõtte tegevusega ja nad ei tee nendega enam koostööd. „See on viimane asi, mida me vajame,” sõnas Bikše, kelle sõnul on Averto Baltimaades kümme aastat tegutsenud ja ettevõtte tooted on kättesaadavad rahvusvaheliselt kodulehelt, mis on tõlgitud ka eesti keelde. Nii ei pea nende soetamiseks Bikše sõnul tegelikult üldse kasutama vahendajaid.Ka Maa Elu üritas Baltinvest & Partnerid OÜga ühendust saada. Firma meiliaadressile ja ettevõtte infomeilile saadetud kirjadele ei vastatud pea kahe nädala jooksul, kusjuures viimaselt tuli automaatvastus, et e-kiri on kätte saadud. Samuti ei vastanud kordagi juhatuse liikme mobiilinumber, firma infotelefoni number andis juba valides kinnist tooni.MIDA TÄHELE PANNA• Internetiostude eest on mõistlik tasuda krediitkaardiga, sest ebaausa kaupleja otsa sattudes on suurem võimalus ette makstud summa panga abiga tagasi saada.• Eelista kauplejaid, kes kasutavad lunaraha teenust, mille puhul tuleb sul kauba eest maksta kullerile või postkontoris, kui kaup juba kohal.• Kontrolli, ega ettevõte pole mustas nimekirjas.• E-poe veebilehel peab kindlasti olema järgmine teave: ettevõtte nimi ja asukoht ning e-posti aadress ja telefoninumber, kuhu probleemide puhul pöörduda, kauba tagastamise, pretensiooni esitamise ja garantii tingimused; kui kaua võtab aega kauba kohalejõudmine ja mis tingimustel tagastatakse sobimatu kaup; kes kannab tagastamiskulud.• Kui kauba hind, mida soovitakse osta, on tunduvalt odavam turuhinnast, oleks vähemagi kahtluse korral mõistlik ostust loobuda.ARVAMUSHelen Rives, Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja kantslerAntud loos ja paljude sarnaste juhtumite korral on tõesti nii, et kui on olemas täitedokument ja võlgnik seda otsust ei täida, on lahenduseks pöörduda kohtutäituri poole täitemenetluse algatamiseks.Paraku kui juhtub, et võlgnik on varatu, ei saa ka kohtutäitur midagi teha ning võlgu oldavat ja olematut raha välja võluda. Siin ei ole abi ka pankrotimenetluse algatamisest, sest vara puudumisel pankrot raugeb ja lõpptulemus ei muutu - kui vara ei ole, jäävad nõuded rahuldamata.Kohtutäitur tegutseb alati sissenõudja huvides ja teeb kõik võimaliku tema nõude rahuldamiseks. See algab täitemenetluses tavaliselt võlgniku kontode arestimisest, et sinna laekuv raha täitemenetluse nõuete katteks kinni pidada.Äärmuslikum variant on vara (sh võlgnikule kuuluva kinnisvara) arest ja müük avalikul oksjonil. Keeruliseks teeb olukorra see, kus võlgniku suhtes on alustatud mitu täitemenetlust, siis rahuldatakse nõuded üldjuhul nende esitamise järjekorras.E-poodide turvalisusega on hea seisEesti E-kaubanduse Liidu tegevjuht Tõnu Väät (pildil) sõnas, et sellist juhtumit, nagu artiklis kirjeldatud, pole olnud juba aastaid. Väät kinnitas, et tegelikult on Eesti oma e-poodide turvalisus väga hea. Kui enne pandeemiaaega oli meil umbes 4500 e-poodi, siis pärast seda on neid umbes 7000. „Samal ajal on kaebuste arvu kasv olnud marginaalne ja enamasti on need seotud pigem ettevõtetega, kes pankroti tõttu raskustesse sattunud ja viimaste tellimustega hätta jäänud.”Küll arvas Väät, et riigi järelevalve võiks olla tõhusam. „Olen seda meelt, et Eesti tarbijakaitsjatel peaks olema rohkem õigusi ja nad võiksid kiiremini reageerida, panna kahtluste korral domeen varem kinni,” tõi ta näiteks. Samas on tema sõnul kõikides riikides tarbijakaitseametnikel üsna sarnased õigused. „Üheski riigis pole ametnikku, kes sinu eest probleemi lahendab. Kahjuks nii on.”Kahju kannatanud inimesed proovisid teisi e-poe eest hoiatada.Kuvatõmmis kirjavahetusest ettevõttega.Kuvatõmmis kirjast.Antud number figureeris pikalt kui kullerfirma oma, kuid ilmus lõpuks ka kodulehele kui infotelefon. Ka ettevõtte kodulehel olev firma nimi oli tegelikult vale.KADRI SUURMÄGI


Veel üks Tokyo olümpiaga seotud endine ametnik on vahistatudTOKYO, 8. veebruar, AFP-BNS – Jaapani prokurörid lasid vahistada Tokyo olümpiamängudega seotud ametiisiku ja kolm ärimeest, keda süüdistatakse pakkumismahhinatsioonis.
Tokyo prokuröride sõnul süüdistavad nad 55-aastast Yasuo Morit monopolivastase seaduse rikkumises.
Samuti on vahistatud Koji Henmi reklaamihiiust Dentsu, Masahiko Fujino meediakompaniist Fuji Creative Corp ning Yoshiji Kamata telepilti tootnud firmast Cerespo.
Prokurörid süüdistavad nelja meest väidetavalt avatud võistluspakkumiste ja piiratud pakkumislepingute võltsimises, kokku väidetavalt 40 miljardit jeeni (305 miljonit USD) väärtuses.
Süüdistused puudutavad 2018. aasta veebruarist juulini toimunud ettevalmistusi olümpiamängude katseüritusteks.
Varem on vahistatud olümpiamängude korralduskomitee liige Haruyuki Takahashi, keda kahtlustatakse mitmesaja tuhande euro võtmises ülikondade jaemüüjalt. Firma Aoki Holdings Inc. oli edasilükkamise järel 2020. aastal peetud mängude ametlik koostööpartner.
Korruptsiooniskandaalid heidavad varju Jaapani linna Sapporo taotlusele korraldada 2030. aasta taliolümpiamängud.
AFP – Baltic News Service


Eestist ja Lätist Soome alkoholi müünud isikult mõisteti maksuametile välja 1,65 miljonit eurotSoome mees müüs üle 200 000 liitri Eestist ja Lätist odavalt saadud alkoholi kaasmaalastele läbi kahe veebilehe ning hoidus sellega maksudest kõrvale. Maksupettuse eest tuleb mehel nüüd aga ränk karistus kanda, vahendab Iltalehti.2014. aastal asutas Soome mees Eestis ettevõtte nimega Creative Alpha Solutions OÜ, mis müüs oma kodulehe kaudu alkoholitooteid. Firma kontor ja ladu, kus toodangut müüdi, asusid Tallinna sadamas.
Kahel erineval alkoholi müünud saidil suunati ostja valima konkreetset transpordifirmat. Internetist ostetud toodetele oli võimalik järele tulla Tallinna sadamasse või alternatiivselt Matkahuolto esindusse.
Veebilehtede www.vironviina.com ja www.balticbrännvin.se kaudu alkoholipoodi pidanud mehe süüdistusi arutati juba 2020. aasta veebruaris Helsingi ringkonnakohtus, kuid siis oli mehel lootust veel karistusest pääseda.
Uurimisest selgus, et aastatel 2014-2017 importis mees nii Eestist kui Lätist üle 235 000 liitri alkoholi.
Kui Soome Ringkonnakohtus lükati Eestist ja Lätist odavamalt alkoholi hankinud mehe süüdistus tagasi, siis apellatsioonikohus otsustas siiski mehele määrata jämeda maksupettuse eest kaheaastase tingimisi vangistuse.
Lisaks vanglakaristusele määrati mehele ka üle kahe ja poole aasta pikkune ärikeeld ning maksuametile kopsakas hüvitis. Ta peab maksma maksuametile kahjutasu koos intressidega ligikaudu 1,65 miljonit eurot, samuti 1600 eurot maksuameti õigusabi.


Jutt Nursipalu «küüditamisest» on rõve. Räägime Võrumaa rahvaga ausaltNursipalu laienduse mõju ei saa olema apokalüptiline ega isegi ülemäära koormav, rahustab Eerik-Niiles Kross (Reformierakond).Riigikogu on kohe vastu võtmas «Eesti julgeolekupoliitika aluseid», meie julgeolekupoliitika põhidokumenti, mis sõnastab Eesti eesmärgid, põhimõtted ja taotlused riigi ja rahva turvalisuse tagamisel. Seekord on tekst küll sõja-aja tonaalsusega, ent sugugi mitte kartlik.
Eesti on, vähemasti sõnades, end defineerinud võitleva riigina. «Eesti kaitseb end igal juhul ja kõikide ohtude eest, sõltumata nende päritolust või ilmnemise ajast ja kohast, ja kui tahes ülekaaluka vastase vastu; Eesti ei alistu..» ütleb kõikide erakondade poolt ühehäälselt heaks kiidetud tekst.
«Eesti kaitsevõime tugevdamiseks arendame sõjalisele nõuandele tuginedes, kiirendatult ja täies mahus välja sõjalised üksused ning võimed, mis on mehitatud, välja õpetatud ja regulaarselt harjutanud, varustatud, relvastatud ja varudega kindlustatud. Selleks arendab Eesti reservüksustele ja alalises valmiduses olevatele üksustele tuginedes nii manööver- kui maakaitseüksusi, mis on suutelised vastast tõkestama ja tõrjuma.»

Enamik poliitikuid põnnab

Kõiki neid jõulisi sõnu toetasid aruteludes kõigi riigikogus esindatud erakondade esindajad ja kui milleski võisteldi, siis teksti veel tugevamaks kirjutamises.
Kuid nagu kirjutas moodsa sõjapidamise üks alusepanijaid feldmarssal Helmut von Moltke, ükski operatsiooniplaan ei kesta kauem esimesest kokkupuutest vastasega. Seekord pole vastast vajagi. Enamik Eesti poliitikuid lööb põnnama ja hakkab hääli lugema kohe kui kaitsevõime tugevdamiseks vajaliku harjutusala rajamine kohtab vastuseisu kohalikus kogu- ja üle-Eestilises hipsterkonnas. Mõni erakond asub aga kohe vastase poole üle ja hakkab lausa ogarust kuulutama.
Tsitaat EKRE kandidaadi kampaaniakõnest: «Võrokeste senise elukorralduse hävitamine ei tohi olla ohvriand kaitsevõime tagamise altarile.»
Küsimus kaitseministrile rahvakoosolekul EKRE tüübilt: «Miks te provotseerite Venemaad NATO baasi rajamisega Võru juurde ja muudate meid sellega sihtmärgiks.» Peaaegu täpselt sama ütles «NATO baaside» kohta üldiselt samal päeval Kremli pressiesindaja Peskov, kuigi erinevalt EKREst ei rääkinud Peskov NATO sõduritest, kes tulevat Eestisse marodööritsema ja vägistama.
Ilmselt hindas kaitseministeerium Eesti poliitilise kultuuri taset üle ja Võru vere vemmeldamisvalmidust alla kui pani Nursipalu harjutusala küsimuse rahva ette paar kuud enne valimisi. Erakondlikel poliitikutel on kiusatus konkurente sõimata, punktikesi koguda ja hukatust kuulutada siiski märksa suurem kui teha oma veendumuste järgi õiget asja.
EKRE esindajad riigikogus ütlevad, et harjutusvälja laiendamine on vältimatu ja vajalik, EKRE kandidaadid Võrumaal ütlevad, et see «hävitab Võrumaa senise elukorralduse.» Sotsid ja Isamaa proovivad ka korraga olla nii harjutusvälja poolt kui vastu.
Reformierakonna seisukoht on olnud demokraatliku õigusriigi võimuerakonnale kohane: vastavalt seadusele tegutseb Eesti valitsus riigikaitse arendamisel kaitseväe sõjalise nõuande alusel eelarveliste vahendite piires.
Erakonna peakontorid ei otsusta, milliseid relvi riigi kaitsmiseks hankida, kuidas kaitseväge välja õpetada, kui suuri harjutasalasid on vaja. Kui nad seda teha proovivad, siis on korruptsiooni tõkestavatel asutustel põhjust küsimusi küsida.
Nüüd proovivad erakonnad otsustada, kas ja kuhu tuleb harjutusala laiendus. Loodetavasti põletavad nad sellega sõrmi.
Erinevalt ERRi tõlgendusest, ei ole «Reformierakond otsustanud jätta kaitseväe Nursipalu harjutusvälja laiendamist puudutavad otsused riigikogu uuele koosseisule» (Artur Tiganik, PM 6.02).
Reformierakonna fraktsioon tõdes üksnes, et vajalikke seadusemuudatusi ei ole realistlik ega ka õigusriiklik kolme nädalaga riigikogus ära menetleda. Reformierakond usaldab Nursipalu küsimuses endiselt kaitseväe sõjalist nõuannet, mis peab harjutusvälja laiendamist vältimatult vajalikuks. Seadusemuudatuste ettevalmistamisega töötatakse edasi ja erakonna esindajad uues riigikogu kooseisus võtavad need vastu nii kiiresti kui mõistlik.

Võrumaa rahvaga on aga aeg ausalt rääkida

Kõigil poliitikuil. Esiteks, Nursipalu harjutusvälja laiendus tuleb. Ükskõik milline riigikogu koosseis ka valitakse, tegelikult on erakondadeülene kokkulepe selles küsimuses olemas. Mõnda aega võivad mõned poliitikud kohapeal lolli mängida, aga laienduseks vajalikud otsused tehakse ära, sest ohuhinnang, kaitseväe vajadused, meie kõigi julgeolekuhuvi nõuab seda. Võib leiduda ükskuid kõlvartlasi või grünthaleid, kes on vastu, aga ära ta tehakase.
Teiseks, mitte ükski erakond, veel vähem valitsus, kaitseministeerium või kaitsevägi soovib «võrokestest üle sõita». Mingeid «salakokkuleppeid NATOga», «baaside lepinguid», «küüditamist», „Võru keele arengu peatamist“ ei ole olemas. Need on inimeste hullutamise jutud, osaliselt leiutatud poliitkemplemiseks, osalt küllap ka Vene saatkonna huvides.
Eesti kaitsmine on võimalik üksnes rahva kaitsetahte olemasolul ja need jutud on sihitud kaitsetahte vastu, eestlaste omavahelise usalduse vastu. Kaitseväge ei ole mõtet pidada kui rahvas otsustab, et ta ennast kaitsta ei taha. Eesti kaitsevägi on oma olemuselt rahvavägi, meie kõigi asi. Kaitseväe juhtkond mõistab suurepäraselt, et ilma rahva poolehoiuta, ilma üldise tundeta, et meie sõjamehed on meie poolt, pole riigikaitsel erilist väljavaadet.
Seetõttu ollakse küllap ka peastaabis mures, et kohalike esmasest negatiivsest instinktist harjutusala laienemise suhtes on õhutamisel vaat et Võru separatistlik liikumine.
Seega. Loodan, et Võrumaa tuleviku ja Nursipalu negatiivsete mõjude pärast muretsejad vabastavad end konspiratsiooniteoreetikutest ja provokaatoritest ja näevad senisest paremini läbi mitmesuguste kaasajooksjate silmakirjalikkuse. Valimised ja protestid on ju andnud Võrumaale suurepärase võimaluse oma probleeme teadvustada ja õpetada riiki hoolivamalt käituma. Kasutame seda võimalust targalt.

Põhjuseta hirmud

Nursipalu laienduse mõju ei saa olema apokalüptiline ega isegi ülemäära koormav. Kindlasti ei lõpeta Nursipalu polügon «Võrumaa keele ja kultuuri edasist arengut» nagu väidab Võrumaa apell. Pigem ikka vastupidi. Riigilt võib küsida Võru keele ja kultuuri arengule kompensatsiooniks lisatuge.
Nursipalu laienduse vastaste põhiargumendid on olnud järgmised: esiteks, inimesi ei tohi sundida kodudest lahkuma, teiseks kompensatsioonid ei ole piisavad, kolmandaks, mürareostus saab olema liiga suur.
Nursipalu laiendusala 7000 hektarisse jääb 21 majapidamist, millest 15 on enam-vähem alaliste elanikega. See teeb 450 hektarit majapidamise kohta. Muidugi on iga kodu ja iga majapidamine püha. Aga oleme ausad, ülemäära palju see 7000 hektari kohta siiski ei ole. Absoluutne enamus sellest maast on asustuseta ja 80% kuulub riigile.
Riik on korduvalt lubanud, et kedagi välja ei tõsteta ja sundvõõrandamisi ei tule. Muide, ka sundvõõrandada lubab seadus ainult õiglase tasu eest. Justnimelt õiglase, mitte turuväärtusliku. Seetõttu on jutt «küüditamisest» sama rõve kui Eesti sõjaväe võrdsustamine Putini omaga, Ukraina süüdistamine sõjas või vägistatu süüdistamine vägistamises.
Riik proovib leida majaomanikega läbi rääkides kõigile sobivad individuaalsed lahendused. Seda pole muidugi piisava selguse ja usutavusega seletatud, nii poliitikuil kui ametnikel on empaatiaõppeks ruumi küll, aga kurat, lõpetage see jama. Nii ministrid kui ametnikud saavad aru, et kaubad peavad olema tehtud uutesse kodudesse kolijatele võimalikult soodsad ja nii, et süda jääks tõepoolest rahule, nii palju kui see üldse võimalik on.
21 majapidamise, mitmekümne kodu kadumine on igal juhul traagika, aga riigi ja kogukonna koostöös saame me selle kindlasti inimlikult tehtud.
Võimalik, et suurem probleem on suurenev müra ja laieneva harjutusala naabrusse jäävate majapidamiste, ka Võru linna elukvaliteet. Olen mitu nädalat mürakaarte uurinud, vestelnud nii suurtükiväelaste, mürauurijate, keskpolügoni lähistel elavate inimeste kui kohalike turismiettevõtjatega et aru saada, kui suure probleemiga on tegu. On täiesti kindel, et neli korda suurenev harjutusala territoorium ei tähenda neli korda suuremat mürataset.
Tegelikult on üsna ilmne, et valdav osa Rõuge, Võru ja Antsla valdade inimestest mürataseme tõusu ei taju. Küll võib lisanduda neid, kes kuulevad laskmisi umbes samal tasemel nagu Nursipalu ümbruskonnas täna. Miks?
Praegu lastakse suurekaliibrilistest relvadest seal 120mm miinipildujaid, mis teevad üsna «kõva pauku». Täpsemalt detsibellides 165. Uued kõvema pauguga relvad, ehk 155mm haubitsad teevad umbes 185db. Samuti kestab K9 pauk kauem. Kui miinipilduja miin lõhkeb umbes 25 millisekundit siis haubitsa mürsk teeb seda 40 millisekundit, mida inimene tajub «kõvema pauguna» ja see kostab kaugemale. Samas suurenevad ohualad ja laskmised kolivad suures osas inimestest kaugemale, mitte neile lähemale. Kõige suurem on müratase tekkekohas.
Suurekaliibrilisi relvi lastakse Nursipalus vastavalt väljaõppetsükliktele kevadel ja sügisel. Suvel suuri laskmisi ei toimu. Kas see ka edaspidi täpselt nii jääb, saab kaitseväega läbi rääkida, aga laskeplaanide tegemisel arvestab kaitsevägi ju ka praegu väga suurel määral kohalikega. Nädalavahetustel ei lasta, öösiti ei lasta, suviti ei lasta suurtest torudest jne.
Haubitsatest laskmisi on laiendatud polügoonil ette näha 4 kuni 6 korda aastas, iga kord mõnikümmend lasku. Ma olen täiesti kindel, et see ei hävita võru keele arengut ega mõjuta olulisel määral turismi.


Keda validaHetek Johanna Haamer
Kas kristlaseks olemine peaks saabuvatel riigikogu valimistel suunama meie valikuid? Tuletan meelde, et valime ajaliku riigi ajalikku parlamenti. Valida ei ole patt. Patt ei ole ka ühe või teise partei valimine või valimata jätmine. Praegu hoolitseme millegi mööduva ja ajaliku eest, aga igaviku ees vastutame hoopis teist moodi. Poliitiliste küsimuste ja valikute üle võib aga arutada ikkagi. Kristlikust perspektiivist on minu jaoks kolm olulist eeldust.
Esiteks ei ehita me Eesti Vabariigist Jumala riiki. Meie ajalik ja ilmalik riik on meie inimliku tahtmise ja pealehakkamise tulemus. (Ja viimase 35 aasta maailmapoliitiliste mullistuste rõõmustav kaassaadus.) Oleme ühe jalaga maises ja teise jalaga taevases riigis – selline on olnud kristliku eksistentsi paradoks kiriku tekkimisest saadik. See paradoks on vabastav. Minu poliitilised valikud ei muuda taevases elus miskit. Minu valikud ei too ka taevast maa peale, sest taevasest on mu arusaam ajalik ehk poolik. Ma ei saa seega sundida ligimesi tegema ühte või teist valikut.
Teine eeldus puudutab Eesti poliitiliste parteide sisulist suhet kristlusega. Seda ei ole ühelgi neist. Ükski meie erakondadest ei kuuluta evangeeliumi ega nõua selle kuulutamist. Ükski partei ei rõhuta ka ligimesearmastust põhimõtteliselt. Kuna Eesti poliitikal puudub kristlik raamistus, ei ole ühegi poliitilise partei ükski seisukoht automaatselt kristlik (ega ka mittekristlik). Ma ei vaeva valides pead, kas hääletan kristliku erakonna poolt või mitte.
Kolmas eeldus on piiblihermeneutiline, iseäranis luterlikus kontekstis. Just luterlik piiblihermeneutika on teadlik sellest, et Piibli tõlgendamine sõltub tõlgendustraditsioonist ja lakkamatult muutuvatest oludest. Seepärast tuleb lakkamatult minna tagasi allika ehk Piibli teksti juurde. Jumala sõna on tarvis ikka ja jälle tõlgendada uue, muutunud olukorra jaoks. Seda ka siis, kui peame lõpuks tunnistama, et jõudsime jälle lähtepunkti tagasi.
Ikka ja alati selgub, et olud on jälle muutunud ja tekkinud on uued küsimused. Ja siis jälle tagasi teksti juurde! Vastuseid otsima! Et saada kuidagigi hakkama tormiliselt saabuvate eluliste väljakutsetega. Seega peab konkreetsete (kristlike) käitumisjuhiste sõnastamisel nägema palju vaeva ja neid eksegeetiliselt-teoloogiliselt põhjendama. Valijana vabastab see mind kõigele eelnevale lisaks nii, et põhjendamata jäetud eksegeetilist-teoloogilist väidet ei pea ma arvestama. Saan liikuda edasi kaalutletumate väidete juurde.
Need kolm eeldust – nagu öeldud – mõjuvad maiste ja ajalike poliitiliste valikute tegemisel vabastavalt ning võimaldavad mul valijana suunata pilgu hoopis kaugemale. Mu meelest ei saa valida ilmalikus riigis kristlikult, küll aga saab lähtuda põhimõttest, et kirikutele ja kogudustele on kindlustatud tegevusruum ja -vabadus. Pragmaatiliselt.
Esimene tingimus on sõna-, usu- ja veendumusvabadus. Sest ainult need kindlustavad usuliste ühenduste, nagu kristlikud kirikud seda on, võimaluse tegutseda. Tegutsemise alus on vabadus kuulutada evangeeliumi, inimestele vabadus vastata evangeeliumile, lasta end ristida ning astuda koguduse liikmeks. Ma ei tea, et ükski partei tahaks seda aluspõhimõtet kõigutada. Aga eks igaüks saab ise kaaluda ja otsustada.
Teine tingimus on võimalus teostada ligimesearmastust. Selle eeldus on võimalikult vaba kodanikuühiskond, kus inimeste initsiatiivi teiste aitamisel ei karistata, vaid võimendatakse. Kindlustada tuleb hea tahte vabadus igasugusest korruptsioonist. Selleks on tarvis näiteks õigusemõistmise sõltumatust. Ei tea ühtegi parteid, mis põhimõtteliselt tahaks piirata õigusemõistmise sõltumatust. Aga eks igaüks saab ise kaaluda ja otsustada.
Kolmandaks on loomulik eeldada, et tulevased põlvkonnad on meist targemad. Selleks on vaja kindlustada neile maailm, loodus, ressursid jne. Tarvis on korraldada meie oma elu nii jätkusuutlikult, et tulevastel inimestel oleks üldse elukoht ja toidus. Ei tohi lasta end eksitada valimislubadustest, mis halvavad meie valikuvõimet võltsheaolu kuulutamisega (rohkem raha!). Tuleb nõuda realistlikku orienteerumist säästmisele ja oma tarbimise koomaletõmbamisele. Siin erinevad parteid üksjagu. Aga eks igaüks saab ise kaaluda ja otsustada.
Urmas Nõmmik,
kolumnist
Samal teemal


MKM tutvustas uut rakendust, mis aitab võidelda rahapesu vastuMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) asekantsler Sandra Särav.Foto: Kristi Sits
PRO tellijale
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) asekantsler Sandra Särav tutvustas täna era- ja avaliku sektori koostööst sündinud rakenduse prototüüpi, mis võimaldab ühekordselt luua KYC (know your customer ehk “tunne oma klienti” põhimõte) profiili esimeses etapis füüsilisele isikule ja tulevikus ka juriidilisele isikule.
Finantsplatvormi SupplierPlus korraldatud konverentsil tutvustatud lahendus aitab eri andmebaasidest teha komplekspäringuid reaalajas ja automaatselt. Andmed pärinevad riiklikest registritest ja andmebaasidest.
Lisaks luuakse võimalused liidestamaks ka kolmandate osapoolte andmebaase. Teenus võimaldab isikul oma KYC-profiili edastada nii PDF kui masinloetaval kujul. MKM-i teatel muudab uus teenus oluliselt lihtsamaks näiteks nii pankade, notarite, audiitorite, raamatupidajate, õigusbüroode, kinnisvarabüroode kui ka paljude teiste rahapesuga tõkestamisega tegelevate inimeste töö.
Eestis puudutab see hinnanguliselt ligi 10 000 ettevõtet. Toimiv prototüüp, mida ettevõtjad saavad kasutama hakata, loodetakse käivitada aasta lõpus.
Era- ja riigisektori koostöö
“Väikese riigina peame olema innovaatilised, et teistest efektiivsemad olla. Paar aastat tagasi tehtud arvutustes nägime, et Eesti ettevõtjad kulutavad aastas ligi 40 miljonit eurot KYC läbiviimiseks. Suur osa sellest kulust oli just inimtööjõud, mida soovime optimeerida,” kommenteeris Sandra Särav.
MKM-iga rakenduse arendamisel koostööd teinud finantsplatvormi SupplierPlus arendusjuht Uve Poom lisas, et üks KYC-teenuse ajendeid on olnud soovime tõestada, et riik saab ise kaasa aidata, et lihtsustada rahapesu tõkestamiseks andmete kogumist ning analüüsimist.
“Eesti teeb KYC teenusega suure sammu edasi, et ettevõtetel tekiks ligipääs soodsatele rahastamistingimustele,” sõnas Poom. Tema sõnul on KYC-teenuse juures nende jaoks eriti oluline just ühest kohast usaldusväärse info kättesaamine.
“Äriregistrist tulevad masinloetaval ja tasuta kujul kätte majandusaasta aruanded ja tegelike kasusaajate info. Tänu e-riigi teenustele saame ära automatiseerida põhilised kontrollid. Rahastaja vaatest aitab KYC teenus oluliselt lihtsustada ka AML (anti-money laundering ehk rahapesuvastaste) nõuetega seotud päringuid nii Eesti kui tulevikus ka rahvusvahelistest andmebaasidest,” ütles Poom.
Ta lisas, et kui tulevikus saab riikliku KYC teenuse kaudu sooritada päringuid ka välisettevõtete kohta, on Eesti ettevõtetel võimalik lihtsamini AML nõuetele vastata ka eksporditurgudel töötades.


Allar Jõks: Isamaad ja EKREt vaevab homoküsimus, sotsidest vaatab vastu kahepalgelisusKuidas leida ministreid, kes suudaks ametnike ringkaitsest läbi murda?
Töötasin puhkuse ajal läbi kõigi erakondade valimislubadused. Oli tõesti hea meelejahutaja.
Julgeolek, välispoliitika, sotsiaalne turvalisus, tervishoid, haridus, energeetika ja keskkonnahoid ja paljud teised tähtsad teemad jätan asjatundjatele.
Kenad valimislubadused sulavad kui kevadine lumi, kui riigikogu roll ja võimekus on madal, ministrite tase kesine ning asjaosalistel ja asjatundjatel soovitatakse oma liistude juurde jääda.
Seetõttu keskendusin sellele, mida lubatakse ette võtta valitsemiskvaliteedi, sh poliitilise juhtimise parandamiseks ja demokraatia tugevdamiseks.
Järgnevalt mõned kontrollküsimused, mida oma hinnangutes aluseks võtan.
Poliitiline korruptsioon närib riigi julgeolekut ja tervist hullemini kui viirus. Viirused tulevad-lähevad, vaktsiinid toimivad või mitte. Aga erakondi ei saa ju karantiini panna selleks, et poliitilist korruptsiooni välja juurida. Kuidas vähendada (musta) raha osakaalu?
Kuidas kaitsta õiguseloomist ja tõlgitsemist pelgalt usul või veendumusel tuginevate otsustajate eest ning pidurdada ametkondlikust lühinägelikkusest võrsuvaid algatusi?
Kui riigikogu õigusloomevõimekust hüppeliselt ei parandata, siis riigikogu liikmed jäävadki eelnõud ettevalmistavate ministeeriumi ametnike pantvangiks.
Mida ette võtta, et seaduste tegemisel ametnike vassimine, ettevõtjate kurnamine ning riigikogu liikmetele valikulise teabe jagamine ei muutuks sama regulaarseks nagu valimiste eel reitingute avaldamine?
Ministri tugevust ei näita mitte see, kui hästi ta suudab ministeeriumi ametnike poolt ettepandud jutupunkte ette kanda, vaid kui palju ta suudab ellu viia Eestit edasiviivaid ideid.
Kuidas leida ministreid, kes suudavad, julgevad ja soovivad ametkondlikust ringkaitsest läbi murda?
Tuginedes 30-aastasele kogemusele õigusvaldkonnas, vaatan, kui realistlikud (täidetavad) on lubadused tulenevalt erakondade senisest käitumismustrist ning raamidest, mida põhiseadus meie riigikorraldusele seab.
Vaatleme täna erakondadest kolme


Läti kaitseministeerium tahab välismaal elavaid lätlasi ajateenistusseRIIA, 8. veebruar, BNS – Läti kaitseministeerium ei ole seimis menetlevat riigikaitseteenistuse seaduseelnõu tagasi võtnud, mistõttu on alates 2028. aastast kavas endiselt värvata teenistusse välismaal elavaid Läti noori.
Kaitseministeeriumi parlamendisekretär Jānis Eglītis ütles teisipäeval kahel seimi kaitse-, siseasjade ja korruptsiooniennetuse komisjoni istungil, et kaitseministeerium võtab kolmapäevaks  tagasi ettepaneku, mille kohaselt kuni 2027. aastani ei kutsuta teenistusse alaliselt välisriigis elavaid kodanikkke, kes teatasid seadusega ettenähtud korras oma elukoha aadressi välisriigis.
Eglītis ütles teisipäevasel komisjoni istungil, et ajateenistus hakkab kehtima ainult Lätis elukoha deklareerinud noortele.
"Kui kodanik ei täitnud oma kohustust riigi ees ega deklareerinud oma elukohta välismaal, peab ta aega teenima minema. Kui ta täitis oma kohustused ja märkis õigesti oma elukoha välisriigis, siis ajateenistusse kutsumine pole kuidagi temale suunatud,» ütles Eglītis teisipäeval.
Baltic News Service


Statistika: 21. sajandi kümme ohvriterohkeimat maavärinatPARIIS, 8. veebruar, AFP-BNS – Türgit ja Süüriat 5. veebruaril tabanud maavärina ohvrite arv tõusis kolmapäeval üle 11 200 ja kasvab üha, nii et juba praegu on see maavärin 21. sajandi kümne ohvriterohkeima hulgas.
Need kümme on ohvrite arvu järgi alustades suurimast:
– 2004: 230 000 surnut, Kagu-Aasia
26. detsembril raputas Sumatra rannikut maavärin magnituudiga 9,1 Richteri skaalal. Maa-alused tõuked vallandasid tsunami ning piirkonnas sai surma 230 000 inimest, ainuüksi Indoneesias 170 000.
Hiidlainete kõrgus ulatus 30 meetrini ja kiirus 700 kilomeetrini tunnis.
– 2010: 200 000 surnut, Haiti
12. jaanuaril laastas maavärin magnituudiga 7 pealinna Port-au-Prince'i ja selle ümbrust.
Maavärin lõikas riigi 24 tunniks ülejäänud maailmast ära. Surma sai 200 000 inimest, umbes 1,5 miljonit jäi koduta ja suurem osa riigi infrastruktuurist hävis.
Sama aasta oktoobris puhkes Haitil kooleraepideemia, mille tõid maavärina järel riiki saabunud Nepali rahuvalvajad. Koolera nõudis rohkem kui 10 000 inimese elu.
–  2008: 87 000 surnut, Sichuan
12. mail tabas Sichuani provintsi Edela-Hiinas maavärin magnituudiga 7,9. Üle 87 000 inimese sai surma või jäi kadunuks, ohvrite hulgas oli 5335 koolilast.
Üldsuse pahameeleks ilmnes, et maavärinas sai kannatada umbes 7000 kooli, mis olid kehvalt ehitatud. Kahtlustati korruptsiooni, sest ümberkaudsed hooned pidasid maa-alustele tõugetele hästi vastu.
– 2005: 75 000 surnut, Kashmir
8. oktoobril nõudis maavärin rohkem kui 73 000 inimese elu, ohvrid olid peamiselt Pakistani Khyber Pakhtunkhwa provintsis ja Kashmiri Pakistani osas. Umbes 3,5 miljonit inimest oli sunnitud ümber asuma.
– 2003: 31 000 surnut, Bam
26. detsembril raputas maavärin magnituudiga 6,6 Iraani kaguosa ja hävis iidne mudatellistest Bami linn. Surma sai vähemalt 31 000 inimest. Ligi 80 protsenti Bami taristust hävis ja maailma suurimaks savitellistest linnaks peetud kõrbetsitadell on lagunemas.
– 2001: 20 000 surnut, India
26. jaanuaril raputas Lääne-India Gujarati osariiki maavärin magnituudiga 7,7. Surma sai üle 20 000 inimese. Kokku varisesid hooned mitmel pool osariigis, palju oli ohvreid Pakistani piiri lähedal Bhujis.
– 2011: 18 500 surnut, Jaapan
11. märtsil tabas Jaapanit maavärin magnituudiga 9,0. Vallandunud tsunami tegi maatasa terved külad riigi kirderannikul.
Umbes 18 500 inimest sai veemassi all surma või jäi kadunuks.
Loodusõnnetus põhjustas katastroofi Fukushima tuumaelektrijaamas, mis muutis mitu linna aastateks elamiskõlbmatuks ja sundis kümneid tuhandeid inimesi ümber asuma.
– 2023: 11 200 surnut, Türgi ja Süüria
5. veebruaril leidis aset maavärin magnituudiga 7,8 epitsentriga Türgis, kahe miljoni elanikuga Gaziantepi linna lähedal. Järgnesid teine maavärin magnituudiga 7,5 ja umbes poolsada järeltõuget. Kokku varisesid terved linnaosad Kagu-Türgis ja Põhja-Süürias.
Kolm päeva pärast maavärinat oli ohvrite arv kerkinud juba üle 11 200, ent kardetavasti see kerkib märgatavalt.
– 2015: 9000 surnut, Nepal
25. aprillil raputas Nepali keskosa maavärin magnituudiga 7,8, vallandades laviinid ja maalihked mitmel pool Himaalaja mägedes asuvas riigis. Hävisid koolid ja haiglad, templid ja paleed Katmandu orus.
Surma sai ligi 9000 inimest, kuid miljonid jäid kodutuks.
– 2006: 6000 surnut, Jaava
26. mail tabas maavärin Indoneesia Jaava saare lõunarannikut Yogyakarta linna lähedal. Umbes 6000 inimest sai surma, üle 420 000 jäi koduta ja purunes umbes 157 000 maja.
AFP – Baltic News Service


Soome kohus: alkoholi müük interneti teel Soome lubatud, aga Eesti firma mõisteti süüdi maksupettusesSoome alkoholiseadus ei keela otseselt alkoholi müüki interneti teel. Nii otsustas Helsingi ringkonnakohus oma eilse teisipäeva, 7. veebruari otsuses.
Ringkonnakohus käsitles juhtumit, kus Eesti ettevõte oli aastatel 2014–2016 oma veebipoe kaudu Soomes eraisikutele alkoholi müünud. Soome klient sai valida veebipoes toodete kohaletoomiseks sõltumatu transpordifirma, vahendab Helsingin Uutiset.
Müüdud alkoholist ei teavitatud aga Soomes maksuametit ja makse ei tasutud.
Ettevõttel puudus Soome alkoholiseaduses nimetatud alkoholi hulgi- ega jaemüügilitsents. Sellele vaatamata lükkas rongkonnakohus ühehäälselt tagasi süüdistuse alkoholikuriteos.
Kohus märgib pressiteates, et alkohoolsete jookide sissevedu kui selline ei olnud vastuolus alkoholiseadusandlusega. Kohtu hinnangul ei ole seaduses kirjas ka „kriminaalõiguse seaduslikkuse põhimõtte kohaselt”, et alkoholi kaugmüük välismaalt Soome oleks keelatud ja karistatav.
Kohus aga otsustas mõista müügifirma süüdi maksupettuses. Lahendi järgi oli jookide transportimisel otsustav roll müüjafirmal, mistõttu vastutas jookide maaletoomise ja seeläbi ka maksude tasumise eest ettevõte.
Soomes müüdavate alkohoolsete jookide pealt oleks pidanud maksma käibemaksu ja aktsiisi.