Noore talendi arendamine: kuidas meie uuenduskultuur soodustab professionaalset arengutEesti on alati olnud uue tehnoloogia ja arengu vallas esirinnas. Kuna krüptovaluutaturg areneb kiiresti, arutavad FinTech ja advokaadibüroo Gofaizen & Sherle vanempartnerid Mark Gofaizen ja Mihhail Sherle, mida on vaja selleks, et teistest sammu võrra ees püsida.
2017. aastal oli Eesti üks esimesi riike maailmas, mis avas oma uksed krüptofirmadele. Liberaalne õiguspoliitika võimaldas virtuaalvääringu teenusepakkujate (Virtual Asset Service Provider ehk VASP) kiiret ja lihtsat asutamist ning 2021. aasta keskpaigaks oli Eesti koduks 50% maailma VASP-idest.
Asutasime 2021. aastal ettevõtte Gofaizen & Sherle – Eesti ettevõtte, mis keskendub äriarendusele ja juriidilisele nõustamisele. Nüüdseks oleme laienenud ka Leetu Vilniusse. Tegutsemine Eestis, mis on krüptovaluuta teerajaja, on võimaldanud meil saada osaks õitsvast kohalikust krüptovaluutakogukonnast, mis laieneb kiiresti kogu Euroopas.
Vaatamata uutele ja rangematele eeskirjadele oleme pühendunud uue majanduse arengule ja aitame oma klientidel orienteeruda keerulises õiguskeskkonnas. Usume, et FinTechil ja krüptotehnoloogial võib olla äärmiselt tähtis roll pidevas majanduskasvus ja -arengus. Meie eesmärk on luua Eestis ja kõikjal Euroopas tervislik ja turvaline ärikeskkond, mis toetab uue tehnoloogia kasvu.
Uus majandus muutub ja areneb kiiresti ning me oleme pühendunud sellele, et püsida nende muutuste esirinnas. Kuna maailmamajanduses toimuvad pidevalt tähtsad muutused, uurime aktiivselt uusi ja uuenduslikke viise, kuidas toetada majanduskasvu ja luua lihtsaid läbinägelikke lahendusi, mis aitavad ettevõtetel õitseda.
Usume, et meie peamine saavutus on meie tugev meeskond. Enamik meist on pärit Eestist ja siit oleme saanud ka oma hariduse. Teame, et inimesed on iga ettevõtte tähtis osa, eriti nõustamisvaldkonnas. Meie meeskond koosneb advokaatidest ja projektijuhtidest, kes on mitte ainult tugevad spetsialistid, vaid ka paindlikud ja avatud meelega.
Üheskoos oleme aidanud rohkem kui 700 kliendil mitmesugustes keerulistes valdkondades tootemarke üles ehitada. Me teeme oma klientidega tihedat koostööd, et mõista nende ainulaadseid vajadusi ja probleeme ning pakkuda lahendusi, mis vastavad nende spetsiifilistele nõuetele, pakkudes seega mitte ainult kvaliteetset teenust, vaid ka ületades klientide ootusi.
Alati otsingutel
Praegu koosneb meie Eesti ja Leedu meeskond umbes 20 liikmest, ent plaanime lähitulevikus meeskonda suurendada. Otsime alati kirglikke inimesi, kes on valdkonnast huvitatud ja kel on soov areneda. Jaanuaris käivitasime Eestis noortele spetsialistidele tasustatud praktikaprogrammi ning jätkame põnevusega noorte talentide kasvatamist ja arendamist.
See on meie tööstusharu kasvuks ülitähtis ning me oleme pühendunud toetava keskkonna loomisele, kus praktikandid saavad uusi oskusi õppida ja arendada.
Üks meie selle aasta plaanidest on käivitada haridusprojekt, mistõttu otsime praegu oma meeskonda mitut spetsialisti. Näiteks otsime uue ärivaldkonna arendamiseks kõrgetasemelist juhti. Meie täiuslikul kandidaadil peaksid olema tugevad oskused toote- või äritegevuse juhina ning huvi õiguse ja rahapesu tõkestamise vastu. Eelistame rahanduskogemusega inimest, kes soovib oma karjääris edasi liikuda.
Praktikaprogrammi ootame juuratudengeid, kes valdavad õiguskeelt, kasuks tuleb inglise ja eesti keele oskus edasijõudnu tasemel. Oleme pühendunud praktikantide õpetamisele ja abistamisele tähendusrikaste ülesannete täitmisel ning pakume tasustatud praktikaprogrammi.
Samuti on meile äärmiselt tähtis oma töötajaid nende erakordse töö eest tunnustada ja edutada. 2022. aastal edutasime nelja töötajat nende suurepäraste tulemuste eest.
Näiteks sai meie kolleegist Maxim Gasanbekovist 2022. aastal noorempartner ja nüüd on ta müügimeeskonna juht. Lisaks töötajate edutamisele pakume neile ka võimalust osaleda uutes projektides.
Paindlikkus soodustab kasvu
Me püüame luua koostöö, loovuse ja sotsiaalse vastutuse kultuuri, kus meie kolleegid saaksid areneda nii isiklikult kui ka tööalaselt. Positiivset töökeskkonda ja ühiseid üritusi ei tasu alahinnata. Näiteks 2022. aastal korraldasime ürituse Hispaanias, kuhu tuli kolleege ka teistest riikidest. Üritus oli väga edukas ning aitas meie meeskonna sidemeid tugevdada ja sõbralikumat õhkkonda luua.
Meie kontoris on muusikastuudio, mis aitab töötajatel loominguline olla. Me usume sotsiaalse vastutuse tähtsusesse ja kogukonna toetamisse. Seetõttu osalesid meie töötajad Tallinnas Ülemiste doonoripäeval, kus andsime panuse hea eesmärgi hüvanguks.
Meie eesmärk on pakkuda paindlikku ja kohanemisvõimelist töökeskkonda, mis võimaldab töötajatel teha tööd nendele kõige sobivamal viisil, ent siiski ettevõtte edule kaasa aidates. Oleme loomasõbralik töökoht: kui teie karvane sõber oskab ilusti käituda, võite ta tööle kaasa võtta. Võite töötada Tallinna või Vilniuse kontoris või hübriidvormis, jagades aega töö- ja kodukontori vahel. Me mõistame, et mõned töötajad eelistavadki ainult kodus töötada, ja toetame seda.
Meie meeskond on pühendunud uute projektide loomisele ning paljulubavate idufirmade ja ükssarvikute kasvu toetamisele Eestis. Usume, et õige toetuse ja vahendite abil võib uus majandus kaasa aidata püsivale majanduskasvule ning luua uusi võimalusi nii ettevõtetele kui ka üksikisikutele.
gofaizen-sherle.com
cv.ee


Trumpile esitatud süüdistus puudutab vaikimisraha pornostaarile, et viimane kunagist suhet ei paljastaksAastaid kestnud juurdlus vaikimisraha skeemi üle, mis puudutab USA endist presidenti Donald Trumpi ja pornostaar Stormy Danielsi, viis lõpuks Trumpile süüdistuse esitamiseni.
Süüdistus on ajalooline, sest tegemist on esimese korraga, kui USA endisele presidendile ja tõsiselt võetavale presidendikandidaadile on kriminaalsüüdistus esitatud.
CNN võttis kokku, millest õieti jutt käib.
Mis juhtub edasi?
Manhattani ringkonnaprokuröri Alvin Braggi pressiesindaja tegi eile avalduse, milles öeldakse, et prokuratuur on võtnud ühendust Trumpi advokaadiga, et „koordineerida tema kuuletumist“ kohtusse kutsumisele ülemkohtu süüdistuse alusel, mis on pitseeritud.
„Juhised antakse, kui kohtusse kutsumise kuupäev on välja valitud,“ teatas pressiesindaja. Oodatakse, et Trump ilmub süüdistuse ametlikult teatavaks tegemiseks kohtusse teisipäeval, teatasid mitmed allikad CNN-ile. Ühe allika sõnul on kohtunik Juan Merchan.
Mis toimus varem?
Manhattani ringkonnaprokuröri juurdlus algas juba Braggi eelkäija Cy Vance’i ajal, kui Trump oli veel Valges Majas. See on seotud Trumpi tollase isikliku advokaadi Michael Coheni 130 000 dollari suuruse maksega Danielsile 2016. aasta oktoobri lõpus, veidi enne 2016. aasta presidendivalimisi. Raha maksti, et Daniels ei avalikustaks väidetavat aastakümnete tagust suhet Trumpiga, mida viimane eitab.
Uurimise keskmes on makse Danielsile ja selle hüvitamine Cohenile Trump Organizationi poolt.
Coheni enda süüdistusdokumentide järgi andsid Trump Organizationi juhtivtöötajad korralduse maksta talle kokku 420 000 dollarit, et korvata tema algne 130 000 dollari suurune makse ja maksukohustused ning teda premeerida.
Trumpi üle on käimas veel mitmeid juurdlusi.
Haruldane juhtum
Vandekohtu otsus on haruldane hetk ajaloos: Trump on esimene endine USA president ajaloos, kellele on süüdistus esitatud, ja samuti ka esimene tõsine presidendikandidaat, kes on kandideerimise ajal süüdistatav. Trump ise on öelnud, et isegi ei mõtle kandideerimisest loobumisele, kui talle süüdistus esitatakse.
Otsus süüdistus esitada ei ole riskivaba ega garanteeri süüdimõistmist.
Coheni roll
Trumpi omaaegne asjaajaja Cohen mängis vaikimisrahajuhtumis keskset rolli ja on juurdluse osa.
Cohen tunnistas 130 000 dollari maksmist Danielsile, et viimane ei avalikustaks väidetavat suhet Trumpiga vahetult enne 2016. aasta presidendivalimisi. Cohen aitas lisaks korraldada 150 000 dollari maksmist tabloidväljaande National Enquirer kirjastajalt Playboy modellile ja näitlejannale Karen McDougalile, et vaigistada tema lugu kümnekuusest suhtest Trumpiga, mida Trump samuti eitab.
Kolmeks aastaks vangi mõistetud Cohen käis varem sel kuul Manhattani ringkonnaprokuratuuris ja tunnustas Braggi Trumpile tunnistamiseks võimaluse andmise eest.
Mida on öelnud Daniels?
Daniels, kodanikunimega Stephanie Clifford, kohtus märtsis Manhattani ringkonnaprokuratuuri töötajatega, teatas tema advokaat Twitteris. Advokaadi sõnul vastas Daniels küsimustele ja nõustus olema kättesaadav tunnistajana või edasiseks juurdluseks, kui seda vaja on.
2018. aastal kirjutas Daniels paljastusraamatu, milles kirjeldas väidetavat suhet Trumpiga üksikasjalikult ja Trumpi jaoks mitte just soodsas valguses. Tema tollane advokaat ütles, et raamat oli mõeldud tõestama, et tema jutt seksuaalsuhtest Trumpiga on tõsi.


Armastuspettuse ohvriteks langevad ka mehedArmastuspettust iseloomustab see, et esialgu räägivad kelmid ohvri ära ilusate lubaduste ja ahvatlevate tulevikupiltidega. Seejärel hakatakse ootamatult küsima rahalist abi - kuigi võidakse alustada väikestest summadest, võib ohvri lõppkahju ulatuda tuhandetest kuni kümnete tuhandete eurodeni ning paljud võtavad selleks ka laenu. SEB statistika näitab, et möödunud aastal tuvastatud armastuspettuste arv kahekordistus ja see on jätkuvalt kasvutrendis.Kõige suurem väljakutse seda tüüpi pettustega on see, et neid on keeruline tuvastada ja ära hoida ning politseiga või pangaga võtavad sellel teemal ühendust vähesed. Isegi kui pank kasutab armastuspettuste tuvastamiseks ja kliendi hoiatamiseks oma ennetussüsteeme, siis tänaseks on petturid juba nii vilunud, et ohvrid tihtipeale eitavad seda fakti, kuniks on juba liiga hilja ning petuskeem on laastanud inimese nii hingeliselt kui ka majanduslikult.Lisaks juhtub armastuspettustega sageli, et ohvrid ei kasuta kelmide abistamiseks mitte ainult om a sääste, vaid võtavad selleks ka laenu. Laenamine omakorda viib olukorrani, kus hiljem tuleb tagasi maksta laen ja ka sellele lisanduv intress.Kuidas armastuspettust ära tunda?Armastuspettuste skeemid ja mustrid on ajas enamasti muutumatud - petturid kohtuvad potentsiaalsete ohvritega sotsiaalvõrgustikes või tutvumisportaalides. Kui kontakt on saavutatud, siis jätkatakse suhtlust e-posti või mõne sõnumisaatmise rakenduse kaudu. Suhtlus kestab tavaliselt nädal või paar, kuniks pettur on võimud ohvri usalduse ja tihti ka südame. Kuigi pettur päriselus ohvriga ei kohtu, siis lähedane kontakt saavutatakse veenvate sõnumite ning realistlike ja usaldusväärsete piltide jagamisega.Legendid, kuidas petturid end esitlevad, võivad olla väga erinevad. Kõige sagedamini tutvustatakse ennast kui salateenistuse sõdurit, kodumaast kaugel salarajatist ehitavat inseneri, sõjatsoonis töötavat arsti või vangi langenud välisdiplomaati. Kui usaldus on saavutatud, tekitatakse ohvrile tunne, et ta on ainus inimene maailmas, kes suudab oma uut kaaslast erinevatest raskustest välja aidata, et mõlemad saaksid lõpuks koos õnnelikud olla.Andres, kes ootab EleanoriKuigi tihti arvatakse, et armastuspettuse ohvriks langevad valdavalt naised, siis elu võib olla ettearvamatu. Oleme päris juhtumite põhjal koostanud ühe näite, et tõsta teadlikkust petturite meetoditest.Andres tutvus Eleanoriga internetis. Jagatud piltide põhjal oh ta väga ilus naine, pealegi huvitava ametiga - ta teenis USA armees Süüria erivägedes. Pärast lühikest suhtlust ootas ta Andresega kohtumist väga kannatamatult, oh vaja vaid dokumendid korda ajada. Selles küsimuses soovitas ta pöörduda Küproselt pärit vahendaja Erichi poole.Andres soovis olla igati abiks, et kohtumine toimuks võimalikult ruttu - tasuda oh vaja vaid piletite ja dokumenditöötlusega seotud kulude eest ning maksta vahendajale. Andres võttis selleks mitu laenu ja soovis teha Erichile Küprosele makse 2100 euro ja 1500 euro väärt ses, märkides, et tegemist on pereabiga.Pangal tekkis kahtlus kliendi maksete õiguses, kuna seni polnud klient oma kontolt Küprosele ühtegi makset teinud. Andres selgitas, et tema tüdruksõber Eleanoril on vaja Eestisse lennata ning Erich on vahendaja, kes aitab naise dokumente korda ajada. Andres saatis panka tõenduseks isegi Eleanori ajateenistust tõendava tunnistuse. Dokumenti analüüsides oli selle võltsing aga üpris lihtsasti tuvastati - see oli kokku kleebitud teiste dokumentidest ja erinevate kirjastiilidega. Kui pank siiski keeldus makseid tegemast, võttis Andres summa välja sularaha.Hiljem on Andres üritanud korduvalt teha makseid erinevatele Küprose pankade kontodele, kuid pank lükkab makse kahtlastena tagasi. Sealjuures laekuvad mehe kontole jätkuvalt laenud, mille ta sularahas välja võtab ja tõenäoliselt alternatiivseid võimalusi kasutades seda kannab ning ilmselt on ta endiselt petturite lõksus.Kuidas end kaitsta?• Ärge kiirustage reageerimisega - võtke aega, et kirjeldatud olukorda analüüsida.• Uurige tausta ja täpsustage, millise inimese, ettevõtte või organisatsiooniga on tegu. See aitab kaardistada detaile ja saada selgust.• Kui teilt küsitakse isikuandmeid, pangaandmeid või paroole, olge eriti ettevaatlik, neid ei tohiks edastada mitte kellelegi. Näiteks PIN2-kood on sisuliselt võrdne allkirjaga ja seda tohiks sisestada ainult juhul, kui olete ise mõne tehingu või toimingu algatanud ja soovite seda kinnitada oma allkirjaga. • Tundmatutele inimestele ei tohiks lubada kaugjuurdepääsu arvutile või nutiseadmele, sest sellega saab piiramatu ligipääsu seadm es toimetada.• Kui arvate, et olete sattunud petturite lõksu, pöörduge politseisse ja samuti teavitage sellest viivitamatult oma panka, kasutades panga ametlikul kodulehel olevaid kontakte. Mida kiiremini pangaga ühendust võtta, seda tõenäolisem on kiiremini sulgeda edasist kuritarvitust võimaldavad teekonnad.KÄTLIN KUKK, SEB Turbekeskuse turbejuht


Haapsalu mehel peteti välja ligi 1400 eurotPolitsei alustas eile kriminaalmenetlust selles, et alates 19. märtsist kallutati 52-aastast Haapsalu meest Facebook Messengeri kaudu vaakumpumpa ostma. Mees tasus kauba eest 1378 eurot, ent ostetud kaupa ega kontakti müüjaga ta pole enam saanud.
Pärnumaa
Vägivald võimuesindaja ja avalikku korda kaitsva muu isiku suhtes
30. märtsil lõi kahtlustatavana kinni peetud 33-aastane mees Pärnus ametikohustusi täitvat politseiametnikku. Ametnik viga ei saanud ja jätkas töötamist.


Mees sattus pettuse ohvriksPolitsei alustas 30. märtsil kriminaalmenetlust selles, et alates 19. märtsist kallutati 52-aastast Haapsalu meest Facebook Messengeri kaudu vaakumpumpa ostma.
Mees tasus kauba eest 1378 eurot, ent ostetud kaupa ega kontakti müüjaga ta pole enam saanud.


Eesti demokraatiakiht kulub aina õhemaks ja Riigikogu aseesimeeste valimised võivad seda veelgi lõhkudaEesti poliitikamaastikul ei taheta näha, kuidas demokraatia sulab meie käte vahel ja riik vajub üha enam korruptiivsuse sohu. Uued ohumärgid on juba õhus.
Enne valimisi tembeldati üks erakond kahtlase välismeediaväljaande põhjal Kremli agendiks ning praktiliselt kõik poliitised oponendid, sealhulgas väidetavad valimiste võitjad, võtsid kohe sõna ja võimendasid meedia toel süüdistust.
Nüüd on valimised läbi ja absurdne süüdistus on täiesti unustatud. Veel enam, sama väljaanne, mis EKRE-t süüdistas ja peavoolupoliitikute poolt selle eest kiita sai, süüdistas nüüd neid endid ja sai selle eest “infooperatsioonide” tegija sildi.
Politico valimiseelse süüdistuse ja selle võimendamise kaudu mõjutati oluliselt valimiste tulemust, kuid vastutama ei pea keegi, ei meedia ega juba paar tundi hiljem süüditust levitama hakanud poliitikud. Kas tõelises õigusriigis oleks see võimalik?
Nüüd on tulemas uus demokraatia proovikivi. Nimelt on Eesti parlamentarismi puhul selline tava, et Riigikogu esimese aseesimehe koha saab enim hääli kogunud opositsioonierakonna esindaja. Seega peaks selle koha saama EKRE esimees Martin Helme.
Paraku liiguvad juba jutud selle kohta, et teised opositsiooniparteid kavatsevad seda tava eirata ja sokutada sinna Keskerakonna läbikukkunud liidri Jüri Ratase. Karta on, et EKRE-vastases hüsteerias surutaksegi see läbi. Ainult et siis on Eesti demokraatlikud tavad taas korra jalge alla tallatud.
Riigikogu saadikutel on põhjust mõelda, kas niigi viledaks kulunud Eesti demokraatiat on vaja veelkord jalaga lüüa.
Uued Uudised


Uus petuskeem: kelmid kasutavad pettusteks mupo abitelefoni numbriltPätid kasutavad mupo numbrit, et inimesi petta.Foto: Shutterstock
Tallinna Munitsipaalpolitsei Ametile on viimastel päevadel teatatud, et vene keelt kõnelevad kelmid helistavad inimestele näiliselt abitelefoni numbrilt 661 9860 ja küsivad erinevatel ettekäänetel isiklikke andmeid.
Ameti juhataja Aivar Toompere kinnitab, et mupo töötajaid neid kõnesid ei tee ja inimestelt isiklikke andmeid ei küsi. „Suur tänu kõikidele inimestele, et nad ei jäänud kelme uskuma ja andsid meile neist kõnedest ka teada. Kahtlase kõne lõpetamine on kõige õigem viis enda kaitsmiseks,“ ütles Toompere.
Asutusele on tulnud kümneid teadeteid kodanikelt, kellele väidetavalt helistas mupo töötaja. „Paraku meil ei ole võimalik neid kõnesid takistada, sest tegemist on digitaalselt genereeritud numbriga ehk inimese telefon kuvab seda numbrit, kuid helistatakse tegelikult teiselt numbrilt. Igal juhul lõpetage need kõned kohe, kui hakatakse küsima isiklikke andmeid,“ rõhutas Toompere.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juhi Vjatšeslav Milenini sõnul tehakse hetkel massiliselt petukõnesid. „Kelmid kasutavad erinevaid ettekäändeid, et inimestelt kätte saada isiklikke andmeid või raha. Ei ole tähtis, kes ja milliselt numbrilt helistab, oluline on, et inimesed ei jagaks väidetavate panga, politsei või mõne muu asutuse töötajaga oma andmeid. Ka ei tohi kellegi teise inimese või asutuse palvel jagada ega sisestada oma PIN-koode,“ lisas politseinik.
Politseile teadaolevalt on sel aastal inimesed erinevate pettuste tõttu kelmidele kaotanud ligi miljoni eurot.


Kas SMS-id on surnud? Vastupidi, nende saatmine kasvab hoogsalt iga aastaga ja seda väga loogilisel põhjuselKirill Linnik juhib Microsofti Eesti arenduskeskuses telekommunikatsioonsõnumite üksust ja on tänu sellele tekstisõnumite vallas toimuvaga väga hästi kursis.Foto: erakogu
Kui mitu SMS-i sa möödunud kuul saatsid? Tõenäoliselt polnud neid just kuigi palju. Võrreldes kümne aasta taguse ajaga vahetame me omavahel tekstisõnumeid praegu märksa vähem ja nii võibki tunduda, et SMS-id on jäänud ajalukku.
“See on kognitiivne moonutus,” ütleb Kirill Linnik, kes juhib Microsofti Eesti arenduskeskuses telekommunikatsioonisõnumite üksust ja on tänu sellele tekstisõnumite vallas toimuvaga väga hästi kursis. “Kui ise SMS-e ei saada, arvad, et neid ei saada keegi,” ütleb Linnik. “Tegelikult on asjad hoopis teisiti. Reaalsus on see, et saadetud SMS-ide arv kasvab maailmas pidevalt.”
SMS-i saatmine on võimalik kõigil mobiiliomanikel
Praegu on küll olemas erinevad rakendused alates WhatsAppist ja lõpetades Signaliga, aga nagu näitab statistika, saadab SMS-e vahetevahel 4,2 miljardit inimest, sest lõppkokkuvõttes on see tekstisõnumite saatmise viis olemas kõikides mobiiltelefonides.
Lisaks inimeste omavahelisele suhtlusele on SMS-id e-kaubanduse ja teenuste arengu tulemusel üha enam kasutuses ettevõtetes, kus robotid eraisikutega ühendust võtavad. Selliste sõnumite maht kasvab igal aastal viiendiku võrra.
Umbes 30 protsenti ettevõtetelt pärinevatest SMS-idest on saadetud turunduslikel eesmärkidel. Ülejäänud on teenussõnumid, näiteks kaheastmelise isikutuvastamise kinnitamisel, aga ka arstilt ja juuksurilt saabuvad meeldetuletussõnumid peatselt saabuva visiidi kohta.
Microsoftis peamised teenussõnumid
Just eelkõige see valdkond puudutab Microsoftis toimuvat. “Kunagi olid Skype’i kaudu eraisikute vahel liikuvad SMS-id olulised, nüüd see endine tuluallikas võrreldes teistega enam nii kiiresti ei kasva ja peamiseks on saanud ettevõtetelt inimestele saadetavad sõnumid,” kirjeldab Linnik olukorda.
Miks aga on SMS-id ikkagi niivõrd populaarsed? Linnik toob ühe põhjusena esile, et SMS on ainus suhtluskanal, mis töötab ka 2G võrgus, isegi siis kui levi on vaid üks pulk. Lisaks avab 99 protsenti inimestest saadud SMS-i, samas kui näiteks WhatsApp sorteerib spämmi välja.
Kurikaeltel omad plaanid
Uued arengud on andnud võimaluse ka petturitel raha teenida ja selle vastu võitlemine moodustab olulise osa Linniku juhitud üksuse tööst.
Üheks viisiks, kuidas pettuse teel raha kokku hoitakse, on niinimetatud hallid marsruudid. “Äriettevõtete saadetavad sõnumid on märksa kallimad kui eraisikutele mõeldud,” kirjeldab Linnik. “Spetsiaalsete seadmete abil saadavad aga firmad vahel sõnumid SIM-kaardi kaudu kõige odavama paketi hinnaga, justkui eraisikuna ja hoiavad nii raha kokku.”
Eksisteerib ka viise, kuidas eelkõige sidevõrku mitteomavad virtuaalsed operaatorid pettusega SMS-ide abil taskuid täidavad. Viimane niisugune suur juhtum oli seotud Twitteriga: avastati, et kuni pool nende saadetud SMS-idest oli partneroperaatorite enda tekitatud.
Operaatori robotid lõid Twitteris kontosid, valisid kaheastmelise isikutuvastuse ja hakkasid siis kontodele pidevalt sisse ja välja logima. Igal sisselogimisel saatis Twitter petturist operaatori kaudu kummituskontole kontrollkoodiga SMS-i ja maksis selle eest tasu. Firma sai aastas nii 60 miljonit kahju.
Aga mis saab MMS-idest? Ja mis on RCS?
Omaette teema on failide saatmiseks mõeldud MMS-id. Euroopa riikides neid enam eriti ei kasutata, USA-s on aga MMS-ide arv aastaga kahekordistunud.
Üheks põhjuseks on see, et inimesed on väsinud suhtlusplatvormide rohkusest ja ei taha hakata otsima, kas inimesel, kellele fail on vaja saata, on Telegram või WhatsApp ikka olemas.
Teine põhjus on ruutkoodide levik. Tihtipeale saadetakse näiteks veebis pileti soetamisel ostja telefoni lihtsalt sõnum QR-koodiga. Teine võimalus: kui veebist tellitud kaup jõudis sinuni vigastatult, saab sellest kaupmehele MMS-i teel kerge vaevaga foto saata.
Lisaks on mobiilsides tekkinud veel üks uus, esialgu vaid Androidil töötav võimalus: RCS. “See on MMS-ist edasi järgmine loogiline samm, mille abil saab saata väikese IT-programmi,” räägib Linnik. “Näiteks tahad osta kuhugi pileti. Saadad selleks telefonilt sõnumi ja sulle saadetakse vastu programm, kus sa saad valida kellaaja ja muud vajalikud näitajad. Põhimõtteliselt tuleb sulle telefoni automaatselt väike äpp, kus on ka lihtne maksta.”
See Prantsusmaal juba väga populaarne lahendus on vaikselt ka Eestisse jõudmas. Väga laialt see meil levinud veel pole, aga tähelepanu: paistab täitsa tõenäoline, et tegu on ühe märkimisväärse tulevikutrendiga!


Parmas: on küsimus, kas Heldna ja Vaher on tingimata vaja süüdi mõista   Peaprokuröri Andres Parmase sõnul tegid endine politsei- ja piirivalveameti juht Elmar Vaher ja tema pikaaegne kolleeg Eerik Heldna teadliku otsuse, kui nad viimase politseisse tööle vormistasid. Samas küsimus on, kas kriminaalasi peab tingimata lõppema kõigi asjaosaliste kriminaalkorras karistamisega, lisas peaprokurör kirjalikus intervjuus.    Elmar Vaher on öelnud, et tegemist on õigusliku vaidlusega, mis on nüüd inetuks läinud. Kuidas prokuratuuri hinnangul on?  Prokuratuuri hinnangul on väär rääkida õiguslikust vaidlusest. Kui kaitsepolitseiametile said 2020. aastal kõnealuse teenistussuhte vormistamise asjaolud teatavaks, tegid nad politsei- ja piirivalveametile (PPA) märgukirja, milles teavitasid, et näiline teenistussuhe ja rotatsioon võib viia kuriteoni. Siinkohal on oluline märkida, et võimalikuks kuriteoks muutub selline tegevus alles näilise teenistussuhte alusel pensioni taotlemisel. Ehk siis toona oli nii PPA-l kui ka Eerik Heldnal võimalik kahtluse alla sattunud tegu ära hoida. Pensioni taotlemisega viidi tegu eelmise aasta mais lõpule ning info võimaliku kuriteo kohta jõudis prokuratuurini eelmise aasta sügisel menetluse alustamisega. Fakt, et menetlust alustati, näitab ka prokuratuuri õiguslikku hinnangut sellele olukorrale – kuriteotunnuste ilmnemisel kohustab seadus meid menetlust alustama ning annab õiguse asjaolusid välja selgitada.  Miks just praegu esitati kahtlustus ja viidi läbi avalikud menetlustoimingud? Miks ei tehtud seda juba varem või hiljem, näiteks pärast Vaheri ametiaja lõppu?  Kriminaalmenetluses kahtlustuse esitamiseks ei ole kunagi head või õiget aega. Kriminaalmenetlused kulgevad omas tempos ning eelmisel nädalal jõudsid menetlusasutus ja prokuratuur toimingutega kahtlustuse esitamiseni. Selleks ajaks olime taustatööga kogunud piisavalt infot ning tõe väljaselgitamiseks oli vaja jõuda järgmiste tõenditeni, see tähendab muu hulgas kahtlustuse esitamist ja kahtlustatavate ülekuulamist.  Millised on üldises plaanis selle kaasuse tõendid? Kas allkirjastatud lepingutele lisaks on ka muid asju, mis viitavad, et Vaher ja Heldna leppisid kokku eripensioni saamiseks vajaliku fiktiivse töölepingu sõlmimise? Vaher on justkui viidanud mingitele salvestustele, kas sellised asjad on olemas?  Eelmisel nädalal koguti palju infot, mille analüüsimine ning tõenditeks vormistamine on alles pooleli. Tõe väljaselgitamiseks analüüsitakse kogutud teavet ning kuulatakse üle inimesed, kellel ametisse nimetamise ja väidetava lähetamise kohta teavet võib olla.  Kas on lähiajal oodata ka kahtlustatavate ringi laienemist?  Teadaoleva info põhjal on hetkel alust ühte inimest kahtlustada kelmuse toimepanemises ning viite inimest kelmusele kaasaaitamises. Uurimisi viiakse läbi selleks, et tõde välja selgitada. Küll aga märgin, et kahtlustuse kohaselt pandi tegu toime varjatud moel ning seega ei saa täna välistada, et tõendite analüüsimisel jõuame asjaoludeni, millest seni teadlikud ei olnud.  Mitu inimest on esitanud küsimuse, kas 400 euro suurune eripension on kokkuvõtvalt küünlaid väärt. Kui suurest summast me tegelikult räägime, milline on Heldna oodatav tulu staaži täitumise järel?  Kogusummat ei ole võimalik üheselt välja arvutada. Küll on ka teiste ametkondade kommentaarides õigesti märgitud, et kahtlustuses märgitud Eerik Heldna eripensioni staaž tähendaks vanaduspensioni ea saavutamisel umbes 400 eurost märgatavalt kõrgema, paari tuhandet eurot ületava pensioni saamist. Seejuures ei tohi unustada, et tegemist on igakuise maksega. Praeguseks on Eerik Heldnale välja makstud kokku umbes 5000 eurot, kuid nn eripensionite puhul tuleb meeles pidada seda, et tegemist on indekseeritava summaga, mis igal aastal kasvab.  Kas teema suhtes on suur avalik huvi ja kas asi võiks näiteks lõppeda oportuniteediga?  Kriminaalmenetlused võtavad aega ning täna on sellest veel vara rääkida. Kõigepealt tuleb kogutud info läbi töötada, tõenditeks vormistada ning alles seejärel saab kaaluda, kas ja kuidas menetlusega pärast kohtueelse menetluse lõpuleviimist jätkatakse. Avalik huvi on menetluse suhtes kindlasti olemas. Eraldi küsimus on, kas ka avalik menetlushuvi, mis eelkõige tähendab seda, kas menetluses on tingimata vaja jõuda süüdimõistva otsuse ja karistuseni.  Jaanus Rahumägi ütles Facebookis, et Heldnal on väga suured teened Eesti riigi ees ja teda ei tohiks praeguses julgeolekuolukorras selliselt kiusata. Kuidas prokuratuur sellisele argumendile vaatab?  Kahtlustuse esitamine ei tee olematuks Eerik Heldna ega kellegi teise panust ametnikuna. Seadus kohustab õiguskaitseasutusi kuriteotunnuste ilmnemisel menetlust alustama ning selliseid asjaolusid saame kontrollida vaid kriminaalmenetluses. Usume, et eelmisel nädalal kahtlustuse saanud teadsid oma ametikohast lähtudes, milliseid tagajärgi võib selline tegevus kaasa tuua. Samuti usume, et nn eripensioni tingimuste loomisel nad vähemasti kaalusid, kas selline tegevus on seadusega kooskõlas ning tegid teadliku valiku. Tulen tagasi ka selle juurde, et kriminaalmenetluses kahtlustuse esitamisel ei ole ei head ega õiget aega, kahtlustused esitati meie hinnangul esimesel võimalusel. Alati on miski, mis kellelegi vale ajastusena näib.  Meelis Oidsalu ütles ERR-is, et kui Heldna võeti tööle ja roteeriti kõiki kehtivaid norme täites, on raske ära tõestada, et töösuhe oli fiktiivne. Kas Oidsalul võib õigus olla?  Tõendite kogumine alles käib ning tõde selgub menetluse lõppedes. Aga millise hinnangu annaksite te ise olukorrale, kus inimene on ühele ametikohale nimetatud ning paralleelselt nimetatakse teises asutuses teisele ametikohale? Samal päeval lähetatakse ta ametisse, kus ta on juba aasta aega töötanud ning see toimub ajal, mis kattub seadusemuudatustega, mis muudab nn eripensionile kvalifitseerumise tingimusi.  Kas prokuratuuri hinnangul üleüldiselt roteerumisega on riigiasutustes kõik korras ja kas üldisel rotatsiooniloogikal ja Heldna kaasusel on olulisi erisusi?  Enne 1. jaanuari 2020, kui senine eripensioni kord muutus, olid tõenäoliselt paljud politsei-, pääste- jt ametnikud valiku ees, kas töötada ametikohal, mis eripensioni nõudeid täidab või mitte. Selles, et rotatsiooni korras ametnik ajutiselt teisele ametikohale suundub, ei ole midagi tavatut. Küll aga on selleks seatud tingimused, mida tuleb täita. Need tingimused kehtivad kõigile ühtemoodi. Mistahes kõrvalekalded reeglitest loovad ebavõrdse tingimuse teiste ees. Õiguspärane on selline rotatsioon, mis toimub tegelikult, mitte näiliselt ning see eristabki kahtluse alla sattunud Eerik Heldna juhtumit riigiametnike roteerumisest.  Kas teie hinnangul on antud kaasusega kaasnev mainekahju Eesti jõuorganisatsioonidele proportsionaalne?  Eestis ei ole seaduse ees puutumatuid. See oleks väga vale lähenemine, kui seaksime võimaliku mainekahju õigusest ja õiglusest ettepoole. Selliselt tegutsedes võib see kaasa tuua hoopis suurema mainekahju ja ka ohu julgeolekuolukorrale, sest need, kelle suhtes indulgents antakse või silm kinni pigistatakse, võivad ise muutuda mõjutustegevusele vastuvõtlikuks.  Kas Elmar Vaher ja Eerik Heldna tunduvad üldiselt ausate inimestena?  Üldine hinnang ei mängi kriminaalmenetluse alustamise otsustamisel rolli. Me lähtume seadusest ning kuriteotunnuste ilmnemisel oleme kohustatud menetlust alustama.  Arvestades, et olukord ei näi esialgu kuigivõrd keerukas, millal võiks asi näiteks kohtusse jõuda?  Kogutud info läbitöötamine, süstematiseerimine ja tõenditeks vormistamine võtab oma aja ning praegu on liiga vara, et anda hinnanguid, kui kaua kohtueelse menetluse lõpuleviimiseks aega läheb. Kaitsepolitsei esitas 21. märtsil maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale kahtlustuse kelmuses ning Elmar Vaherile kelmusele kaasaaitamises. PPA töötajatest on kelmusele kaasaaitamises saanud veel kahtlususe keskkriminaalpolitsei juht Aivar Alavere, PPA sisekontrollibüroo juht Priit Pärkna ja keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht Toomas Lõhmus. Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega. Nii Vaher kui ka Heldna on oma otsest süüd eitanud.    					Toimetaja:  Huko Aaspõllu


Armukelmide ohvriks langenud naised ummistasid Kirsti Timmeri vastuvõtud: neil pole raha ega kuhugi minna!Nõid ja tarokaartide emand Kirsti Timmer avaldas “Miks me oleme idioodid?” podcastis kurva tõe, kuidas vahepeal sattus tema juurde niivõrd palju kelmuse ohvriks langenud naisi, et talle tundus, et see oli ainus teema, millega ta üldse tegelema pidi.
“Neid naisi käis mu juures nii palju, kes olid oma korterid maha müünud, majad maha müünud, saatnudki need rahad kõik ära. Ja kes uskusid siiralt!” meenutab Timmer.
Üks naine oli Kirsti juures rääkinud, kuidas ta ootab Ameerikast miljonäri ning kellele tal on tarvis veel viimane raha teele saata. “Ta ütles, et mees on Soomes kinni, sest tal on nii suured rahakohvrid, et Soomes loetakse seda raha üle. Vaatasin talle otsa ja ütlesin, et kuule, ütle nüüd see lause uuesti. Kas sa arvad, et tänapäeval keegi reisib lennukiga ja tema pagasis on suured rahakohvrid, kus on kõik sularaha? Mitte, et see on tal pangas ja krediitkaart on taskus,” sõnas Kirsti, peale mida jõudiski naisele kohale, et oli petta saanud.
Kirsti hinnangul ongi kelmide peamiseks sihtmärgiks üksildased naised, kes otsivad tähelepanu. Ta kirjeldas üht tüüpilist juhtumit, kui tema vastuvõtule tuleb mõni naine, kes kannab väljaveninud dressipükse, pole aastaid juuksuris käinud ja ehk on tal isegi mõni hammas puudu. “Tuleb siis selle kena doktorihärra pildiga, et tal on suur armastus, ta on kõik oma säästud sinna saatnud ja küsib, et kas ta kolib nüüd ära. Vahel olen ma öelnud, et vaata nüüd ise seda pilti. Siis vaata peeglisse ja küsi, miks see rikas kena välimusega Ameerika doktor ei leia seal endale mitte kedagi, vaid ta otsib üles sinu, ilma hammasteta muti. Mõtle nüüd natuke loogiliselt ja siis see inimene saab aru ja ta ei tule selle peale enne! Sa pead karmilt vahel selliseid inimesi raputama, sest et vastasel juhul ta läheb ära ja ütleb, et ma olen lihtsalt kade,” ütleb Kirsti.
Kuula podcasti Spotifys või Soundcloudis!
Tallinna Hoiu-laenuühistu — FOTO: Tallinna Hoiu-laenuühistu
TV3.ee
Sisuturundus
Eesti kõige kasulikum hoiulaenuühistu tõstab hoiuste intresse


Vallavalitsus müüb endise Salme vallamaja veterinaarkeskuseleSaaremaa volikogu kinnitas neljapäeval koalitsiooni häältega endise Salme vallamaja hoonestusõiguse seadmise praegu majas rentnikuna tegutseva Salme Vet Punkt OÜ kasuks.Hoone omandiküsimus kerkis päevakorda, kui hoones tegutsev veterinaarkeskus avaldas soovi oma tegevust laiendada. Vallavalitsus leidis, et kõige parem lahendus on seada Salme Vet Punkt OÜ kasuks hoonestusõigus kinnistu hilisema väljaostmisõigusega. See seisukoht tekitas aga kogukonnas tõsiseid eriarvamusi ja diskussioone ka vallavolikogu erinevates komisjonides (pikemalt tänase lehe lk 4 - toim).Volikogu istungil hoonestusõiguse eelnõu tutvustanud abivallavanemKaarel Tang kinnitas vallavolinik Kristjan Moora küsimusele vastates, et teistele hoones tegutsejatele pole vald maja müüki pakkunud.“Aga miks?” päris Moora. “Teised pole küsinud,” hõikas tagumisest reast volinik Mihkel Undrest. Tang aga vaikis.Kaido Kaasik tundis huvi, kas vetpunkt lõpetab tegevuse, kui ta ruume otsustuskorras ei saa. Tang ütles, et sellist küsimust ei ole vetpunktile otseselt esitatud.Kinnisvarabüroo hinnangul on hoone väärtus 108 000 eurot. Hoonestusõiguse seadmise vastu sõna võtnud Isamaa fraktsiooni esimees Mart Maastik ütles, et see ei ole tegelik turuhind ja tema on valmis maja eest kohemaid maksma 150 000 eurot.“Ma ei tea, kelle huvides ja miks seda tehakse, aga ma juhin tähelepanu, et see on korruptsioonihõnguline ja ei soovita volikogu liikmetel selle poolt hääletada,” lausus ta. “Kui meil on vaja seda hirmsasti maha müüa, teeme siis seda oksjoni korras ja vald saab mingi kasu,” lisas Maastik.Enne hääletamist palutud repliigis juhtis Maastik tähelepanu asjaolule, et kohaliku kogukonna seitsmest esindajast oli maja müügi vastu viis.Mihkel Undrest pistis seepeale tema jutu vahele, et need on valed andmed ja osavallakogus oli hääletustulemus kaks-kaks.“Kolm inimest ei saanud lihtsalt hääletada ja esitasid oma vastuseisu kirjalikult,” vastas Maastik. “Ja ma näen ka sellest häälest, kes sealt tagant kaasa räägib, kelle kaudu asi käib ja kus need kõrvad on,” lisas ta.Pärast viieminutilist vaheaega pandi otsuse eelnõu Mart Maastiku ettepanekul nimelisele hääletamisele.Eelnõu toetas 17 volinikku, 8 oli vastu. Hääletamisel ei osalenud Andrus Raun ja Rauno Rahnel, kes end kohe eelnõu arutelu alguses taandasid ja volikogu saalist lahkusid.VAIDLUSTE OBJEKT: Salme ajalooline vallamaja tekitas kogukonnas tõsise lõhe. Miks kaks aastat kestnud arutelu just nüüd volikogus pidi pingelise punkti saama, ei mõista ka mitmed koalitsiooni saadikud. ERIK TÜÜR SÕNASÕDA: Mart Maastiku repliigist sündis neljapäeval volikogus terav sõnasõda Mihkel Undrestiga (tagapingis), mis lõbustas ka teisi Keskerakonna fraktsiooni liikmeid Boris Lehtjärve ja Aivar Aru. VIDEOLOE KA LK 4 Mehis Tulk


Kas olete kunagi kelmide ohvriks sattunud?TÄNAVAKÜSITLUSIkka ja jälle kuuleme, et inimesed on sattunud kelmide ohvriks kas siis kahtlaste e-kirjade või telefonikõnede läbi. Uurisime saarlastelt, kas nemad või mõni nende tuttav on sattunud kelmide ohvriks ning kui palju üldse teatakse kelmide tegevusest.Mikk Maiste Hiiumaalt: Ptuiptui-ptui, õnneks ei ole ise ega pole ka keegi tuttavatest kelmide ohvriks sattunud. Mul on väga targad tuttavad, igasugused telefonikelmid ei saa jagu neist. Eks kelmi tunneb ikka eemalt ära. Varga peas põleb müts, nagu öeldakse. Arvan, et sellest on palju räägitud ja see on pigem erandlik, kui keegi ohvriks satub.Maria Peep Kuressaarest: Mina ega minu tuttavad ei ole kelmide ohvriks langenud. Ma ei lase kelmidel ennast petta. Igasugu pakkumisi tuleb arvutisse küll, näiteks mingitelt politseinikelt, aga ma kustutan kohe ära, ei loegi neid. Poeg on targem kui mina, tema on mulle ikka öelnud, et ära kahtlasi kirju ava.Mare Ool Kudjapelt: Siiani õnneks ei ole, aga me oleme ise ettevaatlikud ka, ei usu kõike, mis räägitakse. Olen saanud küll igasugu e-kirju Prantsusmaalt või Inglismaalt, aga ma ei ole neid lahti teinud. Inimeste käest olen ikka kuulnud ja ise lugenud, et kelmid tegutsevad, sealt tuleb teadlikkus. Minu tuttavad on ettevaatlikud, ei ole ka ohvriks sattunud.Eerik Laasma Kuressaarest: Ei ole kelmuse ohver olnud. Abikaasa on küll saanud üsna palju telefonikõnesid, kus pakutakse igasugust kaupa, aga otseselt raha pole kästud kanda. Ta ütleb, et on vana inimene ja tal ei ole midagi vaja, paneb telefoni ära ja jutul on lõpp. Ei tea ka, et mõni tuttav oleks ohvriks langenud, ei kuula teiste kõnesid.Maimu Kuressaarest: Ei ole üldse kokku puutunud. Tuttavatest ka ei tea, et keegi oleks saanud petta. Olen muidu lugenud küll, et neid pettasaajaid ikka on, aga mina õnneks sinna hulka ei kuulu. Olen osanud sedamoodi elada.Kristjan-Ado Tiivits Kuressaarest: Ei ole sattunud ohvriks, aga vanemad räägivad väga palju sellest mulle. Minu teada meie tuttavatest ka ei ole keegi saanud petta. Kui on mingi salapärane kiri, siis ma näitan neile enne.Luule Pärnumaalt: Ise ei ole ohvriks sattunud, aga olen kuulnud, et on avaldatud oma pangaandmeid ja sealt raha võetud. Üks tuttav pensioniealine naisterahvas kaotas ligi 1000 eurot. Mind on hoiatatud ja ma olen selle kohta uurinud.Küsis: Marili Kesküla. Pildistas: Siim Metsmaa


Harku vald rappub poliitturbulentsis: vallavõim pööras omavahel tülli, üks umbusaldus ajab teist taga, politsei sai avalduse korruptsioonikahtluse kohtaTallinna külje all paiknevas Harku vallas on võimudünaamika võbelema löönud: kaks vallavalitsuse tuntud liiget, sh abivallavanem - kelle kohta vald on politseisse esitanud kaks erinevat kahtlust - võivad üle minna opositsiooni poolele.
Kumb oli enne, kana või muna?
Sama küsimus keerleb kahe umbusaldusavalduse ümber, mis lajatati Harku vallavolikogus lauale 30. märtsil: üks neist opositsioonilt, teine koalitsioonilt. Võimuta saadikud tahavad troonilt lükata praeguse volikogu esimehe Mart Eensalu (Reformierakond) ning sellega ühes vabaneda ka praegustest vallajuhtidest; vallajuhid avaldavad aga umbusaldust kahele võimupartnerile - abivallavanem Vytautas Martinonisele (kandideeris EKRE nimekirjas) ja endisele politseijuhile, praegusele vallavalitsuse liikmele Robert Antropovile (Keskerakond) -, kelle kohta on suisa politseile avaldus läkitatud.
Sisult need umbusaldusavaldused üksteist esmapilgul justkui ei puuduta (opositsioon heidab võimule ette Meriküla kooli sulgemist; koalitsioon süüdistab aga kahte poliitikut häälega kauplemises), ent seos on neil olemas siiski - kaks leeri süüdistavad teineteist nimelt selles, et vastaspoole umbusaldusavaldus on tekitatud nimme vastuseks nende endi käikudele.
„Süüdistuste näol on minu kurvastuseks ja pettumuseks tegemist poliitilise kättemaksuga selle eest, et ma astusin vahele Meriküla kooli sulgemise plaanile,“ on öelnud üks süüdistatav, Vytautas Martinionis, kes ei tahtnud Delfile täpsustada, millal opositsioon täpsemalt koalitsiooni umbusaldamise käiguga lagedale tuli.
Vallavanem Katrin Krause on aga viidanud, et opositsiooni umbusaldusavaldus on järelm olukorrale, kus vallajuhid keeldusid Antropovi-Martinionise nõudmistele alla vandumast. Seeõttu olnud Antropov ja Martinionis oma hääli vallavõimu vahetamiseks opositsioonile pakkunud ning sellest olla ka Meriküla kooli puudutav umbusaldusavaldus tekkinud. Vallavanem Krause nimetab Meriküla kooli ümber tiirlevat „otsitud põhjusteks“.
Ta märkis, et kahtlused Antropovi ja Martinonise suhtes kerkisid esile selle nädala alguses, umbusaldusavalduseni jõuti nende kahe suhtes eile.
Robert Antropov on Delfile teadaolevalt esitanud avalduse vallavalitsuse liikme kohalt lahkumiseks. Vytautas Martinonis pole veel samasugust otsust teinud.
„Kahjuks ei kasutata poliitvõitluses alati kõige viisakamaid vahendeid,“ sõnas Antropov Delfile sõnumineerides. „Ma ei ole teadlik, et keegi oleks minu kohta politseile avalduse teinud, kuid kui Teie info tõele vastab, siis mind ilmselt teavitatakse sellest. Pean ütlema, et see ei tee mind üleliia murelikuks ja ei üllataks.“
Avaldus politseile
Harku vallavalitsus esitas täna politseile kuriteoteate kahe Harku vallavalitsuse liikme Vytautas Martinonise ja Robert Antropovi võimaliku mõjuvõimuga kauplemise ja hankemenetluse nõuete rikkumise kohta: vallavalitsusel on tekkinud kahtlus, et toimepandud teod võivad vastata karistusseadustiku § 2981 ja § 300 lg 1 karistusseadustiku sätestatud koosseisudele.
„Kui lühidalt kokku võtta, on tegu kahe erineva kahtlusega, mis võivad ka olla osaliselt omavahel seotud, aga eks seda siis lahendab edasi menetlus,“ märkis Krause Delfile.
Ühismeedias avalikustas Krause eile kahtluste sisu lähemalt: asi puudutavat elanikkonnakaitse teemasid. Ta süüdistab Martinionist ja Antropovit hiljuti elanikkonnakaitsega seotud hankega nihverdamises - Martinonis olevat Antropovile avaldanud hankega seotud salajasi detaile ning mänginud hanget lõpetades ja uut mitte korraldades välja olukorra, kus lõplik lahendus olla soosinud Antropoviga seotud Harku Elanikkonnakaitse Seltsi.
Vallavanem väitis, et hange tuli kahtlaste asjaolude ilmnemisel tühistada. Kui Antropov olla tahtnud peale seda lepingut uuendada, polnud vallavõim sellega Krause sõnutsi päri. Seepeale olnud Antropov saatnud volikogu esimehele Eensalule sõnumi, mille sisuks olevat „üsna üheselt tasu nõudmine koalitsioonis püsimise eest“.
„29.03.2023 toimunud kohtumistel ja kõnedes [teatasid] nii Robert Antropov kui Vytautas Martinionis, et neile on tehtud ettepanek opositsiooni poolt sobivatel tingimustel liituda opositsiooniga ja aidata sellega muuta võimu vallas. Ka see andis selge indikatsiooni, et kaubeldakse oma „häälega“,“ kirjutas Krause ühismeedias.
Segased lood hankega
Vytautas Martinonis vastas Krause kirjutatu kohta, et peab öeldut laimavaks.
„Mart Eensalu ja Katrin Krause tegelesid isiklikult kõne all oleva hankega (Elanikkonnakaitse koolituste korraldamine Harku vallas). Katrin Krausega oli meil hanke tingimuste muutmisest juttu. Tühistasin hanke, muidu oleks see seatud tingimuste tõttu olnud ühe pakkuja - Harku Elanikkonnakaitse Seltsi - eelistamine, sest teine pakkuja ei saanud pakkumist teha. Sisuliselt oleks olnud tegemist suunatud hankega. Minu eesmärk oli tagada võrdsed tingimused hankes osalemiseks võimalikult paljudele pakkujatele, et oleks võimalik teha valik ja leida valla jaoks parim lahendus. Seejärel andis aga ka Harku Elanikkonnakaitse Selts teada, et nemad selliste tingimustega hankel ei osale. Antud olukorras ütlesid kõik võimalikud pakkujad ära. Selgitasin Katrin Krausele, et tuleb teha uus hange, kus sõnastus on selge ja üheselt mõistetav. Uut hanget vallavanem ei pidanud vajalikuks korraldada. Miks Katrin Krause ei soovinud uut võrdseid võimalusi pakkuvat hanget, tuleb küsida tema käest,“ kirjutas Martinionis oma vastuses.
Krause märkis viimase viite vastuseks järgmist: „Hankel osalemise võimalus oli kõigil, kuid osalema kutsuti kaks ühingut. Vallavalitsuse soov oli kutsuda hankel osalema vähemalt kolm pakkujat, kuid kuna valdkond ja teenus on sedavõrd spetsiifilised, leidus sobivaid ühinguid kaks. Üheks nendest ühingutest on Harku Elanikkonnakaitse Selts, mille seitsmeliikmelise juhatuse üheks liikmeks on Robert Antropov. Peale sisseostetava teenuse sisendi andmist mina hankega rohkem kokku ei puutunud ja ei suhelnud kummagi pakkujaga. Rohkem ei saa ma hetkel avaldada, edasise selgitab uurimine. Teist hanget me ei jõudnud välja kuulutada, kuna tekkisid kahtlused.“
Martinonis viitas, et politseisse tehtud pöördumine ning eile letti löödud umbusaldusavaldus on lihtsalt poliitiline kättemaks.
„Mart Eensalu ja Katrin Krause süüdistuste näol on minu kurvastuseks ja pettumuseks tegemist poliitilise kättemaksuga selle eest, et ma astusin vahele Meriküla kooli sulgemise plaanile, milleks ei olnud mitte mingit kaalutletud põhjust,“ märkis ta.
Martinonis on varemgi Meriküla kooli kaitsnud - 2021. aastal astus ta enda sõnutsi seetõttu Reformierakonnast välja ning liitus mõtteliselt volikogu EKRE saadikutega.


Korruptsioonikahtlusega endine Kohtla-Järve abilinnapea sai volikogult hüvitiseks poole aasta palgaKohtla-Järve volikogu määras häältega 10:9 korruptsioonikuritegudes saadud kahtlustuse tõttu umbusaldatud abilinnapeale Vitali Borodinile poole aasta palga suuruse hüvitise.Kohtla-Järve abilinnapea ametipalk on 3780 eurot. Borodinile hüvitiseks määratud kogusumma on 22 680 eurot. Koos sotsiaalmaksuga ulatub kulu linnale 30 000 euroni.Kuni korruptsiooniskandaali vallandumiseni eelmise aasta oktoobri alguses Reformierakonda kuulunud Borodinile poole aasta palga suuruse hüvitise maksmise ettepaneku tegi tema endine erakonnakaaslane, eelarvekomisjoni esimees Daniil Starodubtsev. Tema sõnul väärib kaheksa aastat abilinnapeana töötanud Vitali Borodin sellist hüvitist, sest ta täitis talle usaldatud ülesandeid suure pühendumuse ja tulemuslikkusega.Starodubtsevi esitatud eelnõus oli kirjas, et tänu Borodini läbirääkimiste pidamise oskusele ja otsustusvõimekusele sai Kohtla-Järve linn Euroopa Liidult 8,7 miljoni euro suuruse toetuse. "Vastutustundliku inimesena püüdis ta alati säästa maksumaksjate raha ning täitis lisaks abilinnapea ja teenistuse juhi ülesannetele ka projektijuhi kohustusi ilma selle eest lisatasu küsimata," oli kirjas eelnõus.Saadik kahtlustab kuriteguDetsembri lõpus oli volikogu päevakorras endisele Kohtla-Järve linnavolikogu esimehele ja abilinnapeale Riina Ivanovale hüvitise maksmine, kuid suurem osa saadikuid hääletas tookord selle vastu.Keskerakondlane Arne Berendsen ütles, et volikogu ei kohtle linna tippjuhte võrdselt, kui osale neist maksab sotsiaalsete garantiidena hüvitisi ja teistele mitte. Ta tõi näiteks, et lisaks Ivanovale ei saanud hüvitist ka abilinnapea Ljudmila Jantšenko, keda volikogu umbusaldas nagu Ivanovatki eelmisel suvel.Riina Ivanova hinnangul kuritarvitavad saadikud Borodinile hüvitise määramisega oma võimu selleks, et "linna arvelt toimuks kuluaarsete kokkulepete tasustamine". Ivanova sõnul esineb sellises tegevuses suure tõenäosusega tahtlik kuriteo koosseis. "Hoiatan teid ette tahtliku kuriteo toimepanemise eest," ütles Ivanova volikogu ees.Valimisliidu Restart Kohtla-Järve liider Janek Pahka, kes hääletas hüvitise maksmise poolt, ütles, et võrdne kohtlemine on väga tore, aga praegusel juhul on tegemist kaalutlusõigusega. "Kas maksta või mitte maksta?" sõnas ta.Ivanova väiteid nimetas Pahka ähvarduseks ja püüdeks mõjutada volikogu liikmeid, justkui paneksid nad kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega antud õigusi teostades toime kuriteo. "Kutsun kõiki saadikuid, vaatamata sellele, et meile on juba esitatud kahtlustus korruptsioonis, siiski hääletama selle hüvitise poolt. Eriti selle sõnavõtu valguses, mille Riina Ivanova meile esitas," sõnas Pahka.Koalitsiooni see hääletus väidetavalt ei lõhuKohtla-Järve volikogu esimees Eduard Odinets ütles, et sotsiaaldemokraadid ei hääleta Borodinile hüvitise maksmise poolt, kuna see, mida ta tegi, oligi tema töö. Lisaks tõi Odinets esile, et uue spordikeskuse ehitushanke korraldamisel tegi linnavalitsus vea, mistõttu välismaised ettevõtted ei saanud konkureerida ja seetõttu vähendas riigi tugiteenuste keskus linnale esialgu määratud toetussummat enam kui poole miljoni euro võrra.Kuigi sotside ja Keskerakonna fraktsiooni saadikud hääletasid Borodinile hüvitise maksmise vastu, olid nende koalitsiooniga liitunud mõned fraktsioonitud saadikud selle poolt ja seetõttu läks hüvitise määramine häältega 10:9 läbi.Odinetsi sõnul ei tähenda selline hääletustulemus veebruaris loodud koalitsiooni lagunemist. "Selles küsimuses hääletasid kõik saadikud südametunnistuse järgi. See ei olnud seotud ühegi kokkuleppega," lausus ta.RIINA IVANOVA Hoiatan teid tahtliku kuriteo toimepanemise eest.Napp enamus saadikuid leidis, et Vitali Borodin väärib poole aasta palga suurust hüvitist, kuna tänu tema tööle on Kohtla-Järve saanud linnaobjektide remondiks ja ehitamiseks Euroopa Liidult ligemale 9 miljonit eurot toetust. PEETER LILLEVÄLIERIK GAMZEJEV


Vallavalitsus müüb Salme vallamaja veterinaarkeskuseleSaaremaa volikogu kinnitas neljapäeval koalitsiooni häältega endise Salme vallamaja hoonestusõiguse seadmise praegu majas rentnikuna tegutseva Salme Vet Punkt OÜ kasuks.Hoone omandiküsimus kerkis päevakorda, kui hoones tegutsev veterinaarkeskus avaldas soovi oma tegevust laiendada. Vallavalitsus leidis, et kõige parem lahendus on seada Salme Vet Punkt OÜ kasuks hoonestusõigus kinnistu hilisema väljaostmisõigusega. See seisukoht tekitas aga kogukonnas tõsiseid eriarvamusi ja diskussioone ka vallavolikogu erinevates komisjonides (pikemalt tänase lehe lk 4 – toim).
Volikogu istungil hoonestusõiguse eelnõu tutvustanud abivallavanem Kaarel Tang kinnitas vallavolinik Kristjan Moora küsimusele vastates, et teistele hoones tegutsejatele pole vald maja müüki pakkunud.
“Aga miks?” päris Moora.
“Teised pole küsinud,” hõikas tagumisest reast volinik Mihkel Undrest. Tang aga vaikis.
Kaido Kaasik tundis huvi, kas vetpunkt lõpetab tegevuse, kui ta ruume otsustuskorras ei saa. Tang ütles, et sellist küsimust ei ole vetpunktile otseselt esitatud.

VAIDLUSTE OBJEKT: Salme ajalooline vallamaja tekitas kogukonnas tõsise lõhe. Miks kaks aastat kestnud arutelu just nüüd volikogus pidi pingelise punkti saama, ei mõista ka mitmed koalitsiooni saadikud.
Erik Tüür / Saarte Hääl

Kinnisvarabüroo hinnangul on hoone väärtus 108 000 eurot. Hoonestusõiguse seadmise vastu sõna võtnud Isamaa fraktsiooni esimees Mart Maastik ütles, et see ei ole tegelik turuhind ja tema on valmis maja eest kohemaid maksma 150 000 eurot.
“Ma ei tea, kelle huvides ja miks seda tehakse, aga ma juhin tähelepanu, et see on korruptsioonihõnguline ja ei soovita volikogu liikmetel selle poolt hääletada,” lausus ta. “Kui meil on vaja seda hirmsasti maha müüa, teeme siis seda oksjoni korras ja vald saab mingi kasu,” lisas Maastik.
Enne hääletamist palutud repliigis juhtis Maastik tähelepanu asjaolule, et kohaliku kogukonna seitsmest esindajast oli maja müügi vastu viis.
Mihkel Undrest pistis seepeale tema jutu vahele, et need on valed andmed ja osavallakogus oli hääletustulemus kaks-kaks.
“Kolm inimest ei saanud lihtsalt hääletada ja esitasid oma vastuseisu kirjalikult,” vastas Maastik. “Ja ma näen ka sellest häälest, kes sealt tagant kaasa räägib, kelle kaudu asi käib ja kus need kõrvad on,” lisas ta.
Pärast viieminutilist vaheaega pandi otsuse eelnõu Mart Maastiku ettepanekul nimelisele hääletamisele.
Eelnõu toetas 17 volinikku, 8 oli vastu. Hääletamisel ei osalenud Andrus Raun ja Rauno Rahnel, kes end kohe eelnõu arutelu alguses taandasid ja volikogu saalist lahkusid.


Võsul tuleb häda õiendamise eest hakata nutsu köhimaHaljala vallavolikogu hääletas eelnõu poolt, mis peaks eelarvesse tooma miljoneid eurosid lisatulu. Nimelt muudetakse Võsu ranna tualetid suvehooajast kõigile hädalistele tasuliseks.
Eelnõu võeti lõpuks vastu vaid kahe vastuhääle kiuste. Viimase lugemise järel lisati sellesse täpsustavad punktid, mis puudutavad teenuse hädapõhist maksustamist.
Lõplikus sõnastuses on number ühel käimise hinnaks määratud kaks eurot, number kahe menetlemise eest rannatualetis tuleb välja käia aga viis eurot. Maksta saab häda õiendamise eest kaardiga või spetsiaalses mobiilirakenduses Piskakk.
Selleks et hädalised ei hakkaks sohki tegema ning ühtegi number kahte ei poetataks valla kanalisatsioonisüsteemi number ühe hinna eest, luuakse uus hooajaline ametikoht. Hea ninaga reisisaatja ehk rannahäda spetsialist asub tööle
1. maist. Rannahäda spetsialisti kuupalgaks määrati 2300 eurot, lisaks hakkab ta nautima erisoodustusi parfümeeriakauplustes.
Eelnõu vastu hääletanud volinike sõnul haises plaan juba algusest peale ebavõrdsuse ja korrumpeeru järgi. “Paraku toob hädade maksustamine meile ainult juurde merehädalisi ehk kodanikke, kes hakkavad hädasid tegema merre. Hinnad Võsu toidukohtades on niigi juba pööraselt kallid. Kui liita igale söömaajale veel kolmas käik ehk tualetis käigu hind, siis on selge, et enese kergendamine muutub Võsu rannas ainult rikaste lõbuks,” rääkis anonüümseks jääda soovinud vallavolikogu aseesimees. Samuti avaldas ta kartust, et lähedal asuvast Käsmu kaptenikülast võib piltlikult öeldes saada Võsu peldik, mille poole joostakse siis, kui häda enam häbeneda ei anna.
Eelnõu pooldajate hinnangul on aga uus süsteem vallale igati kasulik. Lisaks sellele, et valla eelarvesse hakkavad voolama ja kukkuma lisaeurod, võib see pikemas plaanis muuta kaunimaks pildi Võsu rannast.
“Vaadake, kui kangema kangi väljastamise eest tuleb välja käia viis eurot, siis paneb see inimese ju mõtlema läbi ka oma toitumisharjumused. Võibolla ei ole enne randa minekut vaja nii palju süüa? Kokkuvõttes ennustan, et tänu uuele korrale paraneb Võsul suvitajate keskmine rannavorm tunduvalt,” rääkis anonüümseks jääda soovinud vallavolikogu esimees.


Korruptsioonikahtlusega endine Kohtla-Järve abilinnapea sai volikogult hüvitiseks poole aasta palgaKohtla-Järve volikogu määras häältega 10:9 korruptsioonikuritegudes saadud kahtlustuse tõttu umbusaldatud abilinnapeale Vitali Borodinile poole aasta palga suuruse hüvitise.Kohtla-Järve abilinnapea ametipalk on 3780 eurot. Borodinile hüvitiseks määratud kogusumma on 22 680 eurot. Koos sotsiaalmaksuga ulatub kulu linnale 30 000 euroni.
Kuni korruptsiooniskandaali vallandumiseni eelmise aasta oktoobri alguses Reformierakonda kuulunud Borodinile poole aasta palga suuruse hüvitise maksmise ettepaneku tegi tema endine erakonnakaaslane, eelarvekomisjoni esimees Daniil Starodubtsev. Tema sõnul väärib kaheksa aastat abilinnapeana töötanud Vitali Borodin sellist hüvitist, sest ta täitis talle usaldatud ülesandeid suure pühendumuse ja tulemuslikkusega.
Starodubtsevi esitatud eelnõus oli kirjas, et tänu Borodini läbirääkimiste pidamise oskusele ja otsustusvõimekusele sai Kohtla-Järve linn Euroopa Liidult 8,7 miljoni euro suuruse toetuse. "Vastutustundliku inimesena püüdis ta alati säästa maksumaksjate raha ning täitis lisaks abilinnapea ja teenistuse juhi ülesannetele ka projektijuhi kohustusi ilma selle eest lisatasu küsimata," oli kirjas eelnõus.
Saadik kahtlustab kuritegu
Detsembri lõpus oli volikogu päevakorras endisele Kohtla-Järve linnavolikogu esimehele ja abilinnapeale Riina Ivanovale hüvitise maksmine, kuid suurem osa saadikuid hääletas tookord selle vastu.
Hoiatan teid tahtliku kuriteo toimepanemise eest.

Riina Ivanova

Keskerakondlane Arne Berendsen ütles, et volikogu ei kohtle linna tippjuhte võrdselt, kui osale neist maksab sotsiaalsete garantiidena hüvitisi ja teistele mitte. Ta tõi näiteks, et lisaks Ivanovale ei saanud hüvitist ka abilinnapea Ljudmila Jantšenko, keda volikogu umbusaldas nagu Ivanovatki eelmisel suvel.
Riina Ivanova hinnangul kuritarvitavad saadikud Borodinile hüvitise määramisega oma võimu selleks, et "linna arvelt toimuks kuluaarsete kokkulepete tasustamine". Ivanova sõnul esineb sellises tegevuses suure tõenäosusega tahtlik kuriteo koosseis. "Hoiatan teid ette tahtliku kuriteo toimepanemise eest," ütles Ivanova volikogu ees.
Valimisliidu Restart Kohtla-Järve liider Janek Pahka, kes hääletas hüvitise maksmise poolt, ütles, et võrdne kohtlemine on väga tore, aga praegusel juhul on tegemist kaalutlusõigusega. "Kas maksta või mitte maksta?" sõnas ta.
Ivanova väiteid nimetas Pahka ähvarduseks ja püüdeks mõjutada volikogu liikmeid, justkui paneksid nad kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega antud õigusi teostades toime kuriteo. "Kutsun kõiki saadikuid, vaatamata sellele, et meile on juba esitatud kahtlustus korruptsioonis, siiski hääletama selle hüvitise poolt. Eriti selle sõnavõtu valguses, mille Riina Ivanova meile esitas," sõnas Pahka.
Koalitsiooni see hääletus väidetavalt ei lõhu
Kohtla-Järve volikogu esimees Eduard Odinets ütles, et sotsiaaldemokraadid ei hääleta Borodinile hüvitise maksmise poolt, kuna see, mida ta tegi, oligi tema töö. Lisaks tõi Odinets esile, et uue spordikeskuse ehitushanke korraldamisel tegi linnavalitsus vea, mistõttu välismaised ettevõtted ei saanud konkureerida ja seetõttu vähendas riigi tugiteenuste keskus linnale esialgu määratud toetussummat enam kui poole miljoni euro võrra.
Kuigi sotside ja Keskerakonna fraktsiooni saadikud hääletasid Borodinile hüvitise maksmise vastu, olid nende koalitsiooniga liitunud mõned fraktsioonitud saadikud selle poolt ja seetõttu läks hüvitise määramine häältega 10:9 läbi.
Odinetsi sõnul ei tähenda selline hääletustulemus veebruaris loodud koalitsiooni lagunemist. "Selles küsimuses hääletasid kõik saadikud südametunnistuse järgi. See ei olnud seotud ühegi kokkuleppega," lausus ta.


BNS-i reede tähtsamate uudiste kokkuvõteTALLINN, 1. aprill, BNS – BNS-i reede tähtsamate uudiste kokkuvõte.
– Tallinnas Kaarli kirikus astuvad pühapäeval palmipuudepüha kontserdil üles 16 koori üle 300 lauljaga ning J. S. Bachi Johannese passiooni dirigeerib Andres Mustoneni asemel Endrik Üksvärav.
– President Alar Karis ütles Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kokku kutsutud Butša tippkohtumisel, mis käsitleb Venemaa vastutust kuritegude eest Ukrainas, et nii nagu sõjakuritegude ohvritel on nimed, nii on nimed ka kurjategijatel, kes tuleb vastutusele võtta.
– 1. aprillil ametisse astuv Eesti Energia uus juhatuse esimees Andrus Durejko hakkab kuupalgana saama 17 000 eurot kuus, vahendas ERR.
– Soome välisministri Pekka Haavisto ja Rootsi välisministri Tobias Billströmiga reedel telefonis rääkinud välisminister Urmas Reinsalu, ütles, et Soome NATO liikmeks saamine on Eestile ajalooline hetk.
– ERR-i Klassikaraadio saab laupäeval 28-aastaseks ning sel puhul kõlab eetris kuulajate lemmikmuusika, kirjutatakse ühiselt muusikalist diktaati ja piilutakse raadiotöö telgitagustesse.
– President Alar Karis ütles telefonikõnes Ungari riigipeaga, et NATO tugevdamise eesmärgil on vaja viia lõpule Rootsi liitumisprotsess alliansiga.
– Välisminister Urmas Reinsalu ütles reedel Poolas Łódźis Kesk- ja Ida-Euroopa välisministrite (B9) kohtumisel, et aeg on NATO ja Venemaa suhete alusakt tühistada.
– Välisminister Urmas Reinsalu sõnul teavitati reedel Eesti välisministeeriumi Venemaa otsusest saata riigist välja Eesti diplomaat, mis on Venemaa vastusammuks Eesti 24. märtsi otsusele.
– President Alar Karis ütles telefonivestluses Soome riigipea Sauli Niinistöga, et Eesti ootab Soomet peatselt NATO-sse, sest see muudab kriitilise osa siinsest piirkonna julgeolekust tervikuks.
– Eesti Kontsert taunib muusik Andres Mustoneni esinemist Venemaal ning lõpetab temaga koostöö.
– Kohtla-Järve linnavolikogu otsustas neljapäeval napi häälteenamusega, et korruptsioonikuriteo kahtlustuse tõttu ametist vabastatud endisele abilinnapeale Vitali Borodinile makstakse hea töö eest kuue kuu palga ulatuses hüvitist ehk kokku 22 680 eurot.
– Riigikohus selgitas enam kui sada aastat tagasi ehitatud talumaja varjatud puudusi käsitlenud kohtuasjas, et hoone lepingutingimustele vastavuse hindamisel tuleb lähtuda sarnaste vanade hoonete tavapärasest seisukorrast, mitte uusehitistele kehtestatud nõuetest.
– Euroalal aeglustus aastainflatsioon Eurostati kiirhinnangu järgi märtsis veebruarikuu 8,5 protsendilt 6,9 protsendile, Eestis aeglustus inflatsioon eelduslikult 17,8 protsendilt 15,6 protsendile, kuid jäi siiski Läti järel teisele kohale.
– Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) juhatus kiitis heaks 15,6 miljardi dollari suuruse toetusmeetme laenu Ukrainale, et aidata sõjas oleva riigi majanduslikku taastumist, teatas fond reedel.
– Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kutsus reedel üles nimetama Butšat "õigluse sümboliks", aasta aega pärast agressorriik Venemaa väeüksuste taandumist linnast, millest on saanud sünonüüm sõjaroimade süüdistustele.
– Norra põhjaosas Tromsø piirkonnas sai lumelaviinides surma neli ja viga veel mitu inimest, sealhulgas välisturistid, ajakohastasid reede õhtul politsei ja meedia.
– Prantsuse president Emmanuel Macron hoiatab järgmisel nädalal Hiina ametivenda Xi Jinpingi, et mis tahes Pekingi võimalik otsus Venemaad sõjas Ukraina vastu sõjaliselt toetada oleks katastroofiline, teatas reedel Élysée palee.
– Sudaani põhjaosas hukkus kullakaevanduses aset leidnud varingus vähemalt 14 töölist, teatasid reedel võimud.
– Venemaa uuendatud välispoliitikastrateegia, mille president Vladimir Putin reedel kinnitas, nimetab Hiinat ja Indiat Moskva peamiste liitlastena maailma areenil.
– Venemaa uus välispoliitika strateegia, mille president Vladimir Putin kinnitas, näeb Läänes eksistentsiaalset ohtu, ütles välisminister Sergei Lavrov reedel.
– Hispaania peaminister Pedro Sánchez ütles reedel, et ärgitas Pekingit külastades Hiina presidenti Xi Jinpingi rääkima Ukraina kolleegi Volodõmõr Zelenskõiga.
– Valgevene liider Aleksandr Lukašenko ütles reedel, et tema riik on valmis võõrustama Venemaa strateegilisi tuumarelvi pärast seda, kui tema liitlane Venemaa president Vladimir Putin teatas plaanidest paigutada Valgevenesse taktikalised tuumarelvad.
– Paavst Franciscus peaks Rooma haiglast koju pääsema laupäeval pärast ravi bronhiidi vastu, teatas katoliku kirik.
– Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi lubas reedel Butša linna külastades "Venemaa kurjuse" alistada.
– Kreml välistas reedel relvarahu Ukrainas, ehkki Venemaa liitlane Valgevene soovitas tingimusteta kõnelusi alustada.
– Guinea lahes kaaperdatud Taani tankeri asukoht on tuvastatud ja osa meeskonnast on pantvangis, ütles reedel laeva omanik Monjasa.
– Kreeka raudteeinspektor peeti reedel kinni seoses eelmisel kuul toimunud rongikatastroofiga, milles hukkus 57 inimest, teatas kohtuametnik.
Baltic News Service


Nädala tipud1 Vägivald erivajadustega laste kallal Lille kodu saaga, kus personal piinas oma erivajadustega hoolealuseid. Vaata ükskõik mis pidi, ikka näeb asi kehv välja. Tekkinud on olukord, kus vastutajaid justkui polegi.2 Kevad, kus sa oled?Kuigi kohe on ukse taga lihavõttenädal, pole oodatud kevadet veel kuskilt näha. Metsavanana tuntud Rapla ilmavaatleja Arvo Saidla palub olla kannatlik ning lubab, et ilm pöörab soojemaks aprilli teises pooles.3 Andres Mustoneni langusDirigent ja helilooja Andres Mustonen esines märtsi keskel Vene riigi rahastatud Trans-Siberi kunstifestivalil hoolimata sellest, et igasugune kultuuriline koostöö seiskus pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale. Eesti Kontserdi juht Kertu Orro ei pea koostööd Mustoneniga enam võimalikuks.4 Gwyneth Paltrow kohtudraamaJuhtum on tähelepanuväärne seetõttu, et vaikimisraha maksmise asemel läks seekord A-klassi kuulsus kohtusse ning sai seal raha väljapressija üle võidu. Nimelt üritas 2016. aastal Utah's toimunud suusaõnnetuses näitlejannaga kokku põrganud pensionil olev silmaarst selle eest kopsakat valuraha saada, tuues põhjuseks oma enneolematud kannatused.5 Kõnniteedele parkijadÕhtulehe toimetusse saadeti mõni nädal tagasi Tartus tehtud foto, kus autoomanik on Ülikooli tänaval parkinud oma sõiduki osaliselt kõnniteele. Pealtnägija sõnul seisis see seal umbes tund aega. Seega ei peatunud autojuht vaid korraks. Sellise numbrimärgi omanikult ootaks tõepoolest eeskujulikumat parkimist.MANONA PARIS, arvamustoimetuse juht


Ingomar Vihmar: Nali vajab üllatustKuidas teha head nalja ja panna saalitäis inimesi lõkerdama? Vastab Endla teatri lavastaja Ingomar Vihmar.Kuidas saab näidendi käsikirja põhjal komöödia teha?Võta üks klassikaline teos, näiteks Vilde “Pisuhänd”. Kui teda lugeda, ega ta ju naerma aja. Kuid laval võib ta olla väga naljakas. Nalja pead seal ise natukene juurde mõtlema, oma kujutluses nägema.Minule on haruldane asi, et loen näidendi käsikirja ja naeran.Aga neid on siiski olnud?Mäletan, et Oleg ja Vladimir Presnjakovi “Ohvrit mängides”, mida Linnateatris tehti, oli lugedes ülinaljakas. Ma naersin nii, et abikaasa arvas, et ma olen hulluks läinud!Aga seda juhtub ikkagi harva.Kuidas te ikkagi teate, et vaat sellest materjalist saab komöödia?Sa pead endale vaimusilmas neid olukordi ette kujutama ja kui sa juba mõttes muheled ja naerad, võikski sellest tulla komöödia.Aga eks ta on arvamise asi. Käsikirjas peab olema midagi, mis sind erutab, käivitab. Kui see läheb publiku ootustega kokku, siis on tore. Kuid lavastust tehes ja materjali otsides ei mõtle ma eriti palju publiku peale.Ma otsustan rohkem endast lähtuvalt. Väga keeruline on etendusi niimoodi teha, et püüad teistele meeldida. Kui see läheb kokku publiku maitsega, siis on hästi, kui ei lähe, on ka hästi.Seda, et asi kõigile meeldib, põhimõtteliselt ei juhtugi. Naljast arusaamise koht on igal inimesel täiesti erinev. Saalis sada inimest naerab, teised sada istuvad mossis näoga. Inimeste maitset ei oska elu sees ära arvata. Kuid tee nii nagu oskad ja nii, et endal on lõbus.Mis siis saab, kui rahvas üldse ei naera? On seda juhtunud?Jaa, minu elu jooksul on seda juhtunud. Seda võib juhtuda esietendusel, kui näitlejad ei ole oma rollis väga kindlad. Publikuga esimest korda kohtumine tekitab alati ebakindlust ja siis võib olla küll, et näitleja ei käivitu ja publik on ka sellisel äraootaval seisukohal, et millal nalja hakkab saama.Vahel ei lähegi tükk publiku jaoks käima, kuid järgmisel korral, järgmisele publikule on see etendus täiesti homeeriline. Sõltub sellest, milline publik on, mis päev on ja mis tujus inimesed on. Vahel võib täiesti ootamatult mingi tõsine situatsioon, kuhu ei ole nalja mitte karvavõrdki planeeritud, olla publikule totaalselt naljakas. Naerma ajabki see, mida sa elu sees ei oska ette arvata. Üllatus on see, mida nali vajab.Komöödia puhul tiksub igal näitlejal ja lavastajal kuklas, et kui tükk on žanrimääratluse järgi komöödia, peab vaatajal olema naljakas. Ja kui ei ole, siis on midagi valesti.Kui palju sõltub nali lavastajast, kui palju näitlejatest?See sõltub kõigest. Ka publikust.Protsessi jooksul see muutub ka, sest prooviperiood on pikk, seal on oma 50-60 proovi ja meile võib see olla alguses väga naljakas, kuid ühel hetkel sa harjud. Mingil ajal ei saa enam üldse aru, kas on naljakas või ei ole või mis sealt üldse peaks tulema.Enne esietendust võid vaid aimata, kuid kinnitus saabub alles publikuga kohtudes. See on võimas, kui publiku reaktsioon tuleb. Siis tead, et oled ikkagi õiges suunas läinud. Või vales.Kas komöödiate lavastamine on keeruline?Eks mingeid asju õpid elu jooksul. Komöödia puhul ei tohi sihilikult nalja teha.Kui sa hakkad nalja tegema, siis see ei ole naljakas. Mida vähem sa nalja teed, mida tõsisem asi on, seda naljakam tavaliselt on. Publik tajub ära, kui nali on sunnitud.Kui hakata nalja, hambad ristis, välja pressima, siis võib ju ka nalja saada, aga tavaliselt mitte eriti.Väga hea komöödiakirjanik on nalja situatsioonidesse kirjutanud moel, et kui näitleja paneb ennast sinna olukorda täiesti tõsiselt, on see kõrvaltvaatajale äärmiselt naljakas. See juhtub ilma selleta, et keegi püüaks nalja teha.Aga eks komöödiažanridki erinevad - farsid ja klounaad - ja seal on ka eri vahendid. Näiteks klounaad töötab äparduse peal. Mingi tõsise asja peal. Et midagi, mida tehti tõsiselt, läks untsu.Kuidas teie komöödiate lavastamise juurde jõudsite?Ega ma nüüd neid nii palju lavastanud ei olegi, kuus-seitse 70st, mille žanrimääratlus on puhtalt komöödia. Aga mulle selline puhas žanriteater väga ei istugi.Kui võtame praegu teatri repertuaaris olevaid lavastusi, siis seal on küll mõnel žanriks märgitud komöödia. Näiteks “Kolm õde”, mille on Tšehhov ka ise märkinud komöödiaks. Põhimõtteliselt ma saan ju temast aru, et see asi on seal nii tõsine, et on lausa naljakas. Aga see ei ole see, mida meie komöödiaks peame.Kui me hakkasime farssi “Mitte praegu, kallis” tegema, siis mõtlesin, kas seda annaks teha ka tõsiselt. Igas draamas on ju kõvasti komöödiat, igas komöödias on kõvasti draamat.Kas publiku huumorimeel on aja jooksul muutunud?Huumorimeelega on üldse niimoodi, et ta on igal mehel ise kohas. Mis on ühele naljakas, selles pole teise jaoks naljapoegagi. Huumorimeel on niivõrd isiklik asi.Selle üle kakeldakse väga palju ja sõimatakse üksteist. Päritakse: “Kus see nali oli?” Inimesed võtavad seda huumorivärki alati väga tõsiselt.Aga lavalt me ei näe, kes 500 inimesest publikus naerab ja kes ei naera, kes on õnnetu, kes õnnelik. Aga enamasti on publik ikkagi rõõmus.Ma arvan, et mingisugune osa huumorimeelest on inimesel kaasa sündinud. Seda mõjutab lapsepõlves nähtu ja kogetu ja sealt hakkab naljasoon kuidagi kasvama.Mina vaatasin noorena väga palju Soome televisiooni, nende sketšisarju, mis on mind väga palju mõjutanud. Minu huumorimeel on selline ... Ma olen kogenud, et see ei ole Harju keskmine. Mulle meeldivad asjad, mis ei ole esmapilgul üldse naljakad.Milline komöödia on ajatu?Ma olen sellega kunagi kooli ajal kokku puutunud ja nüüd siis ka Endlas olles. See on Hugo Raudsepa “Vedelvorst”, mis on isegi lugedes mõne koha pealt äärmiselt naljakas. Seda tasub lugeda. Seda oli ka väga tore teha."Mida vähem sa nalja teed, mida tõsisem asi on, seda naljakam tavaliselt on."Lavastaja Ingomar Vihmari sõnutsi sõltub nali kõigest: lavastajast, näitlejatest, publikust. Urmas Luik ShutterstockLauri Mutso


22 68022 680 eurot hüvitist saab Kohtla-Järve volikogu otsusega korruptsioonikuriteo kahtluse tõttu abilinnapea kohalt vabastatud Vitali Borodin.


Ingomar Vihmar: Nali vajab üllatustKuidas teha head nalja ja panna saalitäis inimesi lõkerdama? Vastab Endla teatri lavastaja Ingomar Vihmar.
Kuidas saab näidendi käsikirja põhjal komöödia teha?
Võta üks klassikaline teos, näiteks Vilde “Pisuhänd”. Kui teda lugeda, ega ta ju naerma aja. Kuid laval võib ta olla väga naljakas. Nalja pead seal ise natukene juurde mõtlema, oma kujutluses nägema.
Mida vähem sa nalja teed, mida tõsisem asi on, seda naljakam tavaliselt on.

Minule on haruldane asi, et loen näidendi käsikirja ja naeran.
Aga neid on siiski olnud?
Mäletan, et Oleg ja Vladimir Presnjakovi “Ohvrit mängides”, mida Linnateatris tehti, oli lugedes ülinaljakas. Ma naersin nii, et abikaasa arvas, et ma olen hulluks läinud!
Aga seda juhtub ikkagi harva.

Praegu saab Endla teatris näha Ingomar Vihmari lavastatud “15 meetrit vasakule”.
Urmas Luik

Kuidas te ikkagi teate, et vaat sellest materjalist saab komöödia?
Sa pead endale vaimusilmas neid olukordi ette kujutama ja kui sa juba mõttes muheled ja naerad, võikski sellest tulla komöödia.
Aga eks ta on arvamise asi. Käsikirjas peab olema midagi, mis sind erutab, käivitab. Kui see läheb publiku ootustega kokku, siis on tore. Kuid lavastust tehes ja materjali otsides ei mõtle ma eriti palju publiku peale.
Ma otsustan rohkem endast lähtuvalt. Väga keeruline on etendusi niimoodi teha, et püüad teistele meeldida. Kui see läheb kokku publiku maitsega, siis on hästi, kui ei lähe, on ka hästi.
Seda, et asi kõigile meeldib, põhimõtteliselt ei juhtugi. Naljast arusaamise koht on igal inimesel täiesti erinev. Saalis sada inimest naerab, teised sada istuvad mossis näoga. Inimeste maitset ei oska elu sees ära arvata. Kuid tee nii nagu oskad ja nii, et endal on lõbus.

Mida vähem sa nalja teed, mida tõsisem on asi, seda naljakam tavaliselt on.
Urmas Luik

Mis siis saab, kui rahvas üldse ei naera? On seda juhtunud?
Jaa, minu elu jooksul on seda juhtunud. Seda võib juhtuda esietendusel, kui näitlejad ei ole oma rollis väga kindlad. Publikuga esimest korda kohtumine tekitab alati ebakindlust ja siis võib olla küll, et näitleja ei käivitu ja publik on ka sellisel äraootaval seisukohal, et millal nalja hakkab saama.
Vahel ei lähegi tükk publiku jaoks käima, kuid järgmisel korral, järgmisele publikule on see etendus täiesti homeeriline. Sõltub sellest, milline publik on, mis päev on ja mis tujus inimesed on. Vahel võib täiesti ootamatult mingi tõsine situatsioon, kuhu ei ole nalja mitte karvavõrdki planeeritud, olla publikule totaalselt naljakas. Naerma ajabki see, mida sa elu sees ei oska ette arvata. Üllatus on see, mida nali vajab.
Komöödia puhul tiksub igal näitlejal ja lavastajal kuklas, et kui tükk on žanrimääratluse järgi komöödia, peab vaatajal olema naljakas. Ja kui ei ole, siis on midagi valesti.
Kui palju sõltub nali lavastajast, kui palju näitlejatest?
See sõltub kõigest. Ka publikust.
Protsessi jooksul see muutub ka, sest prooviperiood on pikk, seal on oma 50–60 proovi ja meile võib see olla alguses väga naljakas, kuid ühel hetkel sa harjud. Mingil ajal ei saa enam üldse aru, kas on naljakas või ei ole või mis sealt üldse peaks tulema.

Ingomar Vihmari sõnutsi ei näe isegi lavalt, kes publikus lõkerdab naerda ja kes mossitab, kuid sellest pole midagi.
Urmas Luik

Enne esietendust võid vaid aimata, kuid kinnitus saabub alles publikuga kohtudes. See on võimas, kui publiku reaktsioon tuleb. Siis tead, et oled ikkagi õiges suunas läinud. Või vales.
Kas komöödiate lavastamine on keeruline?
Eks mingeid asju õpid elu jooksul. Komöödia puhul ei tohi sihilikult nalja teha.
Kui sa hakkad nalja tegema, siis see ei ole naljakas. Mida vähem sa nalja teed, mida tõsisem asi on, seda naljakam tavaliselt on. Publik tajub ära, kui nali on sunnitud.
Kui hakata nalja, hambad ristis, välja pressima, siis võib ju ka nalja saada, aga tavaliselt mitte eriti.
Väga hea komöödiakirjanik on nalja situatsioonidesse kirjutanud moel, et kui näitleja paneb ennast sinna olukorda täiesti tõsiselt, on see kõrvaltvaatajale äärmiselt naljakas. See juhtub ilma selleta, et keegi püüaks nalja teha.
Ma arvan, et mingisugune osa huumorimeelest on inimesel kaasa sündinud.

Aga eks komöödiažanridki erinevad – farsid ja klounaad – ja seal on ka eri vahendid. Näiteks klounaad töötab äparduse peal. Mingi tõsise asja peal. Et midagi, mida tehti tõsiselt, läks untsu.
Kuidas teie komöödiate lavastamise juurde jõudsite?
Ega ma nüüd neid nii palju lavastanud ei olegi, kuus–seitse 70st, mille žanrimääratlus on puhtalt komöödia. Aga mulle selline puhas žanriteater väga ei istugi.
Kui võtame praegu teatri repertuaaris olevaid lavastusi, siis seal on küll mõnel žanriks märgitud komöödia. Näiteks “Kolm õde”, mille on Tšehhov ka ise märkinud komöödiaks. Põhimõtteliselt ma saan ju temast aru, et see asi on seal nii tõsine, et on lausa naljakas. Aga see ei ole see, mida meie komöödiaks peame.

Ingomar Vihmari meelest peab komöödia käsikirjas peab olema midagi, mis sind erutab, käivitab, et teada, kas sellest saab nalja või mitte.
Urmas Luik

Kui me hakkasime farssi “Mitte praegu, kallis” tegema, siis mõtlesin, kas seda annaks teha ka tõsiselt. Igas draamas on ju kõvasti komöödiat, igas komöödias on kõvasti draamat.
Kas publiku huumorimeel on aja jooksul  muutunud?
Huumorimeelega on üldse niimoodi, et ta on igal mehel ise kohas. Mis on ühele naljakas, selles pole teise jaoks naljapoegagi. Huumorimeel on niivõrd isiklik asi.
Selle üle kakeldakse väga palju ja sõimatakse üksteist. Päritakse: “Kus see nali oli?” Inimesed võtavad seda huumorivärki alati väga tõsiselt.
Aga lavalt me ei näe, kes 500 inimesest publikus naerab ja kes ei naera, kes on õnnetu, kes õnnelik. Aga enamasti on publik ikkagi rõõmus.

Laval lõputult proove tehes võib nali näitlejate ja lavastajate jaoks kaduma minna, kuid publikuga kohtudes saab tavaliselt aru, kas see on ka tõesti nii.
Urmas Luik

Ma arvan, et mingisugune osa huumorimeelest on inimesel kaasa sündinud. Seda mõjutab lapsepõlves nähtu ja kogetu ja sealt hakkab naljasoon kuidagi kasvama.
Mina vaatasin noorena väga palju Soome televisiooni, nende sketšisarju, mis on mind väga palju mõjutanud. Minu huumorimeel on selline ... Ma olen kogenud, et see ei ole Harju keskmine. Mulle meeldivad asjad, mis ei ole esmapilgul üldse naljakad.
Milline komöödia on ajatu?
Ma olen sellega kunagi kooli ajal kokku puutunud ja nüüd siis ka Endlas olles. See on Hugo Raudsepa “Vedelvorst”, mis on isegi lugedes mõne koha pealt äärmiselt naljakas. Seda tasub lugeda. Seda oli ka väga tore teha.


Peaprokurör soovitab “kinnimätsimistega” jätkataEestis on niigi ohtralt seadusrikkumisi ja võimuliialdusi “kinni mätsitud” ja riigi peaprokurör Andres Parmas tahab selle poliitikaga jätkata.
ERR vahendab: “Parmas: on küsimus, kas Heldna ja Vaher on tingimata vaja süüdi mõista.”  “Küsimus on, kas kriminaalasi peab tingimata lõppema kõigi asjaosaliste kriminaalkorras karistamisega,” ütles peaprokurör kirjalikus intervjuus. Muuhulgas viitab ta meeste “teenetele”.
Kas Eesti justiitssüsteem on tõesti seda võrd korrumpeerunud, et ei saada aru: kui ka Vaheri ja Heldna juhtum samuti nii-öelda tühjaks susiseb, siis kaob kodanike usk õigusriiki veelgi rohkem? Ja kui selliseid soovitusi teeb peaprokurör, siis paistab asi ikka õigusriiklikult väga nutusena.
Asi ei ole ju ainult neis kahes – lihtsalt viimase kahe aastaga on liiga palju ühiskonna õiglustunnet riivanud juhtumeid lihtsalt sumbunud, nagu näiteks minister Liina Kersna või riigikogulase Marko Mihkelsoni lugu. Või siis läheb mitmel korral kahtlaste tegude pärast sule sappa saanud ekskantsler Marika Priske Slava Ukraini kahtlaseid rahaasju korda ajama.
Eestis ei oota vist enam keegi, et kahtlustuse saanud, kuid riigivõimule “omad” tegelased kunagi kohtupinki satuvad. Ja kui satuvadki, siis on nad kellelegi jalgu jäänud.
Uued Uudised


Tallinna esimene rattalinnapea: Kõlvarti juhitav linnavalitsus ei hooli inimeste ohutusestOhutusest olulisem on võimalikult palju autosid võimalikult kiiresti liikuma saada. Selle eest maksavad tallinlased oma tervisega, kahjuks osad ka eluga.
Rattateed on märk headest otsustest linna juhtimisel. Ohutum autoliiklus võimaldab rohkem lastel ise rattaga koolis käia, ka kesklinnas, ja koormus autoliiklusele väheneb. Lisaks toob rattataristu rajamine tänavaile elu ja äridele kliente. Kas teadsite, et Pätsu ajal oli meil rohkem rattaid inimese kohta kui Taanis? Oli ilus aeg, oli Eesti Wabariik.
Oluline on rõhutada, et kvaliteetne linnaruum algab kõige tähtsamast – inimeste ohutusest. Aga Tallinnas on näiteks otsustatud nullvisiooni mitte järgida. Nullvisioon on rahvusvaheline kogum parimaid praktikaid, kuidas viia liikluses tapetud inimeste arv nulli. Helsingi ja Oslo saavutasid selle 2019. aastal. Tallinna tahtmatuse või suutmatuse eest autostumist ohjeldada vastutab linnapea Mihhail Kõlvart.
Ei maksa jääda uskuma linnapea uinutavaid sõnu, et ajame sama asja, ikka rohelisema Tallinna nimel. Hea näide on 30 km/h kiirusepiirang. Sõnades on Kõlvart poolt, lisades, et mullu sai 40 tänavat ja tänavu saab 47 tänavat taolise piirangu. Tänavate kaupa mikromanageerimise asemel saaks piirangu kehtestada loetud päevadega linnajagude ja asumite kaupa. Inimeste ohutus maksab rohkem kui linnapea otsustamatus.
Mis on muutunud viimase kahe aastaga?
Tallinnasse rajati „pop-up“ rattateed. Rattastrateegia põhivõrku ikka ei rajata, nagu üks selle autoreid ja eesti parimaid liikuvuseksperte Marek Rannala hiljuti Vikerraadios ütles. Videos kui leheveergudel kirjutatu on pärast valimisi osaliselt ka ellu viidud. Rattateede saaga on Tallinnas nagu ühistranspordi küsimus: miljardilise eelarvega linn ei suuda oma vastutusalas ühe elementaarse olmeülesandega toime tulla.
Teiseks sai veidi uut hingamist Tallinna linnavalitsus ja ametid. Esmalt lahkus töölt Tallinna transpordiameti asejuhataja Talvo Rüütelmaa, kelle minek oli kodanikuühiskonnale oluline lahing võita. Rüütelmaa ähvardas mind isegi kohtusse kaevata, kui kirjutasin kriitilise loo „Tallinn tuleb muuta lastekeskseks linnaks“. Võitlus tomatitalvoliku mentaliteedi vastu Tallinna Transpordiametis jätkub.
Lahkusid ka kaks nii-öelda igavest ametnikku – Keskkonna- ja Kommunaalameti juht, korruptsioonis süüdimõistetud Ain Valdmann ning palju avalikult kritiseeritud Haridusameti juht Andres Pajula. Nad tegid pea kolm aastakümmet tallinlaste igapäevaelu mõjutavaid otsuseid, olgu küsimuseks ühistranspordi liinivõrk või lasteaiakohad kodukandis. Nende tagasiastumist oldi aastaid nõutud.
Samuti sai kinga Tallinna abilinnapea Andrei Novikov. Tahtmatus ja suutmatus kuulata asjatundjaid on üks halvimaid omadusi, mis ühel juhil olla saab. Ma ei ole seni kohanud kedagi, kel nüüdseks lahkunud abilinnapea töö kohta midagi tunnustavat öelda oli. Nõudsin järjepidevalt Novikovi tagasi astumist, viimati Eesti Ekspressis. Lõpuks see ka juhtus.
Lisaks sai Tallinnas murtud Keskerakonna ainuvõim. Krooniliselt korruptsiooniga vaevleva Keskerakonna ajalooline täielik võimult tõukamine oli käeulatuses. Küll see aeg veel tuleb. 2021. aastal sai Tallinn aga üle pika aja pädeva linnaplaneerimise abilinnapea, Madle Lippuse (SDE).
Veel seoses valimistega: enne 2021. aasta kohalikke valimisi andis RattagaValima.ee lehel end üles 127 poliitikut, kes olid valmis pealinnas rattataristut rajama. Nad said kamba peale Tallinnas kokku 31 340 häält. Lehe loomine oli pea kõigi erakondade haruldane koostöö. Ainsa keskerakondlasena andis allkirja ka praegune Keskkonna- ja Kommunaalameti abilinnapea Vladimir Svet.
Oluline on ka märkida, et kohalikel valimistel olid rattateed põhiküsimus – viimaks räägiti kohalikel valimistel kohalikest asjadest. Tänu sellele ka avaliku arutelu tase tõusis. Küll aga kumas vestlustest läbi, et Eesti liikuvus- ja ruumipoliitika seisab suuresti primitiivse eelarvamuse taga kinni: meil on õues liiga külm. Kopenhaagenis on tänavatel mitte ainult palju rattureid, aga ka palju igas vanuses inimesi. Soome rattapealinnas Oulus püsib lumekate kogu talve. Rootsi rattapealinnas Malmös on pidevalt halb suusailm. Põhjamaades rattaga liiklejate arv tõuseb, sest linnad rajavad ohutut rattataristut. Meil saab ka.
Mis saab Tallinna rattaliiklusest?
Rattalinnapea ametiaeg on kaks aastat. Praegu valmistub järgmine rattalinnapea minult ametit üle võtma. Viimati lükkas linnavalitsus tagasi mu ettepaneku muuta parkimisnormi, mis on Tallinnas nii Põhja- kui Baltimaade võrdluses pool sajandit aegunud. Mina jätkan ohutu ja kaasaegse linnaruumi nimel võitlust nii alalinnas kui ka ülalinnas.
Mida saab igaüks teha, et Tallinna rattataristu areneks? On oluline mõista, et näivus (loe: potjomkinlus) on linnapeale tähtis. Umbes 70 inimest töötab linna pressiosakondades. Kui teile on tänavate ohutus ja hea linnaruum olulised, pange käsi külge. Jälgige kontosid Instagramis nagu @rohepesupealinn, @mitte_tallinn, @rattalinnapea, @häbipost @parkimiskuningas ja teised. Kommenteerige linna postitusi ja kasutage samu teemaviiteid mis nemad: #EUGreenCapital, #visittallinn ja #rohelinepealinn. Talletage ja jagage pilte, dokumente, kirjeldusi linnavalitsuse (tegemata) tööst teie kodukandis.
Põhja- ja Lääne-Euroopa linnades sõidetakse linnades rattaga tööle-kooli, kui uksest ukseni aeg on kuni 30 minutit. Kui vahemaad ja elukorraldus lubavad, proovige sõita rattaga ja olge osa muutusest. Proovige üksi või sõbraga, tehke paari päeva või nädala jagu.
Muutus Tallinnas saabub Keskerakonna võimult tõrjumisega, mitte miski muu ei aita. Võidelge enda ja oma laste õiguste eest jõuda ohutult tööle, kooli ja koju - mitte keegi teine siin linnas seda ei tee. Teie jagatud pildid ja lood, teie saadetud kirjad ning sõprade-tuttavatega tüütuseni peetud vestlused on laskemoon linnavõimu muutumisel.
Aitäh, et sõidad rattaga!


Hoiatus! Kelmid kasutavad pettusteks Mupo abitelefoni numbriltTallinna Munitsipaalpolitsei Ametile on viimastel päevadel teatatud, et vene keelt kõnelevad kelmid helistavad inimestele näiliselt abitelefoni numbrilt 661 9860 ja küsivad erinevatel ettekäänetel isiklikke andmeid.
Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti juhataja Aivar Toompere kinnitab, et mupo töötajaid neid kõnesid ei tee ja inimestelt isiklikke andmeid ei küsi. „Suur tänu kõikidele inimestele, et nad ei jäänud kelme uskuma ja andsid meile neist kõnedest ka teada. Kahtlase kõne lõpetamine on kõige õigem viis enda kaitsmiseks,“ ütles Toompere.
Asutusele on tulnud kümneid teadeteid kodanikelt, kellele väidetavalt helistas mupo töötaja. „Paraku, meil ei ole võimalik neid kõnesid takistada, sest tegemist on digitaalselt genereeritud numbriga ehk inimese telefon kuvab seda numbrit, kuid helistatakse tegelikult teiselt numbrilt. Igal juhul lõpetage need kõned kohe, kui hakatakse küsima isiklikke andmeid,“ rõhutas Toompere.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juhi Vjatšeslav Milenini sõnul tehakse hetkel massiliselt petukõnesid. „Kelmid kasutavad erinevaid ettekäändeid, et inimestelt kätte saada isiklikke andmeid või raha. Ei ole tähtis, kes ja milliselt numbrilt helistab, oluline on, et inimesed ei jagaks väidetavate panga, politsei või mõne muu asutuse töötajaga oma andmeid. Ka ei tohi kellegi teise inimese või asutuse palvel jagada ega sisestada oma PIN-koode,“ lisas politseinik.
Politseile teadaolevalt on sel aastal inimesed erinevate pettuste tõttu kelmidele kaotanud ligi miljoni eurot.
Kui oled langenud pettuse ohvriks, siis teavita sellest võimalikult kiiresti politseid. See aitab pettuse edasist levikut tõkestada ja vähendada ohvrite arvu. Kui pettus on toime pandud sinu pangakonto või krediitkaardiga, siis tuleks pöörduda koheselt enda panga poole. Pangaülekannete ja krediitkaarditehingute puhul on kiire teavitamise korral lootust, et pank jõuab tehingu tühistada või makse tagasi kutsuda.


Ettevaatust: Soome riigi veebiteenustega on seotud pettus, mille tõttu võib rahast ilma jäädaViimasel ajal on palju teateid veebipettuste ohvritest, kes on kasutanud Soome ametivõimude võrguteenuseid. Selle eest on hoiatanud Soome Transpordi- ja sideameti Traficomi küberturvakeskus.
Pettused toimuvad Google’i otsingu kaudu. Riigiasutuse veebiteenuseid otsiv ohver vajutab ametliku lingina maskeeritud kuulutusele. Link suunab õiguspärase välimusega saidile, mis on tegelikult pettuse sait. Näiteks maksuameti veebiteenuse Omavero ja tervise infosüsteemi Omakanta lehtedest on tehtud võltsversioonid, mis näevad välja tõelised.
Pettuste eest on hoiatanud ka politsei. Pettuste ohvrid on halvimal juhul kaotanud tuhandeid eurosid. Asjast on teatanud Yle.
Veebisait palub teenusesse sisse logida internetipanga koodidega, nagu päris teenuste puhul. Tegelikkuses võib kelmuse ohver teenusesse sisse logides anda küberkurjategijale oma pangatunnuse ja isikuandmed. Nendega saab ohvri pangakonto tühjaks teha.
Kelmuse saab tuvastada Google’i otsingutulemustes lingiga seotud „kuulutuse” teksti järgi. Kui vajate ehtsaid veebiteenuseid, peaksite nende kasutamiseks sisestama brauseri otsinguribale õige veebiaadressi.


Mehhiko sõjaväge süüdistatakse kadunud tudengite loo varjamisesMEXICO, 1. aprill, AFP-BNS – Mehhikos 2014. aastal kadunuks jäänud 43 tudengi juhtumit uurinud sõltumatu komisjon süüdistab relvajõude asjakohase informatsiooni sihilikus varjamises.
Ametlikult tapsid tudengid kartelliliikmed, kes nende säilmed tuhastasid. Mis aga tegelikult juhtus, selle üle käivad vaidlused.
Valitsuse toel tegutsev tõekomisjon, mis kuulutas augustis tragöödia riiklikuks kuriteoks, leidis, et selles on otseselt või hoolimatuse tõttu süüdi ka sõjavägi.
Relvajõududes otsustati, et juhtumi kohta rohkem infot ei anta, ütles Sõltumatute Ekspertide Interdistsiplinaarse Rühma (GIEI) liige Carlos Beristain reedel ajakirjanikele.
Komisjoni eksperdid on näinud Mehhiko kaitsesekretariaadi kindralstaabi dokumenti juhisega "anda kokkulepitud vastus".
"Meie jaoks ei ole see vastuvõetav," ütles Beristain ja lisas, et tunnistajad rääkisid komisjonile, et luuredokumendid jaotati varjamiseks eri kohtadesse laiali.
GIEI moodustati 2015. aastal Mehhiko valitsuse ja Ameerika Inimõiguskomisjoni (IACHR) kokkuleppel ning see uuendas mõningaid juurdluse elemente, ütles komisjoni kuuluv Colombia advokaat Angela Buitrago.
See tähendab, et prokuratuur võib septembris tühistatud vahistamismäärused umbes 20 sõjaväelasele uuesti jõustada, seletas ta.
Ta lisas, et Mehhiko president Andrés Manuel López Obrador nõudis komisjonilt raportit.
Esialgu rääkisid uurijad, et korrumpeerunud politseinikud võtsid Méxicosse meeleavaldusele teel olnud tudengid kinni ja andsid üle narkokartellile, kes pidas neid võistleva jõugu liikmeteks.
2015. aastal valitsusele esitatud ametlikus raportis öeldi, et kartelliliikmed tapsid tudengid ja põletasid surnukehad ühes prügilas.
Tuvastada on suudetud vaid kolme ohvri isik.
Algraportis relvajõude ei süüdistatud, kuid ohvrite omaksed ja sõltumatud eksperdid ei jäänud toonate väidetega nõusse.
Veebruaris teatsid Mehhiko võimud üheksa juhtunuga seotuses kahtlustatava Guerrero osariigi politseiniku vahistamisest. USA on saatnud välja ühe endise politseiniku, keda samuti seostatakse tudengite kadumisega.
AFP – Baltic News Service


POLIITKOLUMNIST | Helle-Moonika Helme: ettevaatust, oravad ja nende 200 kirpu asuvad Eesti elu jõuliselt oma äranägemise järgi korraldamaNädala pärast tuleb kokku uus riigikogu. Reformierakond ja tema 200 kirpu asuvad Eesti elu jõuliselt oma äranägemise järgi korraldama.
Mustast kastist ekraanile kuvatud valimistulemused, mida keegi ei saa päriselt ega tõeselt kontrollida, määravad meie kõigi elukorraldust järgmised neli aastat. See protsess on nüüdseks tsementeeritud Vabariigi Valimiskomisjoni, Valimisteenistuse ja Riigikohtu omavahelise JOKK-skeemiga, mis on ligipääsmatu ja vaidlustamatu nagu Kaaba.
Mille ümber saab vaid usupalveid pomisedes koogutada, kõik muu on välistatud. Ei ole kellelgi enam õigust siinkohal kobiseda. Või siis, kui kasutada Jürgen Ligi kunagist soovitust eelmisest Reformierakonna ülbusvalitsusajast – kellele ei meeldi, koligu minema.
Eesti lammutajad ei ole aga kaotanud ka vahepeal aega. Sellal, kui Kaja Kallas tegutses uue valitsuse moodustamisega, kuigi valimistulemusi alles vormistati, jõuti ära kaotada mõned maakoolid, sisse seada üle-eestiline kompostimiskohustus, koostada riigisekretäri poolt (kes ei ole põhiseaduse kohaselt seadusandlik institutsioon ) ja menetlusse anda eelnõu, mis lubab edaspidi kruvisid kinni keerata tsiviilkriisi või riigikaitset ettekäändeks tuues, lasti Eesti Energia juhtidele määrata sadadesse tuhandetesse ulatuvaid preemiaid, alustati Euroopa rohepöörasuse raames õiguslike algatustega, mis kohustavad kõiki eesti elanikke läbi viima oma kodude tapvalt kulukat sundrenoveerimist, ministeeriumites viimistletakse seaduseelnõud vihakõne läbisurumiseks, ametite juhid koostavad pabereid, mis kaotaks ära praegusel raskel ajal maainimesele nii vajaliku tasuta ühistranspordi, mis kaotaks ära saarteelanike soodustused praamisõidul, tõmbaks kokku saartevahelist lennuühendust.
Kiirkorras on alustatud riigi eriplaneeringute seaduse muutmist, et tülikate kaasamisprotsesside ja keskkonnauuringute pealt säästes saaks hakata rajama suuri polügoone, uputama Läänemerre sadu tuhandeid tonne betooni ja meie käest korralikult luba küsimata projekteerida massiliselt meie kodude lähedusse õõvastavalt kõrgeid ja madalsagedusel vuhisevaid tuuletorne.
Seda loetelu võiks jätkata, aga ilmselgelt ei tea me veel kõikidest otsustest, mis kiirkorras on vastu võetud, kõigist planeeritud algatustest, mis hakkavad piirama tulevikus meie demokraatlikku otsustusõigust, kõikidest sigadustest, mis on otsustatud rahva tahte vastaselt läbi suruda. Seda kõike hakkame nägema aga kohe, kui uus riigikogu on kokku tulnud ja ametivande andnud.
Liberaalsed kõrgused
Reformierakond, kes juba reedel enne pühapäevaseid valimisi teadis, et tal saab olema abiks 200 kirpu, kes liberaalsetesse ning progressiivsetesse kõrgustesse hüppavad ilma käskimatagi, on oma „jaga ja valitse“ võimukoosolekuid pidanud kõik need valimistejärgsed nädalad.
Või mis valimised... justkui mustas kastis jaotati Reformierakonnale ja alla tuhandese liikmeskonnaga Eesti 200-le riigikogus 51 kohta. Tagati vankumatu liberaalne konsensus Eesti valitsemisel ja vastuvaidlematu nõusolek Euroopa Komisjoni otsustega ning kõigi meie rohkem või vähem omakasupüüdlike liitlastega liitlassuhete jätkumine.
Selle garandiks omakorda on luba siseriiklikult eliidi huvides karistamatult sigatseda nii palju kui vähegi jaksu ja tahtmist on. Sest rahvas, raibe, sööb heina niikuinii. Või varsti kohustuslikus korras putukaid. Ja mis nad ikka teha saavad. Kui isegi Prantsusmaal ei maksa rahva tahe enam midagi, mis siis väiksest Eestist rääkida.
Eestlane ei tule oma õiguste kaitseks ka tänavale, raha tal meie kohtusüsteemis enda õiguste kaitsmiseks nagunii ei ole, napib ka usku õiglasse kohtusüsteemi.
Kas Pilatus sai midagi teha, kui ta pidi õigust mõistma? Ei, sest kui ta oleks teinud teistsuguse otsuse, oleks ta Rooma keisri käsul ise hukatud. Ja seda ta ei tahtnud. Kas meie riigikohtunikega võis olla sama?
Iial ei tee eliit ka otsust, et jätab välja maksmata rahvast teadlikult röövinud Eesti Energia juhtidele lahkumispreemiaid, mille eest saaks Metsküla kooli üleval pidada aastakümneid. Ei, sest ristile peab minema Metsküla kool, mitte eliit. Ristile peab minema rahvas kõigi oma murede ja vajadustega, aga mitte iial eliit, kes iganes sellele positsioonile end nihverdanud on.
Positsioonid, millest tulenevad asjaosaliste järjest suuremad hüved, sõltuvad aga järjest rohkem kellegi huvide teenimisest. Pilatesel oli Roomast antud positsioon ning võim hukata kurjategijaid.
Aga ühtlasi oli talle pandud ka hoolsuskohustus, et keisri imperiaalset võimu keegi provintsis ei ohustaks. See oli tema eksistentsiaalne tunnetatud paratamatus, mis määras ära tema igapäevased valikud õigusemõistmise osas, mille apogee saabus Kristuse ristilesaatmisega.
Me teame ajaloost, et imperiaalne Rooma oma ideoloogilises ebaõigluses, suuruses, bürokraatias, vägivaldsuses kukkus lõpuks kokku, sest miski, mis on rajatud valedele, vägivallale ja impeeriumi ülemvõimule rahvaste üle, ei jää püsima.
Ja kõik need bürokraadid, ametnikud, sõjapealikud, ülikud, keisririigi propagandistid ja seadusekirjutajad, kes rajasid oma karjääri ja heaolu nende inimeste kannatustele, kellele nad impeeriumi huvides ja käsul ülekohtuselt õigust mõistsid ja kelle elude üle nad eliidi käsul ja huvides otsustasid, ei jäänud samuti püsima.
Loodetavasti veeretavad nad karistuseks oma Sisyphose kivi nüüd igavikus ja mõtlevad järele kõige kurja üle, mida nad on teinud kõige pisematele meie hulgast.
Hakatakse kröönima
Tulles tagasi kodukamarale ja praegusesse ajahetke, siis avalikkuse lauale kukkunud infopudemetest koalitsiooniläbirääkimistelt võib vaid aimata, mida kõike plaanitakse ära teha kohe pärast valimisi.
Kuna Kaja Kallase enda eelmine valitsus on kahe aasta jooksul tekitanud riigieelarvelise miinuse suurusjärgus 1,5 miljardit, siis paratamatult hakatakse kröönima kõige arvelt, mis veel teeb Eestist elamisväärse riigi. Sest teisiti nad lihtsalt ei oska. Kui röövida omaenda rahvast.
Kokkuhoiuks kõlbavad koolivõrk, infrastruktuur, transport, raamatukogud, siseturvalisus, sotsiaalteenused, tervishoiuteenused ja absoluutselt kõik, mis siiani veel on kuidagigi pakkunud inimestele mingitki võimalust inimlikult ning väärikalt oma igapäevaelu elada....
Kehtestatakse uued maksud, mis niigi virelevalt rahvalt võtab viimase. Või siis eelviimase. Kriitika vaigistatakse vihakõneseadusega, julgus rääkida ja tegutseda nivelleeritakse tühistamiskultuuri sisseseadmisega. Sest riiklikku ja liberaalsesse väärtusruumi tohib mahtuda vaid üks ja ainus tõde.
Ukrainas sureb igapäevaselt kümneid ja sadu inimesi kaevikutes pommide all, kuid meie küünikud kasutavad seda hirmsat olukorda ära iseenda sisepoliitiliste eesmärkide läbisurumiseks. Hirmutades siin sõjaga labaselt inimesi. Propagandaga triigitakse omakorda kõik üle ja helget tulevikku tsementeeritakse eliidile jätkuvalt läbi e-valimiste.
Võib ju öelda, et ise tahtsite, ise valisite, see ongi demokraatia. Aga esiteks – me ei tea jätkuvalt, kas see, mida meile ekraanilt 3. märtsi hilisõhtul näidati, oli ikka 100% rahva tahe.
Ja teiseks – kui eeldada, et suurem osa valiski eliiti, kes pakuvad neile impeeriumi ääreala näljamängude stsenaariumi, selle asemel, et väärikalt seista iseseisva rahvusriigina, mis on kirjas meie põhiseaduses, siis miks peavad selle läbi kannatama need, kes tahaks ja suudaks ehitada teistsugust riiki?
Mis õigusega tasalülitatakse ja tühistatakse neid, kes mõtlevad teisiti, kes pakuvad teistsuguseid lahendusi, kes julgevad öelda, et sõjaprintsess on alasti? Kas tõesti oleme jõudnud ajastusse, kus maksab tugevama õigus, halastamatus, küüniline pragmatism ning ilma teeb vaid jõulise ja kõikehõlmava propaganda abil massidele edastatud sõnum? Kus valitsev eliit on karistamatu ja teeb iseenda võimu kindlustamiseks järjest uusi ja uusi seadusi?