Jonny Thomson: rumalaid inimesi tuleb rohkem karta kui kurjasidOxfordi ülikooli filosoofia õppejõud Jonny Thomson annab teadusuudiste portaalis Big Think lühiülevaate Dietrich Bonhoefferi "lolluse teooriast" ja selgitab, miks rumalaid peab rohkem kartma kui pahatahtlikke inimesi.
Internetis levib kõnekäänd: "Idioodiga vaidlemine on sama, nagu mängida malet tuviga. Ta ajab su nupud ümber, roojab malelauale ja lendab oma võitu kuulutades enda parve juurde tagasi." See on ühekorraga nii naljakas kui tõene. Samuti tekitab see sügavat ja masendavat muret. Kuigi me seda enamasti välja ei ütle, on meie kõigi elus inimesi, keda me peame pisut tuhmiks – seda mitte tingimata kõigis valdkondades, kuid kindlasti mõnes asjas.
Dietrich Bonhoeffer Foto: gdw-berlin.de
Suuremal osal juhtudest me naerame sellised asjad välja. Rumalus võib aeg-ajalt olla päris naljakas. Üks tuttav uuris hiljuti meie seltskonnalt, et mis oli Hitleri perekonnanimi. See tegi meile tublisti nalja. Minu vend sai alles möödunud kuul aru, et põhjapõdrad on päris loomad. Ka see on naljakas. Heatahtlik nöökimine inimeste teadmatuse kallal on osa igapäevaelust.
Lollusel on siiski oma tumedam pool. Teoloogi ja filosoofi  Dietrich Bonhoefferi jaoks on rumal tihti ohtlikum kui kuri inimene.
Vaenlane on meie seas
Koomiksites ja märulifilmides me saame hoobilt aru, kes on kaabakas. Nad kannavad tumedaid riideid, tapavad inimesi pikemalt aru pidamata ja kraaksuvad oma saatanlike kavatsuste saateks valjul häälel naerda. Päris elus on samuti olemas päris kurjamid – inimõigusi rikkuvad diktaatorid, sarimõrvarid ja vägivaldsed kurjategijad. Olgu need inimesed nii õelad kui tahes, ei kujuta nad ometigi väga suurt ohtu, kuna nende kurjus on avalik. Kui miski on tuvastatav kurjusena, siis võib maailma headus koonduda ja sellele vastu astuda. Bonhoeffer selgitab seda järgnevalt: "Inimesed võivad kurjuse vastu meelt avaldada, seda saab paljastada ja vajadusel jõudu kasutades ära hoida. Kurjus kannab enda sees alati seda õõnestavaid haigusidusid."
Rumalus kujutab endast samas hoopis teist laadi probleemi. Rumalusega ei saa hõlpsalt võidelda kahel põhjusel.
Esiteks on inimesed kollektiivina selle suhtes hulga leplikumad. Erinevalt kurjusest ei peeta rumalust suurema osa inimeste poolt tõsiselt võetavaks paheks. Me ei hurjuta inimesi nende teadmatuse pärast. Me ei karju inimeste peale, kui need midagi ei tea.
Teiseks on rumal inimene libe vastane. Neid ei saa alistada arutelu käigus ja nad ei hooli tervest mõistusest. Veelgi enam, kui rumal inimene on surutud nurka, kui nad on silmitsi ümberlükkamatute faktidega, hakkab ta agressiivselt lahmima. Bonhoeffer selgitab seda järgnevalt:
"Siin ei aita meeleavaldused ega jõu kasutamine, tervest mõistusest johtuvad argumendid kõlavad kurtidele kõrvadele; fakte, mis ei sobi [rumala] inimese eelarvamustega, lihtsalt ei pea uskuma. Sellistel hetkedel rumal inimene muutub isegi arutlevaks ja kui fakte pole võimalik ümber lükata, lükatakse need ebaoluliste ning juhuslikena kõrvale. Kõige selle juures on loll inimene, vastandina kuritahtlikule, iseendaga igati rahul ja kuna teda on võimalik kergesti ärritada, asub ta [vastu]rünnakule."
Suure võimuga tuleb kaasa suur rumalus
Lollus, nagu ka kurjus, pole ohtlik niikaua, kui selle käes pole võimu. Me naerame ohutute asjade peale – nagu näiteks minu venna põhjapõdra-teadmatuse kohta. See ei valmista meist kellelegi mingeid probleeme, kuna sellised asjad on naljakad.
Lollusega kaasnevad siiski probleemid, sest see kipub käima tihti käsikäes võimuga. Bonhoeffer kirjutab: "Lähemalt vaadates saab selgeks, et iga jõulisem võimu avaldumine avalikus sfääris, olgu see siis poliitilist või religioosset laadi, nakatab suure osa inimestest rumalusega."
Selline fenomen toimib kahel viisil. Esiteks rumalus ei takista inimesel saamast avaliku sektori ametisse või mõnele muule juhtivale kohale. Ajalugu ja poliitika on küllastunud näidetest, kus rumalad inimesed on tõusnud tippu (ja kuidas targad inimesed on võimu juurest eemale peletatud või ära tapetud). Teiseks nõuab võimu olemus, et inimesed ütleksid lahti teatud intelligentse mõtlemise jaoks vajalikest võimetest, nagu seda on näiteks sõltumatus, kriitiline mõtlemine ja sügavamad sisemised mõtterännakud.
Bonhoeffer leiab, et mida rohkem kellestki saab nomenklatuuri osa, seda vähem on nad iseseisvad isiksused. Karismaatiline ja vaimustav heidik, kelle intelligents ajab üle ääre ja kes räägib igati mõistlikest poliitikatest, muutub poliitilisse ametisse asudes hoobilt imbetsilseks. See paistab välja nagu "ta oleks seestunud loosungitest, võtmesõnadest ja muust sarnasest. Ta oleks nagu ära nõiutud, pimedaks tehtud, väärkasutatud ja kogu tema olemust oleks kuritarvitatud."
Võim muudab inimesed robotiteks. Intelligentsed ja kriitilised mõtlejad peavad nüüd maha lugema ette antud tekste. Nad kasutavad oma ajude asemel pigem oma naeratusi. Kui inimesed ühinevad poliitilise parteiga, siis paistab, et suurem osa neist järgib pigem grupisiseseid käitumisnorme kui mõtleb asjad läbi. Võim imeb inimesest intelligentsi välja ja muudab ta elustatud mannekeeni sarnaseks.
Lolluse teooria
Bonhoeffer väidab, et rumalust peaks vaatlema hullema nähtusena kui kurjust. Lollusel on hulga suurem inimeste elude kahjustamise jõudlusvõime. Üks võimukas idioot võib teha rohkem kurja kui jõuk machiavelliaanlikke skeemitajaid. Kui me teame, et miski on kuri, siis meie võimuses on seda võimu juurde mitte lasta. Korrumpeerunud, rõhuva ja sadistliku inimese puhul me teame, milline on meie seisukoht. Inimesed teavad, kuidas sellele vastu hakata.
Paraku on lollust hulga keerulisem välja juurida. See on põhjus, miks see kujutab endast nii ohtlikku relva: kuna kurjad inimesed saavad aru, et neil on raske võimu juurde pääseda, siis peavad rumalad inimesed nende eest töö ära tegema. Nii nagu lambaid väljal, saab rumalaid inimesi juhtida, suunata ja manipuleerida tegema suvalisi asju. Kurjus on nukumeister ja see ei armasta mitte midagi rohkem kui mõistuseta marionette, kes tema tehte ellu viivad – olgu siis sellised [rumalad] inimesed avalikkuse hulgas või liikugu ringi võimukoridorides.
Bonhoefferi õpetuse kohaselt tuleb rumaluse peale naerda kui see avaldub meie ümber. Samas peame me olema vihased ja ettevaatlikud, kui lollus haarab võimu.
[Äraspidisel viisil kasutab Bonhoefferi lolluse teooriat ära ilmselt Rand Corporation oma teatud analüüse kirjutades.]
(Jonny Thomson haldab populaarset filosoofilisi kontseptsioone lühidalt selgitavat sotsiaalmeediakontot Mini Philosophy.)
Tõlkis Karol Kallas


Prokuratuuri segane jutt ajas riigikohtul harja punaseksProkurör väljendas ennast lausa nelja lehekülje pikkuse raskepärase lausega. Riigikohus sai pahaseks.Prokuratuuri ebaselgelt sõnastatud taotlused vara konfiskeerimiseks või arestimiseks ei kuulu Eesti kohtutes enam rahuldamisele, kirjutab Eesti Ekspress. Selline on riigikohtu värske ja jõuline suunis kõigile eeluurimiskohtunikele.
Riigikohus lõi pretsedenti loova seisukoha eelmisel nädalal Saaremaa ärinaise Karolina Libliku kriminaalasjas. Teda ja tema isa Tullio Liblikut kahtlustatakse Euroopa prokuratuuri poolt ligi 1,7 miljoni euroses soodustuskelmuses.
Loe lähemalt Eesti Ekspressist.


Kaubandus-tööstuskoda valitsusele: maksumuudatused vajavad esmalt mõjuanalüüsiEesti kaubandus-tööstuskoda pöördus vabariigi valitsuse poole ja esitas oma kommentaarid ning ettepanekud uue valitsuse maksupoliitika kohta.Koalitsioonileppe kohaselt kaob alates 1. jaanuarist 2025 madalam käibemaksu erisus majutusteenuse pakkujatele. Koda tõi välja, et enne majutusteenuste käibemaksumäära tõstmist tuleb läbi viia mõjuanalüüs, et saada teada, kas ja kui palju suurendaks plaanitav maksutõus riigieelarve tulusid ning millised mõjud kaasnevad muudatusega majutusettevõtetele ja teistele ettevõtetele, kes on majutussektoriga rohkem seotud. Koda on kindlasti vastu majutusteenuste käibemaksumäära tõstmisele korraga 9%-lt 22%-ni.Kui valitsus peab mõjuanalüüsi järel mõistlikuks käibemaksumäära tõstmist, siis tuleb seda teha samm-sammult ja pikema ajaperioodi jooksul. Näiteks võiks esmalt tõsta majutusteenuste käibemaksumäära paari protsendipunkti võrra ning seejärel hinnata, milline on olnud selle mõju Eesti majutusettevõtetele, sh nende rahvusvahelisele konkurentsivõimele.Automaks peaks toetama kliimaeesmärkide saavutamistAutomaksu kehtestamisel peab kaubanduskoda oluliseks, et automaks oleks suunatud CO2-heite vähenemisele ja aitaks kaasa teedevõrgu ohutumaks ja kvaliteetsemaks muutmisele. Automaks ei tohiks teenida üksnes fiskaaleesmärke, vaid peab olema suunatud ka kliimaeesmärkide täitmisele. Lisaks peab automaks aitama kaasa autopargi uuenemisele, millega üldreeglina kaasneb ka suurem keskkonnasäästlikkus ja parem turvalisus.Automaks peab toetama ka linnastumise pidurdumist, kuid samas ei tohi vähendada inimeste liikumisvõimalusi eelkõige maapiirkonnas ja seeläbi takistada maapiirkondade arengut. Lisaks peab automaksu administreerimine olema lihtne ning maksust kõrvalehoidmine võimalikult keeruline.Kaob madalam tulumaksumäärKoalitsioonileppes on ka kirjas, et kaob regulaarselt jagatavale kasumile kohalduv madalam tulumaksumäär. Kaubanduskoda toob välja, et muudatus vähendab ettevõtete kindlustunnet maksusüsteemi stabiilsuse osas ning investeerimiskindlust. Lisaks tuleb hoolikalt läbi mõelda erisuse kaotamise rakenduslik pool. Koja hinnangul on ka küsitav, kas ja kui suur maksutulu kasv kaasneb erandi kaotamisega. Enne erisuse lõplikku kaotamist peab valmima mõjuanalüüs. Kindlasti ei saaks olla tegemist kiireloomulise muudatusega ning erisuse kaotamise korral tuleks seda teha nii, et soodusmäära kasutamise võimalus väheneks samuti järk-järgult.„Eestis ei ole maksuerisusi palju, mis on ka positiivne, kuid kehtestatute puhul on need olnud kantud selgetest eesmärkidest, mistõttu tuleks täna ka hinnata, kas nendest eesmärkidest lähtumine ei ole enam asjakohane või on muud sisulised argumendid nende kaotamiseks, või soovitakse eesmärgid saavutada muude meetmetega,“ sõnas Eesti kaubandus-tööstuskoja peadirektor Mait Palts, tuues veel välja, et ettevõtluses on oluline stabiilsus ning uute maksude kehtestamise, kehtivate erisuste kaotamise ja maksumäärade tõstmise kõrval tuleb tähelepanu pöörata ka maksuaugu vähendamisele, et seeläbi suurendada maksutulusid.Maksumuudatused vajavad mõjuanalüüsiEelneva kõrval on koalitsioonileppes kirjas, et valitsus soovib suurendada kohalike omavalitsuste finantsautonoomiat ning võimaldada kohalikele omavalitsustele suuremat paindlikkust kohalike maksude kehtestamisel. Koda peab oluliseks kohalike omavalitsuste finantsautonoomia suurendamist ja nende maksubaasi laiendamist, seda protsessi tuleb aga alustada sellest, et kohalike omavalitsuste maksubaas tuleb rohkem siduda omavalitsuse territooriumil asuvate töökohtadega, sest siis oleks omavalitsustel suurem soov aidata kaasa uute töökohtade loomisele ja panustada ettevõtluse arendamisse oma valla või linna territooriumil.Koalitsioonileppe kohaselt on uue valitsuse eesmärk riigieelarve tasakaalu poole liikumine ning plaanis on üle vaadata nii riigieelarve tulu- kui ka kulupool ja leida kokkuhoiuvõimalused. Kaubanduskoda peab positiivseks, et vaadatakse ka kulupoolt ja otsitakse võimalusi kulude vähendamiseks. On mõistetav, et seoses riigikaitse kulutuste suurenemisega on vajadus suurendada ka tulupoolt, kuid maksutulude suurendamise puhul on oluline, et enne uute maksude kehtestamist, praeguste maksuerisuste kaotamist ja ka olemasolevate maksumäärade tõstmist viib riik läbi mõjuanalüüsi.


Hulljulge uus ideeauto CitroëniltAlates asutamisest 1919. aastal on Prantsuse autotootja Citroën tõestanud maailmale, et liikumine pole mingi raketiteadus ja autod, millega liigutakse, peavad olema eelkõige mugavad, moodsad ja lõbusad ning toetama inimeste elustiili. Uusim täiselektriline pereauto OLI täidab kõik need vajalikud lüngad: on silmapaistev, särtsakas, lisaks mugav, turvaline ja mis peamine - keskkonda säästev.Järjena paar aastat tagasi maailma elektriautondust raputanud lustakale miniautole Citroën Ami on Citroëni insenerid pannud nüüd kokku täiselektrilise kontseptautoOLI, mis on mõeldud täitma kogu perekonna vajadusi. Auto nimi OLI on tuletatud sõnapaari all-electric lühendist all-e ja kogu uue auto välimus on kombinatsioon säravatest värvidest, prantslaslikust julgusest, uutest lahendustest, kujutlusvõimest ja keskkonnasäästust. Järjekordne põnev ja lõbus auto, mis on samal ajal ka äärmiselt turvaline ja praktiline.Citroën usub, et on õige aeg öelda “aitab” igasugustele ebavajalikele liialdustele ja kulukatele trendidele: keskenduda tuleks hoopis puhaste ja ausate sõidukite loomisele, mis on kergemad, lihtsamad ning tõeliselt taskukohased.OLI ongi kõike muud kui traditsiooniline (elektri)auto. OLI võib ja saab olla misiganes auto, mida parasjagu vaja läheb - pereauto, linnaauto, seiklusauto, tööauto, isegi akupank.Citroën usub, et elektrifitseerimine ei tohiks tähendada väljapressimist ja keskkonnateadlikkus ei tohiks olla karistatav ning meie liikumisvõimalusi piirav. OLI on võimas näide sellest, kuidas Citroën nendele konfliktidele enesekindlalt ja optimistlikult vastu astub.Kerge ja vastupidavIdeeauto OLI on võimalikult vähese elektritarbimise saavutamiseks valmistatud eriti kergena ja sellega on tagatud ühe laadimisega kuni 400 km pikkune sõiduulatus. Nii on näiteks auto katus valmistatud kärgstruktuursest papist, mis muudab auto ühtaegu vastupidavaks ja kergeks. Auto katus on lausa mõeldud seal istumiseks või seismiseks. Sama loogikat on järgitud kogu auto disaini puhul - loobumine kõigest ebavajalikust.“Tahtsime kasutada auto ehitamisel ainult nii palju materjale, kui tegelikult vaja on. Lõppkokkuvõttes on see rohkem elustiili kui sõiduki valik - kas maksta kõige uuemate funktsioonide ja tehisintellekti eest, mida kasutate sõidu ajal vaid 2% ajast, või küsida endalt: „Kui palju ma seda kõike tegelikult vajan?”. Uuenduslik saab olla ka lihtne, taskukohane, vastutustundlik ja kauakestev,” ütleb Citroëni tootearenduse juht Laurece Hansen.Kõik teavad, et sõiduulatuse suurendamiseks on vaja suuremat akut - see on aga nõiaring. Igasuguse tehnoloogia lisamine autosse nõuab rohkem võimsust, mis tähendab automaatselt ka suuremat akut. OLI näitab aga, mis võib juhtuda, kui võtame kõiges täiesti erineva lähenemisviisi. Auto mass on umbes 1000 kg, seega on sõiduk palju kergem kui enamik võrreldavaid kompaktseid maastureid. Tänu kergusele vajab OLI oma sõiduulatuse saavutamiseks vaid 40 kWh akut. Lisaks on Citroën maksimaalse efektiivsuse suurendamiseks piiranudOLI tippkiirust 110 km/h-ni. Mis veel oluline: aku laadimine 20%-lt 80%-le võtab aega vaid 23 minutit.Loobumine ebavajalikustAuto disaini puhul on mindud seda teed, et sõiduulatuse suurendamiseks on võetud välja iga üleliigne gramm. Nutikalt asjale lähenedes ei ole aga OLI puhul kaotatud isikupära, mugavust ega turvalisust. Nii on Citroëni insenerid tõstnud auto efektiivsust nii ruumikasutuses, välimuses kui ka materjalivalikus.Näiteks kinnituvad OLI esiistmed põranda külge isolatsioonirõngaste abil, mis neelavad tee ebatasasusi ja vibratsiooni. Raskete sisemiste uksepaneelide asemel, mis sisaldavad lüliteid, käetugesid, kõlareid ja aknamootoreid, maksimeerivad OLI lihtsustatud uksepaneelid hoopis hoiuruumi. Raskesti puhastatavate vaipade asemel katab OLI põrandat ühes tükis moodulkate, mis on sama elastne kui kumm, kuid kergem, ülimalt vetruv ja väga kulumiskindel. Vaiba saab voolikuga kergesti puhtaks pesta.Kogu vajalik info, meelelahutus ja side jõuab sõidukisse isiklikust nutitelefonist, mis on ühendatud OLI kesksesse pistikupessa. Kõik kõlarid on eemaldatavad ja nii saab heli nautida igal pool, näiteks riputada need konksude otsa sõidukist väljapoole. Auto esiklaas on ebatavaliselt püstine, selle eesmärk on kasutada vähem klaasi, kuid ennekõike takistada päikese pääsemist salongi. See vähendab automaatselt vajadust autot jahutada. Jällegi oluline energia- ja kaalukokkuhoid.Vaata lisaks: www.citroen.ee


Eesti põllumajandusfirma sai 100 000 eurot kahju tegevjuhi küberpetuskeemigaEhkki otsese kahju kannatajateks olid ettevõtte partnerid välismaal, oli see tõsine löök Eesti ettevõtte mainele.
Tänavu esimeses kvartalis sai RIA taas teateid, et raha üritatakse välja petta niinimetatud tegevjuhi petuskeemiga, kus kurjategijad saadavad näiliselt tegevjuhi nimelt maksekorraldusi või võltsarveid, mille kasusaajaks on kurjategijad ise.
Kogu sündmuste ahel saab sageli alguse ettevõtte mõne meilikonto kompromiteerimisest, mis annab kurjategijatele võimaluse jälgida meilivestlusi ning koguda taustinfot, et siis õigel hetkel usutavalt vestlusesse sekkuda.
Nagu mainitud, on mõned pettusekatsed tänavu paraku juba ka edukaks osutunud.


Zelenskõi: Moskval tohi lasta kasutada tuumajaamu väljapressimiseksKIIEV, 25. aprill, Interfax-BNS – Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi rääkis Tšornobõli tuumaelektrijaama õnnetuse 37. aastapäeval vajadusest teha kõik võimalik, et Venemaa ei kasutaks tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks.
"37 aastat tagasi jättis Tšernobõli tuumajaama õnnetus kogu maailmale tohutu armi. Kiirgusleke muutis kunagise hubase ja arenenud ala keelutsooniks. Tänapäevalgi jääb Tšornobõli tuumaelektrijaama ümber 30-kilomeetrine ala kõrge kiirgusega ohtlikuks kohaks," kirjutas ta kolmapäeval Telegramis.
Zelenskõi rõhutas: "Möödunud aastal okupant mitte ainult ei hõivanud tuumajaama, vaid seadis taas ohtu kogu maailma. Vabastamisest on möödas üle aasta. Tšornobõli piirkonna teadus- ja julgeolekuettevõtted on juba tavapärasele tööle naasnud."
"Ukraina ja maailm maksid õnnetuse tagajärgede likvideerimise eest kõrget hinda, see töö kestab tänaseni. Peame tegema kõik selleks, et terroririik ei saaks ühtki võimalust kasutada tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks," ütles Ukraina president.
Interfax – Baltic News Service


Kundalanna püüdis krüptorahaga teenida, kuid kaotas kelmidele suure summaKrüptoraha automaat Tallinnas Sikupilli Prismas.
Autor: Liis Treimann
Politsei poole pöördus Kundas elav 61aastane naine, kes tahtis krüptorahaga teenida, kuid kaotas hoopis kelmidele 8500 eurot.
Proua leidis internetist krüptorahaga teenimise võimaluse Binance nimelisel saidil. Ta sisestas saidil enda isikuandmed ja seejärel helistas kelm talle välismaa numbrilt, tutvustas end Binance töötajana ning palus Binance firmale kanda 200 eurot.
Seejärel paluti naisel firmale kanda veel raha, millest naine keeldus. Raha tagasi saamiseks palus kelm avada blockchain.com lehel elektroonilise rahakoti, millele naine pidi kandma 500 eurot, mida ta ka tegi.
Raha tagasi saamise eesmärgil on naine teinud makseid summas 8500 eurot.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Kagu-Aasia riikide blokk distantseerub Lääne valuutadestMärtsi lõpus Indoneesias aset leidnud Kagu-Aasia riikide bloki ASEAN kohtumisel võtsid Kaug-Ida arenevate tööstusriikide esindajad agendasse USA, Euroopa ning Jaapani valuutadest loobumise strateegilise eesmärgi.
Balil aset leidnud tippkohtumisel kogunesid Indoneesia, Vietnami, Filipiinide, Singapuri, Malaisia, Laose, Kambodža, Brunei ja Tai Kuningriigi rahandusministrid ning keskpankade juhid. Kogunemise kõige olulisemaks teemaks oli küsimus USA dollari, euro, Jaapani jeeni ning Briti naelsterlingi ära kaotamisest ASEANi riikide kaubandusvaluutana ning üleminek riikide endi valuutadele omavahelises kaubavahetuses, vahendab portaal ASEAN Breafing.
Projekti keskmes on Kohalike Valuutatehingute (Local Currency Transaction) algatus, mis on varasema analoogse initsiatiivi edasiarenduseks. Kokkulepe omavahelise kaubanduse finantseerimiseks lokaalsetes valuutades saavutati 2022. aasta novembris Indoneesia, Malaisia, Singapuri, Filipiinide ning Tai valitsuste vahel.
27. märtsil deklareeris Indoneesia pangaturu regulaator, et maailma neljanda kõige suurema elanikkonnaga suurriik on valmis võtma peagi kasutusele lokaalse maksesüsteemi, mis võimaldab kokkulepetes võetud eesmärke hakata täide viima.
Indoneesia peaminister Joko Widodo kutsus Indoneesia regioone loobuma ka Lääne krediitkaartite kasutamisest ning eelistama kohalikke krediitkaardioperaatoreid. Widodo põhjendas vajadust loobuda Lääne krediitkaartidest seoses USA ja ELi poolt Venemaale kehtestatud finantssanktsioonidega pärast Ukraina sõja algust. Widido hinnangul peab riik tegema kõik endast oleneva, et maandada geopoliitiliste pingete kasvust tulenevaid finantsriske maksimaalse finantsilise autonoomsuse abil.
Vaatamata Lääneriikide survele on ASEANi riikide seas üksnes Singapur otsustanud Vene Föderatsiooni vastaste sanktsioonidega liituda.
Toimetas Adrian Bachmann


Ukraina ülemraada algatab maksuameti taaskäivitamiseKIIEV, 26. aprill, Interfax-BNS – Ukraina raadasaadikud algatavad riigi maksuameti taaskäivitamise eelnõu, ütles erakonna Holos fraktsiooni parlamendisaadik Jaroslav Železnjak.
"Me registreerime maksuameti taaskäivitamise eelnõu. Samamoodi kui tolli ja majandusjulgeolekubüroo taaskäivitamise eelnõu," kirjutas Železnjak kolmapäeval Telegramis.
Tema sõnul muudetakse eelnõuga maksuteenistuse juhi konkursi korras valimise korda, lähtudes korruptsioonivastaste asutuste konkursside parimatest tavadest.
Eelnõu autorid teevad ettepaneku, et konkursikomisjoni kuuluks üheksa valitsuse määratud inimest, kellest viis valitakse välja rahvusvaheliste organisatsioonide ettepanekute alusel.
Tehakse ettepanek viia iga aasta läbi maksuameti töö tulemuslikkuse välisaudit. Železnjaki sõnul saab taolise auditi halb hinnang ameti juhi töölt vabastamise peapõhjuseks, mis ei võimalda maksuameti juhti vahetada pelgalt valitsuse suva alusel.
Eelnõu kohaselt atesteeritakse pärast maksuteenistuse uue juhi valimist uuesti kõik selle töötajad, sealhulgas aususe küsimuses.
Lisaks nähakse ette maksuametnike palgatõus.
"Selle seaduseelnõuga lõpetame kolmest algatusest koosneva sarja, mille eesmärk on taaskäivitada ja uuendada kõiki kolme rahandussektori riigiorganit: majandusjulgeoleku bürood, tolli ja maksuametit," ütles Železnjak.
Tema sõnul kuulub eelnõu autorite hulka ka parlamendi rahandus-, tolli- ja maksupoliitika komisjoni juht Danõlo Hetmantsev.
Interfax – Baltic News Service


Koda: maksumuudatuste elluviimisele peavad eelnema analüüsidTALLINN, 26. aprill, BNS – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja sõnul peab valitsus koalitsioonileppes sisalduvaid punkte, sealhlgas maksumuudatusi, arutama erinevate ühiskonnagruppidega, ka ettevõtlusorganisatsioonidega, ning muudatuste elluviimisele peavad eelnema analüüsid.
Koalitsioonileppe kohaselt kaob 2025. aasta 1. jaanuarist madalam käibemaksu erisus majutusteenuse pakkujatele. Kaubanduskoja vaates tuleb enne majutusteenuste käibemaksumäära tõstmist tuleb läbi viia mõjuanalüüs, et saada teada, kas ja kui palju suurendaks plaanitav maksutõus riigieelarve tulusid ning millised mõjud kaasnevad muudatusega majutusettevõtetele ja teistele ettevõtetele, kes on majutussektoriga rohkem seotud, teatas koda.
Koda on vastu majutusteenuste käibemaksumäära tõstmisele korraga 9 protsendilt 22 protsendini. Kui valitsus peab mõjuanalüüsi järel mõistlikuks käibemaksumäära tõstmist, siis tuleb seda teha samm-sammult ja pikema ajaperioodi jooksul, leiab esindusorganisatsioon. Näiteks võiks koja vaates esmalt tõsta majutusteenuste käibemaksumäära paari protsendipunkti võrra ning seejärel hinnata, milline on olnud selle mõju Eesti majutusettevõtetele, sealhulgas nende rahvusvahelisele konkurentsivõimele.
Automaksu kehtestamisel peab kaubanduskoda oluliseks, et automaks oleks suunatud süsihappegaasi heite vähenemisele ja aitaks kaasa teedevõrgu ohutumaks ja kvaliteetsemaks muutmisele. Automaks ei tohiks koja sõnul teenida üksnes fiskaaleesmärke, vaid peab olema suunatud ka kliimaeesmärkide täitmisele. Lisaks peab automaks aitama kaasa autopargi uuenemisele, millega üldreeglina kaasneb ka suurem keskkonnasäästlikkus ja parem turvalisus. Automaks peab toetama ka linnastumise pidurdumist, kuid samas ei tohi vähendada inimeste liikumisvõimalusi eelkõige maapiirkonnas ja seeläbi takistada maapiirkondade arengut. Lisaks peab automaksu administreerimine olema lihtne ning maksust kõrvalehoidmine võimalikult keeruline.
Koalitsioonileppes on ka kirjas, et kaob regulaarselt jagatavale kasumile kohalduv madalam, 14-protsendine tulumaksumäär. Koda leiab, et muudatus vähendab ettevõtete kindlustunnet maksusüsteemi stabiilsuse osas ning investeerimiskindlust, lisaks tuleb organisatsiooni vaates hoolikalt läbi mõelda erisuse kaotamise rakenduslik pool. Koja hinnangul on ka küsitav, kas ja kui suur maksutulu kasv kaasneb erandi kaotamisega. Kindlasti ei saaks olla tegemist kiireloomulise muudatusega ning erisuse kaotamise korral tuleks seda teha nii, et soodusmäära kasutamise võimalus väheneks samuti järk-järgult, leiab koda.
"Eestis ei ole maksuerisusi palju, mis on ka positiivne, kuid kehtestatute puhul on need olnud kantud selgetest eesmärkidest, mistõttu tuleks täna ka hinnata, kas nendest eesmärkidest lähtumine ei ole enam asjakohane või on muud sisulised argumendid nende kaotamiseks, või soovitakse eesmärgid saavutada muude meetmetega," sõnas Eesti Kaubandus-Tööstuskoja peadirektor Mait Palts, lisades, et ettevõtluses on oluline stabiilsus ning uute maksude kehtestamise, kehtivate erisuste kaotamise ja maksumäärade tõstmise kõrval tuleb tähelepanu pöörata ka maksuaugu vähendamisele, et seeläbi suurendada maksutulusid.
Lisaks eelnevale on koalitsioonileppes kirjas, et valitsus soovib suurendada kohalike omavalitsuste finantsautonoomiat ning võimaldada kohalikele omavalitsustele suuremat paindlikkust kohalike maksude kehtestamisel. Koda peab oluliseks kohalike omavalitsuste finantsautonoomia suurendamist ja nende maksubaasi laiendamist, seda protsessi tuleb aga organisatsiooni vaates alustada sellest, et kohalike omavalitsuste maksubaas tuleb rohkem siduda omavalitsuse territooriumil asuvate töökohtadega, sest siis oleks omavalitsustel suurem soov aidata kaasa uute töökohtade loomisele ja panustada ettevõtluse arendamisse oma valla või linna territooriumil.
Koalitsioonileppe kohaselt on uue valitsuse eesmärgiks riigieelarve tasakaalu poole liikumine ning plaanis on üle vaadata nii riigieelarve tulu- kui ka kulupool ja leida kokkuhoiuvõimalused. Kaubanduskoda peab positiivseks, et vaadatakse ka kulupoolt ja otsitakse võimalusi kulude vähendamiseks. Koja hinnangul on mõistetav, et seoses riigikaitse kulutuste suurenemisega on vajadus suurendada ka tulupoolt, kuid maksutulude suurendamise puhul on asutuse vaates oluline, et enne uute maksude kehtestamist, praeguste maksuerisuste kaotamist ja ka olemasolevate maksumäärade tõstmist, viib riik läbi mõjuanalüüsi.
Tallinna toimetus, +372 53 267 243, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Vabatahtlik abistaja: korruptsioon on Ukraina kultuuri tugevalt juurdunudKui üldiselt on Ukrainat tuntud korrumpeerunud riigina, siis Venemaa rünnaku alla sattudes muutus see teema üleöö tabuks ning kõiki, kes seda üritasid mainida, nimetati putinistideks. Ometi on nüüd, mil täiemahulise sõja algusest möödas üle aasta, on asi siiski nii lappama läinud, et enam ei saa midagi vaka all hoida.
Nõnda on Eestit külastanud Ukraina vaprad sõdurid ise seda rääkinud Eesti rahvusringhäälingule. Erilise usalduskriisi tekitas selles osas aga Slava Ukraini partneri tegevus, kes märkis erafirmana Eestit saadetud abi osa enda kasumiks.
Nüüd räägib aga Ukraina sõjaväelasi meditsiinivahenditega abistav vabatahtlik rindemeedik Erko Laidinen Eesti avalikkusele otsesõnu, et korruptsioon algab Ukrainas juba piiripunktis ning igal reisil sinna on tulnud tal kahtlaste ettepanekutega kokku puutuda.
Laidinen ütles “Ringvaates”, et Slava Ukraini rahaskandaali tõttu on Eesti inimeste annetused peaagu nulli kukkunud. Tema sõnul on samasuguseid ja suuremaidki skandaale ka välismaiste organisatsioonidega.
Täiemahulise sõja jooksul 13 korda Ukrainas käinud Laidinen tõdes, et korruptsioon on Ukraina kultuuri tugevalt juurdunud ning oma igal reisil sinna on tal tulnud sellega ka kokku puutuda.
“See algab juba piiripunktist pihta. Piiripunktis on suured sildid, et kui piirivalvur küsib sinult raha ja asju, siis ära paku. Küsitakse ikka. Vihjatakse – venitatakse paberitega, lastakse sul oodata, natuke tegeleb sinuga, natuke ei tegele, laseb natuke enda järel joosta, sa ootad, väsid ära ja siis ta hakkab pakkuma, et mis sul siin autos on, äkki jääb midagi üle. Minult on konkreetselt küsitud akupanku, et anna need, siis me pabereid üldse ei vormista ja sa sõidad üle,” kirjeldas Laidinen, kelle sõnul ajab selline asjaajamine vihaseks.
“Neid kordi on olnud mitmeid, kui olen seal karjunud. Ma ise tunnen südames, et olen neile appi läinud, aga minu ees lastakse inimesi sisse, kes on nõus maksma paarkümmend eurot, et paberid saaks rutem täidetud, aga ma ei ole nõus seda tegema ja pean kauem seal ootama.”
Laidinen rääkis, et Ukrainas on kõigis riigiinstitutsioonides tavapärane praktika ka sõja ajal, et kõrgemad ametnikud ja komandörid müüvad annetusena saadud kauba maha näiteks mõnele üksusele, kellel on seda kaupa samuti vaja.
Kaja Kallase visiidi ajal läks Ukraina president endast täiesti välja, kui Slava Ukraini ja korruptsiooni teema üles võeti. Ta ütles, et sellised seosed mõjuvad halvasti Ukraina mainele ning manitses sõnadega hoolikalt ümber käima.
Üks on selge, kõik need korruptsioonijuhtumid murravad abistajate usaldust ja kokkuvõttes raskendavad Ukraina edenemist Venemaa agressori vastu.


Ligi: valitsus alampalka määrama ei hakka   Reformierakonna aseesimees ja riigikogu liige Jürgen Ligi ütles saates "Otse uudistemajast", et koalitsioonipartnerite kogematuse tõttu on koalitsioonilepingus palju jama ning valitsus alampalka määrama ei hakka.   Reformierakonna peale valimisi toimunud toetuse langus on sel nädalal peatunud, Ligi sõnul ta peatumist veel ei eeldanud. "Natuke ratsionaalsust on juurde tulnud. Me ei ole head selgitajad olnud ja sõnastusi on vähemalt pealkirja tasemel ebaõnnestunud. Aga ei ole hullu, 24 protsenti on väga kõrge protsent, sellega tavaliselt võidetakse valimised, aga ega see seis meid õnnelikuks ei tee. Ega need otsused ka meid õnnelikuks ei tee, mis tuleb teha, " rääkis ta. "Baasvalija ratsionaalsust on rohkem kui vahel on arvatud. Maksutõus kui selline, mis ajab inimesed hulluks, vajab ratsionaalset põhjendust, võib-olla hakkab kohale jõudma, et meil on väga halb olukord rahandusega, väga halb," ütles Ligi. Ligi sõnul tegeleti viimastel aastatel püsivate kulude suurendamisega püsivate tulude kasvuta. "Meil oli viimati nii hull olukord buumiajal 2006-2007, kui oli struktuurne puudujääk viis protsenti, pärast hindasime seda tagantjärgi. Tegime lisaeelarveid ja panime raha kõrvale. Nüüd kus on struktuurne arvestus ära unustatud on puudujääk 3,5 protsenti vähemalt kogu selle kriiside varjus tehtud. Ei ole nendel kuludel olnud katet," ütles ta. Kui toona viidi end halba olukorda teadmatusest, kuna ei osatud eelarveseisu hinnata, siis nüüd ei ole teadjaid kuulatud, märkis ta. "Masu oli muidugi palju hullem olukord, tulime palju hullemast, kui ainult eelarverahandusest rääkida, oli hullem peidetud puudujääk, samas nominaalselt buumiajal oli justkui ülejääk. Nüüd oleme hindamises palju targemad, aga oleme hindamise ära peatanud. Toona oli olukorra parandamise samm üheksa protsenti SKP-st aastas, enne seda neli-viis protsenti. See, mis tookord tegime oli tunduvalt suurem pingutus, tunduvalt suurem üksmeel," rääkis Ligi. Küsimusele, kas Reformierakond saab end edasi nimetada ettevõtjate eest seisvaks erakonnaks, vastas Ligi, et ükski erakond ei tohiks end nimetada ühe huvigrupi eest seisjaks. "Alati tuleb end esitleda kui avalike huvide eest seisja," märkis ta, lisades, et ettevõtlus on siiski olnud erakonnale tähtis.  Valitsused võitlevad keskpangale vastu  Ligi märkis, et aastate jooksul on toimunud ka ümberhindamised selle osas, mis majanduskasvu sisu on. "Majandus ise ei ole enam nii materjalimahukas. Majanduse struktuur on väga palju muutunud ja inimeste ootused tarbimisele ja heaolule on teistsugused," rääkis ta. Elektri hinnatõusu laialdaselt kompenseerimine oli Ligi sõnul rumal ning universaalteenus oli sõnul räme sekkumine turgu. "Sellega suurendades tarbimist, defitsiiti ja hüppeliselt küttes taga börsihinda. Sellised põhimõttelised vead tehti ka suhtumises, et kõik tulebki riigilt, riik määraks hindu, kompenseeriks hindu, nagu kõik oleksid hädas ja kõiki tuleb aidata. Selle tulemus oli inflatsiooni kiirenemine," rääkis ta. Majanduskasvuga nõudmised eelarvele kasvavad, märkis Ligi. "Muutume küll majanduskasvuga jõukamaks, aga struktuurne defitsiit ei lähe majanduskasvust üle. Me peame selleks jätma midagi tegemata või midagi tegema. Tegemata jätta palgatõusud, kompensatsioonid, sel juhul ta parandab. Aga me oleme kütnud aga ise toetusi ja palgatõuse otse sinna, kui on niigi defitsiit ja inflatsioon," sõnas ta. Keskpank võitleb samal ajal inflatsiooniga, aga valitsused võitlevad keskpangale vastu. "Meie kütame ühelt poolt ahju juurde, neil seal külmkamber püüab kogu aeg jahutada. See on kakofoonia majanduspoliitikas ja siin tuleb poliitikutel endale otsa vaadata. Kõik need järeleandmised, vorstikauplemised, väljapressimised. See on see, miks me oleme rahandusolukorras, kus peame erakordselt vastikuid otsuseid tegema, " rääkis Ligi.  Koalitsioonilepingus on palju jama  Koalitsiooni plaanitavad maksumuudatused viivad Ligi sõnul jätkusuutlikuma rahanduseni. "Rahanduse korrasolek on üks heaolu aluseid ja rahanduse korrasolekust oleme praegu tohutult kaugel," sõnas ta. Koalitsioonilepingus on Ligi sõnul igasugu jama, mille poolt on keeruline hääletada ning seda seetõttu, et koalitsioonipartnerid panid puuduva kogemuse tõttu kirja asju, mida peavad oluliseks, kuid mida saavutada on keeruline. Sotsiaaldemokraatide juhi Lauri Läänemetsa seisukohta, et alampalga tõusuta ei saa maksuküüru kaotada, peab Ligi rumaluseks. "Läänemets on liiga roheline, et olla nii sõnakas. Erakonna juht võib olla ka algaja, aga elementaarsed asjad, ütlesin talle mitmel debatil, et ära aja seda alampalga tõusu, sina ei otsusta seda, ei hakka kunagi otsustama," ütles Ligi. "See on läbirääkimiste küsimus tööandjate ja töövõtjatega. Valitsus ei hakka alampalku määrama." "Ei tule mingisugust valitsuse määratavat [alampalka]. Ei tule ka seda, et see oleks seotud muude rahaliste otsustega," sõnas ta. "Loomulikul arutame seda tööandjatega, kas väga madalad palgad on väärikad ja kas see argument kaalub üles viimase otsa töötajate töökoha kaotamise riskid. Tuleb vaadata tööandjate maksmisvõimet ja sellega ei tohi vehkida," ütles Ligi.    					Toimetaja:  Barbara Oja    					Allikas:  "Otse uudistemajast"


Koda: maksumuudatuste elluviimisele peavad eelnema analüüsidEesti Kaubandus-Tööstuskoja sõnul peab valitsus koalitsioonileppes sisalduvaid punkte, sealhlgas maksumuudatusi, arutama erinevate ühiskonnagruppidega, ka ettevõtlusorganisatsioonidega, ning muudatuste elluviimisele peavad eelnema analüüsid.
Kaubanduskoja vaates tuleb enne majutusteenuste käibemaksumäära tõstmist tuleb läbi viia mõjuanalüüs, et saada teada, kas ja kui palju suurendaks plaanitav maksutõus riigieelarve tulusid.
Koalitsioonileppe kohaselt kaob 2025. aasta 1. jaanuarist madalam käibemaksu erisus majutusteenuse pakkujatele. Kaubanduskoja vaates tuleb enne majutusteenuste käibemaksumäära tõstmist tuleb läbi viia mõjuanalüüs, et saada teada, kas ja kui palju suurendaks plaanitav maksutõus riigieelarve tulusid ning millised mõjud kaasnevad muudatusega majutusettevõtetele ja teistele ettevõtetele, kes on majutussektoriga rohkem seotud, teatas koda.
Koda on vastu majutusteenuste käibemaksumäära tõstmisele korraga 9 protsendilt 22 protsendini. Kui valitsus peab mõjuanalüüsi järel mõistlikuks käibemaksumäära tõstmist, siis tuleb seda teha samm-sammult ja pikema ajaperioodi jooksul, leiab esindusorganisatsioon.
Näiteks võiks koja vaates esmalt tõsta majutusteenuste käibemaksumäära paari protsendipunkti võrra ning seejärel hinnata, milline on olnud selle mõju Eesti majutusettevõtetele, sealhulgas nende rahvusvahelisele konkurentsivõimele.
Automaksu kehtestamisel peab kaubanduskoda oluliseks, et automaks oleks suunatud süsihappegaasi heite vähenemisele ja aitaks kaasa teedevõrgu ohutumaks ja kvaliteetsemaks muutmisele. Automaks ei tohiks koja sõnul teenida üksnes fiskaaleesmärke, vaid peab olema suunatud ka kliimaeesmärkide täitmisele. Lisaks peab automaks aitama kaasa autopargi uuenemisele, millega üldreeglina kaasneb ka suurem keskkonnasäästlikkus ja parem turvalisus. Automaks peab toetama ka linnastumise pidurdumist, kuid samas ei tohi vähendada inimeste liikumisvõimalusi eelkõige maapiirkonnas ja seeläbi takistada maapiirkondade arengut. Lisaks peab automaksu administreerimine olema lihtne ning maksust kõrvalehoidmine võimalikult keeruline.
Koalitsioonileppes on ka kirjas, et kaob regulaarselt jagatavale kasumile kohalduv madalam, 14-protsendine tulumaksumäär. Koda leiab, et muudatus vähendab ettevõtete kindlustunnet maksusüsteemi stabiilsuse osas ning investeerimiskindlust, lisaks tuleb organisatsiooni vaates hoolikalt läbi mõelda erisuse kaotamise rakenduslik pool. Koja hinnangul on ka küsitav, kas ja kui suur maksutulu kasv kaasneb erandi kaotamisega. Kindlasti ei saaks olla tegemist kiireloomulise muudatusega ning erisuse kaotamise korral tuleks seda teha nii, et soodusmäära kasutamise võimalus väheneks samuti järk-järgult, leiab koda.
"Eestis ei ole maksuerisusi palju, mis on ka positiivne, kuid kehtestatute puhul on need olnud kantud selgetest eesmärkidest, mistõttu tuleks täna ka hinnata, kas nendest eesmärkidest lähtumine ei ole enam asjakohane või on muud sisulised argumendid nende kaotamiseks, või soovitakse eesmärgid saavutada muude meetmetega," sõnas Eesti Kaubandus-Tööstuskoja peadirektor Mait Palts, lisades, et ettevõtluses on oluline stabiilsus ning uute maksude kehtestamise, kehtivate erisuste kaotamise ja maksumäärade tõstmise kõrval tuleb tähelepanu pöörata ka maksuaugu vähendamisele, et seeläbi suurendada maksutulusid.
Lisaks eelnevale on koalitsioonileppes kirjas, et valitsus soovib suurendada kohalike omavalitsuste finantsautonoomiat ning võimaldada kohalikele omavalitsustele suuremat paindlikkust kohalike maksude kehtestamisel. Koda peab oluliseks kohalike omavalitsuste finantsautonoomia suurendamist ja nende maksubaasi laiendamist, seda protsessi tuleb aga organisatsiooni vaates alustada sellest, et kohalike omavalitsuste maksubaas tuleb rohkem siduda omavalitsuse territooriumil asuvate töökohtadega, sest siis oleks omavalitsustel suurem soov aidata kaasa uute töökohtade loomisele ja panustada ettevõtluse arendamisse oma valla või linna territooriumil.
Koalitsioonileppe kohaselt on uue valitsuse eesmärgiks riigieelarve tasakaalu poole liikumine ning plaanis on üle vaadata nii riigieelarve tulu- kui ka kulupool ja leida kokkuhoiuvõimalused. Kaubanduskoda peab positiivseks, et vaadatakse ka kulupoolt ja otsitakse võimalusi kulude vähendamiseks. Koja hinnangul on mõistetav, et seoses riigikaitse kulutuste suurenemisega on vajadus suurendada ka tulupoolt, kuid maksutulude suurendamise puhul on asutuse vaates oluline, et enne uute maksude kehtestamist, praeguste maksuerisuste kaotamist ja ka olemasolevate maksumäärade tõstmist, viib riik läbi mõjuanalüüsi.


Zelenskõi: Moskval tohi lasta kasutada tuumajaamu väljapressimiseks (Täiendatud!)KIIEV, 25. aprill, Interfax-AFP-BNS – Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi rääkis Tšornobõli tuumaelektrijaama õnnetuse 37. aastapäeval vajadusest teha kõik võimalik, et Venemaa ei kasutaks tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks.
"37 aastat tagasi jättis Tšornobõli tuumajaama õnnetus kogu maailmale tohutu armi. Kiirgusleke muutis kunagise hubase ja arenenud ala keelutsooniks. Tänapäevalgi jääb Tšornobõli tuumaelektrijaama ümber 30-kilomeetrine ala kõrge kiirgusega ohtlikuks kohaks," kirjutas ta kolmapäeval Telegramis.
Zelenskõi rõhutas: "Möödunud aastal okupant mitte ainult ei hõivanud tuumajaama, vaid seadis taas ohtu kogu maailma. Vabastamisest on möödas üle aasta. Tšornobõli piirkonna teadus- ja julgeolekuettevõtted on juba tavapärasele tööle naasnud."
"Ukraina ja maailm maksid õnnetuse tagajärgede likvideerimise eest kõrget hinda, see töö kestab tänaseni. Peame tegema kõik selleks, et terroririik ei saaks ühtki võimalust kasutada tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks," ütles Ukraina president.
Kiievist 100 kilomeetrit põhja pool asuva Tšornobõli tuumajaama reaktor plahvatas 26. aprillil 1986. aastal. Maailma rängimaks tuumakatastroofiks peetava õnnetuse tagajärjel sattusid suured alad Ukrainas, Valgevenes ja Venemaal. Saaste riivas ka teisi Euroopa riike.
2022. aasta 24. veebruaril Ukrainasse tungides hõivasid Valgevenest tulnud väed ka Tšornobõli. Vene väed jäid elektrijaama kuuks ajaks. Ukraina süüdistas neid rüüstamises ja hoiatas, et keelutsooni kaevikuid kaevates seavad nad end kiirgusohtu.
Ukraina on uue rünnaku puhuks tugevdanud kaitset põhjapiiril.
Vene vägede kätte langes ka Zaporižžja tuumaelektrijaam Lõuna-Ukrainas, mis on Euroopa suurim ja andis enne sõda 20 protsenti Ukraina elektritoodangust.
Elektrijaam jätkas sissetungi esimestel kuudel tegevust, ehkki selle ümbruses käisid lahinguid, kuid septembris pandi töö seisma.
Kiiev ja Moskva on süüdistanud teineteist tuumajaama ala pommitamises.
Interfax – AFP – Baltic News Service


RIA: raha üritatakse välja petta tegevjuhi petuskeemigaTänavu esimeses kvartalis sai RIA taas teateid, et raha üritatakse välja petta tegevjuhi petuskeemiga, kus kurjategijad saadavad näiliselt tegevjuhi nimelt maksekorraldusi või võltsarveid, mille kasusaajaks on kurjategijad ise. Pettuse ohvriks langes ka põllumajandusfirma. Ehkki otsese kahju kannatajateks olid ettevõtte partnerid välismaal, oli see tõsine löök Eesti ettevõtte mainele.
Foto on illustreeriv.
Foto: Liis Treimann
Kogu sündmuste ahel saab sageli alguse ettevõtte mõne meilikonto kompromiteerimisest, mis annab kurjategijatele võimaluse jälgida meilivestlusi ning koguda taustinfot, et siis õigel hetkel usutavalt vestlusesse sekkuda.


Zelenskõi: Moskval tohi lasta kasutada tuumajaamu väljapressimiseksUkraina president Volodõmõr Zelenskõi rääkis Tšornobõli tuumaelektrijaama õnnetuse 37. aastapäeval vajadusest teha kõik võimalik, et Venemaa ei kasutaks tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks.«Kolmkümmend seitse aastat tagasi jättis Tšornobõli tuumajaama õnnetus kogu maailmale tohutu armi. Kiirgusleke muutis kunagise hubase ja arenenud ala keelutsooniks. Tänapäevalgi jääb Tšornobõli tuumaelektrijaama ümber 30-kilomeetrine ala kõrge kiirgusega ohtlikuks kohaks,» kirjutas ta kolmapäeval Telegramis.
Zelenskõi rõhutas: «Möödunud aastal okupant mitte ainult ei hõivanud tuumajaama, vaid seadis taas ohtu kogu maailma. Vabastamisest on möödas üle aasta. Tšornobõli piirkonna teadus- ja julgeolekuettevõtted on juba tavapärasele tööle naasnud.»
«Ukraina ja maailm maksid õnnetuse tagajärgede likvideerimise eest kõrget hinda, see töö kestab tänaseni. Peame tegema kõik selleks, et terroririik ei saaks ühtki võimalust kasutada tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks,» ütles Ukraina president.
Kiievist 100 kilomeetrit põhja pool asuva Tšornobõli tuumajaama reaktor plahvatas 26. aprillil 1986. aastal. Maailma rängimaks tuumakatastroofiks peetava õnnetuse tagajärjel sattusid suured alad Ukrainas, Valgevenes ja Venemaal. Saaste riivas ka teisi Euroopa riike.
2022. aasta 24. veebruaril Ukrainasse tungides hõivasid Valgevenest tulnud väed ka Tšornobõli. Vene väed jäid elektrijaama kuuks ajaks. Ukraina süüdistas neid rüüstamises ja hoiatas, et keelutsooni kaevikuid kaevates seavad nad end kiirgusohtu.
Ukraina on uue rünnaku puhuks tugevdanud kaitset põhjapiiril.
Vene vägede kätte langes ka Zaporižžja tuumaelektrijaam Lõuna-Ukrainas, mis on Euroopa suurim ja andis enne sõda 20 protsenti Ukraina elektritoodangust.
Elektrijaam jätkas sissetungi esimestel kuudel tegevust, ehkki selle ümbruses käisid lahinguid, kuid septembris pandi töö seisma.
Kiiev ja Moskva on süüdistanud teineteist tuumajaama ala pommitamises.


Keres vs Kallas kohtuasja erakordne lahendus kuulutab hiigelhüvitiste tulekutKahjuhüvitised ei peaks muutuma karistuse vormiks. See pärsib oluliselt isikute julgust arvata ja ajakirjanike julgust käsitleda keerukaid teemasid, leiab vandeadvokaat Maarja Pild TRINITI advokaadibüroost.Harju Maakohus on teinud erakordse - küll veel jõustumata - otsuse, milles advokaadi poolt Kuku raadios tehtud avalduse eest on peaministrile välja mõistetud 15 000 eurot. Ebatavaline on nii see, et just kõrgendatud talumiskohustusega tipp-poliitikule selline suur hüvitis välja mõistetakse kui ka asjaolu, et kohtu all on advokaat.
Kerkib põhjendatud küsimus, milline võib olla sellise kahjusumma mõju laiemalt.

Raadios öeldud sõnade üle reeglina kohtus ei vaielda

Selge on, et raadio ei ole metsik lääs, kus võib avaldada kõike, mis pähe tuleb. Sõnavahetused võivad raadios minna vägagi teravaks, kuid nende üle reeglina kohtus ei vaielda.
Saates kõlanu näol ei ole aga tegemist tekstiga, mis on hiljem otsimootori või ka arhiivi vahendusel lihtsasti leitav. Tehtud suulised väited unustatakse kiiresti. Antud juhtumis läks aga teisti. Kohus leidis, et peaministri kohtuhagi on põhjendatud.
Esimese astme kohtu hinnangul on advokaat Paul Keres avaldanud Kuku raadios valet, kui Keres sisuliselt sõnas, et peaminister Kaja Kallas on pidanud sünnipäevapidu riigi kulul. Advokaadi sõnad on saanud palju täiendavat tähelepanu ning neid on ka korduvalt avaldatud uuesti erinevates väljaannetes. Seega ei ole iseenesest kohtuasi kui selline ise üllatuslik.
Küll aga on erakordne raadiosaates öeldud lause eest esimeses astmes enneolematult kopsaka hüvitise väljamõistmine. Vaidlust ei ole, et peaministril on võim ja oluline roll. Kehtib reegel, et avaliku elu tegelase rollis olev poliitik on suurema avalikkuse tähelepanu all ning peab seetõttu arvestama ka suurema kriitikaga. Viimane ei tähenda samas, et peaminister oleks kohustatud taluma igasuguseid avaldusi, st ka avaliku elu tegelase rollis oleval isikul on võimalik oma au ja head nime kaitsta. Siinkohal tuuakse näiteks, et keegi ei pea taluma üleskutseid vägivallale või valimatut sõimu.

Kuhu on liikumas vaba kõne piirid?

Selge on, et käesolevas asjas ei sisalda vaidlusalune avaldus ei sõimu ega vägivalda. Seega kohtuasi tekitab põhjendatult küsimuse, kuhu on liikumas vaba kõne piirid, kui isegi peaministrit puudutava avalduse hinnaks jääbki kõigis kohtuastmetes 15 000 eurot.
Tegemist on ühe suurima hüvitisega, mis üldse laimuasjadest siiani on välja mõistetud. Seejuures peaministrile välja mõistetud summa on kordades suurem kui isikule, keda nimetati alusetult seksuaalkurjategijaks, kui isikutele, keda seostati bordelliäriga või ka isikule keda nimetati korruptandiks.
Kuhu siis nüüd edasi?
Kahjuhüvitised ei peaks muutuma karistuse vormiks. Viimane pärsib oluliselt isikute julgust arvata, aga lõpuks ka ajakirjanike julgust käsitleda keerukaid teemasid. Käesolevas asjas ei ole avaldajaks küll ajakirjanik, kuid on selge, et peaministrile ühe väite avaldamise eest paljude inimeste aastapalgani küündivas suuruses hüvitise mõistmine nihutab kahjuhüvitise piire kõigis vaidlustes. Selle üle on aga väljendusvabaduse vaates keeruline rõõmu tunda.


Riigikogu eelinfo neljapäevaks, 27. aprilliksRiigikogu eelinfo neljapäevaks, 27. aprilliks
Kell 10 – täiskogu istung
Teine lugemine – kolm eelnõu
Põhiseaduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse „Julgeolekuasutuste
järelevalve erikomisjoni moodustamine“ eelnõuga (12 OE<https://www.riig
ikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/d2530764-65d5-4846-be08-3d4f0f3a9f24
/riigikogu-otsus-julgeolekuasutuste-jarelevalve-erikomisjoni-moodustamine>)
luuakse Riigikogus julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon. Komisjon
teeb täidesaatva riigivõimu asutuste üle järelevalvet küsimustes, mis
puudutavad julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade tegevust, sealhulgas
põhiõiguste tagamist, julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade töö
tõhusust ning nende üle tehtavat järelevalvet.
Eelnõu kohaselt moodustatakse erikomisjon koalitsiooni ja opositsiooni
võrdse esindatuse printsiibist lähtudes. Erikomisjoni liikmete arvu
määrab Riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles
toimuvad muudatused. Komisjoni volitused kestavad Riigikogu koosseisu
volituste lõpuni.
Põhiseaduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse „Korruptsioonivastase
erikomisjoni moodustamine“ eelnõuga (13
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/62f527ff-3204-4463-a7fb-
a70de145ee00/riigikogu-otsus-korruptsioonivastase-erikomisjoni-
moodustamine>) moodustatakse korruptsioonivastasest seadusest tulenevate
ülesannete täitmiseks korruptsioonivastane erikomisjon. Komisjon teeb
korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle parlamentaarset
järelevalvet, arutab omal algatusel ametiisikute võimalikke
korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teeb järelevalvet
Riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle, kontrollib oma
pädevuse piires huvide deklaratsioone ning täidab muid seadusest
tulenevaid ülesandeid.
Eelnõu kohaselt moodustatakse erikomisjon koalitsiooni ja opositsiooni
võrdse esindatuse printsiibist lähtudes. Erikomisjoni liikmete arvu
määrab Riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles
toimuvad muudatused. Komisjoni volitused kestavad Riigikogu koosseisu
volituste lõpuni.
Põhiseaduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse „Riigieelarve kontrolli
erikomisjoni moodustamine“ eelnõuga (14
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/06feff15-a66a-422d-
8d19-c36e28801a89/riigikogu-otsus-riigieelarve-kontrolli-erikomisjoni-
moodustamine>) moodustatava riigieelarve kontrolli erikomisjoni eesmärk on
tagada koostöös Riigikontrolliga valitsuse üle kontroll riigieelarve
täitmise ning riigi vara ja riigieelarve vahendite säästliku, tõhusa,
mõjusa ja õiguspärase kasutamise osas. Komisjon vaatab muu hulgas läbi
riigi majandusaasta koondaruande ja selle kontrolliaruande, tegeleb avaliku
sektori auditeerimise küsimustega ning arutab Riigikontrolli
kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning riigikontrolöri tõstatatud olulisi
küsimusi.
Eelnõu kohaselt moodustatakse erikomisjon koalitsiooni ja opositsiooni
võrdse esindatuse printsiibist lähtudes. Erikomisjoni liikmete arvu
määrab Riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles
toimuvad muudatused. Komisjoni volitused kestavad Riigikogu koosseisu
volituste lõpuni.
Kell 14 – komisjonide istungid
sotsiaalkomisjonis – perehüvitiste seaduse ning perehüvitiste seaduse,
perekonnaseaduse ja töölepingu seaduse muutmise seaduse muutmise seaduse
eelnõu (17
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/19b5c317-2cd1-47d2-a40b-
633f2c3f8c13/perehuvitiste-seaduse-ning-perehuvitiste-seaduse-
perekonnaseaduse-ja-toolepingu-seaduse-muutmise-seaduse-muutmise-seadus>),
kutsutud Sotsiaalministeeriumi esindaja;
väliskomisjonis – kell 13: Eesti seisukohad 4. mail toimuval Euroopa
Liidu välisasjade nõukogu arenguministrite kohtumisel, kutsutud
Välisministeeriumi esindaja; Riigikogu välisdelegatsioonide moodustamise
algatamine; istungjärgu töökava.
Sündmus
Kell 14 – Riigikogu juhatus kohtub Eestisse akrediteeritud
suursaatkondade esindajatega.
Välislähetus
26.–30. aprill
Rahanduskomisjoni ja Eesti-Kreeka parlamendirühma juht Annely Akkermann
osaleb Delfi majandusfoorumil ja kohtumistel Ateenas Kreekas.
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


MasterChef Eesti võitja hindab apsakaid köögis, aga mitte oma põhitöökohalWise'is finantskuritegude uurijana töötav ja MasterChef Eesti esimese hooaja võitnud Jana Guzanova tõdes saates „Delovõje ljudi“, et ka tema on aastaid tagasi kritiseerinud toitu, kuid nüüd pigem hindab köögis kokkade tehtud apsakaid.
"Nüüd ma saan aru, kui suur vaev läheb selle jaoks, et taldrik jõuaks kliendini. „Kui midagi on taldrikul valesti, siis see näitab tegelikult seda, et kokk on ka inimene,“ märkis ta. „Ma pigem hindan väikseid apsakaid köögis ja kindlasti ei kritiseeri enam kunagi. Kui ei maitsenud, siis ikkagi söön ära ja ütlen aitäh, oli väga hea.“


EKRE pärib justiitsministrilt aru Slava Ukraini tegevuse uurimise suhtesRiigikogu liige Kert Kingo andis tänasel istungil üle Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna saadikute nimel üle arupärimise justiitsminister Kalle Laanetile seoses mittetulundusühingu Slava Ukraini tegevusega.
Erinevate annetuskampaaniate tulemusena on nimetatud ühing Eestis kogunud ukrainlaste toetamiseks kokku umbes 6,5 miljonit eurot rahalisi annetusi. Märtsikuus sai aga avalikuks teave seoses kahtlusega mittetulundusühingu Slava Ukraini annetustena kogutud raha väärkasutusest.
Kuna rahaliste annetuste väärkasutuse kahtlus nimetatud ühingu poolt riivab tugevalt paljude annetajate õiglustunnet ja kõnealuse ühingu tegevus on suure avaliku huvi all ja asjaolu, et prokuratuuri esindaja on kõnealust juhtumit kommenteerinud nii, et Eestis kriminaalmenetluse alustamiseks puudub alus, kuna kahtluse alla sattunud teod on toime pandud Ukrainas ja seetõttu peaks uurimine läbi viidama eelkõige Ukrainas.
Sellega seoses on arupärimisele alla kirjutanud ühteistkümnel saadikul küsimusi. Näiteks, kui kriminaalmenetlust pole alustatud ja selle käigus kõiki asjaolusid tuvastatud, siis mille põhjal saab väita, et tegu pole Eestis toime pandud? Või milliseid tegevusi on prokuratuur teinud, et kindlaks teha kõik antud juhtumi asjaolud? Samuti, kas kõnealusele võimalikule kuriteole, milleks on rahvalt suures ulatuses raha väljapetmine ja Ukrainas asuva kahtlase firma kontole kandmine ehk sellele mitte reageerimine ja püüd seda olematuks teha, on õigusriigile kohane käitumine.


Populism kui vastuhakk 21. sajandi modernsusele: uustraditsionalism ja uusfeodalismHiljutise teadustöö tulemused hoiatavad illiberalismi leviku eest, mis võib õõnestada demokraatiat kogu maailmas, kirjutab Tartu Ülikooli politoloogia külalisprofessor Vello Pettai ajakirjas Universitas Tartuensis. Nüüdisaegse läänemaailma poliitikat iseloomustavad paljuski ärevus ja polariseeritus, mis on esile kerkinud seoses populismi tõusuga viimase 10–15 aasta jooksul. Tänapäeva populismilaine algusena määratletakse tihtipeale 2008.–2009. aasta finantskriisi, ent sõna populism on teatavasti avara tähendusega ja osa teadlaste arvates ulatub see nähtus koguni 19. sajandi lõppu. Ameerika Ühendriikides tekkisid toona esimesed liikumised ning parteid, mis võitlesid maa- ja lihtrahva nimel üha domineerivamate monopoolsete ettevõtete ja kontsernide vastu.
Tähelepanuväärsed olid nood liikumised just seepärast, et nende liidrid rõhutasid oma retoorikas püüdlust murda valitseva eliidi võim ühiskonnas ja muuta poliitika tõeliselt rahvakeskseks. Kujunes välja üks populismi tundemärke: kasutatakse poliitilist retoorikat, mis kujutab poliitika põhiolemust võitlusena võõrdunud ja korrumpeerunud eliidi vastu ning uue, rahvakeskse poliitika eest.
On märkimisväärne, et selline lähenemine poliitikale ei defineeri ennast tavapäraste sotsiaalmajanduslike parameetrite järgi (nagu suhtumine maksumääradesse või riiklikku sekkumisse majandusellu), vaid peab oma peaeesmärgiks poliitika teisenemist ideoloogiaväliselt, «rahva nimel».
Just selliseid üleskutseid on kasutanud Donald Trump, Viktor Orbán ja näiteks ka Mart Helme. Nende puhul avaldubki klassikaline populism kirjeldatud poliitilise võitluse väljakuulutamises «süvariigi», peavoolumeediakanalite või muude «rahvavaenlaste» vastu.
Sageli nimetatakse sellist populismi versiooni performatiivseks, rõhutades tõika, et poliitikud kasutavad eliidivastast ja rahvast ülendavat retoorikat eeskätt kommunikatsioonistiilina või valijate üleskütmise vahendina. Kuna selle mudeli kohaselt puudub populismil sügavam ideoloogiline sisu, ei pruugi see poliitilise süsteemi jaoks eriti tähenduslikuks kujuneda. Tegemist on justkui suure mulliga.
Tõsi, retooriline populism ei soodusta kindlasti head valitsemist, kuna tühjad lubadused ammendavad ennast ükskord igal juhul. Aga see ei pruugi kohe demokraatlikku süsteemi ennast õõnestada, kuna pelgalt performatiivselt toimides ei pruugi populismil olla kaugemaid poliitilisi eesmärke ega perspektiivi.

Populismi anatoomia

Sestap on tänapäeva populismi uurimisel uudne tähelepanek, et populismi ideoloogia on muutunud: on hakatud teed rajama põhjalikumatele poliitilistele muutustele. Iseäranis tähendusrikas on nüüdisaja populistlike liikumiste püüe pakkuda välja põhjapanevalt alternatiivne poliitiline süsteem, mis ei tugine mitte ainult ühiskondlikult konservatiivsetele väärtustele, vaid ka süsteemselt sõnastatud korrale, mis vastandub liberaalsele poliitikale.
Sageli on seda suunda käsitletud kui illiberalismi, poliitilist süsteemi, mis vastandab end peaasjalikult kahele liberalismi põhimõttele: sallivusele ja õigusriiklusele.
Sallivuse printsiibi eitamine väljendub etniliste, sooliste, seksuaalsete jt vähemuste õiguste alatähtsustamises või koguni eiramises. Siia kuulub ühest küljest äärmine immigratsioonivastasus (kuni väideteni, et immigratsioon ja multikultuursus on mõeldud läänemaailma valgenahalise rahvastiku ja nende kultuuri ühtesulatamiseks muu maailma rassidega). LGBTQ-liikumises nähakse eksistentsiaalset ohtu traditsioonilise heteroseksuaalse peremudeli säilimisele, mistõttu ka selle puhul taotletakse liberaalsuse kitsendamist.
Õigusriikluse vaidlustamine hõlmab lisaks «süvariigi»-taoliste väljamõeldiste retoorilisele kasutamisele ka konkreetsete põhiseaduslike tasakaaluinstitutsioonide (kohtute, ombudsmanide, riigikontrolöride) võimu vähendamist. Eesmärk on lüüa liberaalne demokraatlik süsteem tasakaalust välja, võim aga anda suuremas osas «õige», rahva nimel valitseva populistliku erakonna kätte. Selleni jõudmiseks on mitu viisi: «ebasobilike» kohtunike kõrvaldamine kohtusüsteemi ümberkorraldamise abil, valimiskonkurentsi piiramine valimisseaduste muutmise kaudu, sõnavabaduse kitsendamine kriitiliste meediaettevõtete sulgemise või äraostmise teel.
Kõige enam on kirjeldatud tendents avaldunud Kesk- ja Ida-Euroopas. Liberaalse demokraatia allakäik Ungaris, Poolas või Serbias ei ole enam kellegi jaoks uudis. Kui varem kiputi Viktor Orbáni, Jarosław Kaczyński või Aleksandar Vučići populistliku retoorika üle naerma, siis pikapeale on aru saadud, et selle taga seisab järjest sügavam, ka rahvusvaheliselt koordineeritud taotlus luua liberaalsele demokraatiale alternatiiv.
Populistlikud liidrid suudavad esmalt paljulubavate loosungite toel teatud valijarühmad kaasa haarata, seejärel, olles võimule tulnud, kasutavad nad nii poliitilisi kui ka majanduslikke hoobasid oma positsiooni tugevdamiseks, et siis asuda uut illiberaalset süsteemi üles ehitama ja oma visiooni ellu viima. See ongi see, mis on liikumise liidrite silmis vastuhakk 21. sajandi modernsusele. See on vastuseis, aga ka vastus liberalismi ülekaalule globaliseerunud maailmas.

Pööre illiberalismi poole

Just sellist populismi pööret illiberalismi kui ideoloogia poole uurisid Tartu, Budapesti, Krakówi, Praha, Belgradi ja Londoni ülikooli teadlased Euroopa Liidu rahastatud teadusprojektis POPREBEL.
Tartu teadlased Vello Pettai ja Maili Vilson asusid eest vedama tulevikustsenaariumide koostamist, vaadeldes Kesk- ja Ida-Euroopa populismi võimalikke arengusuundi aastani 2030.
Et POPREBELi projekt oli esialgu kavandatud aastatesse 2019–2021, ei saa mainimata jätta koroonapandeemia mõju. Paljud välitööd, mida iseäranis kultuuriteadlased 2020. aastal ette võtta tahtsid, osutusid pandeemiaaegsete liikumispiirangute tõttu võimatuks. Löögi alla sattusid ka veebivestlused fookusrühmadega: sageli pidasid osalejad muid muresid tähtsamaks kui populismiga seotud teemade üle arutlemist.
Pandeemia puhkedes muutusid esimesena valminud tulevikustsenaariumid üleöö tarbetuks. 2021. aasta keskel hakkasime koostama uusi stsenaariume, aga ka need sattusid kalevi alla, kui 2022. aasta veebruaris tungis Venemaa Ukrainasse ja maailmas tekkis täiesti uus geopoliitiline olukord.
Neid heitlusi arvestades võib heaks tulemuseks pidada seda, et 2022. aasta detsembris peeti Varssavis kolmanda stsenaariumide seeria põhjal hulk vestlusi Poola kodanikuühiskonna aktivistide ja ajakirjanikega. Sedasi sai osaliselt täidetud ka eesmärk tugevdada teadlaste ja ühiskonnarühmade vahelist diskussiooni.
Projekti tulemusel said selgemini ja võrdlevalt esitatud praegusaja illiberaalse populismi erinevad ilmingud majanduses, poliitikas, kultuuris ja ühiskondlikes suhetes. Analüüsis osutusid tähtsaks kaks uudset mõistet: uustraditsionalism ja uusfeodalism. Termini uustraditsionalism abil kirjeldatakse juba ülalmainitud konservatiivsete ühiskondlike väärtuste propageerimist, terminiga uusfeodalism aga oligarhiliste äri- ja majandussuhete edendamist populistlike režiimide tugevnedes.
Mõistagi ei tundu majanduse ülevõtmine esmapilgul illiberalismi kui uue poliitilise süsteemi loomise osana, ent sedalaadi sidemetelt saadud renti (majanduslikku kasu) on võimalik omakorda kasutada sotsiaalpoliitiliste toetuste väljamaksmiseks valijatele, ning nõnda ongi ring sulgunud.
EKRE hiljutisele valimiskaotusele mõeldes võib öelda, et populism on oma tõmbejõudu mõnevõrra kaotanud, kuid õhku jääb küsimus, kas illiberalism on tulnud, et juurduda meie ühiskonnas püsivama süsteemse alternatiivjõuna ja põhjustada veel pikemat aega teatud polariseerumist.
POPREBELi projekti uuringud näitasid, et illiberaalsel populismil on meie ühiskondlik-poliitilisel maastikul juba kindel koht. Ka siis, kui see ehk Eestis praegu nii tugev ei ole, tähendab selle avaldumine mujal Euroopa Liidus või teistes lääneriikides, et meie integratsiooniküsimustes tuleb sellega arvestada. Seda on näha ka näiteks Ungari venitamises Soome ja Rootsi NATO-liikmesuse heakskiitmisel.
Populism ei ole nüüdisajal enam vaid see, et poliitikud annavad ebarealistlikke valimislubadusi või keeravad retooriliselt vindi üle. Populism kaldub illiberalismi poole, mis sobilike tingimuste või kokkulangevuste puhul võib viia kogu demokraatia õõnestamiseni nii postkommunistlikes maades kui ka mujal maailmas.


Perling: paremad seadused ja kiirem menetlus on poliitilise tahte küsimusTallinna Sadama suurt korruptsiooniprotsessi tuli protseduurilistel põhjustel otsast alustada. Venimine riivab ühiskonna õiglustunnet. Samal ajal valitseb õigusselgusetus toimingupiirangu kohaldumise suhtes ning sellega hammasrataste vahele jäänud inimesed on kogenud pikaajalisi vintsutusi. MILLISEID SEADUSEMUUDATUSI ON VAJA, ET ÕIGUST ROHKEM ÕIGLUSE SUUNAS KALLUTADA?

@import url('https://v.postimees.ee/graafikud/2023/m6ttekoda/css/app.css');


Juhtkiri: netikelmide võrgusTaas on keegi internetis kergeusklikke püüdnute võrku langenud, sedapuhku Kundas elav vanem proua. Mastaap, millega netipetturid tegutsevad, on hoomamatu ja hirmutav. Samuti on hirmutav see, millise kergusega kannavad inimesed oma vaevaga kogutud säästud täiesti võõrastele kontodele.
Ratsa-rikkaks-plaanid ja sahkerdamine olid päevakorral peale taasiseseisvumist. Eriti vanematel inimestel on mälusopis olemas teadmine, et hõlptulu on täiesti võimalik teenida. Nüüdseks on paljud ärid ja skeemid kolinud internetti, mistõttu võib tekkida võltsturvatunne. Näost näkku kohtudes on abiks kasvõi vana hea tagumikutunne: kui see ikka kindlust ei sisenda, siis teinekord võib kahtlane tehing pooleli jääda. Internetis kauplemisel on kõik hoopis teistmoodi. Kuidas saab arvuti ja seal sees olev mulle kuidagi kurja teha? Aga näe, saab.
Näost näkku kohtudes on abiks kasvõi vana hea tagumikutunne: kui see ikka kindlust ei sisenda, siis teinekord võib kahtlane tehing pooleli jääda.

Netipetturid pakuvad võimalust saada üleöö rikkaks ilma midagi tegemata. Või siis võtta argisteks tegemisteks laenu nii, et ei pea läbima panga tehtavat taustakontrolli ega tõendama oma sissetulekute ausust. Kui inimene kaotab suure rikkuse lootuses esmalt väiksema summa ja aina jätkab raha ülekandmist, kuni summa ulatub tuhandetesse või isegi kümnetesse tuhandetesse, polegi midagi parata. Saab vaid nentida, et tegu oli ilmselt suhteliselt jõuka inimesega, kel selline raha oli mängu panna. Küllap on petturid head psühholoogid. Nad oskavad pakkuda ahvatlusi, mängida õigetel tunnetel ja blokkida ohvri loogilise mõtlemise.
Kuidagi peaks aga olema võimalik veebis tegutsevaid sullereid ohjeldada. Politsei käed jäävad lühikeseks, sest selliste kurjategijate tabamise ja Eestis nende kohtu alla andmise tõenäosus on olematu. Siis jääb üle vaid perekonnal ja lähedastel jälgida, milliseid rahalisi valikuid vanemas eas sugulane internetis teeb. Kuhu ta investeerib või kuidas loodab laenu saada. Ehk on sel moel võimalik järgmisele püramiidskeemile pidurit tõmmata.


Aianduse kevadmüük: osa viljapuude istikud on peagi otsakorral„Kõige enam nõutakse meilt praegu aprikoosi- ja virsikuistikuid, aga juba on otsas mõned õunapuu sordid, sest nõudlus tarbetaimede järele üha kasvab,“ teatab Seedri Puukooli OÜ omanik Elmar Zimmer Viljandimaalt. Inimeste huvi ei pärsi kuidagi ka kasvavad hinnad.Seedri Puukoolis Polli lähistel on kibekiired päevad – osa aednikke potistab järjest paljasjuurseid okulaate, teised veavad minitraktoriga tarbetaimi laiali. Õunapuu-, kirsi- ja ploomisordid paigutatakse aiandi välialal sirgetesse ridadesse, koormatena saadetakse nõuistikuid kauplustesse, osa läheb kulleriga teele, teised laadakaubaks. Juba on kohal ka ostjad, enamasti kogu perega, jalutavad ringi ja valivad sobivaid põõsaid-puid.„Hooaeg käib täie rauaga, üldse aega ei ole,“ askeldas ringi Seedri Puukooli omanik Elmar Zimmer. Ta müüb tänavu umbes 15 000 istikut, aga mees on mures, et kasvava nõudluse tõttu sel aastal kõigile tema marjapõõsaid-viljapuid enam ei jätku.Nõudlus on suurenenud, hinnad kerkinud. Eestis kasvatatud marjapõõsas maksab praegu keskmiselt 15–16 eurot, laatadelt saab ka 10 euroga, õuna- ja pirnipuude hind on 28–32 eurot. Perepuud, kus ühel kloonalusel mitu sorti, maksavad 40–90 eurot.Mitmes kaubaketis on müügis odavad imporditud õunapuud ja marjapõõsad hinnaga 5–8 eurot. Kogenud aednike hinnangul ei pruugi need aga kohalikes oludes kaua vastu pidada. Rohkem söödavaid vilju „Paljud tellivad endale laatadele juba tarbetaimed ette, sest istikud on tõeline defitsiit, eriti eksootilised moekultuurid – aprikoosid ja virsikud,“ selgitas Elmar Zimmer, et tellitud istikud tuuakse laatadele, kuhu ostjad neile järele tulevad. Palju nõutakse ka perepuid ja maguskirsipuid.„Mustasõstrapõõsas võetakse kas või selle jaoks, et lehtedega kurke marineerida,“ tõi näiteid aednik Marje Põder. Lisades, et kui Türi laada ajaks läheb õitsema kirsisort ’Sakura’, siis ostetakse ka seda hea meelega.Küll aga hoiatavad asjatundjad, et kui laatadel mõni ahvatlev õunapuusort liiga odav on, võib tegu olla ka pettusega. Nii on leedukad juba aastaid käinud meie laatadel odavate Rumeenia ja Bulgaaria istikutega, mis on õisi täis ja väga ilusad, aga paraku ei jää meie kliimas kasvama.„Sealt saate vaid üheaastase ilutaime, mis ei ela meie karmi talve üle,“ ütles Elmar Zimmer.Aednikud tõid ka esile, et sellist viljapuude-marjapõõsaste ostmise huvi tõusu, mis algas koroona-aastatega, nemad varasemast ei mäleta. ASi Plantex Juhani Puukooli müügiarendusjuht Ülle Soonpuu selgitas, et kui inimesed hakkavad oma aeda planeerima, siis on nende esimene valik koos hekiga alati ka viljapuud ja marjapõõsad.„Aeda istutatakse kohe maha kõik sellised söödavad istikud ja hekk kohe ümber krundi, et piirata ennast naabritest. Ilupuud ja -põõsad tulevad hiljem,“ rääkis Soonpuu. Tänavu nõutakse väga palju viljapuid ka avalikku haljastusse.„Korteriühistud, lasteaiad, koolid, isegi linnapargid küsivad, et oleks haljastuses kas või mõni õuna-või kirsipuu, millel on söödavad viljad küljes. See pole enam aiaomanike trend, see trend on laiem,“ rõhutas Soonpuu.Ka Seedri Puukoolist peaks jõudma Tallinna kui rohelisse pealinna marjapõõsaid ja viljapuid, sest sinna rajatakse sel suvel toidusalud, et rikastada linnapilti söödavate tarbetaimedega. „Toidusalud on minu jaoks väga põnev projekt,“ tõi esile Elmar Zimmer. Ta loetles, et pealinlaste toidusaludesse jõuavad peagi õunapuu, kirsi- ja pirnipuu suured istikud, samuti söödavate marjadega põõsad alates lodjapuust, sinisest kuslapuust karusmarjadeni välja. Pole, kes jätkaksVeel kümmekond aastat tagasi oli puukoolide ja muude püsikultuuride kasvatamisega tegelevaid suuremaid ja väiksemaid tootjaid üle 180, nüüdseks on neid poole vähem ja uusi tulijaid eriti pole. Viljapuude istutus- ja paljundusmaterjali pinnad koonduvad suuremate aednike kätte. „Varem istutasin igal kevadel 4000 taime, nüüd olen vähendanud 3000 peale, sest enam lihtsalt ei jõua,“ teatas aednik Külli Kambek, kel on Pollis umbes hektari jagu maad viljapuuistikute all. Kambek selgitas, et pere noored tulevad küll appi, aga tootmist üle võtta ei taha, sest see nõuab teadmisi ja väga palju on rasket käsitsitööd. Lisaks kastmine kuumal suvel, kus vesi tuleb põllule vedada. Talvel aga ohustavad külm ja jänesed, nii et tulu võib jäädagi napiks.Seedri Puukooli omanik Elmar Zimmer on samuti oma koguseid veidi koomale tõmmanud, sest noored ei soovi tema tööd jätkata. Rendimaal, kus kasvamas sinine kuslapuu, toompihlakas, must leeder, lodjapuu jm marjapõõsad, kavatseb ta istanduse hoopis likvideerida. Osa ebaküdooniapõõsaid on juba hävitatud.„Põlvkonnavahetus aianduses saab olema väga järsk. Enam ei jagu väljaõppinud spetsialiste ja noored rasket käsitsitööd aianduses teha ei taha,“ hoiatas Zimmer. Ta tõi esile, et see nn vitsakasvatus nõuab 5–6 aastat kõva tööd, vaeva ja suuri investeeringuid. Lisaks aedniku kogemusi, et üldse tulu saaks, sest kogemuste puududes võivad istandused ka ikalduda. Seetõttu polegi noortel huvi aianduses vanemate tööd üle võtta, nende hinnangul saab raha ka lihtsamalt teenida.„Juurde pole tulnud uusi puukoole, kes kasvataksid viljapuid, noori tulijaid me tõesti turul ei näe,“ teatas Juhani Puukooli müügiarendusjuht Ülle Soonpuu. Lisades, et Juhani Puukool on söödavate viljadega istikute kasvatust siiski suurendanud, sest turunõudlus on suurenenud.„Õuna-, ploomi-, kirsi- ja pirnipuid peame ikkagi kasvatama siin Eestis, sest välismaalt selliseid sorte ei saa,“ rõhutas Soonpuu. Lisades, et rahvas nõuab kõige rohkem õuntest ’Martsipani’, ’Suisleppa’ ja ’Valget klaari’. Ületamatu on ka ’Liivi kuldrenett’, mida lätlased-leedukad ei kasvata, samas on see pea igas Eestimaa koduaias.„Viljapuu puhul on inimestele oluline, et see on kasvatatud kohalikus puukoolis, mida saab usaldada,“ ütles Ülle Soonpuu.


Aianduse kevadmüük: osa viljapuude istikud on peagi otsakorralTARBETAIMED. „Kõige enam nõutakse meilt praegu aprikoosija virsikuistikuid, aga juba on otsas mõned õunapuu sordid, sest nõudlus tarbetaimede järele üha kasvab,“ teatab Seedri Puukooli OÜ omanik Elmar Zimmer Viljandimaalt. Inimeste huvi ei pärsi kuidagi ka kasvavad hinnad.Seedri Puukoolis Polli lähistel on kibekiired päevad - osa aednikke potistab järjest paljasjuurseid okulaate, teised veavad minitraktoriga tarbetaimi laiali. Õunapuu-, kirsi- ja ploomisordid paigutatakse aiandi välialal sirgetesse ridadesse, koormatena saadetakse nõuistikuid kauplustesse, osa läheb kulleriga teele, teised laadakaubaks. Juba on kohal ka ostjad, enamasti kogu perega, jalutavad ringi ja valivad sobivaid põõsaid-puid.„Hooaeg käib täie rauaga, üldse aega ei ole,“ askeldas ringi Seedri Puukooli omanik Elmar Zimmer. Ta müüb tänavu umbes 15 000 istikut, aga mees on mures, et kasvava nõudluse tõttu sel aastal kõigile tema marjapõõsaid-viljapuid enam ei jätku.Nõudlus on suurenenud, hinnad kerkinud. Eestis kasvatatud marjapõõsas maksab praegu keskmiselt 15-16 eurot, laatadelt saab ka 10 euroga, õuna- ja pirnipuude hind on 28-32 eurot. Perepuud, kus ühel kloonalusel mitu sorti, maksavad 40-90 eurot.Mitmes kaubaketis on müügis odavad imporditud õunapuud ja marjapõõsad hinnaga 5-8 eurot. Kogenud aednike hinnangul ei pruugi need aga kohalikes oludes kaua vastu pidada.Rohkem söödavaid vilju„Paljud tellivad endale laatadele juba tarbetaimed ette, sest istikud on tõeline defitsiit, eriti eksootilised moekultuurid - aprikoosid ja virsikud,“ selgitas Elmar Zimmer, et tellitud istikud tuuakse laatadele, kuhu ostjad neile järele tulevad. Palju nõutakse ka perepuid ja maguskirsipuid.„Mustasõstrapõõsas võetakse kas või selle jaoks, et lehtedega kurke marineerida,“ tõi näiteid aednik Marje Põder. Lisades, et kui Türi laada ajaks läheb õitsema kirsisort 'Sakura', siis ostetakse ka seda hea meelega.Küll aga hoiatavad asjatundjad, et kui laatadel mõni ahvatlev õunapuusort liiga odav on, võib tegu olla ka pettusega. Nii on leedukad juba aastaid käinud meie laatadel odavate Rumeenia ja Bulgaaria istikutega, mis on õisi täis ja väga ilusad, aga paraku ei jää meie kliimas kasvama.„Sealt saate vaid üheaastase ilutaime, mis ei ela meie karmi talve üle,“ ütles Elmar Zimmer.Aednikud tõid ka esile, et sellist viljapuude-marjapõõsaste ostmise huvi tõusu, mis algas koroona-aastatega, nemad varasemast ei mäleta. ASi Plantex Juhani Puukooli müügiarendusjuht Ülle Soonpuu selgitas, et kui inimesed hakkavad oma aeda planeerima, siis on nende esimene valik koos hekiga alati ka viljapuud ja marjapõõsad.„Aeda istutatakse kohe maha kõik sellised söödavad istikud ja hekk kohe ümber krundi, et piirata ennast naabritest. Ilupuud ja -põõsad tulevad hiljem,“ rääkis Soonpuu. Tänavu nõutakse väga palju viljapuid ka avalikku haljastusse.„Korteriühistud, lasteaiad, koolid, isegi linnapargid küsivad, et oleks haljastuses kas või mõni õuna- või kirsipuu, millel on söödavad viljad küljes. See pole enam aiaomanike trend, see trend on laiem,“ rõhutas Soonpuu.Ka Seedri Puukoolist peaks jõudma Tallinna kui rohelisse pealinna marjapõõsaid ja viljapuid, sest sinna rajatakse sel suvel toidusalud, et rikastada linnapilti söödavate tarbetaimedega.„Toidusalud on minu jaoks väga põnev projekt,“ tõi esile Elmar Zimmer. Ta loetles, et pealinlaste toidusaludesse jõuavad peagi õunapuu, kirsi- ja pirnipuu suured istikud, samuti söödavate marjadega põõsad alates lodjapuust, sinisest kuslapuust karusmarjadeni välja.Pole, kes jätkaksVeel kümmekond aastat tagasi oli puukoolide ja muude püsikultuuride kasvatamisega tegelevaid suuremaid ja väiksemaid tootjaid üle 180, nüüdseks on neid poole vähem ja uusi tulijaid eriti pole. Viljapuude istutus- ja paljundusmaterjali pinnad koonduvad suuremate aednike kätte.„Varem istutasin igal kevadel 4000 taime, nüüd olen vähendanud 3000 peale, sest enam lihtsalt ei jõua,“ teatas aednik Külli Kambek, kel on Pollis umbes hektari jagu maad viljapuuistikute all.Kambek selgitas, et pere noored tulevad küll appi, aga tootmist üle võtta ei taha, sest see nõuab teadmisi ja väga palju on rasket käsitsitööd. Lisaks kastmine kuumal suvel, kus vesi tuleb põllule vedada. Talvel aga ohustavad külm ja jänesed, nii et tulu võib jäädagi napiks.Seedri Puukooli omanik Elmar Zimmer on samuti oma koguseid veidi koomale tõmmanud, sest noored ei soovi tema tööd jätkata. Rendimaal, kus kasvamas sinine kuslapuu, toompihlakas, must leeder, lodjapuu jm marjapõõsad, kavatseb ta istanduse hoopis likvideerida. Osa ebaküdooniapõõsaid on juba hävitatud.„Põlvkonnavahetus aianduses saab olema väga järsk. Enam ei jagu väljaõppinud spetsialiste ja noored rasket käsitsitööd aianduses teha ei taha,“ hoiatas Zimmer. Ta tõi esile, et see nn vitsakasvatus nõuab 5-6 aastat kõva tööd, vaeva ja suuri investeeringuid. Lisaks aedniku kogemusi, et üldse tulu saaks, sest kogemuste puududes võivad istandused ka ikalduda. Seetõttu polegi noortel huvi aianduses vanemate tööd üle võtta, nende hinnangul saab raha ka lihtsamalt teenida.„Juurde pole tulnud uusi puukoole, kes kasvataksid viljapuid, noori tulijaid me tõesti turul ei näe,“ teatas Juhani Puukooli müügiarendusjuht Ülle Soonpuu. Lisades, et Juhani Puukool on söödavate viljadega istikute kasvatust siiski suurendanud, sest turunõudlus on suurenenud.„Õuna-, ploomi-, kirsi- ja pirnipuid peame ikkagi kasvatama siin Eestis, sest välismaalt selliseid sorte ei saa,“ rõhutas Soonpuu. Lisades, et rahvas nõuab kõige rohkem õuntest 'Martsipani', 'Suisleppa' ja 'Valget klaari'. Ületamatu on ka 'Liivi kuldrenett', mida lätlased-leedukad ei kasvata, samas on see pea igas Eestimaa koduaias.„Viljapuu puhul on inimestele oluline, et see on kasvatatud kohalikus puukoolis, mida saab usaldada,“ ütles Ülle Soonpuu.ROHELINE PEALINNTallinna rajatakse viljapuude ja marjapõõsastega toidusaludEuroopa Komisjon valis Tallinna Euroopa 2023. aasta roheliseks pealinnaks. Et muuta me pealinn veelgi rohelisemaks, annavad oma panuse haljastuses ka meie aednikud. Nii rajatakse sel hooajal Tallinna toidusalud ehk viljapuude ja marjapõõsastega minipargid, mis kerkivad mitmes linnaosas haljasaladele.Rohelist pealinna hakkavad ilmestama lisaks toidusaludele mitmed teisedki Rohejälje projektid: ajutise pargi rajamine Raekoja platsile; muruplatside asendamine lilleniitude ja mesilaspeenardega; varjupuude alleede rajamine, bussiootepaviljonide katustel murukatuste katsetamine.Allikas: Tallinna Euroopa rohelise pealinna programm"Kümmekond aastat tagasi oli puukoole ja tootjaid Eestis üle 180, nüüdseks on neid alles jäänud poole vähem.""Laadad on täis Bulgaaria ja Rumeenia istikuid, mis paistavad ilusad, kuid meie kliimas püsima ei jää."„Tänavune kevad on eriline seetõttu, et nõudlus viljapuude ja marjapõõsaste järele üha kasvab,“ ütleb kogenud aednik Elmar Zimmer. Fotod: Sven Arbet „Varem istutasin igal kevadel 4000 taime, nüüd olen vähendanud 3000 peale, sest enam lihtsalt ei jõua ja noored tootmist üle võtta ei taha,“ selgitab puukooli omanik Külli Kambek Viljandimaalt.SILJA LÄTTEMÄE


Järjekordne investeerija sai vastu pükseTeisipäeval teatati politseile investeerimiskontoga seotud kelmusest. Aprilli alguses tegi 27aastane Tori valla mees endale internetis investeerimiskonto, mille järel võeti mehega ühendust ja paluti tal konto aktiveerimiseks üles laadida fotod ID- ja pangakaardi mõlemast küljest. Nõnda mees ka tegi. Lisaks kandis ta kontole väikese vahega 150 ja 250 eurot. Siis tehti mehele ettepanek sõlmida leping, et tema kontole investeeritaks 25 000 eurot tingimusel, et temagi investeerib 25 000 eurot. Sellest mees keeldus, mille peale hakati teda ähvardama.Juhtunu asjus alustati kriminaalmenetlus paragrahvi alusel, mis käsitleb kelmust. (PP)


Juhtkiri: Netikelmide võrgusTaas on keegi internetis kergeusklikke püüdnute võrku langenud, sedapuhku Kundas elav vanem proua. Mastaap, millega netipetturid tegutsevad, on hoomamatu ja hirmutav. Samuti on hirmutav see, millise kergusega kannavad inimesed oma vaevaga kogutud säästud täiesti võõrastele kontodele.Ratsa-rikkaks-plaanid ja sahkerdamine olid päevakorral peale taasiseseisvumist. Eriti vanematel inimestel on mälusopis olemas teadmine, et hõlptulu on täiesti võimalik teenida. Nüüdseks on paljud ärid ja skeemid kolinud internetti, mistõttu võib tekkida võltsturvatunne. Näost näkku kohtudes on abiks kasvõi vana hea tagumikutunne: kui see ikka kindlust ei sisenda, siis teinekord võib kahtlane tehing pooleli jääda. Internetis kauplemisel on kõik hoopis teistmoodi. Kuidas saab arvuti ja seal sees olev mulle kuidagi kurja teha? Aga näe, saab.Netipetturid pakuvad võimalust saada üleöö rikkaks ilma midagi tegemata. Või siis võtta argisteks tegemisteks laenu nii, et ei pea läbima panga tehtavat taustakontrolli ega tõendama oma sissetulekute ausust. Kui inimene kaotab suure rikkuse lootuses esmalt väiksema summa ja aina jätkab raha ülekandmist, kuni summa ulatub tuhandetesse või isegi kümnetesse tuhandetesse, polegi midagi parata. Saab vaid nentida, et tegu oli ilmselt suhteliselt jõuka inimesega, kel selline raha oli mängu panna. Küllap on petturid head psühholoogid. Nad oskavad pakkuda ahvatlusi, mängida õigetel tunnetel ja blokkida ohvri loogilise mõtlemise.Kuidagi peaks aga olema võimalik veebis tegutsevaid sullereid ohjeldada. Politsei käed jäävad lühikeseks, sest selliste kurjategijate tabamise ja Eestis nende kohtu alla andmise tõenäosus on olematu. Siis jääb üle vaid perekonnal ja lähedastel jälgida, milliseid rahalisi valikuid vanemas eas sugulane internetis teeb. Kuhu ta investeerib või kuidas loodab laenu saada. Ehk on sel moel võimalik järgmisele püramiidskeemile pidurit tõmmata."Näost näkku kohtudes on abiks kasvõi vana hea tagumikutunne: kui see ikka kindlust ei sisenda, siis teinekord võib kahtlane tehing pooleli jääda."


Tsitaat"Peame tegema kõik selleks, et terroririik [Venemaa] ei saaks ühtki võimalust kasutada tuumarajatisi Ukrainalt ja kogu maailmalt väljapressimiseks."Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi Tšornobõli tuumaelektrijaama õnnetuse 37. aastapäeval


Wanted Eestimaa!PÄEVAKOMMENTAARSõidan ühel õhtul pealinna lääneservast kesklinna poole. Tõstan talveõhtu valguskumas pilgu ja avastan, et maakeelselt mugava Saku suurhalli asemel on meil nüüd Unibet Arena.See pealtnäha ebaoluline nimemuutus paneb mind äkki huvituma suuremast pildist. Asun jälgima kõiki õhtupimeduses helendavaid reklaame, mis Paldiski maanteed mööda kesklinna sõitjale silma jäävad. Mõeldes koolilastele, kes seda teed mööda iga päev sõidavad ja õhinal lugemisoskust katsetavad. Mis neile silma jääb, mis sõnumi nad sealt saavad?Teekonnal suurhallist Kaarli kirikuni saan ligikaudu 75 sõna, mis on visuaalselt piisavalt suured ja selged, et jääda silma ka ühistranspordiga möödasõitjale.Edasi kirjutades olen kimbatuses. Ühelt poolt tahaksin üles riputada kogu nimekirja, et saaksite selle põhjal ise järeldusi teha. Teisalt - nagu ma viimati ütlesin - kõigest rääkimine on reklaam ja kaubamärkidele reklaami teha ei ole minu eesmärk. Sest nimelt kaubamärgid on lõviosa noist tekstidest.Miks me imestame noorte ingliskeelestumise üle, kui selle ühe eestimaise teekonna jupikesel on neil äratundmisrõõmu pidevalt? Räägitakse maast ja linnast, kuningast ja lemmikloomadest, nädalalõpust ja muusikast, pehmusest ja jõulisusest, ringist ja punktist.Aga vihjeid võib leida ka ladina, itaalia, prantsuse, saksa, soome, rootsi, leedu ja iiri keelele.On muidugi tore, et firmad aitavad eestlasi harida vanakreeka jumalate, Maarjamaa pealinna nime ajaloo või selle osas, kuidas kirjutada leedu keeles Taani, rootsi keeles põngerjas, itaalia keeles kalju, prantsuse keeles näitsik, soome keeles hulktahukas või saksa keeles sepp. Nood noored lugejad seda küll ilmselt veel ei taba.Puhtaid eestikeelseid sõnu sain kokku umbes 15 ehk napp viiendik. Nende seas kordub kaks: «auto» ja «kliinik». Polegi kumbki päris maakeelne sõna, laenatud kreeklastelt, nagu «butiik» ja «salong» prantslastelt ja «juveel» sakslastelt.Ühe suure maja peale on kirjutatud «laev», teise väiksema peale «mündipesula». Loogiliselt mõeldes veidi eksitavad mõlemad. Ei saa sõita ühega ega raha pesta teises.Vist pole ka «kahjukäsitlus», «rehvitööd», «keskhaigla», «nakkuskliinik», «hambakliinik» ja «psühhiaatriapolikliinik» päris esimesed, mida lapsele või keeleõppijale õpetada, või mis tekitaksid mööda sõites sooja ja sõbraliku tunde ja keskkonna.Mis meile siis jääb? Kolm liitsõna. Kui need lahti võtta, näevad meie lapsed sel teekonnal tuttavaid eestikeelseid sõnu: «tark», «pesu», «ilu», «arvuti» ja «tooted». Siiski. Peaaegu oleksin unustanud «pööbli».Piisav või mitte?MARI KLEIN, arvamustoirnetaja


MõttekodaMÕTTEKODA. Tallinna Sadama suurt korruptsiooniprotsessi tuli protseduuriliste! põhjustel otsast alustada. Venimine riivab ühiskonna õiglustunnet. Samal ajal valitseb õigusselgusetus toimingupiirangu kohaldumise suhtes ning sellega hammasrataste vahele jäänud inimesed on kogenud pikaajalisi vintsutusi. Milliseid seadusemuudatus! on vaja, et õigust rohkem õigluse poole kallutada?LAVLY PERLINGParempoolsete esimeesEdukat korruptsioonivastast võitlust võimaldavate seaduste kehtestamine ja kiirem menetlusprotsess on poliitilise tahte küsimus. Õigusemõistmist kiirendaks põhimõte, et kaitsjate ja süüdistatavate kohtuistungil osalemine on tagatud vajadusel veebi vahendusel, sõltumata osaliste nõusolekust.Samuti võiksid kohtud julgemalt kasutada asenduskaitsjaid, et istungite vahele ei jääks kuudepikkusi pause. Võistleva menetluse puhul tuleks aga loobuda täispikast kohtueelsest menetlusest ning nihutada tõendite kogumine kohtumenetluse suunas, et vältida korraga nii pikka kohtueelset uurimist kui ka pikka kohtulikku uurimist.Toimingupiirangu seaduse muutmise kõrval tuleks keskenduda sellele, mis on iga konkreetse juhtumi toimingupiirangu rikkumise sisu, ja seda avalikkusele arusaadavalt selgitada.Osaliste tahte korral ja tugeva kohtuniku juhtimisel saab tegelikult ka praegu kõik menetlused mõistliku aja jooksul lõpule viia. Tuleb ette, et mõni kaitsja loodab venitamistaktikale, ja see on tema õigus. Kohtu ülesanne on ka siis tagada, et menetlused kiiresti läbi viidaks ning otsused ei võtaks ebamõistlikult kaua aega.EDUARD ODINETSriigikogu liige (SDE)Aastatega on korruptsioon muutunud keerulisemaks. Enam ei liigu ümbrikud ega kohvrid, teod on muutunud väga varjatuks ja raskesti tõendatavaks.Mida komplitseeritumaks muutub korruptsioon, seda keerulisem ja pikem on uurimine. Lahendusi tuleb otsida selles osas, kuidas kaitsta inimest, keda kahtlustatakse, süüdistatakse ja antakse kohtu alla, kuid kes lõppastmes ei pruugi süüdi jääda. Kas venitada siin avalikustamisega, kaitsta inimeste töö- ja ametikohti kuni uurimise mingi etapini või rääkida teatud hüvitistest? Usun, et siin on, mille üle arutleda.Ja muidugi tuleks toimingupiirangutega seotu seadusesse paremini kirja panna. Vaielgem selgeks, kas arst tohib oma lapsele retsepti välja kirjutada ja linnavolikogu liige otsustada toetuste andmist linna asutatud sihtasutusele, mille nõukogu liikmeks on linn teda määranud.TOOMAS UIBOriigikogu liige (Eesti 200)Suur korruptsioonikahtlus Tallinna Sadamas ja sellele järgnenud uurimine tõi eesti rahva kõnepruuki «neli sidrunit», mis näitab, kui palju antud juhtum inimestele korda läheb.Endine riigi peaprokurör Norman Aas viitab oma kümne aasta taguses artiklis kriminaalmenetluse liiga detailsetele regulatsioonidele ning nendib, et mahukatel ja keerukatel protsessidel on oht omaenda raskuse all kokku kukkuda. See on ilmselt see, mida näeme praegu Tallinna Sadama protsessi puhul. Põhjuseks toob Aas adaptsioonid võõrastest õiguskultuuridest, ameerikaliku võistleva kohtumenetluse, mis sotsiaalmajanduslikel põhjustel Eestis hästi ei toimi. Eesti 200 ettepanekul on koalitsioonileppes kirjas eesmärk teha kriminaalmenetluse revisjon, mis peaks päädima uue kriminaalmenetlusseadustiku vastuvõtmisega.KERT KINGOriigikogu liige (EKRE)Erinevad kuriteod on meil piisavalt reguleeritud. Probleem on prokuratuuri poolt seaduses sätestatu mõtte muutmises ehk ümbertõlgendamises.Nagu riigi peaprokurör ise on öelnud, siis prokuratuur proovib uudseid lähenemisi, sisustades seaduses sätestatud kuritegusid uute tegevustega. Probleem olevat vaid selles, et kohtud pole sellega kaasa tulnud. Nii tekivadki menetlused, mida alustatakse tulede ja viledega (avalikud kinnipidamised), et saavutada võimalikult palju tähelepanu, ja mis jäävad pikalt vinduma. Seda seetõttu, et ette heidetud kuritegu pole võimalik tõendada, s.o puuduvad tõendid, mille järgi tegu konkreetseks kuriteoks kvalifitseeruks. Eesmärk on saavutatud, aastaid kestvast protsessist saabki karistus. Selliseid prokuratuuri pahatahtlikke tegevusi oleme mitmeid näinud.Seadusandlusesse peaks sisse viima paragrahvid, mis võimaldavad kunstlikult loodud menetluste eest prokuratuuri või prokuröri kriminaalkorras vastutusele võtta. Prokuratuur riigi esindajana peab tegutsema rangelt seadustega kooskõlas, mitte tegelema omaloomingu või koguni seaduserikkumisega.


Tulekuri läks kalliks maksma: kindlustus hüvitab Pae kortermaja põlengukahjudest ainult piskuMöödunud aasta aprillis laamendas tuli jõudsalt Lasnamäe stalinistlikus kortermajas. Harju maakohus pidi otsustama, kas korteriühistu saab kindlustuselt raha või jääb tühjade pihkudega, sest kindlustus otsustas lepingu üles öelda - tuleohutusnõuete rikkumised olid liiga kolossaalsed.„Kuidas ajakirjanik oskas siia tulla?!“ küsib advokaadibüroo Nove partner ja kindlustusõiguse spetsist vandeadvokaat Andrus Kattel Harju maakohtu istungisaalis publikut silmitsedes. Kahe tudengist vabakuulaja selja taga istuv Õhtulehele ajakirjanik saab öelda, et kohtukalender näitas teed, ent Kattelil jagub kahtlustavaid sõnu ja pilke oma oponendile, advokaadibüroo Lextal partnerile, vandeadvokaat Olavi-Jüri Luigele.Sel 21. aprilli pärastlõunal pole Harju maakohtunik Mai Grauberg jõudnud saali astudagi, kui Kattel ja Luik juba hakkajalikult teineteist töötlevad. Põhjus selgub peagi - mängus on miljonid eurod ja 2022. aasta aprillis põlenud Pae 25 kortermaja saatus. Kattel esitas 13. märtsil korteriühistu nimel hagi kindlustusseltsi Gjensidige vastu, et saada kätte kindlustusraha summas viis miljonit eurot ja 1954. aastal valminud stalinistlikus stiilis kortermaja täielikult taastada.Istungi stardipaugul tahaks kohtunik arutada hagi tagamise nõuet, kuid Kattel ja Luik tahavad enne tuumküsimust rääkida ka muust, et kohtunikul otsustamiseks vajalik ikka teada oleks. Kattel teeb ettepaneku, et istungi järel võiks minna Pae maja peale ringi vaatama. Oleks näha, kuhu kindlustuse senine raha on kulunud ja mida küsitava rahaga tehakse.Gjensidiget esindava Luige sõnul ei oma külastus tähtsust ja ta lõhkab istungil uudispommi: „Me tühistame kindlustuslepingu.“ Ta selgitab, kuidas kolm päeva tagasi valmis tulekahjuekspertiis, mis tõendab varasemaid vihjeid: hoonel puudusid tuletõkketsoonid, mistõttu sai tuli levida keskmiselt neli korda kiiremini.„Kui need oleksid olemas olnud, oleks tulekahju piirdunud viie korteriga,“ selgitab Luik, kuidas nõuetekohasel hoonel oleksid kahjud jäänud 724 000 euro juurde. Seni on kindlustus tasunud juba 960 000 eurot lammutus-koristustöödeks ja kuppelkatuse püstitamiseks. Sedagi summat võib kindlustus nüüd hakata tagasi küsima.Luik mainib seejuures ka riigikohtuni vaieldud kindlustuslahendit, mis puudutab Otepää hotelli Bernhard põlengut 2016. Ka seal puudusid nõutud tuletõkketsoonid, millel oli oluline mõju kahju suurusele - tuli sai piiramatult levida. Sealgi ei pidanud kindlustus sentigi maksma. „Täpselt samad asjaolud,“ tõmbab Luik Otepää ja Pae tänavaga paralleele. „Selline käkk ei kuulu hüvitamisele. Kindlustusandja poleks kunagi sõlminud lepingut.“Kattel juhib tähelepanu, et kindlustus oli väidetavalt vigadest teadlik, neid lahati isegi meedias. Veelgi enam, kindlustus ütles korduvalt, et tegu on kindlustamisele kuuluva juhtumiga ning andis rohelise tule maja taastamiseks, sh pärast hoone taastamisekspertiisi 2022.aasta augustis, mis samuti nentis puudusi tuleohutuses.„Maksti 300 000 eurot [esimese ehituskuu maksumus]. Nüüd kuuleme, et miljon võlgu,“ räägib Kattel. Ta ütleb, et lammutati ebavajalikult palju, lükates sealhulgas kokku kortereid ja katust, mis jäi tulest puutumata. Ta viitab järjepidevalt, et ühel hetkel tegi kindlustus miskipärast kannapöörde ja tahtis aitamise asemel maja enda kindlustusportfellist välja visata.PettusekahtlusLuik ütleb istungil korduvalt, et kindlustus küsis ühistult tuletõkkesektsioonide dokumente, kuid ei saanud neid ning tegi ise vastava ekspertiisi. Katteliga kohtus kaasas olev korteriühistu esimees Mikk Sepp räägib, kuidas hoonel on olemas (renoveerimis)projekt 1999. aastast ning kuidas neljanda, põlengus hävinenud korruse ehitas enne ühistut välja pankrotihaldur. Luige jaoks see jutt ei päde: hoone ülemised (vahe)korrused on ehitatud viimase 20 aasta jooksul, kui tuletõkketsoonide nõue kehtis.Kõige juures näib, et kindlustuse esindajad on endast eriti välja aetud kahtlusega, et seltsi on üritatud petta. Luige kirjeldustel pole kindlustus saanud arusaadavaid kuluaruandeid, mida 300 000 euroga tehti. Lisaks on kindlustuselt küsitud suuremat summat kui tarvis. Kui korteriühistu liikmed on meedias rääkinud, et kahju on umbes kaks miljonit eurot, senised ekspertiisid peavad hoonekarbi taastamise hinnaks 2,2 miljonit ja korteriühistu on ise protokollitud üldkoosoleku (2022. aasta augustil) järgi saanud ehitustöödeks pakkumisi summas 3,5-4 miljonit eurot, siis hagi on esitatud summas viis miljonit.„Tekkinud kahju on mitu korda väiksem. Korteriühistu teab seda,“ ütleb Õhtulehele hiljem väljaspool kohtusaali Gjensidige pressiesindaja Elina Piirmets. Luige ja kindlustuse arvates on kahtlane ka fakt, et viiemiljoniline ehituspakkumine tuleb korteriühistuga seotud firmalt.Katteli sõnul on viis miljonit eurot täielik ehitusmaksumus. Selle eest saaks hoone neljas korrus oma 27 korteriga seinad, mis kindlustuse nõudmisel lammutustöödega maha võeti, rääkimata vee- ja muude kahjude likvideerimisest, millega seni pole tegeldud. Kindlustuse esindajate sõnul olid lammutustööd aga hädavajalikud ohutuse pärast.Korteriühistu esindaja lisab, et probleem on kindlustuse enda sees ja tiirleb ümber raha: „Kõik need samad inimesed-firmad, keda siin [kohtuistungil] nimetati petturiteks, esitasid oma hinnapakkumised 11. oktoobril 2022. Siis öeldi, et pange edasi, tehke hinnapakkumised väiksemaks - hinnapakkumine ainult maja ülemise osa peale.“Katteli sõnul sai korteriühistu kindlustajalt 300 000 eurot esimeseks ehituskuuks pärast seda, kui viiemiljoniline ehitushinnang oli kindlustajale edastatud.„Kõik oli teada Gjensidigele. Kelle huvidest lähtume?“ ütleb Kattel oma lõpusõnas, seades ise paika kaalukausid: korteriühistu oma 75 korteriga või Põhjaja Baltimaade suurim kindlustusandja.Kattel taotleb kohtu kaudu kindlustuselt esialgset kindlustushüvitist summas 2,1 miljonit, et hoone vähemalt ilmastikukindlaks teha. Ühistu esindaja annab kohtuistungil mõista, et selle sammuga oldaks kompromissile lähemal.„Inimesed on nii masenduses,“ räägib Pae korteriühistu liige Eiki Kruusi istungijärgsetest meeleoludest Pae tänaval. Tema teada elab 75 korteriga majas endiselt kümme kuni 15 peret.Harju maakohus otsustas teisipäeval rahuldada Pae 25 ühistu hagi osaliselt ning kohustas Gjensidiget tasuma ühistule 594 511 eurot hiljemalt 20 päeva jooksul. Muud hagi tagamise taotlused jäeti rahuldamata. Kui Gjensidige ei peaks tähtajaks raha üle kandma, on kohtutäituril õigus see summa kindlustusseltsi pangaarvel arestida. Määrus ei ole jõustunud.Remo TõnismäeMAJAELANIKUD ON MASENDUSES: Vasakult Pae 25 korteriühistu liige liige Eiki Kruusi, ühistu esimees Mikk Sepp ja vandeadvokaat Andrus Kattel.KINDLUSTUST ESINDAV VANDEADVOKAAT OLAVIJÜRI LUIK: „Me tühistame kindlustuslepingu.“TULEKAHJU JÄREL: Mida ei võtnud tuli, selle rikkus vesi. Stanislav Moškov ÕNNETUSEHUNNIK: Pae 25 kortermaja viimane aasta pärast põlengut on olnud dramaatiline.MARVEL RIIK


Jüri Toomepuu: Tucker Carlsoni vallandamise tegelikud põhjusedJüri Toomepuu: Tucker Carlsoni vallandamise tegelikud põhjused
USA kõige populaarsem telekanal Fox News vallandas esmaspäeval, 24. aprillil, oma kõige populaarsema saatejuhi Tucker Carlsoni.
Teistel suurtel USA telekanalitel on vaatajaid umbes pool miljonit, samal ajal kui Carlsoni saadet vaatavad rohkem kui kaks ja pool miljonit inimest.
Eesti peavoolu meedia on tembeldanud Carlsoni parem-äärmuslikuks vandenõuteoristiks ja väitnud, et ta vallandati seetõttu, et Fox News kaotas kohtus hagi Dominion valimismasinate kompanii vastu, sest mõned Fox telekanali ajakirjanikud olid väitnud, et Trump kaotas valimised, sest Dominiooni masinad andsid vale tulemusi.
Eesti peavoolu meedias avaldatu ei vasta tõele. Carlson on konservatiivsete vaadetega ajakirjanik, kelle uudiste reportaaž on peaaegu eranditult tõetruud ja arvamused arukad - ühe tähtsa erandiga.
Erandiks on see, et Carlson on järjekindlalt pooldanuid Vene-Ukraina sõjas Putinit ja Putini Venemaad.
Näib, et Fox News omaniku Rupert Murdochi poeg Lachlan Murdoch otsustas vallandada Carlsoni pärast seda kui Carlson väitis oma viimases saates, et Ameerika Ühendriigid hoiavad "salajasi bio laboreid" ja "tundlikku tuumatehnoloogiat" primitiivses riigis nagu Ukraina. See jättis paljudele vaatajatele mulje, et USA aitab Ukrainat salajaste bioloogiliste relvade uuringutega ja isegi tuumarelvadega.
Murdochid on kuulsad selle poolest, et nad lubavad oma saatejuhtidel ja ajakirjanikel avaldada Fox telekanalis igasuguseid arvamusi, aga näib, et nad pole juba pikemat aega olnud nõus sellega, et Carlson tembeldab Ukraina valitsust ja president Volodõmõr Zelenskit "lootusetult korrumpeerunuks." Selline "propaganda" on ilmselt teretulnud Vene türannile Vladimir Putinile. Neid Carlsoni väiteid kordavad Vene uudistekanalid lõputult, et õigustada Putini jõhkrat sissetungi Ukrainasse.
Hiljuti pidas Lachlan Murdoch sõbraliku vestluse Ukraina presidendi Zelenskiga mille kõigus ta tegi ka annetuse Ukraina ajakirjanike toetus fondile. Küllap aitas ka see vestlus teha Carlsoni vallandamise otsust.
Carlson on olnud pikemat aega mõjuvõimas saatejuht kes on propageerinud Ukraina abistamise lõpetamist. USA kongressis ongi varasem üksmeelne Ukraina toetus kahanemas. See on halb uudis ka Eestile ja eestlastele. Ukrainlaste sõda Putini Venemaa vastu on sõda ka Eesti eest.
Jääme lootma, et Murdoch asendab Carlsoni saatejuhiga kes on sama andekas ja kes saab sama populaarseks, kuid kelle arukuses ja tõetruuduses pole Putinit ja Venemaad soosivaid erandeid.
Viimased kommentaarid
Kommentaarid on kirjutatud EWR lugejate poolt. Nende sisu ei pruugi ühtida EWR toimetuse seisukohtadega.
to: Notice to Readers28 Apr 2023 16:13
direct words from RFK Jr.
are you suggesting people aren't permitted to have a dissenting opinion of the Covid vax? What governmental regime do you live under...
Oh wait we live in Canada, never mind.
https://www.realclearpolitics....
to: Notice to Readers28 Apr 2023 16:09
https://greenwald.substack.com...
Notice to readers28 Apr 2023 14:26
Natural News is a far-right, anti-vaccination conspiracy theory and fake news website known for promoting alternative medicine, pseudoscience, disinformation, and far-right extremism
Loe kõiki kommentaare (8)