Uuring: noored kardavad internetis kõige enam privaatsust riivavaid olukordiTELIA EESTI PRESSITEADE
07.02.2023

Uuring: noored kardavad internetis kõige enam privaatsust riivavaid
olukordi

Pooled Eesti lapsed kardavad internetis kõige enam paroolide varastamist
ning ilma nende nõusolekuta piltide ja videote jagamist, selgub Telia
tellimusel ja Norstati poolt 2022. aasta lõpus läbi viidud laste ja
noorte privaatsuse uuringust<https://www.telia.ee/images/pages/etc/ettevott
est/laste_ja_noorte_privaatsuse_uuring_2022.pdf>.

Telia juristi ja privaatsuse eksperdi Laura Laidi sõnul selgus uuringust,
et tüdrukud kardavad ebasobivat lähenemist täiskasvanute ja meeste poolt
ning ebasobiva sisuga pilte. Poisid pelgavad aga rohkem pettuseid - et
keegi varastab nende konto või pettuse ohvriks langemist.

„Halb on see, et 40% lastest on millegi sellisega juba kokku puutunud.
Positiivse poole pealt selgus aga, et lapsed oskavad kasutada meetmeid enda
kaitseks ning teadsid ka seda, kust abi saab. Paljud uuringus osalenud
lapsed ütlesid, et räägivad nendest asjadest oma vanematega. Samas
näitavad uuringud, et noored on teatud asjades targemad kui vanemad.
Näiteks kipuvad vanemad inimesed kergekäelisemalt oma andmeid internetis
jagama,” ütles Laid.

Negatiivse poole pealt saab kahjuks kõnealusest uuringust järeldada, et
paljud lapsed on millegi negatiivsega internetis kokku puutunud. Neid, kes
pole midagi halba kogenud, on vaid kolmandik.

“Saime kinnitust, et lapsed on jätkuvalt üks ohustatumaid gruppe
online-maailmas. Peame oluliseks uuringutega kätt pulsil hoida, kuidas
noored ennast internetis tunnevad, milliste ohtudega kokku puutuvad ja mida
nad kardavad. Nii teame ka paremini kaasa aidata turvalise keskkonna
hoidmisele,” avas Laid uuringu leide.

Uuringust tulid välja ka teatavad erinevused eesti ja vene keelt
kõnelevate laste vahel. Nii oli vene keelt kõnelevate laste seas rohkem
neid vastajaid, kes olid internetis jaganud enda kohta isiklikku infot ja
pilte. Vene lapsed tundsid ka vähem hirmu ohtude ees. “See on nüüd hea
küsimus, miks see nii on: kas nad on julgemad või nad ei teadvusta ohte
ja oska neid ära tunda,” märkis Laid.

Peamised erinevused poiste ja tüdrukute vastustest tulevad paraku välja
väga karmidel teemadel: ahistamine ja jälitamine ning seksuaalse sisuga
piltide ja sõnumite saatmine, mida tüdrukud kogevad poistega võrreldes
rohkem. Poiste seas on võrreldes tüdrukutega rohkem neid, kes on kokku
puutunud mängude keskkonnas konto ja teenitud asjade vargusega.

Positiivsena tuli uuringust siiski välja, et kui midagi halba on juhtunud,
siis nõu ja abi minnakse küsima lapsevanemalt ning enamik on abi ka
saanud. Ent siin tuleks arvesse võtta ka asjaolu, et küsimustik jõudis
lapseni läbi lapsevanema, mis võib viidata sellele, et valimisse sattusid
need pered ja lapsed, kus vanematel on lastega interneti teemadel juba hea
suhe loodud. Uuringus osalemine oli vabatahtlik ja anonüümne.

Olulisemad järeldused ja tähelepanekud uuringust

Iga neljas laps on internetis kokku puutunud mõne privaatsust riivava
olukorraga

  *   Kõige enam (17% kõigist vastanutest) puututakse kokku inetute,
solvavate või õelate  sõnumite saamisega;
  *   Iga kümnes on langenud sotsiaalmeedia konto või mängu konto
varguse ohvriks;
  *   Iga kümnes ütleb, et nendega on soovimatult ühendust võtnud mõni
võõras täiskasvanu. Tüdrukute hulgas on sellega kokku puutunuid 5% enam
kui poiste seas;
  *   Iga kümnes vastanud laps on saanud soovimatult seksuaalse sisuga
pilte, videod või sõnumeid;

Valdav enamus lapsi tunneb internetiohtude ees hirmu

  *   Vaid 14% vastanutest ütleb, et neil puudub hirm interneti ohtude
ees;
  *   Kõige enam kardetakse paroolide varastamist (43%) ja ilma lapse
nõusolekuta temast piltide ja videote jagamist (37%);
  *   30% vastanud tüdrukutest tunneb erinevate olukordade ees rohkem
hirmu, eriti nende olukordade ees, mis puudutavad jälitamist, jälgimist,
ilma nõusolekuta piltide/ videote jagamist ja ilma teadmata info kogumist;
  *   Poiste puhul on peamiseks hirmuks paroolide varastamine. Muid hirme
tuntakse poiste seas võrreldes tüdrukutega oluliselt vähem.

Iga neljas laps/noor on enda kohta internetis isiklikku infot avaldanud

  *   Iga neljas laps kümnest on avaldanud enda kohta internetis isiklikku
informatsiooni; Peamiselt jagatakse oma vanust, vähemal määral ka
huvisid hobisid, kodulinna, ees- ja perenime;
  *   Vanem vanuserühm (12-16 a) ja venekeelsed lapsed on enda kohta
avaldanud oluliselt rohkem infot kui nooremad ja eestikeelsed lapsed.

Valdav enamus lapsi on kasutanud vähemalt ühte meedet enda privaatsuse
kaitseks

  *   Valdav enamus lapsi/noori kasutab privaatsuse kaitsmiseks internetis
enda arvates vähemalt ühte meedet. Peamiselt hoidutakse oma kontakt- või
muude isiklike andmete jagamisest;
  *   Veidi alla poole (46%) kinnitab, et ei jaga/postita ilma luba
küsimata teiste inimeste andmeid;
  *   Vanem vanuserühm ning eestikeelsed lapsed on oma privaatsuse
kaitseks enam erinevaid meetmeid kasutanud.

Interneti ohtude kohta on abi küsitud peamiselt vanematelt. Ametlikke
kanaleid kasutatakse väga vähe

  *   Pea kõik uuringus osalenud lapsed/noored on küsinud abi interneti
ohtude kohta ja valdavalt on seda ka saadud;
  *   Peamiselt küsitakse abi vanemate aga ka teiste pereliikmete käest,
teisi kanaleid on kasutatud oluliselt vähem;
  *   Internetist ise infot otsinute, klienditeenindusega kontakteerunud
või mängu/platvormi kaudu raporteerinud laste/noorte osakaal on madal.

Telia tellimusel viis Norstat Eesti AS veebipaneeli uuringu läbi oktoober-
november 2022. Kokku vastas uuringule 400 last ja noort vanuses 7-16,
kellest 73% olid Eesti ja 28% Vene keelt kõnelevad. Sooliselt jagunesid
vastajad järgmiselt: 51% poisid, 49% tüdrukud.

7. veebruar 2023 on rahvusvaheline turvalise interneti päev. Selle kohta,
kuidas märgata ja ennetada küberkiusu ning kuidas selliste juhtumite puhu
tegutseda, annab nii õpilastele, õpetajatele kui lapsevanematele nõu
Suurima Julguse veebileht<https://www.suurimjulgus.ee/>.

Lisainfo:

Elo Võrk
Telia toetustegevuste juht
Elo.Vork@telia.ee<mailto:Elo.Vork@telia.ee>
+3725226101

Raigo Neudorf
meediasuhete juht  | kommunikatsiooniosakond

[cid:image001.png@01D93AD7.DEF46AC0]

Telia Estonia
+372 5169747
raigo.neudorf@telia.ee<mailto:raigo.neudorf@telia.ee>
www.telia.ee
Mustamäe tee 3, Tallinn, Eesti

Telia Eesti AS 10234957

See e-kiri võib sisaldada informatsiooni, mis on kaitstud volitamata
avaldamise või jagamise eest. Kui Sa ei ole selle e-kirja õige adressaat,
siis palun teavita sellest e-kirja saatjat ja kustuta kiri ning kõik
sellele lisatud manused ilma neid jagamata või kopeerimata ning ära
avalda nendes sisalduvat teavet teistele isikutele.

Telia Company töötleb e-kirju ja teisi dokumente, mis võivad sisaldada
isikuandmeid, vastavalt Telia Company Privaatsuspoliitikale<https://www.tel
ia.ee/images/documents/juhendid/est/kliendiandmete_privaatsuse_poliitika.pd
f>.

This email may contain information which is privileged or protected against
unauthorized disclosure or communication. If you are not the intended
recipient, please notify the sender and delete this message and any
attachments from your system without producing, distributing or retaining
copies thereof or disclosing its contents to any other person.

Telia Company processes emails and other files that may contain personal
data in accordance with Telia Company’s Privacy
Policy<https://www.teliacompany.com/en/about-the-company/privacy/>.


Mailis Reps tõi ilmale kaksikudPoliitik Mailis Reps tõi möödunud nädalal ilmale kaksikud. Mailis Reps tõi ilmale oma seitsmenda ja kaheksanda lapse, kuid ei poliitik ega teda esindab advokaat sündmust ei kommenteeri, vahendab Kroonika.
«Arvestades kõike toimuvat, olen jälgimise all. Seega ei saa hetkel midagi selgitada,» rääkis Reps lapseootusest novembris Elu24-le.
Poliitiku peres kasvab juba kuus last, Richard, Karl Robert, Henry Roger, Frederick, Elizabeth ja Charlotte.
2021. aasta septembris avaldas Reps «Pealtnägijale», et kaotas korruptsioonikahtluste ilmsikstulekuga samal ajal 20. rasedusnädalal lapse.
Reps tunnistab, et lapse kaotusest pole ta varem rääkinud. «Ma arvan, et seda teavad minu lähedastest umbes kolm inimest.»
«20. nädalal last kaotada, kui sa tead, et ta on tütar ja sa oled talle juba nime pannud...» avaldab poliitik. Intervjueerija Taavi Eilat küsib seejärel, mis täpsemalt juhtus. «Süda ei löönud ja nii oligi!»
Reps selgitab ka, miks otsustas ministrikohalt tagasi astuda. «Inimlikult oli kõike lihtsalt liiga palju,» ütleb ta selle kohta, et lisaks lapse kaotusele oli tal just lõppenud abikaasaga mitukümmend aastat kestnud kooselu.
2020. aasta sügisel selgus, et toonane haridus- ja teadusminister Mailis Reps kasutas ministeeriumi vara ja tööjõudu enese pere huvides. Lisaks lasi ta oma sünnipäevapeo restoranis Mon Repos kinni maksta maksumaksjal. Asi tipnes ministri tagasiastumise ning kriminaalasjaga, mis pole veel kohtusse jõudnud.


Taavi Tamkivi liitus EASi ja Kredexi ühendasutuse nõukogugaSalv Technologies asutaja ja tegevjuht Taavi Tamkivi.FOTO: Jake Farra
PRO tellijale
Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan nimetas EASi ja Kredexi ühendasutuse uueks nõukogu liikmeks Asutajate Seltsi esindaja ja idufirma Salv tegevjuhi Taavi Tamkivi.
Järvani sõnul on EAS oluline partner ettevõtluse ökosüsteemi arendamisel ja koostöövõimaluste loomisel traditsiooniliste sektorite ja idusektori vahel. Kuigi idufirmade loomiseks on Eestis täna pinnas hea, tuleb Järvani arvates ettevõtluskeskkonna kujundamisel üha enam arvestada ka iduettevõtete järgmiste arengufaaside ja kasvuettevõtete muutunud vajadustega.
“Loodan, et Taavi Tamkivi Asutajate Seltsi esindajana aitab seda vaadet ka nõukogu tasandil veelgi rohkem sisse tuua,“ selgitas minister Järvan.
Tamkivi on rahapesuga võitleva idufirma Salv tegevjuht ja kaasasutaja ning kuulub ka finantssektori esindusorganisatsiooni FinanceEstonia nõukokku. Varasemalt on Tamkivi töötanud nii Wise, Skype kui BigBank meeskondades.
EASi ja Kredexi ühendasutuse ettevõtjatest ja asjatundjatest koosnevasse nõukogusse kuuluvad lisaks Tamkivile Arto Aas, Helo Meigas, Mait Palts, Renno Veinthal, Sille Kraam, Hannes Ojangu, Anto Liivat ja Johan Kärp, nõukogu juhib Kristi Tiivas.


Uuring: noored kardavad internetis kõige enam privaatsuse riivetTALLINN, 7. veebruar, BNS - Pooled Eesti lapsed kardavad internetis kõige enam paroolide varastamist ning ilma nende nõusolekuta piltide ja videote jagamist, selgub Telia tellimusel ja Norstati poolt 2022. aasta lõpus läbi viidud laste ja noorte privaatsuse uuringust.
Telia juristi ja privaatsuse eksperdi Laura Laidi sõnul selgus uuringust, et tüdrukud kardavad ebasobivat lähenemist täiskasvanute ja meeste poolt ning ebasobiva sisuga pilte. Poisid pelgavad aga rohkem pettuseid ehk seda, et keegi varastab nende konto või pettuse ohvriks langemist.
„Halb on see, et 40 protsenti lastest on millegi sellisega juba kokku puutunud. Positiivse poole pealt selgus aga, et lapsed oskavad kasutada meetmeid enda kaitseks ning teadsid ka seda, kust abi saab. Paljud uuringus osalenud lapsed ütlesid, et räägivad nendest asjadest oma vanematega. Samas näitavad uuringud, et noored on teatud asjades targemad kui vanemad. Näiteks kipuvad vanemad inimesed kergekäelisemalt oma andmeid internetis jagama,” ütles Laid.
Negatiivse poole pealt saab kahjuks kõnealusest uuringust järeldada, et paljud lapsed on millegi negatiivsega internetis kokku puutunud. Neid, kes pole midagi halba kogenud, on vaid kolmandik.
“Saime kinnitust, et lapsed on jätkuvalt üks ohustatumaid gruppe online-maailmas. Peame oluliseks uuringutega kätt pulsil hoida, kuidas noored ennast internetis tunnevad, milliste ohtudega kokku puutuvad ja mida nad kardavad. Nii teame ka paremini kaasa aidata turvalise keskkonna hoidmisele,” avas Laid uuringu leide.
Uuringust tulid välja ka teatavad erinevused eesti ja vene keelt kõnelevate laste vahel. Nii oli vene keelt kõnelevate laste seas rohkem neid vastajaid, kes olid internetis jaganud enda kohta isiklikku infot ja pilte. Vene lapsed tundsid ka vähem hirmu ohtude ees. “See on nüüd hea küsimus, miks see nii on: kas nad on julgemad või nad ei teadvusta ohte ja oska neid ära tunda,” märkis Laid.
Peamised erinevused poiste ja tüdrukute vastustest tulevad paraku välja väga karmidel teemadel: ahistamine ja jälitamine ning seksuaalse sisuga piltide ja sõnumite saatmine, mida tüdrukud kogevad poistega võrreldes rohkem. Poiste seas on võrreldes tüdrukutega rohkem neid, kes on kokku puutunud mängude keskkonnas konto ja teenitud asjade vargusega.
Positiivsena tuli uuringust siiski välja, et kui midagi halba on juhtunud, siis nõu ja abi minnakse küsima lapsevanemalt ning enamik on abi ka saanud. Ent siin tuleks arvesse võtta ka asjaolu, et küsimustik jõudis lapseni läbi lapsevanema, mis võib viidata sellele, et valimisse sattusid need pered ja lapsed, kus vanematel on lastega interneti teemadel juba hea suhe loodud. Uuringus osalemine oli vabatahtlik ja anonüümne.
Iga neljas laps on internetis kokku puutunud mõne privaatsust riivava olukorraga. 17 protsenti kõigist vastanutest puutus kokku inetute, solvavate või õelate  sõnumite saamisega. Iga kümnes on langenud sotsiaalmeedia konto või mängu konto varguse ohvriks, samuti iga kümnes ütleb, et nendega on soovimatult ühendust võtnud mõni võõras täiskasvanu. Tüdrukute hulgas on sellega kokku puutunuid viis protsenti enam kui poiste seas. Iga kümnes vastanud laps on saanud soovimatult seksuaalse sisuga pilte, videod või sõnumeid.
Vaid 14 protsenti vastanutest ütleb, et neil puudub hirm interneti ohtude ees. 43 protsenti kardab paroolide varastamist ja ilma lapse nõusolekuta temast piltide ja videote jagamist kradab 37 protsenti. 30 protsenti vastanud tüdrukutest tunneb erinevate olukordade ees rohkem hirmu, eriti nende olukordade ees, mis puudutavad jälitamist, jälgimist, ilma nõusolekuta piltide/ videote jagamist ja ilma teadmata info kogumist. Poiste puhul on peamiseks hirmuks paroolide varastamine. Muid hirme tuntakse poiste seas võrreldes tüdrukutega oluliselt vähem.
Iga neljas laps kümnest on avaldanud enda kohta internetis isiklikku informatsiooni. Peamiselt jagatakse oma vanust, vähemal määral ka huvisid hobisid, kodulinna, ees- ja perenime. Vanem vanuserühm ehk 12-16-aastased ja venekeelsed lapsed on enda kohta avaldanud oluliselt rohkem infot kui nooremad ja eestikeelsed lapsed.
Valdav enamus lapsi ja noori kasutab privaatsuse kaitsmiseks internetis enda arvates vähemalt üht meedet. Peamiselt hoidutakse oma kontakt- või muude isiklike andmete jagamisest. Veidi alla poole ehk 46 protsenti kinnitab, et ei jaga ning postita ilma luba küsimata teiste inimeste andmeid;. Vanem vanuserühm ning eestikeelsed lapsed on oma privaatsuse kaitseks enam erinevaid meetmeid kasutanud.
Pea kõik uuringus osalenud lapsed/noored on küsinud abi interneti ohtude kohta ja valdavalt on seda ka saadud- Peamiselt küsitakse abi vanemate aga ka teiste pereliikmete käest, teisi kanaleid on kasutatud oluliselt vähem. Internetist ise infot otsinute, klienditeenindusega kontakteerunud või mängu/platvormi kaudu raporteerinud laste ja noorte osakaal on madal.
Telia tellimusel viis Norstat Eesti AS veebipaneeli uuringu läbi mullu oktoobris ja novembris. Kokku vastas uuringule 400 last ja noort vanuses 7-16, kellest 73 protsenti olid Eesti ja 28 protsenti Vene keelt kõnelevad.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kinnitati Kodanikuühiskonna Sihtkapitali nõukogu uued liikmed6. veebruaril kinnitas siseminister Lauri Läänemets KÜSKi nõukogu uued liikmed. Nõukogusse kandideeris kuuele vabakonna esindaja kohale 17 väärikat kandidaati. Värske nõukogu esimene koosolek toimub veebruari lõpus.
KÜSKi nõukogusse hakkab kuuluma 11 tegusat inimest üle Eesti, kes kõik aitavad omal viisil kaasa kodanikuühiskonna arengule. „Arvestades seda, et KÜSK-i tööpõld sellest aastast oluliselt laieneb, lähtusime ka nõukogu kinnitamisel sellest, et uues koosseisus oleks esindatud võimalikult palju erineva tausta ja kogemusega inimesi.
Nõukogu liikmete teadmised, kontaktid ja ideed aitavad sihtkapitali töötajatel seada veelgi selgemaid ja ambitsioonikamaid eesmärke. KÜSK-il on ülimalt tähtis panus kodanikuühiskonda ja kogukondadesse, et luua sidusamat Eestit,“ ütles siseminister Lauri Läänemets.
Senine hea tava on olnud leida nõukogusse vabakonna esindajad avaliku konkursiga. Nii eelnes ka seekord nimetamisele tiheda konkurentsiga konkurss ja valiku konsulteerimine riigi ja kodanikuühiskonna koostööd edendava valitsuskomisjoniga.
KÜSKi nõukogusse nimetatakse:
Aage Õunap – MTÜ Eesti Lasterikaste Perede Liidu president ja senine KÜSKi nõukogu esimees.
Carina Paju – Avatud Valitsemise Partnerluse sekretariaadi regionaalne koordinaator ja varasem MTÜ Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht.
Eha Paas – Eesti Külaliikumise Kodukant vabatahtlike seltsiliste projektiekspert ja MTÜ Arenduskoda projektijuht.
Irene Käosaar – Narva Eesti Riigigümnaasiumi direktor ja senine KÜSKi nõukogu liige.
Markus Toompere – Elva vallavalitsuse kultuurispetsialist ja pikaaegne Tartu Kunstnike Liidu juht.
Tarmo Treimann – Sihtasutuse Keskkonnaõiguse Keskus tegevjuht.
Lisaks kuuele vabakonna esindajale kuulub nõukogusse ka viis riigi esindajat – nõukogus jätkab Rahandusministeeriumi esindajana Kaur Siruli ja uue liikmena Siseministeeriumi rahvastiku ja kodanikuühiskonna asekantsler Raivo Küüt. Ülejäänud kolm riigi esindajat nimetab siseminister nõukogusse lähiajal. Nõukogu liikmed nimetatakse kolmeks aastaks.
Sihtasutus Kodanikuühiskonna Sihtkapital (KÜSK) on riigi sihtasutus Siseministeeriumi valitsemisalas, mis toetab vabaühenduste võimekust ja kodanikuaktiivsust vastavalt „Sidusa Eesti arengukavale 2021-2030“ ja selle programmile „Kogukondlik Eesti“. Programmi fookuses on tugev kodanikuühiskond, kodanikuaktiivsus kogukondades ja kogukondlik lähenemisviis.
Eestis on umbes 22 500 mittetulundusühingut ja sihtasutust. Neist umbes 800 on sihtasutused ning üle 500 usulised ühendused. Usulistest ühendustest enamik kuulub kirikutesse või koguduste liitudesse.


Lihtsa krüptoinvestori teejuht tuludeklaratsiooniniJaga:
Autor: Raamatupidaja.ee • 7. veebruar 2023
Jaga:
Krüptoraha kaevandamine võrdsustub Eestis ettevõtlusega ning kaevandamise käigus saadud tulu on aga ettevõtlustulu.
Autor: Patrik Tamm
Õige pea algab iga-aastane tuludeklaratsioonide esitamine. Oluline on teada, krüptoraha või loodud NFT (non-fungible token) müügist või muul viisil krüptorahas saadud tulu, sh üüritulu, tuleb eraisikul deklareerida ja maksta tulumaks.
Huvi krüptovarade ja nendesse investeerimise vastu on suur ning erinevad suunamudijad ja investorid räägivad võimalustest teenida tulu, kuid ka kaasnevatest ohtudest, näiteks riskist kaotada väärtuse languse tõttu kogu raha või sattuda mõne petuskeemi ohvriks. Oluline on pidada silmas, et iga tehtud investeerimisotsus oleks hoolikalt läbi kaalutud.
FoundME.io toetajad:
Sisu on kättesaadav ainult tellijale.
Kui oled juba tellija, siis logi sisse või vormista tellimus
Logi sisse
Telli foundME / esimene kuu 3,90


Rootsi tahab NATO-sse saades tugevalt panustada Balti riikide kaitsesse   Raskused kõnelustel Türgiga ei ole kahandanud Rootsi valitsuse ega rahva soovi NATO liikmeks saada, ütles intervjuus rahvusringhäälingule Rootsi välisminister Tobias Billström. NATO-sse pääsedes näeb Rootsi ühe oma prioriteedina panustamist Balti riikide kaitsesse.    Kuidas teie kirjeldaksite hiljutisi sündmusi, mis on teie NATO-ga liitumise kõnelusi edasi lükanud? Peaminister nimetas nende korraldajaid kasulikeks idiootideks, kas te mõtlete samamoodi?  Ma arvan, et me kõik peame aru saama, et me elame väga keerukas ja ohtlikus julgeolekuolukorras Rootsis, nagu ka kõik teised riigid Läänemere ääres. Samuti globaalselt on praegu tegemist kõige ohtlikuma olukorraga pärast teist maailmasõda. Kõike seda arvesse võttes tegi peaminister üsna õigesti kui ta kirjeldas neid sündmusi ohtlikena Rootsi NATO-taotlusele ja ütles, et nende eest vastutavad inimesed kannavad suurt vastutust. Meil Rootsis valitseb tõepoolest väljendusvabadus, aga see ei tähenda, et sinu tegusid ei saaks kritiseerida ja see on täpselt see, mida valitsus on teinud.  Kas te ei arva, et tuleks muuta sõnavabaduse reegleid või debati reegleid, sest te olete saamas juurde uusi liitlasi ja maailm on keeruline ja ohtlik koht?  Ei, ma ei näe sellist vajadust üldse. Probleem ei ole selles. Probleem on, et me oleme endiselt väljaspool NATO peret. Ja me anname endast parima, et täita memorandumit, mis oli allkirjastatud Türgi, Soome ja Rootsi vahel NATO Madridi tippkohtumisel. Kui see on tehtud, siis saab Türgi parlament asuda ratifitseerimise juurde. Mida kauemaks me jääme NATO-st välja, seda suurem on risk. Me peame oleme keskendunud ja ambitsioonikad NATO liikmeks püüdmisel. See on Rootsi valitsuse prioriteet.Rootsi välisminister Tobias Billström Autor/allikas: ERR Rääkides koraanipõletamisest, siis näiteks Soomes ei ole see lubatud ja mitmel pool mujal ka mitte. Kas te ei arva, et te peaksite oma reegleid kuidagi muutma?  Minu jaoks ei ole raske mõista hukka pühade raamatute põletamine ja mul on kerge mõista inimeste ärritust, kui see juhtub. Samas on sõnavabadus Rootsis põhiseaduslik õigus. Kuigi selle rakendamisel võivad ilmneda erisused, siis tuleb keskenduda põhilisele ehk mitte kõrvale kalduda meie Rootsi ühiskonna olulistest väärtustest. Aga ma ei arva, et see on päriselt probleem, probleem on see, et me oleme NATO-st väljas ja keskenduda tuleb sellele, mitte joosta ringi ja tegeleda põhiteema asemel kõrvalshow-dega.  Ajakirjanik, kes koraanipõletamise korraldamise eest maksis, on eelnevalt olnud Russia Today ajakirjanik ja ta on samuti üsna tihedalt seotud Rootsi Demokraatidega. Kas te näete neis sündmustes Venemaa või Rootsi Demokraatide mõju?  Ma ei taha selle konkreetse isiku üle spekuleerida, see ei ole minu kui välisministri asi, aga Rootsi Demokraadid moodustavad praegu osa parlamendienamusest ja nad on väga selgelt Rootsi NATO-sse astumise poolt. Pole kõlanud mitte ühtegi vastupidist arvamust ja nad on pidevalt öelnud, et nad on memorandumi taga, nad on pidevalt öelnud, et toetavad meie tegevust Ukraina suhtes, nad ei ole kunagi sellest tagasi astunud. Seda on oluline rõhutada. See inimene võib olla parteile lähedane, aga partei juhtkond on selles küsimuses oma seisukoha väga selgeks teinud.  Milline on praegu situatsioon kõnelustel Türgiga NATO-sse astumise üle? Kas need on edasi lükatud või peatatud?  Situatsioon on väga selge, praeguses olukorras ei ole ministrite kõnelusteks mõtet, Türgi on sellest selgelt märku andnud. Samas ei tähenda see, et töö memorandumiga oleks peatunud, see ei ole pausil ega peatatud, see käib. Töö käib ametnike tasandil ja on oluline sellega edasi liikuda. Meie usume, et me oleme jõudnud punktini, kus Rootsi ja Soome on teinud seda, mida me lubasime teha ehk täitnud memorandumis kokku lepitud kriteeriumid. Me oleme Madridi kohtumisest alates siiamaani pidevalt tööd teinud selle nimel. Ja me usume, et me oleme sellega nüüd valmis saanud ja Türgi parlament peaks alustama ratifitseerimise protsessi.  Türgi ütleb, et kõik nende soovid ei ole täidetud. Kas midagi on veel laual või olete te nüüd jõudnud sinnamaani, kus Rootsi ei saa enam edasi minna?  Meie oleme teinud seda, mida me lubasime memorandumi raames teha, aga seda tuleb teha vastavuses Rootsi konstitutsiooni ja seadusandlusega. Ja me oleme kogu aeg avalikkuses väga selgelt öelnud, et me täidame memorandumi, aga me ei lähe sellest välja. Me ei saa hakata näiteks inimesi välja saatma, muuseas ei nimetata memorandumis konkreetseid nimesid, see peab olema selge, me ei hakka inimesi välja andma Rootsist, kui see ei ole vastavuses meie konstitutsiooni ja seadustega ja õigusriigi aluspõhimõtetega. Türgi saab nõuda memorandumi täitmist ja me täidame seda, aga me ei lähe sellest kaugemale ja ei hakka tegema asju, mis ei vasta Rootsi seadustele.Tobias Billström Autor/allikas: Välisministeerium Kas rootslased ei ole juba tüdinud neist Türgi nõuetest ja väljapressimisest? Kas ei ole tekkinud juba selline suhtumine, et me ei ole huvitatud NATO-st kui see tähendab sellist vaeva?  Ei ole mingeid märke sellest, et Rootsi elanikkond ei oleks enam huvitatud NATO liikmeks saamisest. Vastupidi, alates Venemaa agressiooni algusest Ukraina vastu veebruaris on toetus NATO-sse astumisele tõusnud pretsedenditule tasemele ja see püsib kõrgena. Me räägime ligi 70 protsendi positiivsest suhtumisest NATO liikmeks saamisesse. See juhib valitsuse otsuseid. Me ei muuda selles küsimusi oma suhtumist. Me oleme muidugi kurvad, et Türgi kodused arengud ja valimised on saanud osaks protsessist, see on nii, seda tuleb tunnistada. Käib valimisprotsess ja kõik, mis tuleb Ankarast ja Türgi valitsusest tuleb asetada sellesse konteksti. Aga see ei muuda meie ambitsiooni saada NATO liikmeks ja see ei ole muutnud Rootsi rahva suhtumist ja kokkuvõttes usume me, et Rootsi julgeolek suureneb kui me oleme NATO-s koos Soomega, nagu ka kogu Läänemere piirkonna, Euroopa ja maailma oma.  Mida see tähendaks Rootsi jaoks kui Soome asub läbirääkimistel üksinda kiiremini edasi liikuma?  Kõigepealt, me andsime oma taotlused sisse koos ja Rootsi ning Soome on viimastel nädalatel ja kuudel öelnud, et see on ka meie edasine tee. Ma ei taha selle üle spekuleerida, sest on Soome asi oma debatti pidada nii nagu meie teeme seda Rootsis. Samas nagu Soome välisminister Pekka Haavisto on väga selgelt öelnud, et Soome ja Rootsi on justkui Läänemere piirkonna julgeoleku hammasrattad, on keeruline koostada selle piirkonna kaitseplaane kui nii Soome kui ka Rootsi ei ole osa NATO perest.  Millal te arvate, et te saate NATO liikmeks?  Seda on raske öelda, aga meie silmad on muidugi NATO Vilniuse tippkohtumisel. Enne seda leiavad aset valimised Ankaras. See on selgelt muutunud Türgi sisepoliitika teemaks. Seda tuleb arvesse võtta. Meie teeme oma osa täites memorandumit ja me jääme kindlaks oma soovile saada NATO liikmeks.  Kas te olete juba ka arutanud Rootsis, mida te NATO-s tegema hakkate, milliseid võimekusi te pakute ja millised on teie prioriteedid? Ma olen kuulnud erinevaid mõtteid, ühelt poolt seda, et Balti riigid oleksid Rootsi ja Soome jaoks prioriteet, samuti olen ma kuulnud vastuargumenti NATO-le, et jumala eest, me ei taha minna Balti riikidesse, kui seal midagi juhtuma peaks.  Peaminister on väga selgelt öelnud, et me tahame olla Balti riikides suurelt kohal, me juba valmistume osalema õhuturbemissioonil, me räägime ka NATO lahingugrupis osalemisest, mis tähendab maavägede toomist Balti riikidesse ja me oleme alustanud plaanide tegemist NATO liikmena tegutsemiseks, et kui me liikmeks saame, siis oleksime me kohe valmis osalema kõigis komisjonides ja plaanides. Nii et me vaatame sellele väga positiivselt. Ja me usume, et meil on Balti riikidega eriline suhe, seda ajaloolistel, kultuurilistel, majanduslikel ja isiklikel põhjustel, aga eelkõige tuleneb see faktist, et kui meist ja Soomest saavad NATO liikmed, siis on kõik Läänemere ranniku riigid välja arvatud Venemaa, NATO riigid. See tähendab, et me peame oleme huvitatud Balti riikidest.    					Toimetaja:  Mait Ots


Eesti lapsed kardavad kõige rohkem paroolide varastamist. Iga neljas on kogenud ohtu oma privaatsuselePooled Eesti lapsed kardavad internetis kõige enam paroolide varastamist ning ilma nende nõusolekuta piltide ja videote jagamist, selgub Telia tellimusel ja Norstati poolt 2022. aasta lõpus läbi viidud laste ja noorte privaatsuse uuringust.
Telia juristi ja privaatsuse eksperdi Laura Laidi sõnul selgus uuringust, et tüdrukud kardavad ebasobivat lähenemist täiskasvanute ja meeste poolt ning ebasobiva sisuga pilte. Poisid pelgavad aga rohkem pettuseid – et keegi varastab nende konto või pettuse ohvriks langemist.
„Halb on see, et 40% lastest on millegi sellisega juba kokku puutunud. Positiivse poole pealt selgus aga, et lapsed oskavad kasutada meetmeid enda kaitseks ning teadsid ka seda, kust abi saab. Paljud uuringus osalenud lapsed ütlesid, et räägivad nendest asjadest oma vanematega. Samas näitavad uuringud, et noored on teatud asjades targemad kui vanemad. Näiteks kipuvad vanemad inimesed kergekäelisemalt oma andmeid internetis jagama,” ütles Laid.
Negatiivse poole pealt saab kahjuks kõnealusest uuringust järeldada, et paljud lapsed on millegi negatiivsega internetis kokku puutunud. Neid, kes pole midagi halba kogenud, on vaid kolmandik.
“Saime kinnitust, et lapsed on jätkuvalt üks ohustatumaid gruppe online-maailmas. Peame oluliseks uuringutega kätt pulsil hoida, kuidas noored ennast internetis tunnevad, milliste ohtudega kokku puutuvad ja mida nad kardavad. Nii teame ka paremini kaasa aidata turvalise keskkonna hoidmisele,” avas Laid uuringu leide.
Uuringust tulid välja ka teatavad erinevused eesti ja vene keelt kõnelevate laste vahel. Nii oli vene keelt kõnelevate laste seasrohkem neid vastajaid, kes olid internetis jaganud enda kohta isiklikku infot ja pilte. Vene lapsed tundsid ka vähem hirmu ohtude ees. “See on nüüd hea küsimus, miks see nii on: kas nad on julgemad või nad ei teadvusta ohte ja oska neid ära tunda,” märkis Laid.
Peamised erinevused poiste ja tüdrukute vastustest tulevad paraku välja väga karmidel teemadel:ahistamine ja jälitamine ning seksuaalse sisuga piltide ja sõnumite saatmine, mida tüdrukud kogevad poistega võrreldes rohkem. Poiste seas on võrreldes tüdrukutega rohkem neid, kes on kokku puutunud mängude keskkonnas konto ja teenitud asjade vargusega.
Positiivsena tuli uuringust siiski välja, et kui midagi halba on juhtunud, siis nõu ja abi minnakse küsima lapsevanemalt ning enamik on abi ka saanud. Ent siin tuleks arvesse võtta ka asjaolu, et küsimustik jõudis lapseni läbi lapsevanema, mis võib viidata sellele, et valimisse sattusid need pered ja lapsed, kus vanematel on lastega interneti teemadel juba hea suhe loodud. Uuringus osalemine oli vabatahtlik ja anonüümne.
Olulisemad järeldused ja tähelepanekud uuringust
Iga neljas laps on internetis kokku puutunud mõne privaatsust riivava olukorraga
Kõige enam (17% kõigist vastanutest) puututakse kokku inetute, solvavate või õelate  sõnumite saamisega;
Iga kümnes on langenud sotsiaalmeedia konto või mängu konto varguse ohvriks;
Iga kümnes ütleb, et nendega on soovimatult ühendust võtnud mõni võõras täiskasvanu. Tüdrukute hulgas on sellega kokku puutunuid 5% enam kui poiste seas;
Iga kümnes vastanud laps on saanud soovimatult seksuaalse sisuga pilte, videod või sõnumeid;
Valdav enamus lapsi tunneb internetiohtude ees hirmu
Vaid 14% vastanutest ütleb, et neil puudub hirm interneti ohtude ees;
Kõige enam kardetakse paroolide varastamist (43%) ja ilma lapse nõusolekuta temast piltide ja videote jagamist (37%);
30% vastanud tüdrukutest tunneb erinevate olukordade ees rohkem hirmu, eriti nende olukordade ees, mis puudutavad jälitamist, jälgimist, ilma nõusolekuta piltide/ videote jagamist ja ilma teadmata info kogumist;
Poiste puhul on peamiseks hirmuks paroolide varastamine. Muid hirme tuntakse poiste seas võrreldes tüdrukutega oluliselt vähem.
Iga neljas laps/noor on enda kohta internetis isiklikku infot avaldanud
Iga neljas laps kümnest on avaldanud enda kohta internetis isiklikku informatsiooni; Peamiselt jagatakse oma vanust, vähemal määral ka huvisid hobisid, kodulinna, ees- ja perenime;
Vanem vanuserühm (12-16 a) ja venekeelsed lapsed on enda kohta avaldanud oluliselt rohkem infot kui nooremad ja eestikeelsed lapsed.
Valdav enamus lapsi on kasutanud vähemalt ühte meedet enda privaatsuse kaitseks
Valdav enamus lapsi/noori kasutab privaatsuse kaitsmiseks internetis enda arvates vähemalt ühte meedet. Peamiselt hoidutakse oma kontakt- või muude isiklike andmete jagamisest;
Veidi alla poole (46%) kinnitab, et ei jaga/postita ilma luba küsimata teiste inimeste andmeid;
Vanem vanuserühm ning eestikeelsed lapsed on oma privaatsuse kaitseks enam erinevaid meetmeid kasutanud.
Interneti ohtude kohta on abi küsitud peamiselt vanematelt. Ametlikke kanaleid kasutatakse väga vähe
Pea kõik uuringus osalenud lapsed/noored on küsinud abi interneti ohtude kohta ja valdavalt on seda ka saadud;
Peamiselt küsitakse abi vanemate aga ka teiste pereliikmete käest, teisi kanaleid on kasutatud oluliselt vähem;
Internetist ise infot otsinute, klienditeenindusega kontakteerunud või mängu/platvormi kaudu raporteerinud laste/noorte osakaal on madal.
Telia tellimusel viis Norstat Eesti AS veebipaneeli uuringu läbi oktoober-november 2022. Kokku vastas uuringule 400 last ja noort vanuses 7-16, kellest 73% olid Eesti ja 28% Vene keelt kõnelevad. Sooliselt jagunesid vastajad järgmiselt: 51% poisid, 49% tüdrukud.
7. veebruar 2023 on rahvusvaheline turvalise interneti päev. Selle kohta, kuidas märgata ja ennetada küberkiusu ning kuidas selliste juhtumite puhu tegutseda, annab nii õpilastele, õpetajatele kui lapsevanematele nõu Suurima Julguse veebileht.


Uuring: noored kardavad internetis kõige enam privaatsuse riivetPooled Eesti lapsed kardavad internetis kõige enam paroolide varastamist ning ilma nende nõusolekuta piltide ja videote jagamist, selgub Telia tellimusel ja Norstati poolt 2022. aasta lõpus läbi viidud laste ja noorte privaatsuse uuringust.
Pea kõik uuringus osalenud lapsed/noored on küsinud abi interneti ohtude kohta ja valdavalt on seda ka saadud.
Telia juristi ja privaatsuse eksperdi Laura Laidi sõnul selgus uuringust, et tüdrukud kardavad ebasobivat lähenemist täiskasvanute ja meeste poolt ning ebasobiva sisuga pilte. Poisid pelgavad aga rohkem pettuseid ehk seda, et keegi varastab nende konto või pettuse ohvriks langemist.
„Halb on see, et 40 protsenti lastest on millegi sellisega juba kokku puutunud. Positiivse poole pealt selgus aga, et lapsed oskavad kasutada meetmeid enda kaitseks ning teadsid ka seda, kust abi saab. Paljud uuringus osalenud lapsed ütlesid, et räägivad nendest asjadest oma vanematega. Samas näitavad uuringud, et noored on teatud asjades targemad kui vanemad. Näiteks kipuvad vanemad inimesed kergekäelisemalt oma andmeid internetis jagama,” ütles Laid.
Negatiivse poole pealt saab kahjuks kõnealusest uuringust järeldada, et paljud lapsed on millegi negatiivsega internetis kokku puutunud. Neid, kes pole midagi halba kogenud, on vaid kolmandik.
“Saime kinnitust, et lapsed on jätkuvalt üks ohustatumaid gruppe online-maailmas. Peame oluliseks uuringutega kätt pulsil hoida, kuidas noored ennast internetis tunnevad, milliste ohtudega kokku puutuvad ja mida nad kardavad. Nii teame ka paremini kaasa aidata turvalise keskkonna hoidmisele,” avas Laid uuringu leide.
Uuringust tulid välja ka teatavad erinevused eesti ja vene keelt kõnelevate laste vahel. Nii oli vene keelt kõnelevate laste seas rohkem neid vastajaid, kes olid internetis jaganud enda kohta isiklikku infot ja pilte. Vene lapsed tundsid ka vähem hirmu ohtude ees. “See on nüüd hea küsimus, miks see nii on: kas nad on julgemad või nad ei teadvusta ohte ja oska neid ära tunda,” märkis Laid.
Peamised erinevused poiste ja tüdrukute vastustest tulevad paraku välja väga karmidel teemadel: ahistamine ja jälitamine ning seksuaalse sisuga piltide ja sõnumite saatmine, mida tüdrukud kogevad poistega võrreldes rohkem. Poiste seas on võrreldes tüdrukutega rohkem neid, kes on kokku puutunud mängude keskkonnas konto ja teenitud asjade vargusega.
Positiivsena tuli uuringust siiski välja, et kui midagi halba on juhtunud, siis nõu ja abi minnakse küsima lapsevanemalt ning enamik on abi ka saanud. Ent siin tuleks arvesse võtta ka asjaolu, et küsimustik jõudis lapseni läbi lapsevanema, mis võib viidata sellele, et valimisse sattusid need pered ja lapsed, kus vanematel on lastega interneti teemadel juba hea suhe loodud. Uuringus osalemine oli vabatahtlik ja anonüümne.
Iga neljas laps on internetis kokku puutunud mõne privaatsust riivava olukorraga. 17 protsenti kõigist vastanutest puutus kokku inetute, solvavate või õelate  sõnumite saamisega. Iga kümnes on langenud sotsiaalmeedia konto või mängu konto varguse ohvriks, samuti iga kümnes ütleb, et nendega on soovimatult ühendust võtnud mõni võõras täiskasvanu. Tüdrukute hulgas on sellega kokku puutunuid viis protsenti enam kui poiste seas. Iga kümnes vastanud laps on saanud soovimatult seksuaalse sisuga pilte, videod või sõnumeid.
Vaid 14 protsenti vastanutest ütleb, et neil puudub hirm interneti ohtude ees. 43 protsenti kardab paroolide varastamist ja ilma lapse nõusolekuta temast piltide ja videote jagamist kradab 37 protsenti. 30 protsenti vastanud tüdrukutest tunneb erinevate olukordade ees rohkem hirmu, eriti nende olukordade ees, mis puudutavad jälitamist, jälgimist, ilma nõusolekuta piltide/ videote jagamist ja ilma teadmata info kogumist. Poiste puhul on peamiseks hirmuks paroolide varastamine. Muid hirme tuntakse poiste seas võrreldes tüdrukutega oluliselt vähem.
Iga neljas laps kümnest on avaldanud enda kohta internetis isiklikku informatsiooni. Peamiselt jagatakse oma vanust, vähemal määral ka huvisid hobisid, kodulinna, ees- ja perenime. Vanem vanuserühm ehk 12-16-aastased ja venekeelsed lapsed on enda kohta avaldanud oluliselt rohkem infot kui nooremad ja eestikeelsed lapsed.
Valdav enamus lapsi ja noori kasutab privaatsuse kaitsmiseks internetis enda arvates vähemalt üht meedet. Peamiselt hoidutakse oma kontakt- või muude isiklike andmete jagamisest. Veidi alla poole ehk 46 protsenti kinnitab, et ei jaga ning postita ilma luba küsimata teiste inimeste andmeid;. Vanem vanuserühm ning eestikeelsed lapsed on oma privaatsuse kaitseks enam erinevaid meetmeid kasutanud.
Pea kõik uuringus osalenud lapsed/noored on küsinud abi interneti ohtude kohta ja valdavalt on seda ka saadud- Peamiselt küsitakse abi vanemate aga ka teiste pereliikmete käest, teisi kanaleid on kasutatud oluliselt vähem. Internetist ise infot otsinute, klienditeenindusega kontakteerunud või mängu/platvormi kaudu raporteerinud laste ja noorte osakaal on madal.
Telia tellimusel viis Norstat Eesti AS veebipaneeli uuringu läbi mullu oktoobris ja novembris. Kokku vastas uuringule 400 last ja noort vanuses 7-16, kellest 73 protsenti olideEesti ja 28 protsenti vene keelt kõnelevad.


Noored kardavad internetis kõige enam privaatsust riivavaid olukordiPooled Eesti lapsed kardavad internetis kõige enam paroolide varastamist ning ilma nende nõusolekuta piltide ja videote jagamist, selgub Telia tellimusel  Norstati poolt 2022. aasta lõpus läbi viidud laste ja noorte privaatsuse uuringust.Telia juristi ja privaatsuse eksperdi Laura Laidi sõnul selgus uuringust, et tüdrukud kardavad ebasobivat lähenemist täiskasvanute ja meeste poolt ning ebasobiva sisuga pilte. Poisid pelgavad aga rohkem pettuseid, et näiteks keegi varastab nende konto.«Halb on see, et 40% lastest on millegi sellisega juba kokku puutunud. Positiivse poole pealt selgus aga, et lapsed oskavad kasutada meetmeid enda kaitseks ning teadsid ka seda, kust abi saab,» ütles Laid. «Paljud uuringus osalenud lapsed ütlesid, et räägivad nendest asjadest oma vanematega. Samas näitavad uuringud, et noored on teatud asjades targemad kui vanemad. Näiteks kipuvad vanemad inimesed kergekäelisemalt oma andmeid internetis jagama.» Uuringust saab järeldada, et paljud lapsed on millegi negatiivsega internetis kokku puutunud ning neid, kes pole midagi halba kogenud, on vaid kolmandik.«Saime kinnitust, et lapsed on jätkuvalt üks ohustatumaid gruppe võrgumaailmas. Peame oluliseks uuringutega kätt pulsil hoida, kuidas noored ennast internetis tunnevad, milliste ohtudega kokku puutuvad ja mida nad kardavad. Nii teame ka paremini kaasa aidata turvalise keskkonna hoidmisele,» lisas Laid.Laura Laidi sõnul on positiivne see, et kui midagi halba on juba juhtunud, oskavad noored vanematelt nõu küsima minna ning saavad siis abi.TeliaUuringust tulid välja ka teatavad erinevused eesti ja vene keelt kõnelevate laste vahel. Nii oli vene keelt kõnelevate laste seas rohkem neid vastajaid, kes olid internetis jaganud enda kohta isiklikku infot ja pilte. Vene lapsed tundsid vähem hirmu ohtude ees.«See on nüüd hea küsimus, miks see nii on: kas nad on julgemad või nad ei teadvusta ohte ja oska neid ära tunda,» märkis Laid.Peamised erinevused poiste ja tüdrukute vastustest tulevad paraku välja väga karmidel teemadel: ahistamine ja jälitamine ning seksuaalse sisuga piltide ja sõnumite saatmine, mida tüdrukud kogevad poistega võrreldes rohkem.Poiste seas on võrreldes tüdrukutega rohkem neid, kes on kokku puutunud mängude keskkonnas konto ja teenitud asjade vargusega.Positiivsena tuli uuringust siiski välja, et kui midagi halba on juhtunud, siis nõu ja abi minnakse küsima lapsevanemalt ning enamik on abi ka saanud. Ent siin tuleks arvesse võtta ka asjaolu, et küsimustik jõudis lapseni läbi lapsevanema, mis võib viidata sellele, et valimisse sattusid need pered ja lapsed, kus vanematel on lastega interneti teemadel juba hea suhe loodud. Uuringus osalemine oli vabatahtlik ja anonüümne.Mõned olulisemad järeldused Norstati uuringust

Iga neljas laps on internetis kokku puutunud mõne privaatsust riivava olukorragaKõige enam (17% kõigist vastanutest) puututakse kokku inetute, solvavate või õelate sõnumite saamisega;
	Iga kümnes on langenud sotsiaalmeedia konto või mängu konto varguse ohvriks;
	Iga kümnes ütleb, et nendega on soovimatult ühendust võtnud mõni võõras täiskasvanu. Tüdrukute hulgas on sellega kokku puutunuid 5% enam kui poiste seas;
	Iga kümnes vastanud laps on saanud soovimatult seksuaalse sisuga pilte, videod või sõnumeid;

Valdav enamus lapsi tunneb internetiohtude ees hirmuVaid 14% vastanutest ütleb, et neil puudub hirm interneti ohtude ees;
	Kõige enam kardetakse paroolide varastamist (43%) ja ilma lapse nõusolekuta temast piltide ja videote jagamist (37%);
	30% vastanud tüdrukutest tunneb erinevate olukordade ees rohkem hirmu, eriti nende olukordade ees, mis puudutavad jälitamist, jälgimist, ilma nõusolekuta piltide/ videote jagamist ja ilma teadmata info kogumist;
	Poiste puhul on peamiseks hirmuks paroolide varastamine. Muid hirme tuntakse poiste seas võrreldes tüdrukutega oluliselt vähem.

Iga neljas laps/noor on enda kohta internetis isiklikku infot avaldanudIga neljas laps kümnest on avaldanud enda kohta internetis isiklikku informatsiooni; Peamiselt jagatakse oma vanust, vähemal määral ka huvisid hobisid, kodulinna, ees- ja perenime;
	Vanem vanuserühm (12-16 a) ja venekeelsed lapsed on enda kohta avaldanud oluliselt rohkem infot kui nooremad ja eestikeelsed lapsed.

Valdav enamus lapsi on kasutanud vähemalt ühte meedet enda privaatsuse kaitseksValdav enamus lapsi/noori kasutab privaatsuse kaitsmiseks internetis enda arvates vähemalt ühte meedet. Peamiselt hoidutakse oma kontakt- või muude isiklike andmete jagamisest;
	Veidi alla poole (46%) kinnitab, et ei jaga/postita ilma luba küsimata teiste inimeste andmeid;
	Vanem vanuserühm ning eestikeelsed lapsed on oma privaatsuse kaitseks enam erinevaid meetmeid kasutanud.

Interneti ohtude kohta on abi küsitud peamiselt vanematelt. Ametlikke kanaleid kasutatakse väga vähePea kõik uuringus osalenud lapsed/noored on küsinud abi interneti ohtude kohta ja valdavalt on seda ka saadud;
	Peamiselt küsitakse abi vanemate aga ka teiste pereliikmete käest, teisi kanaleid on kasutatud oluliselt vähem;
	Internetist ise infot otsinute, klienditeenindusega kontakteerunud või mängu/platvormi kaudu raporteerinud laste/noorte osakaal on madal.

Allikas: TeliaTelia tellimusel viis Norstat Eesti AS veebipaneeli uuringu läbi oktoobris-novembris 2022. Kokku vastas uuringule 400 last ja noort vanuses 7-16, kellest 73% olid Eesti ja 28% Vene keelt kõnelevad. 51% olid poisid, 49% tüdrukud.7. veebruar 2023 on rahvusvaheline turvalise interneti päev. Selle kohta, kuidas märgata ja ennetada küberkiusu ning kuidas selliste juhtumite puhu tegutseda, annab nii õpilastele, õpetajatele kui lapsevanematele nõu Suurima Julguse veebileht.


Kuidas käituda, et mitte langeda kelmuse ohvriks?Kelmusi on arvatavasti toime pandud raha kasutusele võtmise algusest saati. Kuid aja jooksul on pidevas muutumises olnud kelmuste iseloom ja toimepanemise viis.Kui veel mõni aasta tagasi pandi enamik kelmusi toime telefoni teel, siis nüüd levivad pettused massiliselt internetis.See aga tähendab, et aasta-aastalt laieneb ka ohvrite ring, mistõttu peame olema järjest kriitilisemad ja valmis kaitsma end kelmide eest, kelle eesmärk on omandada meie isiklikke andmeid ja raha.Internetiavarustes levivad kelmused jagunevad laias laastus kaheksÜhel juhul on tegu andmepüügiga ehk internetipettusega, kus kasutajatelt püütakse välja petta isiklikke või tundlikke andmeid.Sageli sisaldab välja petetud informatsioon näiteks kasutajanimesid, paroole ja krediitkaardiandmeid. Tavaliselt tehakse seda e-kirja või kiirsuhtluse kaudu.Näiteks jõudis hiljaaegu politseisse juhtum, kus kodanik nägi internetileheküljel, mis esitles end jalatsitootja Vans edasimüüjana, head pakkumist ja ostis sealt paari jalanõusid 37 euro eest. Naine tasus ostu eest internetimaksega.Tegelikkuses aga kanti pärast kaardiandmete sisestamist tema kontolt tuvastamata Hiina arveldusarvele 40,49 eurot.Mõningase aja möödudes teostati ilma naise nõusolekuta sama Hiina arveldusarvele ka teine ülekanne summas 46,10 eurot.Seejärel sai naine aru, et asi ei saa olla õige. Sulges oma kaardi ja pöördus politsei poole.Asjaolude väljaselgitamise käigus tuvastas politsei, et tegu oli võltsitud leheküljega, mille domeeni ei ole registreeritud.Ühtlasi kasutati leheküljel jalatsitootja Vans ametlikul koduleheküljel olevaid sooduspakkumise pilte.Esinetakse näiteks tuntud firma või riigiasutusenaTeise enamlevinud internetikelmuse puhul on tegu olukorraga, kus esinetakse näiteks tuntud firma või riigiasutusena eesmärgiga panna ohvrit täitma nende korraldusi.Kõige tavalisem näide sellistest kelmusest on viimasel ajal massilisel levinud nn pangakõned, kus inimesele helistatakse näiliselt panga telefoninumbrilt ja tutvustatakse end pangatöötajana.Nii juhtus ka hiljuti ühe naisega, kellele väideti telefonis, et tema pangaarvelt üritatakse varastada raha. Varguse takistamiseks palus väidetav pangatöötaja sisestada naisel enda Smart-ID koodid, et pank saaks arveldusarvele panna kaitseprogrammi.Pärast kõne lõppu märkas naine, et tema kontolt kanti edasi välismaisele kontole 3045 eurot.Mõlema kelmuse liigi puhul jäetakse ohvrile mulje justkui päris asjast.Üha virtuaalsemaks muutuv keskkond muudab meie elu ja toimetusi aina lihtsamaks, kuid sellega kaasnevad ka ohud. Oska ohte näha ja ära tunda!Kuidas käituda, et mitte langeda kelmuse ohvriks?• Suhtu internetis leiduvasse teabesse ülikriitiliselt. Eriti pööra tähelepanu kohtadele, kus palutakse saata andmeid oma dokumentidest, pangakaardist või kinnitada mingi toiming Smart-ID koodiga. Kontrolli alati üle, isegi kui näiliselt kirjutab su enda sõber.• Kaitse oma seadmeid, kasutades toimivat viirusetõrjet. Üksnes töötav ja toimiv viirusetõrje kaitseb sinu seadmeid.• Kontrolli ja jälgi URL-aadressi. Kelmid üritavad väga täpselt jäljendada originaalaadressi. Kui internetilehekülje avalehe aadress sisaldab lisaks firma nimele veel mingit kahtlast lühendit või sõna, kontrolli kindluse mõttes üle, kas nii peabki olema.• Kontrolli domeeni registreeringut. Seda saab teha leheküljel www.whois.com. Sisestades sinna lehekülje domeeni, saate kontrollida, kuhu ja millal on vastav domeen registreeritud. Kui registreering puudub või on tegemist aastase registreerimisega, soovitan kaaluda ostu tegemata jätmist.• Tegutse kohe, kui sul on tekkinud kahtlus, et võisid sattuda kelmuse ohvriks. Kui edastasid kellelegi kaardiandmed, tuleks pangakaart kohe sulgeda. Kui said petta müügitehingul eraisikuga, teavita sellest kohe portaali omanikku või administraatorit.TAAVO SOODLA, piirkonnapolitseinik


Kristi Loigo firmale kuuluv maja läheb kopsaka summa eest oksjonile. “Me ei suuda enam katta oma kulusid”Kristi Loigo.Kuvatõmmis YT
PRO tellijale
“Kodutunde” saate endise produtsendi kireva minevikuga kodu tehakse firma võlgade katteks rahaks.
Loe ka: Tõsielustaari ettevõte jooksis rahast tühjaks. “Mul läks kogu elu pankrotti”
Kristi Loigo paljude skandaalide keskmesse sattunud elumaja jõuab õige pea oksjonile. Tema ettevõttele kuuluval kinnistul on küll arvestatav hüpoteegikoorem, kuid see laheneks iseenesest, kui mõni ostja krõbeda müügihinnaga nõustuks.
Perenaise enda sõnul lasti hinda samas isegi turutasemest alla. Tema sõnul võrsuvad produktsioonifirma probleemid ning maja müügivajadus sellest, et riik menetleb ettevõtet praegu “surnuks”.
Muresid üle pea
See küllaltki luksuslik Lagedi ning Jüri vahel paiknev eramaja on läbi käinud erinevatest Loigoga seotud skandaalidest. Üks kõige kummalisemaid oli tõenäoliselt väide Eesti Ekspressis, mille kohaselt olnud kolmekorruselise maja õuel suisa kahekorruseline koerakuut, kuid tunnistati kohtu poolt siiski valeinfoks.
See viitas “Kodutunde” annetuste kasutusest rääkivas artiklis justkui priiskamisele. Hoone kuulub nimelt saadet tootnud firmale Õuetuba OÜ, mille osas käib praegu ka uurimine. Prokuratuuri teatel jõuab asi õige pea kelmuse ning omastamise kahtlustuse tõttu kohtusse.
Pikki aastaid käis teleprodutsent ka maja eelmise omaniku Ragnar Paadiga kohut. Põhjuseks oli tõsine ehitusviga, mis selgus alles peale maja ostmist. Hoone vundament lasi vett läbi ning uputas paduvihmadega keldrikorrust. Selle parandustööde hüvitamise osas aga kohtu abita kokkuleppele ei saadud. Viimane otsustas, et eelmine omanik peab tagastama terve maja hinna 270 000 eurot, lisaks ka viivised.
Saade on “surnuks” menetletud
Kuid nüüd läheb see eramu kogu täiega enampakkumisele. 1600 ruutmeetrise õuemaa ja 230 ruutmeetrise maja alghinnaks saab sel korral hoopis 450 000 eurot. Pakkumisel osalemine käib 45 000 eurose tagatisrahaga, pakkumiste samm on aga 2000 eurot. Esimesed panused saab teha märtsi alguses.
“Kuna ‘Kodutunnet’ menetletakse praegu riigi poolt surnuks, on see tekitanud olukorra, kus kogu vara läheb müüki,” viitas produtsent annetuste kasutamise ümber käivale uurimisele. “Seda asja arutatakse juba kolm aastat, seega on ka selge, et me enam ei ole ka suutelised katma oma kulusid.”
Niisiis on Õuetoa tegevus kohtuasja tõttu võimatuks muutunud. Mida aga perenaine ise oksjoni alghinnast arvab? “Tegelikult peaks selle hind olema 580 000, aga võtsime natuke alla,” sõnas Loigo Ärigeeniusega rääkides. Loigo tõdes, et maja on jätkuvalt samas seisus, nagu see Paadi käest tuli. Viimane pole ka tagasiostu kohustust täitnud.
Eelmine omanik jättis majale muuhulgas ka 290 000 eurot hüpoteeke. Need kuuluvad SEB pangale, kusjuures esimene pärineb juba krooni ajast. Hüpoteegid lähevad maja müütava kohtutäituri kinnitusel ostmisel siiski kustutamisele.


EOK rahaasjades valitseb segadus ning eksisteerib risk, et riigi raha kulub iseenda tarbeksKultuuriministeerium tuvastas Eesti olümpiakomitee (EOK) töökorralduses olulisi puudusi.
Kultuuriministeerium viis EOK suhtes esmakordselt läbi haldusjärelevalve ning hindas tegevustoetuse kasutamist. Ministeeriumi hinnangul eksisteerib EOK-s risk, et riigieelarvelisi vahendeid ei kasutata õiguspäraselt. Segadus valitseb nii riigihangete korraldamises, ametiautode ja kütusekaartide kasutamises kui ka korruptsioonivastase seaduse järgimises.
Puudulikud riigihanked
Kuigi EOK peaks kasutama asjade ja teenuste ostmiseks riigihankeid, siis pole seda tehtud.
Kultuuriministeeriumi auditist selgub, et 2020. ja 2021. aastal ostis EOK ilma hankeid korraldamata erinevaid teenuseid ja asju kokku 230 000 euro eest.
Ministeeriumi sõnul on tegemist süsteemse eksimusega ning üldjuhul ostetakse vajalikke asju regulaarsetelt tarnijatelt. Näiteks üle-eelmisel aastal tellis EOK ettevõttelt Jalajälg AS pea 75 000 euro väärtuses olümpiamängude riideid ja reklaami ning olümpiapäeva särke. Sinised OÜ-lt on ostetud kahe aasta jooksul aga üle 65 000 euro eest EOK kampaaniaid ja erinevaid kujundusteenuseid.
EOK sõnul võetakse hiljemalt 2023. aasta alguses vastu riigihangete kord ning koostatakse plaan, kui hanke tasumiseks tuleb kasutada riigilt saadud maksumaksja rahasid, seisis auditis.
EOK töökorraldus on vastuolus korruptsioonivastase seadusega
Auditis märgiti ära ka see, et EOK töökorraldus oli varasemalt vastuolus korruptsioonivastase seadusega, sest peasekretär Siim Sukles kinnitas iseenda kulusid ja krediitkaardiga tehtud makseid.
Korruptsioonivastase seaduse kohaselt tuleb aga iseendaga seotud tehinguid vältida, mis tähendab, et Suklesega seotud tehingud oleks pidanud kinnitama temast kõrgemal seisev isik ehk EOK president või tema volitatud isik. Ministeeriumi sõnul on tegemist ühe peamise sisekontrollimeetmega, mis aitab ennetada korruptsiooniriske ja riigi raha mittesihipärast kasutamist.
EOK sõnul uuendati eelmise aasta lõpul töökorralduse reegleid ning nüüdsest kinnitab president peasekretäriga seotud tehingud.
Ametiautod, kütusekaardid ja mobiiltelefonid
Lisaks tuvastati, et EOK-s puuduvad limiidid töötajatega seonduvate kulutuste hüvitamiseks ja ressursside kasutamiseks ning sellest johtuvalt on oht ülekulutamiseks ja risk kasutada riigi raha iseenda kulutuste tarbeks.
Kuigi EOK töölepingutes oli viidatud mobiiltelefoni kasutamisega seotud kulutuste hüvitamise piirmäärale, siis reaalsuses mingisugust korda ei eksisteerinud.
Büroojuht pidas küll soetatud töövahendite kohta arvestust, kuid tema nimekiri ja EOK pearaamatu väljavõtted ei kattunud. Näiteks oli nimekirjast puudu mobiiltelefonid Samsung Galaxy S20 (hind 840 eurot) ja Apple iPhone 12 (hind 1400 eurot). Samuti ei kajastunud seal ostetud tööarvutid ega muud seadmed, mille üle on mõistlik arvestust pidada, et säilitada kontroll töövahendite üle ning vältida töötaja lahkumisel vara kadumist, selgitasid audiitorid.
Välja toodi ka see, et EOK-l puudusid kütusekaartide kasutamise ja aruandluse põhimõtted ja ka ametiautode kasutamise kord.
EOK-l on kokku viis ametiautot ja kasutuses seitse kütusekaarti. Järelevalve ajal lõpetati kahe kütusekaardi kasutus ning edaspidi makstakse kokku kolmele töötajale isiklikku sõiduauto kompensatsiooni iga kuu lõpus esitatava sõidupäeviku alusel.
Viie auto kütusekulu oli aastatel 2020–2021 kokku umbes 12 000–13 000 eurot. Sellele lisandus hooldus, parkimine, liikluskindlustus ja kasutusrendikulu, mis tegi aastaseks kogusummaks ligi 25 000 eurot.
Ministeerium soovitas kehtestada mobiiltelefonide ja ametiautode kasutamisele limiidid ning auditi põhjal lubas EOK selle sisseviimist kaaluda.
EOK tegevjuhi vastus
Delfi pöördus kommentaari saamiseks EOK poole. Alljärgnevalt peasekretäri Siim Suklese vastused.
Kommenteerige palun esmalt üldiselt, millised õppetunnid te kultuuriministeeriumi auditist saite ja kuidas kavatsete viidatud puudused kõrvaldada?
Alati on teretulnud, kui keegi kõrvaline vaatab üle meie tegevused. Saime kinnituse, et meie kaudu liikuvad rahad spordialaliitudele on õigesti menetletud ning ei olnud ühtegi negatiivset etteheidet sellele süsteemile. Teiseks saime teada ka puudustest, mis meil igapäeva toimetamistes on, ning oleme need puudused tänaseks juba kõrvaldanud. Bürokraatia ja korrad on küll aeganõudvad aga organisatsiooni toimimiseks hädavajalikud.
Millal EOK sellest teada sai, et kultuuriministeerium hakkab järelvalvet läbi viima?
Teade selle kohta anti meile eelmise aasta kevadel.
Kultuuriministeeriumi auditist selgus, et EOK töökorralduses on tehtud väga palju erinevaid vigu. Kas see oli teie jaoks ootuspärane tulemus?
Nagu igas organisatsioonis, nii leidus ka EOK tegevusi, mida saab paremini teha.
Siim Sukles on olnud varasemalt kultuuriministeeriumi kantsler. Kas te siis sellistele asjadele nagu riigihanked ei osanud tähelepanu juhtida?
Olles igapäevasel tegevuses EOK eelarve suurendamisega, jäi tõesti kahjuks märkamata, et oleme ületanud eelarveliselt riigihangete väljakuuluitamise lävendi. Samuti muutus vahepeal seadusandlus. Tunnistan, et see on mu enda viga, et ei pööranud nendele muutustele tähelepanu.
Auditis oli kirjas, et peasekretär sai varasemalt ise kinnitada krediitkaardiga tehtud kulutusi. Kuidas te seda kommenteerite?
Tõesti, kinnitasin ise enda krediitkaardi kulutused ja see viga, mida ma ei oleks pidanud tegema.
Kultuuriministeeriumi auditis välja toodud tähelepanekud:
1. Taotluste sisuline hindamine
Saavutusspordi toetuse eraldamisel ei selgu hindamiskriteeriumite rakendamine. Hindamisprotokollides puuduvad põhjendused, viited määrusele ja selle lisa vastavatele punktidele. Hindamiskomisjoni protokollis oli toodud tabel taotlejatest, kellele eraldati saavutussporditoetust, kuid puudusid põhjendused, kuidas jõuti määruses välja toodud nelja hindamiskriteeriumit rakendades sellise otsuseni.
2. Toetuse otsus, teatavaks tegemine
EOK-l puudub kõikide toetuste eraldamisel haldusmenetluse seaduse sätestatud nõuetele vastav toetuse eraldamise otsus ehk haldusakt.
3. Riigihangete seaduse järgimine
EOK on avaliku sektori hankija, kes ei ole läbi viinud hankeid. Puudub ka riigihangete kord ja hankeplaan. 2020. ja 2021. aastal on EOK riigihanke seaduse piirmäära ületades ostnud asju/teenuseid kokku üle 230 000 euro ulatuses.
4. Korruptsioonivastase seaduse järgimine
EOK töökorraldus võimaldab peasekretäril kinnitada iseendaga seotud tehinguid, mis on vastuolus korruptsioonivastase seadusega.
5. Taotlusvoorude ettevalmistus, seal hulgas avaldamine
EOK ei ole taotluse ja aruande vorme kinnitanud ega avaldanud määrusega nõutud informatsiooni veebilehel. Riigieelarveliste vahendite jagamise komisjonil puudub määruses nõutud töökord (sealhulgas juhised) ning komisjoni liikmete taandamise korraldus huvide konflikti korral.
6. Taotluste nõuetele vastavuse hindamine
Protokollis ja/või otsuses puudub viide, kas taotlused on kultuuriministri sätestatud nõuetele vastavad või mitte.
7. Riigieelarvelise tegevustoetuse kasutamine
EOK-l kui spordiorganisatsioonil puudub spordiseadusele vastav arengukava. Puuduvad korrad, sealhulgas limiidid, töötajatega seonduvate kulutuste hüvitamisel ja/või tööandja ressursside kasutamiseks.


Sukles auditist: ma ei ole suutnud EOK-s kõiki pabereid korras hoida   Teisipäeval avaldas Äripäev artikli, mille aluseks on kultuuriministeeriumi audit, kus muuhulgas leiti, et Eesti olümpiakomitee on seadusevastaselt jätnud korraldamata riigihankeid enam kui 230 000 euro eest. EOK peasekretär Siim Sukles tunnistas Vikerraadio saates Uudis+, et olümpiakomitee ning tema isiklikult on rahadega ümber käies teinud vigu.    Audit, mis tegelikult valmis juba mõned kuud tagasi, on oma järeldustes üsna konkreetne. 2020. kuni 2021. aastani toimusid kümnetesse tuhandetesse eurodesse ulatuvad ostud, mis tehti nii-öelda niisama. Küll osteti särke, küll kujundusteenust, küll turundusteenust, aga seaduses nõutud hankeid ei korraldatud. Kultuuriministeerium ütleb, et maksumaksja raha niimoodi kulutada ei tohi. Siim Sukles, kuidas teile paistab? Kas läks midagi valesti?  Iga auditiga, mida tehakse, leiame alati mingid asjad, mis on valesti läinud. Audit oli iseenesest väga hästi tehtud. Teema, mida me püüdsime ka kultuuriministeeriumile selgitada, mis puudutab neid hankenumbreid, on tegelikult natuke mitmetahulisem. Näiteks on välja toodud teatud summad, mida on kasutatud riietuse või varustuse ostmiseks, aga nagu teada, on tegelikult meil pikaajaline suhe Nike'iga ja suurem osa sellest 230 000 on tegelikult bartertehing, kus Nike andis meile Tokyo olümpiamängude jaoks varustust, aga nagu iga korralikus ettevõttes toimub arvete vahetamine: raha ei liikunud, aga varustus saadi. Selliseid spordispetsiifilisi asju on seal päris palju, aga kindlasti, mis oli nii-öelda meie möödalask ja isiklikult minu enda möödalask, on see, et me ei olnud teadlikud, et EOK kvalifitseerub riigihanke korraldajaks. Kümme aastat tagasi, kui me seda küsisime rahandusministeeriumi käest, siis oli vastus väga selge, et me ei ole riigihankekohuslased. Praegusel hetkel on seadus siis nii palju muutunud ja selle järgi me tõesti ei ole käitunud. Õnneks peale seda auditit eelmise aasta detsembris võtsime täitevkomitees vastavad korrad kasutusele ja mis seal salata, nagu varasemalt on olnud, elu on nii kiire olnud, et paberid pole järgi jõudnud. Aga sellest auditist nii palju õppisime, et tegime oma kodu korda.  Räägime nendest detailidest. Mainisite riidevarustuse ostmist, partnerlepinguid. Tõepoolest, 74 000 euro eest osteti aktsiaseltsilt Jalajälg särke ja muid riideid. Kas see on nüüd see Nike'i leping?  See on nüüd see Nike'i leping ja ma ütlen veelkord, ei ole raha liikunud, vaid liikunud on kaubad ja arved ja ma arvan, et suurem osa äriorganisatsioone teab, mis tähendab, et kui sa liigutad kaupa, liigutatakse ka arveid. Nende mõistes läks see kulusse, meie mõistes läks ju tulusse ehk et me saime nii-öelda toetuse ja siis omakorda läks see meie jaoks jälle kulusse, kuna me saatsime nende riietega välja koondise Tokyo olümpial.  Kas see oli siis Nike nõue, et just nimelt AS-ilt Jalajälg tule need särgid ja riided osta?  See teema on üldse laiem. Nagu teada, on aktsiaselts Jalajälg kogu Baltikumis Nike'i maaletooja ja EOK lepingud aktsiaseltsiga Jalajälg ulatuvad juba, ma arvan, peaaegu kahekümne aasta taha. Nelja-aastased lepingute maht on kuskil 800-900 komplekti, mida me siis anname sportlastele, treeneritele, kes lähevad olümpiamängudele, Euroopa mängudele, noorte OM-festivalidele ehk selle lepingu maht iseenesest on peaaegu pool miljonit nelja aasta peale.  Selge pilt. Teine näide: 65 000 euro eest on OÜ-lt Sinised ostetud kampaaniate, ürituste kujundusteenuseid.  Õige. Kaks aastat tagasi, kui me muutsime kogu olümpiakomitee ettevõtte identiteeti, käisime läbi kolm-neli firmat, et välja valida see firma, kes suudaks seda ellu rakendada, välja mõelda. Sinised oli väljavalitud firma, kelle lähenemine meile kõige rohkem sobis. Nagu ma ütlesin: võib-olla oleks pidanud seda kuidagi tohutult protokollima, tegema vastavalt seadusandlusele, mida me tõesti kahjuks ei teinud. Aga meie arvates sai ikkagi nii-öelda parim välja valitud ja nüüd me teda kasutame, sest see on tema väljatöötatud identiteet. Ja ma arvan, et ka paljud raadiokuulajad on sellest aru saanud, nähes igalt poolt nii-öelda meie reklaame või meie kujundusi, mis on väga hästi tehtud.  Aga seal oleks siis pidanud ikkagi selle hanke tegema.  Nagu ma ütlesin, ma arvan, et väga paljudes nendes kohtades, mis on audit välja toonud, oleks pidanud bürokraatiat olema täpsemini tehtud.  Kuulge, te olete Kultuuriministeeriumi kantsler olnud pikki aastaid. See ongi huvitav sissevaade, et kas selle aja jooksul pigem õppisite seda, et palju bürokraatiat on ilmaasjata, bürokraatia bürokraatia pärast ja nüüd seal olümpiakomitees võtate vabamalt? Vaatate, et ei ole mõtet teha?  Nii ei saa päris öelda, sest ma ütlen, ega bürokraatia iseenesest ei ole ju nii-öelda üdini halb. Kui elu on nii-öelda korras, siis pead ka paberid korras hoidma. Praegu lihtsalt saab öelda, et jah, et ma ei ole suutnud seda teha, et EOK-s oleks kõik paberid korras.  Äripäev pani tähele, et nende partnerite sekka on sattunud erinevaid spordifunktsionäre või spordiga seotud inimesi, nagu näiteks seesama aktsiaselts Jalajälg, kus üks juhtidest on ühtlasi Eesti jalgpalliliidu juhatuses; Team Estoniale brändingut pakkunud OÜ Neway, selle juht on ühtlasi Tartu spordiseltsi Kalev juhatuses. Äripäev küsib, et kas see on ikka õige, et niimoodi spordimehed omavahel?  No ma pean tunnistama, et see on minu jaoks üks suuremaid... ma ei tahaks öelda ämbreid, aga möödalaskmisi, mida Äripäeva ajakirjanik on suutnud välja mõelda. See on ju täiesti jabur, et selliseid niite või väiteid välja tuua. Ma ütlen veelkord, meie oleme teinud sponsorlepingud Nike'iga ja aktsiaseltsiga Jalajälg ja see, et Are Altraja on kuskil mingis muus spordiorganisatsioonis juhatuse liige, see näitab Are võimet teha midagi muud, aga see kindlasti ei ole ju nii-öelda korruptsioon. Rääkimata, et seal oleks omavahel mingi side, mis paneks meid kallutama ühele või teisele poole. Ja ka de jure ja ka nii-öelda EOK enda käitumismudelites on ära öeldud, et tegelikult seotud osapooled on ainult need, kes on EOK täitevkomitees. Kindlasti mitte EOK liikme mingite nii-öelda otsustusorganite liikmed ei ole meiega seotud osapooled. Ma ütlen veel kord, see on nagu selgelt nii-öelda nagu, nagu nagu välja mõeldud ja väga laialdaselt võetud mõttemaailm.  Vaatame auditit mööda edasi, seal on kirjas: EOK töökorraldus võimaldab peasekretäril kinnitada iseendaga seotud tehinguid. Ehk siis ma saan aru, Siim Sukles, et ise tegite kulutused, ise andsite endale aru ja ise kinnitasite. Mõtlesin, ma küsin niimoodi, et kas te teinekord ütlesite ka endale, et kuulge, härra Sukles, ma vaatan, et see 800-eurone majutusarve või see 20-eurone autopesu äkki ikka ei olnud vajalik ja pidite ise endale selgitama?  Õnneks ma ei oleks pidanud ise seda kunagi selgitama, sest need kulud, mis on tehtud, on kõik õnneks õiguspärased. Suur viga on tõesti see, et ma ei võtnud sinna EOK presidendi allkirja, vaid kirjutasin sinna ise alla. Nagu ma ütlesin, korrastasime oma süsteemid, tegime selle asja korda ja nüüd on kõik väga õigesti. Ma arvan, et see on nii-öelda üks väga suur viga ja hea, et me saime selle ilusti ära korrigeerida.  Aga jälle: pikaajalise kantslerina, kas teil ei läinud kuskil tuli põlema, et kui te peate ise endale aru andma ja iseendalt aru pärima, iseenda kulutusi kinnitama, et siis on midagi viltu?  Kogu aeg tuli põleb.  Aga miks te siis ei teinud midagi?  Aga tegime praegu.  Siis kui audit oli.  Ma ütlen, hilja kindlasti hilja; ma ütlen veel kord, need asjad oleks võinud olla laua peal hoopis paremini, hoopis korrektsemalt tehtud.  Kultuuriministeerium ütleb oma auditis, et see on toimingupiirangu rikkumine. See on päris kurjakuulutav sõnapaar.  Ju siis.  EOK-l oli auditiperioodil viis ametiautot ja kütusekulu neil oli aastas umbes 10 000 kuni 12 000 eurot ja kultuuriministeeriumile valmistab muret, et nendele kuludele ei ole seotud mingisugust ülempiiri. Kas nüüd on?  Tuhat eurot kuus viie auto peale ei ole nüüd nii-öelda üüratu summa, mõeldes ka bensiinihindade peale. Te küsisite, et kas on piirmäär: ei ole, tõesti ei ole pandud piirmäära ei telefonikuludele ega bensiinikuludele. Ja loogika on selles, et inimesed teevad tööd. Kahjuks spordiorganisatsioonis, mitte ainult EOK-s, vaid igal pool, see on 24/7, kõlab võib-olla liiga jõuliselt, aga paratamatult nii see on. Mingid ajad on intensiivsemad, mõned on vähem intensiivsemad. Liikumist ja rääkimist on palju. Nüüd on see, et bürokraatlikult jah, määrasime sinna lae peale, aga veel kord: inimesel ei pea jääma ükski ametisõit tegemata, kui on limiit ees.  Nüüd sai päris mitu asja läbi räägitud. Seal auditis on veel asju. Palju oli ka sellist organisatoorset toetuste jagamist puudutavat; mis saab protokolli kirja, mis ei saa protokolli kirja. Mis teile endale võib-olla sealt kõige suurem õppetund oli?  Kui me vaatame kogu seda auditit, siis meie jaoks tegelikult kõige olulisem on see, et me oleme valitud kultuuriministeeriumile spordiraha edasikandjaks ja see osa sai väga hea hinnangu. Me ju kanname edasi spordialaliitudele peaaegu et kümme miljonit eurot. Ja auditist tuli ju ka see välja, et kõik alaliidud, kelle käest seda küsiti; kontrolliti, võeti tagasisidet, olid kogu selle süsteemsusega väga rahul. Kui ma vaatan seda eelmisel aastal tehtud auditit, siis minu jaoks on see nii-öelda üheksakümmend protsenti õnnestunud audit, et me tegevused on kõik väga head. Nagu ma ütlesin, see kümme protsenti, mis toob välja need kitsaskohad, neist me õppisime ja ega ongi, väga valus on, kui sa saad aru, et sa oled ise teinud neid vigu, mida oleks võinud maha istudes vältida. Aga iseenesest ma ütlen veelkord: audit, väga hea, keegi peab nii-öelda natuke värske pilguga vaatama ja osutama nendele kohtadele, mis on jäänud tegemata.    					Toimetaja:  Anders Nõmm


Uuring: noored kardavad internetis kõige enam privaatsust riivavaid olukordiPooled Eesti lapsed kardavad internetis kõige enam paroolide varastamist ning ilma nende nõusolekuta piltide ja videote jagamist, selgub Telia tellimusel ja Norstati poolt 2022. aasta lõpus läbi viidud laste ja noorte privaatsuse uuringust.
Telia juristi ja privaatsuse eksperdi Laura Laidi sõnul selgus uuringust, et tüdrukud kardavad täiskasvanute ja meeste ebasobivat lähenemist ning ebasobiva sisuga pilte. Poisid pelgavad aga rohkem pettuseid ‒ et keegi varastab nende konto vi langevad nad muul moel pettuse ohvriks.
„Halb on see, et 40% lastest on millegi sellisega juba kokku puutunud. Positiivse poole pealt selgus aga, et lapsed oskavad kasutada meetmeid enda kaitseks ning teadsid ka, kust abi saab. Paljud uuringus osalenud lapsed ütlesid, et räägivad sel teemal oma vanematega. Samas näitavad uuringud, et noored on teatud asjades targemad kui vanemad. Näiteks kipuvad vanemad inimesed kergekäelisemalt oma andmeid internetis jagama,“ ütles Laid.
Negatiivse poole pealt saab kõnealusest uuringust kahjuks järeldada, et paljud lapsed on millegi halvaga internetis kokku puutunud. Neid, kes pole midagi halba kogenud, on vaid kolmandik.
„Saime kinnitust, et lapsed on jätkuvalt üks ohustatumaid gruppe online-maailmas. Peame oluliseks hoida uuringutega kätt pulsil: kuidas noored ennast internetis tunnevad, milliste ohtudega kokku puutuvad ja mida kardavad. Nii teame ka paremini kaasa aidata turvalise keskkonna hoidmisele,“ avas Laid uuringu leide.
Uuringust tulid välja ka teatavad erinevused eesti ja vene keelt kõnelevate laste vahel. Nii oli vene laste seasrohkem vastajaid, kes olid internetis jaganud enda kohta isiklikku infot ja pilte. Vene lapsed tundsid ka vähem hirmu ohtude ees. „See on nüüd hea küsimus, miks see nii on: kas nad on julgemad või ei teadvusta nad ohte ja oska neid ära tunda,“ märkis Laid.
Peamised erinevused poiste ja tüdrukute vastustest tulevad paraku välja väga karmidel teemadel:ahistamine ja jälitamine ning seksuaalse sisuga piltide ja sõnumite saatmine, mida tüdrukud kogevad poistega võrreldes rohkem. Poiste seas on tüdrukutest rohkem neid, kes on puutunud mängude keskkonnas kokku konto ja teenitud asjade vargusega.
Positiivsena tuli uuringust välja, et kui midagi halba on juhtunud, minnakse nõu ja abi küsima lapsevanemalt ning enamik on abi ka saanud. Ent siin tuleks arvesse võtta asjaolu, et küsimustik jõudis lapseni lapsevanema kaudu, mis võib viidata sellele, et valimisse sattusid need pered ja lapsed, kus vanematel on lastega interneti teemadel juba hea suhe loodud. Uuringus osalemine oli vabatahtlik ja anonüümne.
Olulised järeldused ja tähelepanekud uuringust
Iga neljas laps on internetis kokku puutunud privaatsust riivava olukorraga.
Kõige enam (17% kõigist vastanutest) puututakse kokku inetute, solvavate või õelate sõnumite saamisega.
Iga kümnes on langenud sotsiaalmeedia või mängukonto varguse ohvriks.
Iga kümnes ütleb, et nendega on soovimatult ühendust võtnud mõni võõras täiskasvanu. Tüdrukute hulgas on sellega kokku puutunuid 5% enam kui poiste seas.
Iga kümnes vastanud laps on saanud soovimatult seksuaalse sisuga pilte, videod või sõnumeid.
Enamik lapsi tunneb internetiohtude ees hirmu
Vaid 14% vastanutest ütleb, et neil puudub hirm interneti ohtude ees.
Kõige enam kardetakse paroolide varastamist (43%) ja ilma lapse nõusolekuta temast piltide ja videote jagamist (37%).
30% vastanud tüdrukutest tunneb mitmesuguste olukordade ees rohkem hirmu, eriti nende olukordade ees, mis puudutavad jälitamist, jälgimist, ilma nõusolekuta piltide/videote jagamist ja ilma teadmata info kogumist.
Poiste peamine hirm on paroolide varastamine.
Iga neljas laps/noor on enda kohta internetis isiklikku infot avaldanud
Iga neljas laps kümnest on avaldanud enda kohta internetis isiklikku informatsiooni. Peamiselt jagatakse oma vanust, vähemal määral ka huvisid hobisid, kodulinna, ees- ja perenime.
Vanem vanuserühm (12‒16 a) ja venekeelsed lapsed on enda kohta avaldanud oluliselt rohkem infot kui nooremad ja eestikeelsed lapsed.
Enamik lapsi on kasutanud vähemalt ühte meedet enda privaatsuse kaitseks
Enamik lapsi/noori kasutab privaatsuse kaitsmiseks internetis enda arvates vähemalt ühte meedet. Peamiselt hoidutakse oma kontakt- või muude isiklike andmete jagamisest.
Veidi alla poole (46%) kinnitab, et ei jaga/postita ilma luba küsimata teiste inimeste andmeid.
Vanem vanuserühm ning eestikeelsed lapsed on oma privaatsuse kaitseks enam mitmesuguseid meetmeid kasutanud.
Interneti ohtude kohta on abi küsitud peamiselt vanematelt. Ametlikke kanaleid kasutatakse väga vähe
Pea kõik uuringus osalenud lapsed/noored on küsinud abi interneti ohtude kohta ja valdavalt on seda ka saanud.
Peamiselt küsitakse abi vanemate, aga ka teiste pereliikmete käest, teisi kanaleid on kasutatud oluliselt vähem.
Internetist ise infot otsinute, klienditeenindusega kontakteerunud või mängu/platvormi kaudu raporteerinud laste/noorte osakaal on madal.
Telia tellimusel viis Norstat Eesti AS veebipaneeli uuringu läbi oktoobrist novembrini 2022. Kokku vastas uuringule 400 last ja noort vanuses 7‒16, kellest 73% kõneles eesti ja 28% vene keelt. Sooliselt jagunesid vastanud järgmiselt: 51% poisid, 49% tüdrukud.
7. veebruar 2023 on rahvusvaheline turvalise interneti päev. Selle kohta, kuidas märgata ja ennetada küberkiusu ning kuidas selliste juhtumite puhu tegutseda, annab nii õpilastele, õpetajatele kui lapsevanematele nõu Suurima Julguse veebileht.


Kohtla-Järve volikogu kinnitas linnavalitsuse ametisseTALLINN, 7. veebruar, BNS – Kohtla-Järve linnavolikogu kinnitas teisipäeval erakorralisel istungil ametisse linnapea Virve Linderi esitatud linnavalitsuse koosseisu.
Arengu- ja majandusvaldkonna abilinnapeaks kinnitas volikogu reformierakondlase ja Reformierakonna Virumaa piirkonna koordinaatori Erik Setškovi, kes praegu töötab aktsiaseltsis Eesti Energia.
Sotsiaalvaldkonna abilinnapeaks kinnitas volikogu Linder Olga Pihlaku, kes on varem olnud Reformierakonnas, kuid praegu ühtegi erakonda ei kuulu. Pihlak on töötanud sotsiaalvaldkonnas erinevatel positsioonidel alates 2012. aastast. Tema viimaseks töökohaks on Töötukassa, kus Pihlak alustas juhtumikorraldaja ametikohal ning hiljem töötas büroojuhatajana. Alates 2022. aastast on ta Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni juhatuse liige.
Haridus- ja kultuurivaldkonna abilinnapeaks kinnitas volikogu Kaire Jõe, kes on alates 1985. aastast töötanud Ida-Virumaa erinevates koolides õpetajana. Praegu töötab Jõe Kohtla-Järve gümnaasiumis ajalooõpetajana.
Linnavalitsuse koosseisu poolt hääletas 9 ja vastu 5 volikogu liiget, erapooletuid ei olnud.
Linnapea Virve Linderi poolt pakutud abilinnapeade kandidaadid Iti-Jantra Metsamaa, Aivar Lainjärv ja korruptsioonikahtlustusega Evelyn Danilov, lükkas volikogu 30. jaanuaril tagasi.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Andres Jaadla ja Anti Poolametsa vaidlus karistusandmete avaldamise üle leidis lõpuEsmaspäeval tegi kohus otsuse Keskerakonna poliitiku Andres Jaadla ja ekrelasest riigikogu liikme Anti Poolametsa vaidlusküsimuses, mis sai alguse sotsiaalmeedia postitusest, kus Poolamets avaldas andmeid Jaadla varasema karistuse kohta. Kui esimesest kohtuastmest tuli võidukalt välja Andres Jaadla, siis Tartu ringkonnakohus andis õiguse Poolametsale.2012. aasta veebruaris mõisteti Rakvere toonane linnapea Andres Jaadla (57) süüdi korruptsioonis. Just selle seiga meelde tuletamist avalikkusele pani Jaadla pahaks riigikogu liikmele Anti Poolametsale (51), kaevates ta kohtusse. Möödunud suvel toimuski Rakvere kohtumajas istung, kus arutati Rakvere linnavolikogu liikme Andres Jaadla nõuet hüvitada mittevaraline kahju, mille väidetavalt oli talle põhjustanud teine linnavolikogu liige Anti Poolamets.

Riigikogu liige Anti Poolamets.
Erik Prozes

Andres Jaadla nõudis Anti Poolametsalt kahju hüvitamist karistusandmete avaldamise eest. Jaadla leidis, et tema karistusandmete nõusolekuta avaldamine Poolametsa tehtud Facebooki postituses ja AKs näidatud intervjuus oli õigusvastane, kuna karistusandmed olid selleks ajaks juba karistusregistrist kustutatud.
Esimeses kohtuastmes sai õiguse Andres Jaadla
Viru maakohus rahuldas 14. juuli 2022. aasta otsusega Jaadla esitatud hagi ning mõistis Poolametsalt hageja kasuks välja mittevaralise kahju hüvitise summas 3000 eurot. Ka menetluskulud jättis kohus Poolametsa kanda.
Anti Poolamets palus Tartu ringkonnakohtule esitatud apellatsioonkaebuses maakohtu otsuse tühistada ja teha uus otsus, millega jätta hagi rahuldamata. Menetluskulud palus Poolamets jätta mõlemas kohtuastmes hageja kanda.
Ringkonnakohus leidis, et maakohus tuvastas ebaõigesti andmete avaldamise eesmärgi ja järeldas ebakorrektselt, et avalik huvi karistusandmete avaldamiseks puudus.

Andres Jaadla kohtumajas.
Marianne Loorents

Avaliku elu tegelase kohta võib infot avaldada
Ringkonnakohus leidis, et andmete avaldamisel nii sotsiaalmeedia postituses kui ka intervjuus oli selge eesmärk, sest Andres Jaadla on avaliku elu tegelane. Jaadla on vähemalt Lääne-Virumaal tuntud poliitik, kes osaleb jätkuvalt aktiivselt poliitilises ja ühiskondlikus elus. Ka Jaadla ise on menetluses möönnud, et teda võib käsitleda avaliku elu tegelasena. Seega oli info avaldamine tema kohta õigustatud.
Sotsiaalmeedia postituses ning intervjuus avaldatud karistusandmed puudutavad Jaadla varasemal ametipositsioonil toime pandud õigusrikkumist (korruptsioonikuritegu). Ringkonnakohtu hinnangul esineb avalikkusel põhjendatud huvi teada kõrgele ametikohale kandideeriva isiku varasemat ametitegevust iseloomustavaid asjaolusid, sh infot toime pandud ametialase õigusrikkumise kohta. Maakohtu vastupidine järeldus on ringkonnakohtu arvates ebaõige.
Ringkonnakohus tõi välja, et Poolametsa avaldatud info Jaadla süüdi mõistmise kohta korruptsioonikuritegudes on sisult õige. Poolamets ei ole andmete avaldamisel sotsiaalmeedias ja meedias lisanud sellele infole selliseid väärtushinnanguid, mida saaks pidada kohatuteks. Samuti ei nähtu asjast, et Jaadlale oleks kaasnenud info avaldamisega raskeid tagajärgi.
Kokkuvõttes ei kaalu ringkonnakohtu arvates praegusel juhul Jaadla õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele üles Poolametsa õigust sõna- ja teabevabadusele.
Seega võis Poolamets kõnealuseid andmeid töödelda ning ei ole käitunud andmeid avaldades õigusvastaselt.
Tartu ringkonnakohus tühistas esmaspäeval, 6. veebruaril Viru maakohtu otsuse ning tegi asjas uue otsuse, millega rahuldas apellatsioonkaebuse ja jättis hagi rahuldamata. Menetluskulud jättis ringkonnakohus mõlemas astmes Andres Jaadla kanda.


Ringkonnakohus võrdsustas kohtuduelli Jaadla ja Poolametsa vahel2021. aasta septembri alguses viskas Anti Poolamets (paremal) Andres Jaadla välja EKRE kõnekoosolekult, kus Poolamets rääkis Rakvere linna korruptiivsest juhtimisest ja tollase abilinnapea Andres Jaadla rollist selles.
Autor: EKRE
Eile tühistas Tartu ringkonnakohus Viru maakohtu eelmise aasta juulis tehtud otsuse, millega jäi rahuldamata Rakvere linnavolikogu liikme Andres Jaadla hagi riigikogu liikme Anti Poolametsa vastu.
Kohtuotsuse järgi peab kohtukulud mõlemas kohtuastmes kandma Jaadla. Hüvitatavate menetluskulude rahalise suuruse määrab kindlaks asja lahendanud maakohus pärast kohtuotsuse või menetlust lõpetava määruse jõustumist.
Otsuse peale võib kassatsiooni korras edasi kaevata, esitades kaebuse vahetult riigikohtule 30 päeva jooksul, kuid mitte pärast viie kuu möödumist otsuse avalikult teatavaks tegemisest.
Hagimenetluses riigikohtus võib menetlusosaline toiminguid teha ning avaldusi ja taotlusi esitada üksnes vandeadvokaadi vahendusel.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Suur aastakokkuvõte: möödunud 12 kuud kulgesid rekordilise küberohtude laine all2022. aasta möödus Eesti küberturberuumis meeletu küberohtude kasvu tähe all. Elisa Netivalvuri teenuse statistika kohaselt kasvas küberrünnakute ja erinevate küberohtude hulk jaanuarist septembrini ligi 3700% ning kuigi aasta lõpusirgel rünnakute hulk mõnevõrra langes, tuli detsembris probleemidele reageerida ligi kümme korda rohkem, kui jaanuaris.Aasta peale kokku kaitses Netivalvur kasutajaid 666 721 erineva ohu eest, kusjuures kõige väiksema ohtude hulgaga kuu oli jaanuar, samas kui septembris ületas intsidentide hulk 257 000 piiri. Kõige sagedamini kujutas internetikasutajatele ohtu pahavara, olulisteks ründevektoriteks olid ka õngitsuskampaaniad ja botnetid ehk robotivõrgud.«Pärast meeletult aktiivset sügise algust ohtude hulk langes, samas ei võtnud küberkurjategijad väga pikka pausi. Juba novembrist hakkas tuvastatud ohtude hulk taas kiirelt kasvama ning detsembris saavutati uuesti kesksuvine tase,» ütles Elisa uute teenuste juht Meelis Seer. «Möödunud aastat tervikuna vaadates liikus trend pigem ülespoole ning pole põhjust arvata, et pahalased tänavu vähemaktiivseks muutuksid.»Millised olid Eesti inimesi kõige enam kummitanud küberründed?

Eelmisel aastal pidid eestlased rinda pistma laia hulga erinevate rünnakutega, mille abil üritati nakatada seadmeid pahavaraga, petta välja raha, või muuta kättesaamatuks igapäevaselt kasutatavad teenused. Elisa infoturbejuhi Mai Krafti sõnul on paljud ründeviisid tuttavad ka eelmistest aastastest, samas kui uusi viise kahju tegemiseks lisandub pidevalt.Näiteks tuli mullu silmitsi seista pankasid matkivate libalehtedega, mille toel said pahalased ligipääsu ohvrite pangakontodele. Libalehed tõusid kõrgetele positsioonidele otsingumootorites ja nende linke levitati ka sõnumite teel.Libalehtede kõrval levisid laialdaselt ka välismaistelt numbritelt tehtud petukõned, mille eesmärgiks oli raha välja petta. Politsei- ja piirivalveametit teavitati eelmisel aastal investeerimis- ja panganduspettustest 750 korda, pettuste kogukahju ületas viie miljoni euro piiri.Tegevjuht «palub» raha kiiresti üle kanda

«Rünnakud ei mõjutanud vaid eraisikuid – endiselt on aktuaalsed nii nn tegevjuhi pettused kui ka teenustõkestusrünnakud,» lausus Kraft, vihjates pettustele, kus palutakse kiiresti justkui ettevõtte tegevjuhi nimel kuhugi raha üle kanda. «Teenustõkestusrünnakud muudab eriti ohtlikuks tõsiasi, et neid võivad läbi viia inimeste endi seadmed ilma omaniku teadmiseta – kui oma seadmeid kaitstuna ja värskendatuna ei hoia, võidakse neid pahalaste poolt ära kasutada ulatuslike rünnete läbiviimiseks.»Netivalvuri peatatud kõige levinumatest juhtudest tõi Seer välja veebilehitsejat nakatava reklaam-pahavara ning andmeid varastavad infolehed. Esimese puhul paluti inimestel lubada kindlal lehel saata nende brauserisse teavitusi, pärast mida kuvati veebiakendes pidevalt soovimatut reklaami.Teisel juhul kutsuti aga kasutajaid sirvima telefoninumbreid ja muid kontakte sisaldavat veebilehte, mille eesmärgiks oli aga tegelikkuses seadme pahavaraga nakatamine ning andmete varastamine.«Erinevaid ründeviise võis kohata sadu. Mõned neist on juba ammu tuntud, teised aga uued – nii nagu arenevad küberturbelahendused, nii arenevad ka viisid, kuidas raha või andmeid varastada. Seetõttu on oluline, et iga internetis toimetav inimene oleks ettevaatlik, kasutaks loogilist mõtlemist ja võtaks kasutusele viirusetõrje või Netivalvuri, et end kahjude eest kaitsta,» lausus ta. «Jätkusuutlik digitaalne tulevik saab kujuneda vaid küberturvalisuse teadlikkuse tõusmisel ja järjepidevalt paremuse poole sihtides.»


Kuidas kodukontori pealt nutikalt ja ausalt vähem makse maksta?Eestis on Euroopa kõige ettevõtlikumad inimesed ja aina rohkemad tegelevad kodus ettevõtlusega. Tihti aga ei teata, et sellisel juhul avaneb mitu riigi poolt soositud võimalust vähem makse maksta, mida eriti praegusel keerulisel ajal tasub ära kasutada, selgitab Finora Panga finantsjuht Kristi Hõrrak.Kristi Hõrraki sõnul on ligi 95 protsenti Eesti ettevõtetest mikroettevõtted, millel pole tihti vajagi eraldi kontoripinda. «Ka laopinna leiavad paljud näiteks e-kaubandusega tegelevad ettevõtjad kodust, eriti alguses. Sellest mõeldakse kui üürikulu kokkuhoiust, mis on õige. Aga sageli jäetakse kasutamata võimalus veelgi raha säästa, sest sellisel juhul ei pea tegelikult maksma ka nii palju makse kui tavaliselt,» selgitas Hõrrak.
Finantseksperdi soovitusel tasub juhul, kui üht osa kodust kasutatakse selgelt ettevõtluseks, see pind ettevõttele üürile anda. «Esialgu võib see tunduda asjatu formaalsusena: minu kodu ja minu ettevõte, mis ma ikka niisama vormistan. Aga kui reaalne olukord on see, et eluasemepind ei ole 100% kodu, vaid osaliselt ka äripind, siis tasub seda ka maksude maksmisel kajastada ning seeläbi rahatark olla,» ütles Hõrrak.

Maksa ausalt vähem makse ja kergenda kodukulusid

«Esiteks, niimoodi saab ettevõtlusega teenitud raha kohe kasutada näiteks kodulaenumaksete jaoks. Seda saaks teha ka nii, et maksta endale sellevõrra kõrgemat palka, ent siis tuleks lisaks kolmandik maksta ära sotsiaalmaksuks. Saaks võtta ka ettevõttest dividende, aga seda saab teha alles iga majandusaasta järel. Aga kui ettevõte maksab ausalt iga kuu selle pinna eest üüri, kus selle tegevus toimub, siis saab ettevõtte igakuisest rahavoost kohe panustada kodukuludesse,» selgitas ekspert.
«Teiseks, sama loogika kehtib ka kõrvalkuludele. Kui maksta üürileantud pinnaga proportsionaalselt sama suur osa kommunaalkuludest ettevõtte poolt, on see igati korrektne. Ettevõtlusega tegelemine ju kulutabki elektrit, vajalik on toasoojus ja nii edasi. Selline arveldamine annab reaalsusest isegi korrektsema pildi kui faktilise ettevõtluspinna käsitlemine hoopis koduna,» ütles Hõrrak.
Samal ajal peab eksperdi sõnul hoolega jälgima, et kui kodus on mõni ebaproportsionaalselt suur kommunaalkulude allikas, siis selle kulu tuleb enne kulude jagamist eraldada.
«Aga samas ka teistpidi, üürnikust ettevõte võib maksta näiteks enamiku internetitasust, kui ärimudelis on veebikasutus kesksel kohal ning reaalselt kulubki enamik veebikasutuse mahtu ettevõtte tegevusele,» tõi Hõrrak välja ning soovitas sellised proportsioonid ka kirjalikus kokkuleppes fikseerida.
Kolmandaks tasub Hõrraku sõnul jälgida, et selgelt ettevõtluse jaoks koju ostetav mööbel või muud esemed oleksid ettevõtte poolt ostetud.
«Endale makstud palga arvelt näiteks ettevõtluse tarbeks kontoritooli või kaubariiuli ostmine pole maksunduslikult mõistlik, sest kolmandik kulu tuleb juurde. Eestlaste seas on aina populaarsem elustiiliettevõtlus või hobide pööramine äriks. Sellises olukorras tihti ei tehta tunnetuslikult vahet enda ja ettevõtte vara vahel. Aga juriidiliselt tuleb seda teha ning ka rahatarkuse mõttes tasub seda teha,» soovitas ekspert.

Ole rahatark: jaga kulud läbipaistvalt ning ära unusta investeerida

Finantsjuht rõhutas, et riik on näinud sellised väikeettevõtlust toetavad võimalused ette koos range nõudmisega, et kogu asjaajamine oleks aus.
«Iga ettevõtja huvides on vältida isegi väikest tõenäosust, et teda võiks pidada skeemitajaks. Kõiki maksutarkuse võimalusi tuleb kasutada läbipaistvalt ja põhjendatult. Üüri peab ettevõte maksma turuhinna järgi. Elurajoonis ei pruugi äripinna üür olla nii kõrge, kui elamispinnal, sest tegu ei pruugi olla väga atraktiivse äripiirkonnaga. Alati tuleks vaadata, mis on ümbruskonnas reaalne sarnase äripinna üüritase,» soovitas Hõrrak.
«Samuti ei saa ettevõtte kuludesse kanda kodus tehtavat remonti või muud taolist. See kinnisvara ei kuulu ju ettevõttele. Küll võib olla võimalik, et remonditud, uuendatud küttesüsteemiga või muul moel parendatud ruumi eest on põhjendatud küsida veidi suuremat üüri,» selgitas ekspert.
Finantsjuht toonitas, et ettevõttele näiteks üht tuba üürile andes ei tohi unustada eraisikuna üüritulu deklareerida ja tulumaksu maksta.
«Siin avaneb aga veel üks võimalus rahatark olla. Nimelt tuleb mängu pensioni III sammas. Kui maksta oma ettevõttest endale dividendi, siis seda tulu III samba juures arvesse ei võeta, aga üüritulu võetakse. Seega, kui maksta oma ettevõtte tegevuspinna eest korrektselt üüri, siis kasvab ka kogusumma, millest 15% saab maksuvabalt suunata III sambasse. See investeerimisvõimalus tasub igaühel maksimaalselt ära kasutada,» lausus Hõrrak.
«Kõigil, kes reaalselt kasutavad osa oma kodust ettevõtluseks, tasub ka vastavalt ettevõtte poolt endale üüri ja kõrvalkulusid maksta. Kui kõik toimub turuhindade juures ning läbipaistvalt, siis on tegu igati õige maksukäitumisega. Iseäranis praeguse tõusva euribori ajal ei tasu mõistlikke kulude kokkuhoiu võimalusi kasutamata jätta,» soovitas Finora Panga finantsjuht.


Kohtla-Järve sai vähemusvalitsuse   Kohtla-Järve linnavolikogu kinnitas teisel katsel linnapea Virve Linderi meeskonna. Tegu on sisuliselt vähemusvalitsusega, sest 25st volikogu liikmest oli linnavalitsuse poolt vaid üheksa saadikut   Eelmise aasta oktoobrikuus n-ö Nikolai Ossipenko nimelise korruptsiooniskandaali tagajärjel linnavalitsuseta jäänud Kohtla-Järvele valiti Virve Linder linnapeaks 28. novembril. Ehk enam kui kahe kuu jooksul ei leidnud Linder linnavalitsuse koosseisu, mis oleks sobinud linnavolikogu enamusele. Kaheksa päeva tagasi oli Virve Linderi eelmise meeskonna poolt 9 ja vastu 15 saadikut ehk valitsus jäi paika panemata. Teisipäeval tuli linnapea välja uue trioga ja seegi sai 25 saadikust vaid 9 toetuse. Kuna 11 volikogu liiget ei hääletanud ja vastu oli viis, siis häältega 9:5 sai linnavalitsus kinnitatud. Üks, kes eelmisel korral Linderi meeskonna vastu hääletas, kuid sel korral hääletamata jättis, oli Anton Dijev. Ta võttis ühtlasi teisipäeval tagasi ka linnapeale algselt päevakorras olnud umbusaldusavalduse. Anton Dijev põhjendas oma käitumist sellega, et kui veebruari lõpuks poleks linnavalitsust paika pandud, oleks volikogu praegune koosseis laiali saadetud. Nii 30. jaanuaril tagasi kui 7. veebruaril linnavalitsuse vastu hääletanud Eduard Odinets juhtis tähelepanu, et vähemusvalitsus on Kohtla-Järvele esmakordne kogemus. Lisaks linnapea Virve Linderile kuuluvad Kohtla-Järve linnavalitsusse kolm abilinnapead: arengu- ja majandusvaldkonna eestvedajana Erik Setškov, sotsiaalvaldkonna eest vastutajana Olga Pihlak ning hariduse-kultuurivaldkonna juhina Kaire Jõe.  Pika ootamise järel Kohtla-Järve allkirjaõiguslikuks linnapeaks saanud Virve Linderi sõnul on esimene asi, mida tegema hakatakse, miinuses linnaeelarve kokkuklapitamine. Linnavolikogu jõujooni näitas volikogu esimehe Hendrik Aguri umbusaldamine, mille poolt hääletas 13 saadikut. Hendrik Agur sai volikogu esimeheks samal ajal, kui Virve Linder valiti linnapeaks, ehk 28. novembril. Uut volikogu esimeest teisipäeval ei valitud.


Kohtla-Järve sai pärast kolme kuud vähemusvalitsuseKohtla-Järve linnavolikogu kinnitas teisel katsel linnapea Virve Linderi meeskonna, kirjutab ERR. Tegu on sisuliselt vähemusvalitsusega, sest 25st volikogu liikmest oli linnavalitsuse poolt vaid üheksa saadikut.
Eelmise aasta oktoobrikuus Nikolai Ossipenko korruptsiooniskandaali tagajärjel linnavalitsuseta jäänud Kohtla-Järvele valiti Virve Linder linnapeaks 28. novembril. Enam kui kahe kuu jooksul ei leidnud Linder linnavalitsuse koosseisu, mis oleks sobinud linnavolikogu enamusele.
Kaheksa päeva tagasi oli Virve Linderi eelmise meeskonna poolt 9 ja vastu 15 saadikut ehk valitsus jäi paika panemata. Teisipäeval tuli linnapea välja uue trioga ja seegi sai 25 saadikust vaid 9 toetuse. Kuna 11 volikogu liiget ei hääletanud ja vastu oli viis, sai häältega 9:5 linnavalitsus siiski kinnitatud.
Nii 30. jaanuaril tagasi kui 7. veebruaril linnavalitsuse vastu hääletanud Eduard Odinets juhtis tähelepanu, et vähemusvalitsus on Kohtla-Järvele esmakordne kogemus.
Pika ootamise järel Kohtla-Järve allkirjaõiguslikuks linnapeaks saanud Virve Linderi sõnul on esimene asi, mida tegema hakatakse, miinuses linnaeelarve kokkuklapitamine.


Karm audit sunnib EOKd bürokraatiamasinasse lugupidavamalt suhtumaEelmise aasta novembri lõpus valminud kultuuriministeeriumi audist selgub, et Eesti olümpiakomitees (EOK) on suhtutud seadusega ette nähtud kohustustesse üpris loominguliselt. Teisipäeval esimesena auditile tähelepanu pööranud Äripäev tõi oma artiklis välja sellegi, et ka maksumaksjalt saadud rahaga on EOKs kohati üsna vabameelselt ümber käidud.
Et nimetatud audit on avalikult kättesaadav, võivad kõik asjahulvilised sellega tutvust teha. 15leheküljeline dokument toob välja rohkelt auditi käigus tuvastatud puudusi (koos EOK-poolsete kommentaaridega), mis palutakse kõrvaldada. Ühtlasi annab kultuuriminister Piret Hartman auditiga saadetud kirjas EOK-le teada, et uus audit on plaanis korraldada hiljemalt 2024. aastal.
Mida põnevat siis sellest selgub? Kokkuvõte on lajatatud kohe dokumendi algusesse ja see kõlab üsna halvaendeliselt: „Haldusülesande täitmisel ja riigieelarvelise tegevustoetuse kasutamisel tuvastati olulisi puudusi. Eksisteerib risk, et riigi eelarvelisi vahendeid ei kasutata õiguspäraselt.“
Täpsustatakse, et mittevastavusi tuvastati haldusmenetluse ja riigihangete seaduse järgimisel. Nimelt on EOK avaliku sektori hankija, kuid pole paraku hankeid korraldanud. „2020. ja 2021. aastal kokku on EOK riigihanke seaduse piirmäära ületades ostnud asju/teenuseid kokku üle 230 000 euro ulatuses,“ kõlab karm rehkendus. Ehk maakeeli: EOK on seadusevastaselt jätnud tegemata riigihankeid enam kui 230 000 euro eest.
Olulise kitsaskohana tuuakse sedagi välja, et saavutusspordi toetuse eraldamisel ei selgu hindamiskriteeriumide rakendamine: hindamisprotokollides puuduvad põhjendused ning viited määruse ja selle lisa vastavatele punktidele.
Ja see pole veel kõik: tagatipuks selgub, et EOK töökorraldus võimaldab peasekretäril kinnitada iseendaga seotud tehingud, mis on vastuolus korruptsioonivastase seadusega. Samuti puudub EOK-l kord, sh limiidid töötajatega seonduvate kulutuste hüvitamisel ja/või tööandja ressursside kasutamiseks. „Kuivõrd limiite, põhimõtteid ei ole kehtestatud, on oht ülekulutamiseks, sealhulgas risk kasutada riigi raha iseenda kulutuste tarbeks,“ hoiatatakse auditis.
Selle kokkuvõtvas osas tuuakse välja, et olümpiakomitee nõustus tuvastatud puudustega ja võtab soovitused arvesse. Seda kinnitas teisipäevases Vikerraadio saates „Uudis+“ ka EOK peasekretär Siim Sukles, kes möönis, et komitee ning tema isiklikult on teinud rahaga ümber käies vigu.
„Väga paljudes nendes kohtades, mis on audit välja toonud, oleks pidanud bürokraatia olema täpsemini tehtud,“ tunnistas Sukles saates. „Kui ma vaatan seda eelmisel aastal tehtud auditit, siis minu jaoks on see 90 protsenti õnnestunud audit, et me tegevused on kõik väga head. Nagu ma ütlesin, see kümme protsenti, mis toob välja need kitsaskohad, neist me õppisime ja ega ongi, väga valus on, kui sa saad aru, et sa oled ise teinud neid vigu, mida oleks võinud maha istudes vältida. Aga iseenesest ma ütlen veel kord: audit, väga hea, keegi peab nii-öelda natuke värske pilguga vaatama ja osutama nendele kohtadele, mis on jäänud tegemata.“
Sukles lisas, et bürokraatia iseenesest ei ole üdini halb ja kui elu on korras, siis pead ka paberid korras hoidma. „Praegu lihtsalt saab öelda, et jah, et ma ei ole suutnud seda teha, et EOKs oleks kõik paberid korras,“ kahetses EOK peasekretär.