Indrek Saul: valijatele olematuid miljardeid lubaval poliitikul pole Toompeale asjaTegelikult saaks jõukaks saamist lubada küll. Kuid selleks peab poliitik mõistma paari asja. Kes üldse vastaks alltoodud tingimustele?
Otsustav hetk on käes. Elujärge parandavate ja rahakotti paisutavate lubaduste enampakkumine täies hoos.
Tundub, et paljud poliitikud arvavad, et võidab see, kes rohkem raha laiali jagab.
President Alar Karis märkis oma aastapäeva kõnes „Jälle lubavad erakonnad jagada toetusi siia-sinna.... raha toetusteks ei tule ühegi poliitiku ega erakonna rahakotist. See on meie ühine maksuraha...“
Peaministrikandidaatide TV debatil olid peamised mõtted järgmised:
Martin Helme: vaja on elektri, kütuse ja toidu hinnad alla tuua käibemaksualanduse kaudu. Toetada madalapalgalisi, võtta laenu.
Helir-Valdor Seeder: makse tõsta ei tohi, energiahinnad tuleb alla suruda. Maksud saavad tulla (suureneda) kasvavas majanduses.
Jüri Ratas: miljardieurone abipakett tõmbaks majanduse käima. Energiatoetused, käibemaksu langetamine, võtta laenu.
Lauri Läänemets: miinimumpalk 1200 euroni. Investeeringud ettevõtlusesse tasuvamate töökohtade loomiseks, palgad peavad tõusma.
Lauri Hussar: panustada ettevõtete ekspordivõimekusele, allutatud laenud omakapitali, investeerida haridusse, teadusesse, arendusse, võtta laenu.
Lavly Perling: tuleb olla säästlik, vähem importida ja rohkem eksportida, panustada kõrgema lisandväärtusega tootmisele, suurendada ettevõtete konkurentsivõimet, saada siia rohkem ettevõtteid.
Kaja Kallas: end pole võimalik rikkaks toetada. Kaotada maksuküür, minna kaasa roheinnovatsiooniga. Jätta alles ettevõtete tulumaksuvabastus investeeringutesse.
Kuidas kasvab rikkus?
Kasvustrateegina näen mitmete parteide lubadustes olulisi puudusi – arusaama sellest, kuidas toimib majandus, veelgi täpsemalt, kuidas kasvab rahvuslik rikkus? Kõige lihtsam viis seda seletada on nö majandusliku ringi (circular flow of economics) kaudu:
See on suletud majanduse mudel – keegi ei osta midagi väljastpoolt riiki, keegi ei müü midagi riigist välja, investeeringuid tehakse ja saadakse siseriiklikult, töötajad on kõik kodumaised. Majanduses ringlev raha kogus saab suureneda ainult siis, kui maapõuest leitakse midagi väärtuslikku või kasutatakse päikeseenergiat millegi tootmiseks.
Kui me lisame skeemi valitsuse, kes makse kogub ja avalikke teenuseid pakub, ei muutu ikka midagi. Valitsus võtab oma osa nii palgalt kui müügitulult. Muuda makse kuidas tahad, tõsta või langeta maksumäärasid, maksa rohkem või vähem toetusi, majanduses ringleva raha hulk jääb samaks. Sellele viitas peaminister Kallas: „Me ei saa ennast rikkaks toetada“. Nagu me ei saa rikkamaks raha ümber jagades maksude kaudu.
Ka tasuvamate töökohtade loomine ei suurenda rahvuslikku rikkust, kui ring jääb suletuks. Sest ringleva raha hulk ei muutu. Kui osad töökohad on tasuvamad, siis jääb kuskil rahast sellevõrra puudu.
Lisame laenuraha
Asi muutub huvitavamaks, kui me toome sisse mitme peaministri kandidaadi poolt välja käidud laenuvõtmise idee. Olgu, lisame laenuraha ringlusesse. Jah, „jooned“ lähevad rasvasemaks, ringlemine massiivsemaks. Laenurahaga on see „väike“ probleem, et see tuleb aja jooksul ringlusest jälle välja võtta, st tagasi maksta. Kahjuks koos intressidega. Ja oleme jälle samas kohas tagasi, kus enne laenu võtmist. Jah, raha on aja jooksul odavamaks läinud, aga laenuandjad on selle laenuintressi sisse arvestanud, egas nad lollid ole, et peale maksavad. Pigem oleme vaesemad.
Kui nüüd tähelepanelikumalt silmitseda majandusringis liikuvaid rahavoogusid, siis peaks igaüks märkama, et pea kogu maksutulu laekub riigieelarvesse ettevõtetelt.
Ettevõtted on need, kes:
· Koguvad tarbijate käest käibemaksu ja kannavad selle riigile üle
· Kes maksavad sotsiaalmaksu ja muud maksud
· Kes peavad kinni üksikisiku tulumaksu ja kannavad selle riigile üle
· Kes koguvad aktsiisimaksud ja kannavad selle riigile üle
Võib-olla tundub väheke muna ja kana probleem, aga kui ettevõtteid ei oleks, siis poleks tööd, poleks palka, poleks raha et poodi minna, poleks majandust, poleks riiki.
Kuidas suurendada tulusid?
Seepärast peaks iga valimisprogramm algama sellest, millest algab iga ettevõtte strateegia – kuidas suurendada tulusid, kust ja kuidas leida tulude kasvatamise võimalusi. Täpsemalt mida valitsus saab ja peab tegema selleks, et ettevõtetel oleks suuremad tulud. Sest maksutulude valemis on kaks muutujat – maksustatav tulu ja maksumäär. Enamus poliitikuid mõistab maksutulu suurendamist maksumäära tõstmise kaudu. Leppisime juba kokku, et maksumäära alandamine meid rikkamaks ei tee.
Millest saab teha ühe olulise järelduse – kui poliitik lubab valijatele miljardeid aga ei saa aru, et need miljardid peavad ettevõtjad juurde teenima, et ettevõtete tulud peavad sellevõrra kasvama, siis tal ei ole Toompeale asja.
Kui see teadmine on omaks võetud, siis tuleb küsida järgmist – mida riik saab ja peab tegema, et ettevõtete tulud kasvaks?
Rahvuslik rikkus saab kasvada ainult siis, kui raha voolab ringi sisse nii, et seda ei pea koos intressidega tagastama. Ja vastupidi – kui raha voolab ringist välja, jääme kollektiivselt vaesemaks.
Mängu tulevad eksport ja import. Millest peaministrikandidaatide väitluses rääkisid Hussar ja Perling. Mida rohkem me ostame importkaupu, seda vaesemaks me kollektiivselt jääme. Mida rohkem Eesti ettevõtted ekspordivad, seda rikkamaks me riigina saame.
Millest jõuame järgmise kahe olulise teemani
1) kui konkurentsivõimelised on meie ettevõtted välisturgudel. Mis on riigi roll Eesti ettevõtete edu tagamisel välisturgudel. See ei näi üldse olevat poliitikute probleem. Nende jaoks on kuskil Kredex/EAS ja ettevõtjad, las nad vaatavad ise, kuidas hakkama saavad. Näitena räägivad Eesti ettevõtjad nukralt, kuidas näiteks Leedu ministird väisavad koos nendega välismesse ja aitavad neil uksi avada.
2) Ja laiemalt, kui konkurentsivõimeline on Eesti riik ja majandus tervikuna. WEF andmetel oleme maailmas 29.-l kohal. Meie peamised ekspordipartnerid Soome ja Rootsi aga 7.-l ja 10.-l kohal.
Millisel parteil on ambitsioon jõuda konkurentsivõimelt maailmas esikümnesse?
Ootame investeeringuid
Rahvuslikku rikkust suurendavad või vähendavad ka investeeringud. Mida rohkem voolab Eestisse välismaiste investorite raha, seda rikkamaks me riigina saame. Seda rohkem on, mida jagada. Mida rohkem voolab ettevõtjate ja inimeste raha investeeringutena välismaale, seda vaesemaks me jääme, seda rikkamaks saavad need riigid, kuhu investeeringud liiguvad. Ainus väike erand – kui eesti ettevõtja investeerib välismaale selleks, et eksporti suurendada.
Viimane, kuid mitte vähetähtis on küsimus sellest, kuidas sellesse ringi saada rohkem tööpanust. Jah, vaja on targemat tööpanust, millest mõned peaministrikandidaadid rääkisid. Aga tarka tööd ei saa teha ilma lihtsa tööpanuseta. Keegi peab koristama, vanureid hooldama, prügi vedama, burksi müüma, taksot sõitma jne. Kui majandusse töökäsi juurde ei tule, rahvuslik rikkus ei kasva.
Paraku lahkub tööturult täna rohkem inimesi, kui juurde sünnib. Mis tähendab, et me jääme kollektiivselt vaesamaks. Ei ole näha, et sündivus kuskilgi heaoluriikides hakkaks kasvama üle rahvastiku taastootmise lävendi. Meil pole tulevikku, kui töökäsi riiki sisse ei tule.
Lihtne spikker
Homme on sul vaja teha tähtis otsus. Minu spikker valimisteks on lihtne, valida tuleb neid, kes:
· Saavad aru majanduse alustaladest (majandusring)
· Saavad aru, et ettevõtluse on majanduse ja maksutulude vundament
· Saavad aru ekspordi olulisusest
· Saavad aru, et rikkaks ei saa raha ümber jagades ja toetusi makstes
· Kellel on konkreetne plaan, kuidas muuta Eesti konkurentsivõimelisemaks
· Kellel on arusaam, kuidas Eestisse rohkem investeeringuid tuua
· Kes teavad, kuidas vähendada investeeringute väljavoolu Eestist
· Kel on arusaam, kuidas toetada Eesti ettevõtete konkurentsivõimet välisturgudele
· Kel on plaan, kuidas importi vähendada, Eestimaist eelistada
· Kel on tahtmine ja plaan, kuidas majandusse rohkem töökäsi juurde saada
Ettevõtjad on meie kollektiivse rikkuse loojad. Kollektiivse rikkuse suurendamise kaudu on võimalik tagada riigi, rahvuse ja keele säilimine.


Levimas on uus pangapettusSwedbank ja Politsei- ja Piirivalveamet (PPA) hoiatavad, et levikul on järgekordne pangapettus, mille käigus tõmmatakse ohver väljamõeldud politseioperatsiooni, et tema konto rahast tühjaks teha.
„Sel aastal on olnud juba mitu juhtumit, kus klient tuleb pangakontorisse sooviga võtta välja ootamatult suur summa sularaha,” rääkis Swedbanki klienditeenuste juht Ede Raagmets. Kuna viimastel aastatel on erinevate kelmuste arv kasvanud, siis muudab selline käitumine kogenud pangatöötaja alati ettevaatlikuks. Peale vestlust ongi selgunud, et klient on tõmmatud petuskeemi.
„Antud pettuse puhul räägitakse kliendile, et käimas on politseioperatsioon, mille eesmärk on tuvastada panga sisepettusi ja korruptiivseid töötajaid. Seejärel palutakse kliendil minna pangakontorisse, et võtta välja suur summa sularaha,” rääkis Raagmets. Ka sel nädalal tuli Swedbanki kontorisse klient, kes oli langenud sarnase pettuse ohvriks. „Meie klienditeenindajad annavad endast parima, et pettusi ära hoida ning võimalikke ohvreid märgata, aga palume ka inimestel endil olla tähelepanelikud,” lisas ta.
Pangapettuste või muude telefoni- või investeerimiskelmuste puhul on kelmi esmane eesmärk saada kätte inimese autentimisandmed. „Pangatöötaja ei küsi kunagi telefoni teel PIN-koode,” rõhutas Raagmets. PIN1 kood on mõeldud inimese tuvastamiseks, PIN2 on aga võrdne allkirjaga. „Samamoodi nagu ei tohi allkirjastada kunagi dokumenti enne seda lugemata, ei tohi ka oma PIN2 koodi kellegagi kergekäeliselt jagada. Tuletame lisaks meelde, et panka sisenedes ei küsita kunagi digiallkirja ehk PIN2 sisestamist,” lisas ta.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin lisas, et politsei ei tee selliseid operatsioone pangatöötajate tabamiseks ega küsi kelleltki tema paroole või veel vähem palub inimestel nende pangakontolt sularaha välja võtta. „Sel ettekäändel püüavad kelmid aga hoopis inimestelt raha välja petta. Politseile teadaolevat on toimunud kuus sellist juhtumit, milles viiel juhul kaotasid inimesed kelmidele ka oma raha. Nende kogukahju on ligi 93 000 tuhat eurot. Tegemist on kelmidega ja finantsasutused ega ka teised ettevõtted oma töötajate usaldusväärsust taoliselt ei kontrolli,“ rõhutab politseinik.
Levinum pangapettus oli mullu petukõne, kus kelm esitles end pangatöötajana, politseinikuna või Google assistendina, eesmärgiga saada kätte ohvri autentimisvahendid. Pangapettuste seas oli ka õngitsussõnumeid ja e-kirju, mida kelmid saatsid pankade või teiste asutuste nimel. Kirjadele oli lisatud link, mis suunas inimese näiliselt panga või asutuse lehele, kus tal paluti kontole sisse logida või sisestada oma krediitkaardiga seotud andmeid. Tegelikkuses avanes selle lingiga petuleht.
Investeerimispettusi on küll pangapettustest ligi poole võrra vähem, kuid nende kahjud on oluliselt suuremad. „Igasuguste investeerimispakkumiste puhul tuleks kõigepealt kontrollida helistaja tausta. Kui pakutav tootlikkus tundub liiga hea, et olla tõsi, siis arvatavasti nii ka on. Igal juhul soovitame investeerimisega alustada oma kodupangast, kust saab turvaliselt vajalikud algteadmised ja soovitused,” lisas ta.
Kui oled langenud pettuse ohvriks, siis teavita sellest võimalikult kiirelt panka ja politseid. Siis on suurem tõenäosus raha tagasi saada. Isegi kui sa ise ei langenud pettuse ohvriks, siis teavita pettuse katsest politseid. See aitab nende edasist levikut tõkestada.
Loe lähemalt pettuste ennetamise kohta Swedbanki kodulehelt.
Kui sulle see lugu meeldis, siis toeta sõltumatut rohelist meediat   Anneta


Pakistani politsei tegi katse vahistada ekspeaminister Imran KhanLAHORE, 5. märts, AFP-BNS – Pakistani politsei tegi pühapäeval katse vahistada endine peaminister Imran Khan, kelle suhtes on algatatud mitu kohtuasja, kuid kes püüab survestada valitsust ennetähtaegseid valimisi korraldama.
Politseinikud sõitsid Islamabadist Laohre'i, kus Khan elab, ja saabusid ekspeaministri koju, mida ümbritsesid sajad poolehoidjad, kuid ei leidnud majaperemeest kodunt.
"Islamabadi politsei meeskond saabus Lahore'i kohtu korraldusel Imran Khani vahistama," ütles politsei Twitteris. "Imran Khan ei taha end kätte anda: politseiülem sisenes tuppa, aga Imran Khani ei olnud seal."
Vahistamismäärus anti välja pärast seda, kui Khan ei ilmunud 28. veebruariks korruptsioonijuhtimi asjus kohtusse.
Khani süüdistatakse ametiajal saadud kingituste deklareerimata jätmises või nende müügist tulu teenimises.
Khani erakonna Tehreek-e-Insaf aseesimees Shah Mehmood Qureshi ütles Lahore'is ajakirjanikele: "Saime Islamabadi politseilt teate, see ei sisaldanud vahistamismäärust."
Pakistani kohtud kimbutavad sageli parlamendiliikmeid pikkade ja kurnavate menetlustega, milles inimõiguslased näevad opositsiooni suukorvistamist.
Khan, keda eelmisel aastal kihutuskoosolekul tulistati, on üritanud Pakistani poliitikat häirida sestpeale, kui ta aprillis umbusaldushääletusega ametist lahkuma sunniti.
Ta on nõudnud ennetähtaegseid valimisi nii meeleavalduse kui oma partei väljaviimisega kõigist piirkondlikest volikogudest ja parlamendist.
AFP – Baltic News Service


Egiptus võttis krüptopettusega seoses kinni 29 inimestKAIRO, 5. märts, AFP-BNS – Egiptuse võimud võtsid kinni 29 inimest, nende seas 13 sama riigi välismaalasest kodanikku, keda süüdistatakse krüptopettuses, vahendas riigimeedia pühapäeval.
Pettuse ohvriks langes tuhandeid investoreid, selgus teatest, mille kohaselt said kurjategijad endale umbes 620 000 dollari väärtuses raha.
Siseministeeriumi kohaselt konfiskeeriti 95 mobiiltelefoni, 3367 SIM-kaarti ja 41 välismaist pangakaarti.
AFP – Baltic News Service


ÕL VIDEO | Martin Helme valimispeo kõnes: loomulikult ei usu me e-valimisi ega tunnista tulemust, kuni kõik logid on välja nõutud„Hoiatan selle eest, et kõik see, millest oleme rääkinud kaks aastat, hakkab nüüd erilise kiirusega meie elu rikkuma. Kõik, kes hääletasid liberaalsete erakondade poolt, hakkavad saama veel rohkem inflatsiooni ja immigratsiooni. Vaesumine jätkub, korruptsioon jätkub, tulevad vihakõneseadused, et me ei saaks seda kõike kritiseerida. Sest meil on e-valimised,“ ütles EKRE esimees Martin Helme valimispeol.
Erakonnakaaslastega kõneles ka EKRE endine juht Mart Helme. Vaata lähemalt videost!


Helme: kuni me pole saanud kohtult kõiki logisid, me valimistulemust ei tunnistaKonservatiivse Rahvaerakonan esimees Martin helme ütles erakonna valimispeol, et EKRe nõuab kohtult välja kõik e-valimiste materjalid ja kuni neid saadud pole, EKRE valimistulemust ei tunnista.
 «Me nõuame kohtult välja kõik logid, kõik programmijupid, mis me saame nõuda,» ütles Helme.
«Ma hoiatan ka selle eest, et kõik see, millest me rääkisime valimiskampaania ajal, millest me oleme rääkinud viimased kaks aastat, kõik need halvad asjad hakkavad erilise kiiruse ja erilise jõulisusega meie elu rikkuma,» ütles EKRE esimees.
«Kõik kes hääletasid nende liberaalsete erakondade poolt selle jutuga, et muidu tuleb paha EKRE, hakkavad saama veel rohkem inflatsiooni, hakkavad saama veel rohkem immigratsiooni, hakkavad nägema veel jultunumat kahetasandilist õigussüsteemi, kus reformierakondlastel pole kunagi üheski paragrahvis mitte ühtegi süüd ja nendele, kes on alati Reformierakonna vastu, leitakse alati paragrahv,» ütles Helme.
«Nad hakkavad nägema regionaalpoliitika täielikku hääbumist, hakkavad nägema lisaks Nursipalule, kus teerull pannakse täiega kinni, igas maakonnas teerulli tuulikute tegemiseks, kõike seda me hakkame nägema. Vaesumine jätkub, immigratsioon jätkub, korruptsioon jätkub ja tulevad vihakõneseadused, et me ei saaks seda kõike kritiseerida. Tulevad pöörasemad kui kunagi varem seksuaalperverssuste seadustamised, igasugused transsoolisuse jurad. Kõike sea me hakkame saama, sest meil on e-valimised,» lausus Helme.
«Ma annan teile lubaduse, mitte mingil juhul ei jäta me võitlust eesti eest. Mitte mingil juhul me ei muud kurssi, veel innukamalt, veel jõulisemalt, veel vihasemalt hakkame me seisma päris Eesti eest. Me veel näitame,» ütles EKRE esimees.


Liberaalne pööre, kõik trumbid on Reformierakonna käesReformierakond võitis valimised. Kaja Kallas sai isiklikult rekordtulemuse – 31 821 häält. Reformierakond võib teha valitsuse kellega ise tahab. Reformierakonnal ja Eesti 200 on kokku 51 kohta. Reformierakonnal ja Keskerakonnal on 53 kohta. Reformierakonnal, Eesti 200 ja sotsidel on 60 kohta.
«Riigikogus toimus liberaalne pööre,» võtab Kaja Kallase büroojuht Gerrit Mäesalu valimistulemused kokku. Küsimus pole pelgalt Reformierakonna suures võidus, vaid valija mandaadis liberaalsetele parteidele. Eesti 200 tegi parema tulemuse, kui arvati, ja ka sotsid ületasid seda, mida näitasid viimased reitingud.
Kaja Kallas jäi ka valimisööl tulevastest koalitsioonidest rääkides tagasihoidlikuks. «Arutame juhatuses,» sõnas ta. Ometi on üks mure murtud. Näiteks see kui Refofrmierakond võidab ja teeb ettepaneku koalitsiooniks Keskerakonnale, kas Jüri Ratas ei lähe siis otsejoones Martin Helme juurde paremat pakkumist küsima – enne valmisi oli see üks risk, millele reformierakondlased mõtlesid.

On see ikka õige?!
Mihkel Maripuu

Või laiemalt murtud nn kaalukeelte mure. Viimases kahes koalitsioonis – see on olnud pidev kurtmine nende endi seas – on kogu aeg olnud mingi kaalukeel, mingi alternatiiv, on tulnud alluda mingitele (Reformierakonna vaatest) väljapressimistele ja nõudmistele. Seda enam pole.
Senises riigikogus mängis kõige edukamalt kaalukeele rolli Isamaa. Eelmisel nädalal, tuginedes reitingutele, spekuleerisid paljud, et uueks kaalukeeleks kujuneb Keskerakond. Nüüd pole neist aga kummalgi ega tegelikult ka kellegi kolmandal seda rolli. Valik on Reformierakonna käes.

«Ajalooline võimalus teha suuri asju,» räägib ka Eesti 200 juhatuse liige Margus Tsahkna eileöiste valimistulemuste kohta. Eesti 200 muidugi näeb ennast tulevases valitsuses, aga Tsahkna viide on laiem. Riigikogus on liberaalsetel jõududel selline ülekaal, et saab ära teha ka keerulisi ja ebapopulaarseid asju.
Mida siis oodata? Reformierakonna üheks suureks lubaduseks oli kaitsekulude kasv. Seda tegelikult lubasid ka teised ja selle tõusu on oodata. Samas, sellel tuleb hoolikalt silma peal hoida, sest kui riigil raha pole, võivad just kaitsekulud olla koht, kus hakatakse nihverdama, midagi edasi lükkama ja midagi ajatama.
Rohepööre. Teine suur Reformierakonna lubadus. Tegelikult on selle sees muidugi terve rida erinevaid keerukaid reforme ja muutusi. Võib eeldada, et sellega minnakse edasi.
Nii suur mandaat Reformierakonnale tähendab ka seda, et midagi tahetakse ette võtta ka riigirahandusega. Enne valimisi tunnistasid paljud reformierakondlased, et riigirahandus ja riigieelarve seis on «täitsa pekkis», aga suurte muutuste pakkumisel oldi samas häbelikud. Ilmselt eeldasti, et valitsuse seis tuleb napp ja võib-olla peab jälle mingeid järeleandmisi tegema.

html.dark-theme .flourish-embed {filter: invert(1) hue-rotate(180deg) !important;}

Reaalne valimistulemus on andnud Reformierakonnale selles osas tunduvalt tugevama käe ja ootus on kõrge. Valimisööl reformierakondlastega vesteldes ilmnes, et nende ainuke murekoht selles teemas on sotsid, et kui nemad kampa võtta, kuidas siis rahandusasjades kokku leppida.
Ära tehakse ka kooseluseaduse rakendusaktid. Teema, mis aastaid ühiskonda lõhestanud, aga nüüd on riigikogus hääled lõpuks koos. On raske ettekujutada, mis oleks põhjus, et uues riigikogus ei saaks neid ära teha.
html.dark-theme .HYPE_document1 .pealkiri{filter: invert(1) hue-rotate(180deg) !important;}

Kes on suurimad kaotajad?

Formaalselt on suurim kaotaja Keskerakond – kümme kohta vähem kui eelmises riigikogus.
Neli aastat tagasi läks Keskerakond riigikogu valimistele suurfavoriidina, kaotas ning viis Saku Suurhalli valimispeole kogunenud parteirahva kollektiivsesse šokki. Selgi pühapäeval kaotati. Šoki asemel valitses aga teatav minnalaskev, letargiline hoiak.
Et Keskerakond kaotab riigikogus kohti, oli teada juba enne valimisi. Reaalsus oli kardetust isegi kehvem. Veel kella 22 ajal, kui e-häälte tulemused olid saabumata ning lõviosa paberhäärtest oli loetud, peeti loogiliseks saagiks 17-20 kohta. Tuli 16.
Leinameeleoluni saalis see ei viinud, pigem nentiva sedastuseni, et see oligi nende saatus. Reformierakonna ja EKRE üksteisele vastandumine jättis Keskerakonna justkui võileiva vahele. Kui võiks arvata, et Wagneri-skandaal laastas EKRE toetust, siis nii mõnegi tsentristi hinnangul andis see suurima löögi just Keskerakonnale. Liberaalsem (või ka venekeelne) valija võis tunda hirmu väljavaatest näha Martin Helmet peaministrina. Mõistagi kandis seda umbusk EKREIKE valitsusest 2019. aasta valimiste järel. Näppu lõigati sellega, et erinevalt Isamaast ei suutnud Keskerakond end usutavalt EKREst lahti pookida Wagneri-skandaalile järgnenud päevadel.

Ida-Virumaal tabas Keskerakond häving ja ringkonna esinumber Yana Toom ei ole kindel, et juhtunust järeldusi tehakse. Jüri Ratas eile matusemeeleolus ei olnud.
Sander Ilvest

Häving tabas Keskerakonda Ida-Virumaal, kus saadi eelmiste valimiste 13 700 hääle asemel 7600 inimese toetus. Kui miski keskerakondlasi siiralt üllatas, oli see Mihhail Stalnuhhini (üksikkandidaat) ning Aivo Petersoni (Eestimaa Ühendatud Vasakpartei) ootamatu tähelend. Nemad jäid küll isikumandaadist rohkem või vähem napimalt ilma, kuid Keskerakonna jättis ilma tuhandetest häältest. Samas jäi Keskerakond ühtlaselt ilma häältest ja mandaatidest üle Eesti. «Kardan, et sellest ei tehta järeldusi,» tõdes Yana Toom pärast valimisi. Tema oskas toimunut Ida-Virumaa linnade tänavatel nähtu põhjal ennustada ja tema enda häältesaak üllatas teda isegi positiivselt.
Kes vastutab valimiskaotuse eest? Esimees vastutab, nagu ütles valimiskampaania ajal Jüri Ratas. Tulemus oli läbikukkumine ning see, kas ta ka päriselt tagasi astub, selgub lähiajal.
Ühelt poolt oli valimiskaotuse taga terve hulk objektiivseid põhjuseid. Säästukampaania, mis oli tingitud paljuräägitud Midfieldi-kohtuotsusest ja viis erakonna pangakontolt 800 000 eurot; samuti Ukraina sõda ja juba nimetatud Ida-Viru putinistide tähelend.
Siiski oli mitmel staažikal erakondlasel kriitikasõnu laiemalt erakonna viimaste aegade kursile. Üks nimekas parteilane arvas, et «sillaehitaja» ning «kuldset keskteed» pakkuva erakonna asemel pidanuksid nad konkreetsemalt oma suuna valima. Tolle parteilase eelistuseks oli Reformierakonna-suund. Teiselt parteiveteranilt sai aga kriitikat liigselt astmelisse tulumaksu kinni jäämine, mis Eestisse lihtsalt ei sobi.
Samas, ükski keskerakondlane ei saa valimistulemuste põhjal öelda, et jah, partei oli nõrk, aga vähemalt mina tegin kõva tulemuse.

Tantsusaates osalemine ei toonud edu Jüri Ratasele ega ka Keskerakonnale. Samas ei paista erakonnas ka marssalikepikese ülevõtjat.
Sander Ilvest

See tähendab et kui Jüri Ratas peaks tagasi astuma või keegi tahaks Ratasele väljakutse esitada, siis pole kellelgi ilmselget trumpi ette näidata. Mihhail Kõlvart sai keskerakondlastest küll suurima häältesaagi, aga temagi tulemus oli nõrgem, kui 2019. aastal. Ei ole ta enam pidevalt tõusev, iga uue valimisega üha enam hääli koguv kandidaat. Ka pärast valimisi Postimehega suheldes rõhutas ta, et vastutavad kõik.
Juhtivad keskerakondlased kas jäid kidakeelseks või avaldasid veendumust, et kui esimehevahetus tuleb, siis vaid Ratase enda initsiatiivil. Ühe tipp-keskerakondlase sõnul oli ka Ratase lubadus «vastutada» ajendatud just sellest, et ta on ise väsinud. Erinevalt sügavalt mornist Martin Helmest käis Ratas õhtusel Keskerakonna valimispeol nii enne kui pärast valimistulemusi ringi avatud hoiakuga, naeratus suul. Midagi, mis viimaste aegade Ratasele on väga ebaloomupärane. Märk vabanemisest ning omamoodi kergendustundest?

Jüri Ratas Reformierakonna delegatsiooniga.
Sander Ilvest

Näiline leplikkus pärast valimistulemusi paistis olevat kantud ka usust, et erinevalt näiteks Isamaast ja EKREst ei paista Keskerakonna jaoks koalitsiooni pääsemine täiesti lootusetu perspektiiv. Kaksikliit Reformierakonnaga annaks 53 kohta, mis oleks mitmete Keskerakonna juhtivate poliitikute hinnangul enamvähem piiripealselt piisav koalitsiooni moodustamisks.
Taolisteks optimismiks aga suurt alust ei ole. Mõistagi nõustutakse ka Reformierakonnas, et Keskerakonnaga kaasas käiv parteidistsipliin võimaldaks ilma suuremate probleemideta koalitsiooni napilt, aga kindlalt püsti hoida. Aga soovi kaksikliiduks Reformierakonnast ei paista kuskilt. Ühiskondlik tellimus on selline, mis lihtsalt nõuab liberaalset kolmikliitu, tõdeti ka Keskerakonnast. Ja kuigi valimiste eel soojendasid kaks erakonda suhteid, siis seda eelkõige hirmust, et muud teed võimule jäämiseks ei pruugi Reformierakonnal jääda. Nüüd, kui võimalusi rohkem, sellist tõmmet Reformierakonna poolt Keskerakonna suunas enam pole.

EKRE eeldas tublisti paremat tulemust

Mingis mõttes on suurim kaotaja aga EKRE. Sest kui Keskerakonna kohtade kaotus oli ette teada – kõik küsitlused näitasid seda –, siis EKRE läks valimistele ja sellega nõustusid ka poliitikaanalüütikud, ikkagi eeldusega et teevad tublisti parema tulemuse kui neli aastat tagasi. Tegelikult said nad vähem hääli ja kaotasid Riigikogus kaks kohta. Kardetult järgnesid jutud massilisest e-häälte võltsimisest ning tulemuste mittetunnistamisest. Süüdistus, mida ka eelmiste valimiste kohta kõlama lastud.

Mart ja Martin Helme olid valimisõhtul nõutud – kuhu oodatud hääled jäid?
Eero Vabamägi

html.dark-theme .flourish-embed {filter: invert(1) hue-rotate(180deg) !important;}

Suur vastasseis Reformierakond vs EKRE ja kogu «Päästame Eesti» jutt kõlab selgunud tulemuste taustal isegi veidi naeruväärselt. Kaotas ka EKRE esimees Martin Helme isiklikult, 4599 häält on tuhat häält vähem kui neli aastat tagasi. Tervikuna kaotas EKRE ilmavaade ja nende pakutu. Riigikogust jäi välja konsipratsiooniteoreetik Grünthal, vanameister Ernits ega tulnud sisse mitmed inimesed, keda peeti kindlateks panusteks (Markus Järvi, Eeva Helme).
Kaotasid ka Nursipalu ümber lokulööjad. Kogu kirev seltskond antivaksereid ja skandaliste, kes Nursipalu peale kohale lendasid, aga muidugi ka need, kes reaalselt mõjutatud ja mures. Eerik-Niiles Kross, kes kandideeris Võrumaal, tunnistas Postimehele, et tema isiklikult kaotas ilmselt Nursipalu saaga tõttu hääli, kuid tervikuna Nursipalul valimistele ega ka Reformierakonna Võrumaa tulemusele mõju ei olnud.
html.dark-theme .HYPE_document_dunastia .pk{filter: invert(1) hue-rotate(180deg) !important;}

Isamaast sai lihtsalt väikepartei

Kaotas Isamaa. Murti teooria (mis niikuinii oli mõnevõrra müüt), et Isamaa teeb alati parema tulemuse kui reitingud näitavad. Ei tee. Vaadates kampaania mahtu, teleklippide ja plakatite rohkust, seda halvem tulemus paistab. Isamaa juht Helir-Valdor Seeder sai vähem hääli kui neli aastat tagasi, kusjuures kui Järvamaa hääled pidasid, siis kaotus tuli just kodukohast Viljandimaal.

html.dark-theme .flourish-embed {filter: invert(1) hue-rotate(180deg) !important;}

Mis aga veelgi olulisem – Isamaa kaotas oma poliitlise mõju. Järgmised neli aastat on tegu erakonnaga, millest ei sõltu mittekuimidagi, kelle soovid ei huvita kedagi ja kelle seisukohti pole mõtet küsida. Isamaa peasekretär Priit Sibul mainis eile öösel Reformierakonna valimispidu külastades realistlikult, et parlamendiloogikas Isamaal suuri kombinatsioone pole. See ei tähenda et Isamaa ei võiks kuuluda valitsusse, lõpuks on Reformierakond välistanud koostöö ainult EKRE-ga, aga fundamentaalselt muutus Isamaa kaal. Nüüdsest on nad lihtsalt üks väikepartei.

Isamaa üks juhtfiguure Urmas Reinsalu valimisõhtul, mis ähvardab võtta erakonnalt senise nauditava kaalukeelerolli.
Taavi Sepp

Poliitilise vastutuse loogika võiks öelda, et see on koht kus Seeder tagasi astub. Kuid vaadates viimastel aastatel Isamaas toimunud puhastusi, siis hetkel on küll raske näha, kes võiks olla Isamaas väljakutsuja Seedri vastu. Keerulised ajad on igatahes ees. Kui valitsusse asja ei ole ja perspektiiv on neli aastat opositsioonis istuda, siis mõnedki isamaalased hakkavad nihelema ja otsima võimalusi poliitikast üldse väljumisele.

Kes põrusid individuaalselt?

Mart Võrklaev endise Rae vallavanemana ja nüüdse riigi ühe tähtsaima poliitikuna – ikkagi suurima fraktsiooni juht – sai Harju- ja Raplamaa ringkonna kolmanda numbrina napilt 900 häält. Samas piirkonnas sai parema tulemuse kuus reformierakondlast.
Põrusid ministrid, kelle sotsiaaldemokraadid ja Isamaa suvel uute tulijatena poliitikasse tõid. Peep Peterson piirdus Pärnumaa esinumbrina 754 häälega ning sotsid jäid seal mandaadist kaugele. Kultuuriministril Piret Hartmanil läks Ida-Virumaal veidi paremini (994 häält). IT-minister Kristjan Järvani saagiks jäi 367, justiitsminister Lea Danilson-Järg sai vaid 41 häält rohkem. Isamaa uute ministrite tulemused on eriti halvad.

Mis siis edasi saab?

Enne valimisi ütles Reformierakond, et valimisööl on Kaja Kallas käskinud erakonnakaaslastel suud lukus hoida. Otsustatakse alles kell 11 hommikul algaval juhatuse koosolekul, kellele koalitsioonikõneluste ettepanek tehakse ja ei taheta korrata 2019 valimiste viga, kui üks orav andis ühtesi, teine orav teisi signaale ning lõpuks jäädi pika ninaga opositsiooni. Nii teatati seekord ka teistele erakondadele: sotsiaaldemokraadid ja Keskerakond lahkusid teadmisega, et nad «mitte muhvigi ei ütle».

html.dark-theme .flourish-embed {filter: invert(1) hue-rotate(180deg) !important;}

Kõike arvesse võttes võib aga ennustada, et koalitsioonipakkumine tuleb Eesti 200-le ja sotsiaaldemokraatidele.
Ühtlasi saab siis näha, kas murtakse Jüri Ratase esimese valitsuse loodud traditsioon jagada ministriportfellid kõikide erakondade vahel võrdselt. Reformierakond seda ei taha, nende võit on nii ülekaalukas, et võrdne portfellijaotus ei ole lihtsalt õiglane. Ka Kristina Kallas ja Eesti 200 on varem avaldanud veendumust, et valimistulemused peaksid kajastuma ministriportfellide jaotuses ning ega ka sotsidest suurt takistajat sellele ole.

html.dark-theme .flourish-embed {filter: invert(1) hue-rotate(180deg) !important;}

Ministrid, kes ei osutunud valituks:

Lea Danilson-Järg 408 Mustamäe ja Nõmme
Kristjan Järvan 367 Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine
Piret Hartman 994 Ida-Virumaa
Peep Peterson 754 Pärnumaa

Riigikogu liikmed, keda ei valitud tagasi:

REFORMIERAKOND
Ivi Eenmaa 348 häält Kesklinn, Lasnamäe ja Pirita
Hele Everaus 712 häält Tartu
Jüri Jaanson 1968 häält Pärnumaa
Toomas Järveoja 1690 Jõgeva- ja Tartumaa
Õnne Pillak 542 Mustamäe ja Nõmme
Mati Raidma 899 Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine
Ülle Rajasalu 327 Kesklinn, Lasnamäe ja Pirita
Valdo Randpere 1169 Kesklinn, Lasnamäe ja Pirita
Margit Sutrop 1103 Tartu
Urve Tiidus 2084 Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa
KESKERAKOND
Taavi Aas 1664 Jõgeva- ja Tartumaa
Dmitri Dmitrijev 815 Ida-Virumaa
Enn Eesmaa 776 Pärnumaa
Kaido Höövelson 767 Ida-Virumaa
Marek Jürgenson 739 Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine
Siret Kotka 1429 Lääne-Virumaa
Igor Kravtšenko 273 Mustamäe ja Nõmme
Natalia Malleus 169 Harju- ja Raplamaa
Aadu Must 618 Tartu linn
Anneli Ott 402 Tartu linn
Kersti Sarapuu 684 Järva- ja Viljandimaa
Erki Savisaar 1521 Võru-, Valga- ja Põlvamaa
Marko Šorin 803 Pärnumaa
Tarmo Tamm 1259 Võru-, Valga- ja Põlvamaa
EKRE
Merry Aart 837 Võru-, Valga- ja Põlvamaa
Riho Breivel 759 Ida-Virumaa
Peeter Ernits 2936 Jõgeva- ja Tartumaa
Kalle Grünthal 1496 Järva- ja Viljandimaa
Uno Kaskpeit 701 Võru-, Valga- ja Põlvamaa
Paul Puustusmaa 211 Harju- ja Raplamaa
Urmas Reitelmann 1519 Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine
ISAMAA
Heiki Hepner 1026 Harju- ja Raplamaa
Tarmo Kruusimäe 447 Kesklinn, Lasnamäe ja Pirita
Mihhail Lotman 572 Tartu linn
Üllar Saaremäe 2026 Isamaa 6. Lääne-Virumaa
Raivo Tamm 1692 Mustamäe ja Nõmme
SDE
Jaak Juske 814 Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine
Ivari Padar 1468 Võru-, Valga- ja Põlvamaa
Toomas Jürgenstein 471 Tartu linn
Eduard Odinets 630 Ida-Virumaa
Jaak Juske 814 Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine
Reili Rand 1360 Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa
ENDINE ISAMAA
Siim Valmar Kiisler 531 (Parempoolsed) Mustamäe ja Nõmme
ENDINE KESKERAKOND
Mihhail Stalnuhhin 4525 (üksikkandidaat) Ida-Virumaa

html.dark-theme .flourish-embed {filter: invert(1) hue-rotate(180deg) !important;}


Ukraina valitsus määras ametisse korrutsioonitõrjebüroo uue juhiKIIEV, 6. märts, Interfax-BNS – Ukraina valitsus nimetas esmaspäevasel erakorralisel istungil ametisse riikliku korruptsioonitõrjebüroo (NABU) uue juhi.
Sellele ametikohale kinnitati senine riikliku arhitektuuri- ja linnaplaneerimise inspektsiooni juht Semen Krõvonossi.
Interfax – Baltic News Service


Ida-Virumaal toimus öösel vägivallatu poliitpööreKolmandik Ida-Virumaa valijaid toetab kandidaate, kes ühtivad kuritegusid toimepaneva Venemaa režiimiga, vaatab Sergei Metlev faktidele otsa.Suur osa Eesti kodanikest Ida-Virumaal usaldasid natsismi Eesti ideoloogiaks nimetanud endist keskerakondlast Mihhail Stalnuhhinit (4578 häält ehk 15,5%)* ja okupeeritud Donbassist kampaaniat teinud venemeelset Aivo Petersoni (3968 häält, tema nimekiri 4397 häält ehk 14,9%).
Keskerakond kaotas ligi pooled hääled, Yana Toomi hävis – vaid 3 458 häält (KE nimekiri 7 623 häält ja 25,8%). Illusioonidele ei ole kohta – Ida-Virumaad seovad ülejäänud Eestiga peenikesed niidid.

Ehmatus või ootuspärane?

Jutud, et Ida-Virumaal valitseb eriline venekeelne Eesti-patriotism ning tantsu- ja aruteluüritused näitavad lõimumise edukust ja ilusat perspektiivi – see oli enesepetmine, mis tulenes ebakindlusest ja hirmust reaalsuse ees. Putinimeelsete edu suurus tuli paljudele ehmatuseks, ent mitte neile, kes lugesid kõiki märke ja arvestasid selle piirkonna rahvastiku spetsiifikat.
Vaatame faktidele otsa – kolmandik valijaid on kuritegusid toimepaneva Vene režiimiga ühtivate kandidaatide toetajad. Ei saa ka öelda, et Yana Toom on olnud sõjateemat osavalt vältides ja venelaste ahistamisest rääkides suur lepitaja, ent tema veidi mõõdukam joon kukkus läbi. Ja need on vaid Eesti kodanike hääled!
Mõelge piirkonnas ligi 40% elanikkonnast moodustavate mittekodanike ja Vene kodanike ilmavaatele. See on kohati reljeefsem kui sealsetel Eesti kodanikel, kuigi seda on viimase aasta jooksul hoitud pigem vaka all ning tänavale ei tuldud.
Nendest häältest tuleb välja lugeda mitte ainult selget orienteeritust Venemaale, vaid ka teisi motiive. Selles on kindlasti protesti eestikeelsele haridusele ülemineku, Ukraina toetamise, Vene kodanikelt relvaõiguse äravõtmine, Vene kodanike viisa- ja elamisloakitsenduste ja paljude teiste sõjaga seotud otsuste vastu.
Piirkonnas on enamusel pereliige või sõber Venemaa kodanik või mittekodanik, kogukonnad on väiksed, nii et osa sealseid kodanikke hääletasid ka neid meeleolusid arvestades. Ilmekas on ka see, et Reformierakond, EKRE, Isamaa ja SDE said nelja peale vaid veidi üle 2300 hääle rohkem, kui Petersoni nimekiri ja Stalnuhhin kahe peale.

Ida-Virumaa vägivallakolle on õhus

Postimehe ajakirjanikud on Ida-Virumaal kuulnud kümneid kordi, et inimesed tunnevad end etniliste venelastena surve all ning arvavad, et Eesti peab tegelema rohkem rahu hoidmise ja oma asjade, mitte Venemaa ja Ukrainaga. Eesti julgeolekupoliitika jääb võõraks. Valimistulemuste taga ilmselt ka soov, et neid sõja- ja lojaalsusteemadega rahule jäetakse. Kui tegu pole radikaalse valijaga, siis on see soov sulguda teokarpi, mis ei leia laiemat tuge ja see paneb nördima.
Liikumise Koos tegelased, kes läksid valimistele koos Eestimaa Ühendatud Vasakparteiga, tegid vene piirkondades osava kampaania, rõhutades Keskerakonna amööbsust ja enda Ukraina-vastasust, kasutasid viimseni sotsiaalmeedia võimu ning neil on sidemeid Venemaaga – muidu ei pääseks nad Solovjovi saatesse ja okupeeritud Donbassi.
Narva linnapea Katri Raik ütles sotsiaalmeedias, et kui homme tuleksid kohalikud valimised, siis Narva linnapeaks saaks Aivo Peterson ja volikogu esimeheks Mihhail Stalnuhhin. See ei ole lihtsalt põnev matemaatika. Taoline tulemus on käegakatsutav ja see võib elavdada vanu tonte – autonoomiareferendum, mis 1990. aastate alguses õnnestus, kuid pärast riigikohtu otsust see õigustühiseks tunnistada olukord edasi ei eskaleerunud. Selle taustal tekitavad kapo mittemidagiütlevad kommentaarid Petersoni teemal küsimusi.
Kui Ühendatud Vasakpartei Koosiga riidu ei lähe või kui Peterson ja kamraadid asutavad oma erakonna või kohalikke valimisliite (näiteks koos Stalnuhhiniga) ning toimetavad Venemaa kaudsel toel osavalt, siis võib perspektiivis mõnes Ida-Virumaa omavalitsuses tekkida valimiste tulemusel terav vastandumiskolle.
Mitte tingimata vägivaldne, see võib kujuneda hoopis kurnavaks võitluseks keskvõimuga, mis kahjustaks kohalike inimeste elujärge ja turvatunnet. Näiteks keelduvad munitispaalkoolid eestikeelsele haridusele üle minemast seadust rikkudes või sõpruslinnaks võetakse veel mõni Venemaa linn. Parlamendipoliitikas nad oleks väga nõrgad, ent kohalikus elus päris suured probleemitekitajad.
Raik ütles ka oma posituses, et «uus koalitsioon peab nüüd kohalikud inimesed ära kuulama ja kuulma ning edasi sihikindel olema». Kogu lugupidamise juures, ei näe ma selles mõttes erilist sisu. Raik on teinud väga palju Narva hoidmiseks Eesti voolusängis, kuid nüüd on mäng palju suurem.

Piirkonnast peab saama uue valitsuse üks prioriteete

Ida-Virumaa Eestisse naasmine peab olema tulevase valitsuse ja eriti peaministri üks prioriteete, sest olukord on lihtsalt väga halb. Selle taustal näib riigi otsus kärpida võrreldes 2022. aastaga sõltumatu Eesti venekeelse erameedia toetust lihtsalt lühinägelik ja strateegiliselt saamatu. Varem läks iga nädal sinna ligi 20 000 ekseplari venekeelse Postimehe nädalalehte, nüüd seda enam pole.
Ida-Virumaa päästmise tegevuskava nõuab eraldi pikki artikleid, aga üks on selge: Eesti riik peab võimsalt tõstma panuseid ja olema srateegiliselt kannatlik. Haridus- ja majandusvaldkonnas, aga ka korruptsioonivastases võitluses peab riigi vahetu roll piirkonnas kasvama ning riigi kohaolu asutuste ja muu näol peab hüppeliselt kasvama. Seda erikohtlemist karta ega kadestada ei tohiks.
*Kõik häälearvud on esitatud hetkeseisuga ja võivad hääle ülelugemise käigus natuke muutuda.


Euroopa politsei ja FBI tabasid rahvusvahelise küberkuritegevuse jõuguBERLIIN, 6. märts, AP-BNS – Saksa politsei teatas esmaspäeval rahvusvahelise küberkuritegevuse jõugu purustamisest, mis šantažeeris aastaid suuri ettevõtteid ning teenis väljapressimistega miljoneid eurosid.
Düsseldorfi politsei tegi koostöös Europoli, FBI ja Ukraina võimudega kindlaks 11 alates 2010. aastast tegutsenud jõuguga seotud isikut. Jõugu üks tuntumaid ohvreid oli Düsseldorfi ülikoolikliinik, mis nakatati 2020. aastal DoppelPaymeri pahavaraga.
Düsseldorfi politsei teatel on üle maailma kindlaks tehtud vähemalt 601 jõugu ohvrit. Europoli andmetel maksid Ühendriikides asunud ohvrid jõugule 2019. aasta maist 2021. aasta märtsini vähemalt 42,5 miljonit eurot.
Politsei teatel korraldati 28. veebruaril Saksamaal ja Ukrainas üheaegsed haarangud, mille käigus leiti asitõendeid ja peeti kinni mitu kahtlusalust.
AP – Baltic News Service


Khamenei nõudis mürgitajatele ranget karistustTEHERAN, 6. märts, AFP-BNS – Iraani kõrgeim juht ajatolla Ali Khamenei ütles esmaspäeval, et isikuid, kes on viimaste kuude koolitüdrukute mürgitamiste taga, tuleb "rangelt karistada".
Alates novembri lõpust on enam kui 52 koolis üle Iraani saanud ametlikel andmetel gaasimürgituse mitusada õpilast.
"Kui mürgitamised tõestust leiavad, on see andestamatu kuritegu ning toimepanijaid tuleb rangelt karistada," ütles Khamenei oma võrgulehe teatel.
Iraani kohtunikkonna juht Gholamhossein Mohseni Ejei ütles esmaspäeval, et koolitüdrukute mürgitamise eest vahistatud isikud antakse kohtu alla süüdistatuna "maapealses korruptsioonis", mis võib kaasa tuua surmanuhtluse.
AFP – Baltic News Service


Euroopa politsei ja FBI tabasid rahvusvahelise küberkuritegevuse jõuguSaksa politsei teatas esmaspäeval rahvusvahelise küberkuritegevuse jõugu purustamisest, mis šantažeeris aastaid suuri ettevõtteid ning teenis väljapressimistega miljoneid eurosid.Düsseldorfi politsei tegi koostöös Europoli, FBI ja Ukraina võimudega kindlaks 11 alates 2010. aastast tegutsenud jõuguga seotud isikut. Jõugu üks tuntumaid ohvreid oli Düsseldorfi ülikoolikliinik, mis nakatati 2020. aastal DoppelPaymeri pahavaraga.
Düsseldorfi politsei teatel on üle maailma kindlaks tehtud vähemalt 601 jõugu ohvrit. Europoli andmetel maksid Ühendriikides asunud ohvrid jõugule 2019. aasta maist 2021. aasta märtsini vähemalt 42,5 miljonit eurot.
Politsei teatel korraldati 28. veebruaril Saksamaal ja Ukrainas üheaegsed haarangud, mille käigus leiti asitõendeid ja peeti kinni mitu kahtlusalust.


Šmõhal: Ukraina on täitnud kõik EL-i soovitusedKIIEV, 6. märts, AFP-BNS – Euroopa Liiduga liitumiskõnelusi alustada sooviv Ukraina on täitnud kõik EL-i soovitused, ütles peaminister Denõss Šmõhal esmaspäeval.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi on öelnud, et Ukraina "väärib" liitumiskõneluste alustamist sel aastal.
Šmõhal ütles, et Ukraina nimetas ametisse korruptsioonitõrjebüroo uue juhi ja lõpetas sellega EL-i nõutud reformid. Korruptsioonitgõrjebüroo uueks juhiks nimetati Semen Krõvonoss, kes seni juhtis linnaplaneerimisministeeriumi.
"Ukraina on täitnud kõik EL-i seitse soovitust," kirjutas peaminister Twitteris. "See näitab meie otsustavust liikuda liitumiskõneluste alustamisele sel aastal."
AFP – Baltic News Service


Kert Kingo: maainimesed ei hääleta elektrooniliselt, paljudel pole internetti, nutitelefoni ammugi mittePärast riigikogu valimiste e-häälte ilmsikstulekut teatas EKRE esimees Martin Helme, et nad kavatsevad e-hääletuse vaidlustada. Riigikogus koha saanud EKRE liikmele Kert Kingole on see tuttav teema, kuna ta juhtis eelmises riigikogu koosseisus e-hääletamise läbipaistvaks muutmise toetusrühma.Kert Kingo, EKRE sai sel korral vähem kohti riigikogus kui eelmisel korral, kuid teie tegite eelmiste valimistega võrreldes tugevama tulemuse. Kas teile peaks praegu õnne soovima või kaasa tundma?
Kuna ma riigikogusse pääsesin, siis ikka võib õnne soovida.
Martin Helme ütles selgelt välja, et e-hääled lähevad vaidlustamisele. Kuidas see protsess välja nägema hakkab?
Erakonna täpset tegevuskava ma kindlasti avalikustama ei hakka.
Mis konkreetselt teid paneb e-valimiste usaldusväärsuses kahtlema?
Anomaaliaid on liialt palju, kohtutermineid kasutades: see ei ole usutav. Ilmne on see, et Jõgeva- ja Tartumaa on maapiirkond, kus on vaid kaks linnakest: Elva ja Jõgeva. Urmas Kruuse sai siin piirkonnas sedelhäältega ligi 1600 häält ja siis e-hääletusel võttis ta üle 4200 hääle lisaks. Maainimesed ei hääleta elektrooniliselt, paljudel pole internetti, nutitelefoni ammugi mitte.
Iseenesest nutitelefoniga e-häält anda ei saa ka. Selleks on tarvis ID-kaardi lugejat ja arvutit.
No ma pidasin silmas, et nutitelefoniga saab internetiühenduse luua.
Samas paljud tartlased elavad hoopis Tartumaal, pean silmas Tartu ümbruse asumeid, Ülenurmet, Raadi piirkonda.
Jah, aga kui vaatame hääletanute arvu, siis see seltskond ei ole nii suur, kes elab Ülenurmel või Raadil ja Luunjas. Üldjuhul on meie ringkonnas suur hajaasustus.
Mis veel paneb teid kahtlema e-hääletuse tõepärasuses?
Näiteks vaadates Kaja Kallase hääli, siis ainuüksi Raplamaal on elanikke imikust raugani 33 000 ja siis Kaja Kallas korjab Harju- ja Raplamaalt üle 31 000 hääle, neist üle 23 000 e-hääle, see ei ole loogiline, see ei saa vastata tõele.
Eelmises riigikogu koosseisus moodustasite e-valimiste uurimiseks toetusrühma. Millisele järeldusele te toona jõudsite?
Seal oli palju kitsaskohti, ma peast kõiki nüansse täpselt ei mäleta, aga see nimekiri oli pikk. Osa neist asjadest tehti korda, selle eest tunnustus riigi infosüsteemi ametile, aga siiamaani on küsimus, mis toimub peale seda, kui hääled on komplekteeritud. Samamoodi ka küsimus sedelhäältega, kus plommitud kastid seisavad kuskil sirmi taga, neile on juurdepääs paljudel inimestel.
Mis toona jäi tegemata, et nüüd taas tuleb teil e-hääled vaidlustada?
Toona olid komisjonis väga erineva taustaga inimesed, oli IT-spetsialiste, justiitsministeeriumi esindajad ning paljudes küsimustes ei jõutudki konsensusele. Järgmine minister otsustas selle hoopis hääletusele panna, mis oli viga. Otsuse oleks pidanud vastu võtma konsensuslikult.
Lõpuni jäi sisse viimata see kord, et ID-kaardiga valimissüsteemi logimisel oleks võimalik isik tuvastada. Sama süsteem, nagu on notari juures isikutuvastamine. Inimene logib ID-kaardiga sisse ja on kaamera ees koos ID-kaardiga nii, et tema isikut on võimalik tuvastada.
Ärimaailmas käivad need pettused samamoodi. Olen politseis töötades neid asju uurinud, kus ongi juhuseid, et ühe inimese käes on näiteks kümnete inimeste ID-kaardid ja paroolid ning sel ühel inimesel on võimalik dokumente allkirjastada.
Mis oleks lahendus?
Lahendus olekski näotuvastussüsteem, see on olemas, aga selle kasutamiseks e-valimistel ei ole antud luba. Kui olin komisjoni juht, siis sellele töötati väga kõvasti vastu. Lihtsalt on vaja tahet, et see käivitada ja rakendada. Riigis peaks ühtne lähenemine olema ses valdkonnas. Kui notari vastusvõtuks on vaja videoga tõestust, kus inimene on koos ID-kaardiga kaamera ees, siis seda sama peaks rakendama ka e-valimistel.
Te saite ka tublisti e-hääli, 756 häält. Kas nende usaldusväärsus tuleks ka kahtluse alla seada?
Räägime ikkagi ebaproportsionaalselt suurtest e-häälte saagist. Minul oli ikkagi sedelhääli mitu korda rohkem kui e-hääli. Üle 2000 hääle sain sedelil. Samas Urmas Kruusel oli 1600 sedelhäält ja üle 4000 e-hääle ning seda maapiirkonnas.
Mis sellest e-häälte vaidlustamisest saab?
Vaadates, kuidas meie niinimetatud õigusriik tegutseb, siis mul on vähe usku, et õiglus pääseb võidule. Olen skeptiline ainuüksi ka seepärast, et näen, kuidas meie valimiskomisjon tegutseb, ühtegi kaebust ei võeta menetlusse. Tahaks loota, et mingis osas on õigusriik säilinud, meil on ikkagi kolm kohtuastet.


Saksamaa: politsei paljastas Venemaaga seotud häkkerivõrgustikuFRANKFURT, 6. märts, AFP-BNS – Saksa võimud teatasid esmaspäeval, et ühisoperatsioonis USA Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) ja Euroopa politseiametiga paljastati Venemaaga seotud häkkerivõrgustik, mis oli rünnanud enam kui 600 ohvrit, sealhulgas Briti tervishoiusüsteemi.
Kaua aega väldanud juurdlust juhtis Nordrhein-Westfaleni liidumaa politsei, mille sõnul korraldati läinud nädalal Saksamaal ja Ukrainas mitmeid haaranguid.
Võrgustikku süüdistatakse ulatuslikus "digitaalses väljapressimises" ja "arvutite saboteerimises".
Esimeses suuremas rünnakus võtsid häkkerid 2017. aastal sihikule Briti tervishoiusüsteemi ning hiljem veel paljusid ettevõtteid ja institutsioone, ütlesid Saksa ametnikud.
Saksamaal rünnati Düsseldorfi ülikoolihaiglat ja meediakontserni Funke, mis on suur ajalehtede ja ajakirjade väljaandja.
Saksa võimud on väljastanud vahistamismääruse kolme peamise kahtlusaluse suhtes, kellel on väidetavalt sidemed Venemaaga, ning kolmiku otsimiseks oli käimas üleilmne jaht.
Operatsioonis osalesid ka Hollandi ja Ukraina politsei.
Juhtum tõi esile küberrünnakute rahvusvahelise iseloomu nii toimepanijate kui ka ohvrite osas, ütles kõrge ametnik küberkuritegevuse alal ametnik Markus Hartmann.
"Kuid operatsiooni edu näitab sedagi, et oleme ka õiguskaitseorganitena võimelised tegutsema rahvusvaheliselt."
Paljusid Saksa veebilehti – alates ettevõtete saitidest ja lõpetades lennujaamadega – on viimastel kuudel tabanud küberrünnakud, mille sooritamises või julgustamises on mõnikord süüdistatud Venemaa häkkereid.
Saksamaa on internetisabotaaži suhtes valvel, kuna pärast Ukrainasse tungimist on kasvanud pinged Venemaaga.
AFP – Baltic News Service


Politsei paljastas Saksamaal Venemaaga seotud häkkerivõrgustikuSaksa võimud teatasid täna, et ühisoperatsioonis USA Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) ja Euroopa politseiametiga paljastati Venemaaga seotud häkkerivõrgustik, mis oli rünnanud enam kui 600 ohvrit, sealhulgas Briti tervishoiusüsteemi.Pikalt väldanud juurdlust juhtis Nordrhein-Westfaleni liidumaa politsei, mille sõnul korraldati läinud nädalal Saksamaal ja Ukrainas mitmeid haaranguid.
Võrgustikku süüdistatakse ulatuslikus digitaalses väljapressimises ja arvutite saboteerimises.
Esimeses suuremas rünnakus võtsid häkkerid 2017. aastal sihikule Briti tervishoiusüsteemi ning hiljem veel paljusid ettevõtteid ja institutsioone, ütlesid Saksa ametnikud.
Saksamaal rünnati Düsseldorfi ülikoolihaiglat ja meediakontserni Funke, mis on suur ajalehtede ja ajakirjade väljaandja.
Saksa võimud on väljastanud vahistamismääruse kolme peamise kahtlusaluse suhtes, kellel on väidetavalt sidemed Venemaaga, ning kolmiku otsimiseks oli käimas üleilmne jaht.
Operatsioonis osalesid ka Hollandi ja Ukraina politsei.
Juhtum tõi esile küberrünnakute rahvusvahelise iseloomu nii toimepanijate kui ka ohvrite osas, ütles kõrge ametnik küberkuritegevuse alal ametnik Markus Hartmann. «Kuid operatsiooni edu näitab sedagi, et oleme ka õiguskaitseorganitena võimelised tegutsema rahvusvaheliselt,» lisas ta.
Paljusid Saksa veebilehti – alates ettevõtete saitidest ja lõpetades lennujaamade omadega – on viimastel kuudel tabanud küberrünnakud, mille sooritamises või julgustamises on mõnikord süüdistatud Venemaa häkkereid.
Saksamaa on internetisabotaaži suhtes valvel, kuna pärast Ukrainasse tungimist on kasvanud pinged Venemaaga.


Jüri Toomepuu: kurjad kahtlused e-valimistestKatkend Jüri Toomepuu raamatust “Meest sõnast… valik kirjutisi”, Kirjastus Farmosante, 2019, 271 lk. räägib e-valimiste ebausaldatavusest.
E-valimiste soosikud
Huvitav fakt selle (2019. a.) aasta Riigikogu valimistest on see, et reformierakondlased said 40% kõigist e-häältest ja 7 Reformierakonna kandidaati said rohkem e-hääli kui ükski teine kandidaat.
Pole tõendit, et oli tegemist pettusega, eriti kui arvesse võtta seda, et e-hääletuses osalejad on nooremad inimesed, kes tunnevad end kodusemalt arvuti klaviatuuri näppides ja seetõttu usaldavad e-hääletust. See demograafiline grupp võib tõesti kuuluda suurelt osalt Reformierakonna valijate hulka. Pettuse korraldamine oleks ka väga keeruline. Kahjuks pole see aga võimatu.
Kurjad kahtlused tõestatud
Käesoleva aasta juuni Scientific American ajakiri avaldas Põhja-Carolina Ülikooli aseprofessor Zeinep Tufeksi artikli, mille pealkiri väidab, et internetitehnoloogia eksperdid ei saa e-hääletamise turvalisust garanteerida.
Autor kirjeldab Šveitsi kogemusi. Kuigi Šveitsis teeb seadusi peamiselt parlament, on rahval õigus seadusi kehtestada ka rahvahääletustel. Ainuüksi aastal 2018 pandi 10 eelnõud rahvahääletusele. Kaks kolmandikku valijates sooritasid e-hääletuse.
Šveitsi valitsus arvestab oma rahva soovidega ja seetõttu võeti vastu otsus e-hääletamist veelgi laiendada. Et aga valimiste turvalisuses kindel olla, korraldas valitsus igaks juhuks enne otsuse rakendamist laiaulatusliku testi. Testimiseks pakkus valitsus $150 000 nn valgetele häkkeritele, sellistele kes pettusi ei soorita, kui nad suudavad e-hääletuse süsteemis turvaauke leida ja valimiste tulemusi muuta.
Raha oli vaja kiiresti välja maksta. Mitte ainult üks, vaid kolm eri häkkerite meeskonda demonstreerisid, et nad olid võimelised tulemusi muutma – ilma kõige vähemagi jäljeta.
Autor mainib ka Eesti e-valimisi ja fakti, et aastal 2017 avastati turvaauk Eesti digitaalses ID kaartide süsteemis.
Isegi raha pangas pole kindel
Paljud pangad, kel on kõikvõimalikud ressursid oma kontode turvalisuse kindlustamiseks, langevad tihti häkkerite ohvriks. Prestiižikale Massachusets Technology Instituudile kuuluv MIT Technology Review avaldas oma 2018. aasta 23. jaanuari numbris interneti turvafirma Nortoni rapordi, mis väidab, et häkkerid varastasid eelmisel aastal 987 miljonilt inimeselt 20 riigis 172 miljardit dollarit.
Kui Eesti e-hääletuse tulemusi on mõni seadusandjaks pürgiv seaduste rikkuja enda või oma partei kasuks suutnud võltsida, pole seda paar päeva hiljem enam kunagi võimalik tuvastada. Karistamatu kuritegu oleks sel juhul sooritatud.
Šveitsi valimiste korraldajad suutsid häkkerite poolt avastatud turvaaugud kinni lappida. Aga samuti nagu toimub looduses kiskjate ja saakloomade üksteise üle trumpamine, mis kestab, kuni üks liik jääb alla ja hävib, ning analoogne riikidevaheline võidurelvastamine, suudavad häkkerid kinni lapitud turvaaukude asemel jälle uusi leida või tekitada.
Õppetund Eestile
Eestlased, kes tahavad kindlad olla, et meie valimistulemusi keegi enese või oma partei huvides võltsida ei saa – loodetavasti rõhuv enamus eesti rahvast – peaks nõudma, et Eestis viiakse läbi samasugune e-hääletamise testimine nagu toimus Šveitsis.
Peaks muutma ka praegust valimisseadust, et pärast valimisi oleks igal asjast huvitatul võimalik e-hääletamise käiku ja tulemusi kontrollida, vähemalt kuni järgmiste valimisteni. Kasulik oleks kehtestada ka karmid karistused neile, kes üritavad või on suutnud valimistulemusi võltsida.
Arvata võib, et e-hääletamise turvalisust pole võimalik 100 protsendiliselt kunagi garanteerida, aga kui see osutub vähem turvaliseks kui varasemad hääletussedelitega valimised, siis tasub kindlasti tagasi pöörduda süsteemile, mis jätab igast antud häälest ja valimistulemustest paberile salvestatud kontrollitava koopia. Sel juhul peab muidugi parandama järjekindlalt ka paberil põhinevat valimissüsteemi.
Vabaduse ja demokraatia hind
Vabad, ausad valimised on demokraatia alustala. Isegi kui demokraatia tähendus pole muud kui see, et võid hääletada kandidaadi või partei poolt, kes on sinu arvates kõige vähem halb paljudest halbadest, on see ikka parem kui üksi teine valitsemissüsteem.
Kõikjal, kus kodanikele on antud tõeline valiku võimalus, eelistavad nad demokraatiat diktaatoritele ja vabadust türanniale. Diktaatorid aga saavad kahjuks tihti võimule valimiste võltsimisega. Võimule tõusnutena kehtestavad nad esmajärjekorras pettusele ja võltsimisele rajatud valimissüsteemi ja organiseerivad neile ustavad repressiivsed võimuorganid. Tänapäeva sotsialistlik Venezuela on kurb näide.
Ka meil tasub meenutada tihti tsiteeritud kunagise Ameerikas kehtinud orjuse vastu võitleja Wendell Phillipsi aastal 1852 öeldud sõnu: “Eternal vigilance is the price of liberty” – pidev valvsus on vabaduse hind.
Oleme valvsad!
Jüri Toomepuu


Eesti inimesed: aitäh EKRE kõikidele Riigikogu kandidaatidele kandideerimast!Teil oli väga hea stsenaariumiga ja teostusega valimistuur, olite väärikalt ette valmistanud. Teie kõned olid sisukad ja arukad. Aitäh! Oli nii meeldiv tunda, et EKRE hoolib oma Eestist ja eestlastest!
Selle eest andsid enamus eestlastest oma hääle EKRE kasuks. Ühe väikelinna rahvas, kellelt küsisime, kellele annad hääle, vastas et EKRELE! See oli võimas tunne ja energia. Kuulsime paljudest inimestest, kes polnud kunagi valimas käinud, või kes käisid viimati 1995. aastal, otsustasid nüüd, et nüüd tuleb saatana valitsemine lõpetada ja valima minna. Ka välisriikides hääletati valdavalt EKRE poolt, sest see erakond on ainuke, kes hoolib Eesti riigist ja eestlastest.
Kui jälgisime hääletustabelit, siis esimesed tunnid olidki ju väga rõõmustavad. Loeti paberhääli ja need näitasidki eestlaste valikuid. EKRE oli kaugel ees teistest erakondadest.
Te olite väga tublid ja aitäh selle eest!
Siis tuli mingi paus, kus hääli tuli väga vähe. Umbes kella 23 ajal hakkasid tulema e-hääled ja siis toimus silmanähtavalt suur pettus, mida reffid kasutasid juba varasematel valimistel 2019. aastal. E-hääli anti tuhandeid Kaja Kallasele, Siim Kallasele ja teistele reformaritele ning Eesti 200le, kuid teistele erakondadele tuli e-hääli kümnete kaupa, mõnele üksikule ka sadade kaupa.
Seda nägi kogu Eesti rahvas, kes olid veel ärkvel ja jälgisid valimisi. Seda pettust nägid kõik. Need e-hääled on häkitud ja see on pettus!
E-valimised tulevad tühistada, sest need ei ole turvalised. E-hääled tuleb tühistada! Sest need on pettused.
Lähtume pabersedelite häältest. Kuigi ka nendega tehti ja tehakse pettust, sest igal pool vaatlejaid ei ole ööpäevaringselt. Kuid paberitega ei saa teha nii suuri pettusi, et Kaja Kallas saaks üle 31000 hääle!
Eestlased ei ole nii lollid, et valiksid kõige lollimat peaministrit. Eestlased valisid enamuses EKRET!
Aitäh Eesti eest olemast!
Jätkame oma kalli rahvuslike eestlaste Eesti eest seismist ja panustamist!
Luule sõpradega


Uue kolmikliidu ootel: vaja viimased mutrid paika pannaEelmisel nädalal Reformierakonna välja hõigatud soov kohe valimistejärgsel hommikul juhatuse koosolekul otsustada, kellega tahetakse koalitsioon moodustada, ei täitunud. Pühapäeva õhtul hiigelvõidu saanud oravad vajavad mõtlemisaega.Reformierakonnal on valitsuse moodustamiseks sisuliselt neli varianti, millest kaks (kolmikliit Isamaa ja sotsiaaldemokraatidega ning kaksikliit Keskerakonnaga) prooviti eelmise riigikogu koosseisu ajal läbi. Matemaatika annaks aga mõnusa ülekaaluga koalitsiooni ka kolmikliiduga, kus Eesti 200 kõrval oleksid kas sotsid või Isamaa.
Esmaspäeva hommikul ligi kahetunnise arutelu jooksul paljudele ootamatult otsuseni ei jõutud. Reformierakonna juht peaminister Kaja Kallas soovis iga erakonna juhiga veel põgusalt vestelda, et teisipäeva hommikul saaks juhatus uuesti koguneda. Kallas rääkis ise pigem vähe, erakonna ladvik arutas avameelselt iga koalitsiooni plusse-miinuseid, niisamuti erakonna poliitilisi prioriteete, mis võiksid otsuse tegemisel lõpuks kaalukeeleks osutuda.

html.dark-theme .flourish-embed {filter: invert(1) hue-rotate(180deg) !important;}

Keskerakonda ei taheta

Otsust ei langetatud, aga kirjeldatud meeleolude põhjal saab mingeid järeldusi siiski teha. Suure tõenäosusega on välistatud paariminek Keskerakonnaga. 53 häält on toimivaks koalitsiooniks häirivalt napp. Seda enam, et tsentristide fraktsioonis annavad värvi mitmed Mihhail Kõlvarti leeri inimesed (kurioosseimana Stolitsa pikaaegne peatoimetaja Aleksandr Tšaplõgin, aga ka Anastassia Kovalenko-Kõlvart ja ehk ka mõni abilinnapeadest). Eestikeelsele haridusele üleminekule tõotab selline kooslus kaikaid kodaratesse loopida. Samuti paistaks ebameeldivana, kui valimiste ilmselge kaotaja tassitakse justkui preemiana ikkagi valitsusse.

Üks põhjus, miks Reformierakond ei tahtnud oma eelistust kohe eile hommikul välja tuua, paistis olevat katse tuua Eesti 200 maa peale. Valimiskampaania ajal ajas Eesti 200 esimees Lauri Hussar ka oma erakonna inimesed marru, kui käis välja mõtte, nagu saaks Reformierakond oma valimissõnumid ainult tänu Eesti 200-le ellu viia – mida sellisest suhtumisest Eesti 200 enda originaalsuse ja mõttekuse kohta arvata võiks? Ka valimistulemuste selgumisele järgnenud tundidel paistis Eesti 200 silmis olevat selge, et esimest korda riigikokku pääseval erakonnal on kohe ka valla tee valitsusse. Sellist ennatlikku signaali ei tahtnud oravad neile anda.

Ministrikohad jaotuvad proportsionaalselt

«Juhatuses jäi üles veel mitu teemat, mis oleks vaja teiste erakonnajuhtidega läbi käia, enne kui konkreetse ettepaneku teeme. Seetõttu ma võtan aja ja teen ringi teistele erakonna esimeestele peale. Siis tuleme tagasi juhatusse,» ütles Kallas eile ajakirjanikele.
Kallase sõnul on Reformierakonna soov, et kui läbirääkimisi alustatakse, siis jõutakse kindlasti ka finišisse. «Seekord peame kõnelusi lepinguks, mis on neljaks aastaks. Peame seega läbi rääkima palju teemasid,» ütles Kallas.
Tema sõnul soovib Reformierakond jõuda konkreetsete ettepanekuteni lähipäevil. Ühtlasi kinnitas Kallas, et võimalikus valitsuses ministrikohti jaotades tuleb kindlasti arvestada ka valijate soove ehk seda, kui palju saadikukohti keegi riigikogus sai. «Meie soov on saada valitsus kokku kiiresti ja me ei venita,» ütles Kallas. «See ei sõltu meist, vaid konkreetsetest koalitsioonipartneritest.» Kuna seoses valimistega on esitatud kaebusi, võtab nende läbivaatamine ligi kuu aega ja valimistulemusi ei saa enne välja kuulutada.
Küsimusele, millisele poliitilisele jõule Kallas esimesena helistab, vastas Reformierakonna liider, et helistab sellele, kelle telefon parajasti kinni ei ole. «Mul on igaühele paar-kolm küsimust. Kõigepealt räägiks läbi ja siis istuks maha koalitsioonikõneluste laua taha. Programmid olen läbi töötanud ja ühisosa välja selgitanud, kuid tähtis on see, mis öeldakse välja,» lausus Kallas.
Samas tunnistas ta, et on suur vaidleja ja oma põhimõtete eest seisja. «See pole halb, et ma ei ole kõigega nõus. Püüan põhjendada, miks niimoodi arvan. Usun, et kõik laua taga saavad vastutusest aru,» sõnas Kallas. BNS

Üks reformierakondlane tõi probleemina välja Eesti 200 kogenematuse («keegi peaks neile riigivalitsemist õpetama») ja mainis näitena Eesti 200 aseesimehe Hendrik Johannes Terrase sõnu, et nad sihivad haridusministri kohta. «Praeguses faasis ei räägi keegi ministriportfellidest,» kommenteeris seda reformierakondlane. Kriitikat jagus ka Eesti 200 lubaduste-programmi kohta, kuigi Eesti 200 esimehe Hussari üldist hoiakut siiski kiideti.
Aga seesama viimasel ööpäeval paljuräägitud ühiskondlik tellimus on siiski see, mis muudab küllaltki kindlaks, et Reformierakond kutsub valitsusse eelisjärjekorras Eesti 200.

Sotsid või Isamaa?

Kui kaksikliit Eesti 200ga annaks kokku vaid 51 häält, mis on juba enesestmõistetavalt välistatud, sest sellise ülekaaluga ei õnnestuks isegi kõikides riigikogu komisjonides koalitsiooni enamust hoida, siis kolmikliit, mille moodustavad Reformierakond, Eesti 200 ja siis kas SDE või Isamaa, kõlab esmaspäeval juhatuse koosolekul olnud inimestega rääkides kõige loogilisema stsenaariumina. Sel puhul jääks veel küsimus, kas Eesti 200 kõrvale tahab Reformierakond võtta sotsid või Isamaa.
Arvamused kalduvad mõlemale poole, kuid favoriidina jäävad kõlama sotsid.
Reformierakonna jaoks on magus jätta EKREIKE koalitsioon täies koosseisus neljaks aastaks opositsioonipingile. Ka isiklikul tasandil ei ole pool aastat pideva väljapressimisega tegelenud Isamaa oravatele enam ahvatlev võimupartner.
Tõsi, kuigi Reformierakonnas jääb kõlama toetus koalitsioonile Eesti 200 ja sotsidega, siis just sotside osas toetus lõpuni ühtne mitmel põhjusel pole. Näiteks veel eelmisel nädalal oli Reformierakond leppinud ka sellega, et sellegi valimistsükli jooksul tuleb hakkama saada nn väljapressimiskoalitsiooniga, kus riigieelarvet tasakaalu ei saa – prognoositud mandaatide arv lihtsalt ei lubanud sel teemal lootusi hellitada. Valimistulemustega muutus seegi ning eestikeelse hariduse, rohepöörde ja julgeoleku kõrval sai ka fiskaalpoliitika küsimus prioriteetseks. Siin võib probleemseks minna sotsidega, kelle valimislubadused on kokku liidetuna väga kallid. Ehk koalitsiooni pääsu hind võib sotside jaoks olla päris valus programmiline kompromiss.
Mõttekoht on ka maailmavaateliselt. Ühiskondlik tellimus on tugevalt liberaalne, kuid samas ei taha Reformierakond neli aastat valitseda «väljakutsuvalt liberaalselt», vaid pigem liberaal-konservatiivselt. Eesti 200 seisab abieluvõrdsuse eest ning küsimus on, kas Reformierakond tunnetab, et nad täidavad ise selle «liberaal-konservatiivse kvoodi» ära või peaksid nad sotside asemel konservatiivse tasakaalustajana valitsusse tooma Isamaa. Tõenäoliselt tahab Reformierakond varasemast veelgi agaramalt edasi liikuda Vene kodanikelt kohalike omavalitsuste volikogude valimistel hääleõiguse äravõtmisega, kuid siin saab näha, mis on saanud sotside varasemast skepsisest.

Vastutus Reformierakonnal

Erinevaid mõtteid tekitavad ka esimehed. Üks reformierakondlane avaldab kahetsust, et Läänemetsa asemel ei ole sotsidel pukis «oluliselt mõistlikum ja ratsionaalsem» Riina Sikkut. Isamaa juhti Seedrit nähakse konkreetse ja usaldusväärsena, kes kokkulepetest kinni peab, kuid ka jäiga ja aeglasena.
Eesti 200 hoidub seisukohta võtmast, kas nende eelispartner oravate kõrval oleks sotsid või Isamaa. Esmaspäeval arutati vaid valimistulemusi. Reformierakonna mandaat on niivõrd kolossaalne, et ainuvastutus koalitsioonipusle kokku panna lasub neil.
Kokkuvõtteks usutakse, et varasematele valimistele mitteomaselt on loodud kõik eeldused selleks, et poliitiline suund on neljaks aastaks paigas, seega võib Eesti ajaloos esimest korda valitsus ametis püsida kõik neli aastat.
Toetus liberaalsetele jõududele on küll anomaalselt suur, kuid selle tõlgendamisel jäädakse siiski tagasihoidlikuks. «Me ei taha mingil juhul vastasseisu tugevdamist. Meil on vaja Eestiga ühte saada Lõuna-Eesti. Ning see, mis Ida-Virumaal toimus, oli täiesti õudne,» viidati Aivo Petersoni ning Mihhail Stalnuhhini häirivalt heale häältesaagile Ida-Virumaal.

Hussar: ootame ära Kaja Kallase telefonikõne

Eesti 200 esimees Lauri Hussar andis erakonna peakontori juures eile pressikonverentsi, kus kinnitas, et ootab veel Kaja Kallase (RE) telefonikõnet.
«Oleme saanud üle kolme korra rohkem hääli kui neli aastat tagasi. Valimised on näidanud, et liberaalse ja uuendusmeelse valija hääl on võimas,» rääkis Hussar.
Ta viitas Kallase hommikusele väljaütlemisele, et nüüd algavad arutelud erakondade juhtidega, ning lisas, et Eesti 200 on igal juhul valmis oma programmi elluviimisega alustama: «Ma ei ole telefonikõnet Kaja Kallaselt veel saanud, aga ootan selle ära ja siis saame rääkida ootustest.»
«Valija on väga selgelt andnud jõulise mandaadi liberaalsetele jõududele ja ma usun, et see on üks kaalukamaid argumente, mis võiks ka Reformierakonna otsust kallutada,» vastas Hussar küsimusele võimalike võimuliitude kohta. «Reformierakond peab ise endas leidma selle selguse, kuidas ja kellega koalitsioon moodustada,» lisas ta.
Hussari sõnul ei oleks Eesti 200-l kõnelustele minnes punaseid jooni, küll aga on abieluvõrdsus üks teemasid, mille eest nad seista tahaks. Tarvo Madsen


Kaotajatele peegel. Võitjatele kaKui midagi valesti läheb, tuleb ennekõike peeglisse vaadata. Põhjust selleks on ka nendel parteidel, kes riigikogu valimistel oodatust või varasemast kehvema tulemuse tegid. Eelkõige ootab sisekaemusega tegelemine Isamaad ja Keskerakonda.
Keskpartei languse põhjuseid võib üles lugeda pikalt: korruptsiooniskandaalid, Jüri Ratase kokku pandud EKREIKE, vene häälte kaotamine, valitsusparteina protestihäältest ilmajäämine ... Vähemalt seni väljaöeldu põhjal võib muutus Keskerakonnas ka kõige kiiremini toimuda, sest kolmandaks jäämise korral on Ratas lubanud võtta isikliku vastutuse, mis suure tõenäosusega vabastaks juhikoha Tallinna linnapeale Mihhail Kõlvartile. Selle lubaduse andmise ajal ei olnud samas veel teada, et Keskerakond kaotab riigikogus tervelt 10 kohta.
Helir-Valdor Seeder on Isamaa esindatuse kolmandiku võrra vähenemist põhjendanud oma suurima töövõidu pensionireformiga, mis paljudele ei meeldinud. Sellele võib ilmselt lisada ka EKRE-ga koostöö tegemise, mis EKRE-vaenulikud minema peletas, konservatiivide sõbrad aga Isamaa juurest radikaalsemalt meelestatud erakonda üle meelitas. Seedri isiklikku positsiooni lüüasaamine ilmselt siiski ei ohusta, sest need, kes soovisid temast lahti saada, on nüüdseks moodustanud uue erakonna Parempoolsed. See pole samas Isamaale sugugi hea uudis, sest uute karismaatiliste liikmete värbamiseks oleks vaja särtsakat sisu, mida praegu on raske märgata.
Ülivõimsalt võitnud oravatel võib sel nädalal olla küll kiusatus peeglisse vaadates küsida, kes on kauneim kogu maal, kuid üllatuslikult ei pruugi vastus neile meeldida. Suur osa Reformierakonna supertulemusest ei johtunud nende maksureformist ega teistest programmilistest lubadustest, vaid protestihäältest – EKRE vastu. Kui täna võib tunduda, et vahet pole, mis värvi kass on, peaasi et hiiri püüab, siis pikas vaates sulavad EKRE-vastaste hääled sama kindlalt nagu kevadine lumi.
Teiseks näitab EKRE suur toetus pabersedelitega hääletanute hulgas, et suur osa maal elavatest, vanematest ning veebikaugematest inimestest tunneb ennast riigi poolt hüljatuna. Ükskõik kes valitsust juhib, peaks neile inimestele rohkem ja pühendunult tähelepanu pöörama.


JUHTKIRI | Eesti näitas Euroopale eeskujuAlgul tuli Tšehhi. Siis Eesti. Nende tänavused presidendi valimised ja meie parlamendi valimised annavad kinnitust, et Euroopas pole populistide võidukäik vältimatu.
Riigikogu tuli valima pärast iseseisvuse taastamist rekordarv kodanikke, kes lükkasid ümber suure müüdi, justkui võiks end rahvuskonservatiivideks nimetav jõud ka päriselt Eesti valitsemisele pretendeerida. Suur osavõtt ja teistele jõududele antud hääled tagasid hoopis, et sisuliselt pole järgmise nelja aasta vältel EKRE osalusega valitsuse sünniks võimalustki.
Selles mängisid oma rolli mitu mõjutajat piiri tagant ja taevastki. Näiteks kindlustas soe ilm, et energiahinnad, mille tõttu veel oktoobris-novembris kardeti väga ränka talvetulevat, hakkasid hoopis langema. Eelmise aasta 4,1% majanduslangus pole seni peaaegu üldse tööpuudust suurendanud. Ka Ukraina põgenikest kolmandik on leidnud töö ja peaaegu kõik Eesti ühiskonnas mingi koha.
Suurim piiritagune mõjutaja oli kahtlemata Venemaa valitseja Vladimir Putini algatatud Ukraina-vastane sõda. EKRE hindas ilmselgelt valesti ühiskonna solidaarsust Ukrainaga. Tühjalt kohalt alustatud rünnakud väga kõrge usaldusmääraga Eesti kaitseväe ja selle juhtide vastu tekitasid pigem ohutunde. Samal ajal näitas peaminister Kaja Kallas end eriti välismaal Eesti jõulise eestkõnelejana.
Valitsuse riigisisene kriisi maandamine väärib küll märksa rohkem kriitikat. Majanduskeskkonna stabiliseerimise hinnaks kujunes 4,2% eelarvemiinus, mille katmiseks pidi riik võtma laenu suure, üle 4% intressiga. Kogu seda ülekulu sõjaga õigustada ei saa ja valitsuserakonnad said sisuliselt valimisdopingut.
Kuid need on nüansid. Laiemas pildis näitasid Eesti valijad, et kui seis tundub tõesti halvaks muutuvat, ei langetata otsust mitte niivõrd kellegi retoorika räige ilu põhjal, vaid lähtudes sellest, keda peetakse kriisis parimaks juhiks. See oli vastutustundlik valik. Ja nii nagu tšehhid valisid oma presidendiks korrumpeerunud miljonäri asemel Ukraina- ja Euroopa-meelse Petr Paveli, tegid eestlased sama, toetades mõistuse jõude eesotsas Kaja Kallasega.
Veel paljudes Euroopa riikides püsib lääne ühtsust lõhestava populismi pea kõrgel. Aga kadunud on tunne, justkui oleks radikaalide võidukäik peatamatu. Eesti andis pühapäeval oma panuse.


Juhtkiri: Eesti näitas Euroopale eeskujuJUHTKIRIAlgul tuli Tšehhi. Siis Eesti. Nende tänavused presidendi valimised ja meie parlamendi valimised annavad kinnitust, et Euroopas pole populistide võidukäik vältimatu.Riigikogu tuli valima pärast iseseisvuse taastamist rekordarv kodanikke, kes lükkasid ümber suure müüdi, justkui võiks end rahvuskonservatiivideks nimetav jõud ka päriselt Eesti valitsemisele pretendeerida. Suur osavõtt ja teistele jõududele antud hääled tagasid hoopis, et sisuliselt pole järgmise nelja aasta vältel EKRE osalusega valitsuse sünniks võimalustki.Selles mängisid oma rolli mitu mõjutajat piiri tagant ja taevastki. Näiteks kindlustas soe ilm, et energiahinnad, mille tõttu veel oktoobris-novembris kardeti väga ränka talvetulevat, hakkasid hoopis langema. Eelmise aasta 4,1% majanduslangus pole seni peaaegu üldse tööpuudust suurendanud. Ka Ukraina põgenikest kolmandik on leidnud töö ja peaaegu kõik Eesti ühiskonnas mingi koha.Suurim piiritagune mõjutaja oli kahtlemata Venemaa valitseja Vladimir Putini algatatud Ukraina-vastane sõda. EKRE hindas ilmselgelt valesti ühiskonna solidaarsust Ukrainaga. Tühjalt kohalt alustatud rünnakud väga kõrge usaldusmääraga Eesti kaitseväe ja selle juhtide vastu tekitasid pigem ohutunde. Samal ajal näitas peaminister Kaja Kallas end eriti välismaal Eesti jõulise eestkõnelejana.Valitsuse riigisisene kriisi maandamine väärib küll märksa rohkem kriitikat. Majanduskeskkonna stabiliseerimise hinnaks kujunes 4,2% eelarvemiinus, mille katmiseks pidi riik võtma laenu suure, üle 4% intressiga. Kogu seda ülekulu sõjaga õigustada ei saa ja valitsuserakonnad said sisuliselt valimisdopingut.Kuid need on nüansid. Laiemas pildis näitasid Eesti valijad, et kui seis tundub tõesti halvaks muutuvat, ei langetata otsust mitte niivõrd kellegi retoorika räige ilu põhjal, vaid lähtudes sellest, keda peetakse kriisis parimaks juhiks. See oli vastutustundlik valik. Ja nii nagu tšehhid valisid oma presidendiks korrumpeerunud miljonäri asemel Ukraina- ja Euroopa-meelse Petr Paveli, tegid eestlased sama, toetades mõistuse jõude eesotsas Kaja Kallasega.Veel paljudes Euroopa riikides püsib lääne ühtsust lõhestava populismi pea kõrgel. Aga kadunud on tunne, justkui oleks radikaalide võidukäik peatamatu. Eesti andis pühapäeval oma panuse. 1EESTI PÄEVALEHE SEISUKOHTEestlased tõestasid, et kui kriis on käes, valitakse vastutustundlikult. Lõhestav populism sai lüüa.


Peruus uppus viis meeleavaldajate eest põgeneda üritanud sõdurit (Täiendatud!)NB! Ajakohastatud, täiendatud.
LIMA, 7. märts, AFP-BNS – Peruu lõunaosas uppus viis sõdurit, kes hüppasid jäisesse jõkke, kui üritasid põgeneda valitsusvastaste meeleavaldajate eest, teatas esmaspäeval kaitseministeerium.
Veel kaks sõdurit on kadunud ja käimas on otsingud.
Puno osariigis asuvas Ilave linnas toimunud meeleavaldusel president Dina Boluarte valitsuse vastu ründasid sõjaväelasi kaigastega relvastatud protestijad.
"Üritasime põgeneda üle jõe, kuna meil polnud muud väljapääsu. Meid ümbritsesid 800–900 inimest ja hakkasid meid kividega loopima," kirjeldas eluga pääsenud sõjaväelane.
"Inimesed karjusid, et oleme korrumpeerunud mõrvarid," lisas sõdur.
Puno on olnud üks valitsusvastaste meeleavalduste keskusi. Rahvarahutused puhkesid esmakordselt detsembris, kui toonane president Pedro Castillo ametist tagandati ja vahistati pärast seda, kui riigipea üritas parlamenti laiali saata.
Castillo toetajad nõuavad Boluarte tagasiastumist, uusi valimisi, uut põhiseadust ja parlamendi laialisaatmist.
Inimõiguste ombudsmani sõnul on sellest ajast saadik vägivallas hukkunud enam kui 50 ja vigastada saanud üle 1300 inimese, kellest peaaegu pooled on julgeolekujõudude liikmed.
AFP - Baltic News Service


Juhtkiri: Kaotajatele peegel. Võitjatele kaKui midagi valesti läheb, tuleb ennekõike peeglisse vaadata. Põhjust selleks on ka nendel parteidel, kes riigikogu valimistel oodatust või varasemast kehvema tulemuse tegid. Eelkõige ootab sisekaemusega tegelemine Isamaad ja Keskerakonda.Keskpartei languse põhjuseid võib üles lugeda pikalt: korruptsiooniskandaalid, Jüri Ratase kokku pandud EKREIKE, vene häälte kaotamine, valitsusparteina protestihäältest ilmajäämine ... Vähemalt seni väljaöeldu põhjal võib muutus Keskerakonnas ka kõige kiiremini toimuda, sest kolmandaks jäämise korral on Ratas lubanud võtta isikliku vastutuse, mis suure tõenäosusega vabastaks juhikoha Tallinna linnapeale Mihhail Kõlvartile. Selle lubaduse andmise ajal ei olnud samas veel teada, et Keskerakond kaotab riigikogus tervelt 10 kohta.Helir-Valdor Seeder on Isamaa esindatuse kolmandiku võrra vähenemist põhjendanud oma suurima töövõidu pensionireformiga, mis paljudele ei meeldinud. Sellele võib ilmselt lisada ka EKRE-ga koostöö tegemise, mis EKRE-vaenulikud minema peletas, konservatiivide sõbrad aga Isamaa juurest radikaalsemalt meelestatud erakonda üle meelitas. Seedri isiklikku positsiooni lüüasaamine ilmselt siiski ei ohusta, sest need, kes soovisid temast lahti saada, on nüüdseks moodustanud uue erakonna Parempoolsed. See pole samas Isamaale sugugi hea uudis, sest uute karismaatiliste liikmete värbamiseks oleks vaja särtsakat sisu, mida praegu on raske märgata.Ülivõimsalt võitnud oravatel võib sel nädalal olla küll kiusatus peeglisse vaadates küsida, kes on kauneim kogu maal, kuid üllatuslikult ei pruugi vastus neile meeldida. Suur osa Reformierakonna supertulemusest ei johtunud nende maksureformist ega teistest programmilistest lubadustest, vaid protestihäältest - EKRE vastu. Kui täna võib tunduda, et vahet pole, mis värvi kass on, peaasi et hiiri püüab, siis pikas vaates sulavad EKRE-vastaste hääled sama kindlalt nagu kevadine lumi.Teiseks näitab EKRE suur toetus pabersedelitega hääletanute hulgas, et suur osa maal elavatest, vanematest ning veebikaugematest inimestest tunneb ennast riigi poolt hüljatuna. Ükskõik kes valitsust juhib, peaks neile inimestele rohkem ja pühendunult tähelepanu pöörama."Ülivõimsalt võitnud oravatel võib sel nädalal olla küll kiusatus peeglisse vaadates küsida, kes on kauneim kogu maal, kuid üllatuslikult ei pruugi vastus neile meeldida."


Peruus uppus kuus meeleavaldajate eest põgeneda üritanud sõdurit (Ajakohastatud!)NB! Ajakohastatud.
LIMA, 7. märts, AFP-BNS – Peruu lõunaosas uppus kuus sõdurit, kes hüppasid jäisesse jõkke, kui üritasid põgeneda valitsusvastaste meeleavaldajate eest, teatas esmaspäeval kaitseministeerium.
Veel kaks sõdurit on kadunud ja käimas on otsingud.
Puno osariigis asuvas Ilave linnas toimunud meeleavaldusel president Dina Boluarte valitsuse vastu ründasid sõjaväelasi kaigastega relvastatud protestijad.
"Üritasime põgeneda üle jõe, kuna meil polnud muud väljapääsu. Meid ümbritsesid 800–900 inimest ja hakkasid meid kividega loopima," kirjeldas eluga pääsenud sõjaväelane.
"Inimesed karjusid, et oleme korrumpeerunud mõrvarid," lisas sõdur.
Puno on olnud üks valitsusvastaste meeleavalduste keskusi. Rahvarahutused puhkesid esmakordselt detsembris, kui toonane president Pedro Castillo ametist tagandati ja vahistati pärast seda, kui riigipea üritas parlamenti laiali saata.
Castillo toetajad nõuavad Boluarte tagasiastumist, uusi valimisi, uut põhiseadust ja parlamendi laialisaatmist.
Inimõiguste ombudsmani sõnul on sellest ajast saadik vägivallas hukkunud enam kui 50 ja vigastada saanud üle 1300 inimese, kellest peaaegu pooled on julgeolekujõudude liikmed.
AFP - Baltic News Service


Liberaalse pöördega on nüüd kõik trumbid Reformierakonna käesANALÜÜSReformierakond võitis valimised. Kaja Kallas sai isikliku rekordtulemuse: 31 821 häält. Reformierakond võib valitsuse teha, kellega tahab. Reformierakonnal ja Eesti 200-l on kokku 51 kohta, Reformierakonnal ja Keskerakonnal 53 kohta ning Reformierakonnal, Eesti 200-l ja sotsidel 60 kohta.Riigikogus toimus liberaalne pööre, võtab Kaja Kallase büroojuht Gerrit Mäesalu valimistulemused kokku. Küsimus pole pelgalt Reformierakonna suures võidus, vaid valija mandaadis liberaalsetele parteidele. Eesti 200 saavutas parema tulemuse, kui arvati, ja ka sotsidel läks paremini, kui näitasid viimased reitingud.Kallas jäi ka valimisööl tulevastest koalitsioonidest rääkides tagasihoidlikuks. «Arutame juhatuses,» sõnas ta. Ometi on üks mure murtud. Näiteks see, et kui Reformierakond võidab ja teeb ettepaneku koalitsiooniks Keskerakonnale, kas Jüri Ratas ei lähe siis otsejoones Martin Helme juurde paremat pakkumist küsima - enne valimisi oli see üks risk, millele reformierakondlased mõtlesid.Või laiemalt murtud nn kaalukeelte mure. Viimases kahes koalitsioonis - see on olnud pidev kurtmine nende endi season kogu aeg olnud mingi kaalukeel, alternatiiv, on tulnud alluda (Reformierakonna seisukohast) väljapressimistee ja nõudmistele. Seda enam pole.Senises riigikogus mängis kõige edukamalt kaalukeele rolli Isamaa. Eelmisel nädalal, tuginedes reitingutele, spekuleerisid paljud, et uueks kaalukeeleks kujuneb Keskerakond. Nüüd pole aga kummalgi neist ega tegelikult ka kellegi kolmandal seda rolli. Valik on Reformierakonna käes.«Ajalooline võimalus teha suuri asju,» ütleb Eesti 200 juhatuse liige Margus Tsahkna valimistulemuste kohta. Eesti 200 muidugi näeb ennast tulevases valitsuses, aga Tsahkna viide on laiem. Riigikogus on liberaalsetel jõududel ülekaal, nii et saab ära teha ka keerulised ja ebapopulaarsed asjad.Kes on suurimad kaotajad?Formaalselt on suurim kaotaja Keskerakond - kümme kohta vähem kui eelmises riigikogus.Neli aastat tagasi läks Keskerakond riigikogu valimistele suurfavoriidina, kaotus viis Sakusuurhalli valimispeole kogunenud parteirahva kollektiivsesse šokki. Selgi pühapäeval kaotati. Šoki asemel valitses aga teatav minnalaskev, letargiline hoiak.Et Keskerakond kaotab riigikogus kohti, oli teada juba enne valimisi. Reaalsus oli kardetust isegi kehvem. Veel kella 22 ajal, kui e-hääletuse tulemused olid saabumata ning lõviosa paberhäältest oli loetud, peeti tõenäoliseks saagiks 17-20 kohta. Tuli 16.Häving tabas Keskerakonda Ida-Virumaal, kus eelmiste valimiste 13 700 hääle asemel saadi vaid 7600 inimese toetus. Kui miski keskerakondlasi siiralt üllatas, oli see Mihhail Stalnuhhini (üksikkandidaat) ja Aivo Petersoni (Eestimaa Ühendatud Vasakpartei) ootamatu tähelend. Isikumandaadist jäid nad küll rohkem või vähem napilt ilma, kuid Keskerakonna jätsid ilma tuhandetest häältest.Samas, ükski keskerakondlane ei saa valimistulemuste põhjal öelda, et jah, partei oli nõrk, aga vähemalt mina tegin kõva tulemuse. See tähendab, et kui Jüri Ratas peaks tagasi astuma või keegi tahaks Ratasele väljakutse esitada, pole kellelgi ilmselget trumpi ette näidata. Mihhail Kõlvart sai keskerakondlastest küll suurima häältesaagi (14 598), aga temagi tulemus oli nõrgem kui 2019. aastal. Ei ole ta enam pidevalt tõusev, iga uue valimisega üha enam hääli koguv kandidaat. Ka pärast valimisi Postimehega suheldes rõhutas ta, et vastutavad kõik.Erinevalt sügavalt mornist Martin Helmest käis Ratas õhtusel Keskerakonna valimispeol nii enne kui pärast valimistulemusi ringi avatud hoiakuga, naeratus suul. Midagi, mis on viimaste aegade Ratasele väga ebaiseloomulik. Märk vabanemisest ja omamoodi kergendustundest?EKRE eeldas tublisti paremat tulemustMingis mõttes on suurim kaotaja aga EKRE. Sest kui Keskerakonna kohtade kaotus oli ette teada - kõik küsitlused näitasid seda -, siis EKRE läks valimistele - ja sellega nõustusid ka poliitikaanalüütikud - ikkagi eeldusega, et nad saavutavad tublisti parema tulemuse kui neli aastat tagasi. Tegelikult said nad vähem hääli ja kaotasid riigikogus kaks kohta. Nagu karta võis, järgnesid jutud massilisest e-häälte võltsimisest ning tulemuste mittetunnistamisest - süüdistus, mis ka eelmiste valimiste kohta liikvele lasti.Suur Reformierakonna ja EKRE vastasseis ja kogu «Päästame Eesti»-jutt kõlab selgunud tulemuste taustal isegi veidi naeruväärselt. Kaotas ka EKRE esimees Martin Helme isiklikult, 4599 häält on tuhat häält vähem kui neli aastat tagasi. Tervikuna kaotas EKRE ilmavaade ja nende pakutu. Riigikogust jäid välja vandenõuteoreetik Kalle Grünthal, vanameister Peeter Ernits, nagu ka mitmed inimesed, keda peeti kindlaks panuseks (Markus Järvi, Eeva Helme).Kaotasid ka Nursipalu ümber lokulööjad. Kogu kirev seltskond antivaksereid ja skandaliste, kes Nursipalu peale kohale lendas, aga muidugi ka need, kes reaalselt mõjutatud ja mures. Eerik-Niiles Kross, kes kandideeris Võrumaal, tunnistas Postimehele, et tema isiklikult kaotas ilmselt Nursipalu saaga tõttu hääli, kuid tervikuna Nursipalul valimistele ega ka Reformierakonna tulemusele Võrumaal mõju ei olnud.Isamaast sai lihtsalt väikeparteiKaotas Isamaa. Murti teooria (mis niikuinii oli mõnevõrra müüt), et Isamaa saab alati parema tulemuse, kui reitingud näitavad. Ei saa. Vaadates kampaania mahtu, teleklippide ja plakatite rohkust, seda halvem tulemus paistab. Isamaa juht Helir-Valdor Seeder sai vähem hääli kui neli aastat tagasi, kusjuures kui Järvamaa hääled pidasid, tuli kaotus just kodukohas Viljandimaal.Mis aga veelgi olulisem - Isamaa kaotas oma poliitilise mõju. Järgmised neli aastat on tegu erakonnaga, millest ei sõltu mitte midagi, kelle soovid ei huvita kedagi ja kelle seisukohti pole mõtet küsida."Nüüd pole aga ei Isamaal ega Keskerakonnal ega tegelikult ka kellelgi kolmandal riigikogus kaalukeele rolli.""Et Keskerakond kaotab kohti, oli teada enne valimisi. Reaalsus oli kardetust kehvem."Lauri Hussar (Eesti 200) ja Lauri Läänemets (SDE) õnnitlesid Kaja Kallast juba valimisäöl.MIKK SALU, ajakirjanikMEINHARD PULK, ajakirjanik


Uue kolmikliidu ootel: oravatel vaja viimased mutrid paika pannaANALÜÜSEelmisel nädalal Reformierakonna välja hõigatud soov kohe valimistejärgsel hommikul juhatuse koosolekul otsustada, kellega tahetakse koalitsioon moodustada, ei täitunud. Pühapäeva õhtul hiigelvõidu saanud oravad vajavad mõtlemisaega.Reformierakonnal on valitsuse moodustamiseks sisuliselt neli varianti, millest kaks (kolmikliit Isamaa ja sotsiaaldemokraatidega ning kaksikliit Keskerakonnaga) prooviti eelmise riigikogu koosseisu ajal läbi. Matemaatika annaks aga mõnusa ülekaaluga koalitsiooni ka kolmikliiduga, kus Eesti 200 kõrval oleksid kas sotsid või Isamaa.Eile hommikul ligi kahetunnise arutelu jooksul paljudele ootamatult otsuseni ei jõutud. Reformierakonna juht peaminister Kaja Kallas soovis iga erakonna juhiga veel põgusalt vestelda, et täna hommikul saaks juhatus uuesti koguneda. Kallas rääkis ise pigem vähe, erakonna ladvik arutas avameelselt iga koalitsiooni plusse-miinuseid, niisamuti erakonna poliitilisi prioriteete, mis võiksid otsuse tegemisel lõpuks kaalukeeleks osutuda.Keskerakonda ei tahetaOtsust ei langetatud, aga kirjeldatud meeleolude põhjal saab mingeid järeldusi siiski teha. Suure tõenäosusega on välistatud paariminek Keskerakonnaga. 53 häält on toimivaks koalitsiooniks häirivalt napp. Seda enam, et tsentristide fraktsioonis annavad värvi mitmed Mihhail Kõlvarti leeri inimesed (kurioosseimana Stolitsa pikaaegne peatoimetaja Aleksandr Tšaplõgin, aga ka Anastassia Kovalenko-Kõlvart ja ehk ka mõni abilinnapeadest). Eestikeelsele haridusele üleminekule tõotab selline kooslus kaikaid kodaratesse loopida. Samuti paistaks ebameeldivana, kui valimiste ilmselge kaotaja tassitakse justkui preemiana ikkagi valitsusse.Üks põhjus, miks Reformierakond ei tahtnud oma eelistust kohe eile hommikul välja tuua, paistis olevat katse tuua Eesti 200 maa peale.Valimiskampaania ajal ajas Eesti 200 esimees Lauri Hussar ka oma erakonna inimesed marru, kui käis välja mõtte, nagu saaks Reformierakond oma valimissõnumid ainult tänu Eesti 200-le ellu viia - mida sellisest suhtumisest Eesti 200 enda originaalsuse ja mõttekuse kohta arvata võiks? Ka valimistulemuste selgumisele järgnenud tundidel paistis Eesti 200 silmis olevat selge, et esimest korda riigikokku pääseval erakonnal on kohe ka valla tee valitsusse. Sellist ennatlikku signaali ei tahtnud oravad neile anda.Üks reformierakondlane tõi probleemina välja Eesti 200 kogenematuse («keegi peaks neile riigivalitsemist õpetama») ja mainis näitena Eesti 200 aseesimehe Hendrik Johannes Terrase sõnu, et nad sihivad haridusministri kohta.«Praeguses faasis ei räägi keegi ministriportfellidest,» kommenteeris seda reformierakondlane. Kriitikat jagus ka Eesti 200 lubaduste-programmi kohta, kuigi Eesti 200 esimehe Hussari üldist hoiakut siiski kiideti.Aga seesama viimasel ööpäeval paljuräägitud ühiskondlik tellimus on siiski see, mis muudab küllaltki kindlaks, et Reformierakond kutsub valitsusse eelisjärjekorras Eesti 200.Kui kaksikliit Eesti 200ga annaks kokku vaid 51 häält, mis on juba enesestmõistetavalt välistatud, sest sellise ülekaaluga ei õnnestuks isegi kõikides riigikogu komisjonides koalitsiooni enamust hoida, siis kolmikliit, mille moodustavad Reformierakond, Eesti 200 ja siis kas SDE või Isamaa, kõlab esmaspäeval juhatuse koosolekul olnud inimestega rääkides kõige loogilisema stsenaariumina. Sel puhul jääks veel küsimus, kas Eesti 200 kõrvale tahab Reformierakond võtta sotsid või Isamaa.Arvamused kalduvad mõlemale poole, kuid favoriidina jäävad kõlama sotsid.Reformierakonna jaoks on magus jätta EKREIKE koalitsioon täies koosseisus neljaks aastaks opositsioonipingile. Ka isiklikul tasandil ei ole pool aastat pideva väljapressimisega tegelenud Isamaa oravatele enam ahvatlev võimupartner.Tõsi, kuigi Reformierakonnas jääb kõlama toetus koalitsioonile Eesti 200 ja sotsidega, ei ole toetus just sotsidele mitmel põhjusel lõpuni ühtne. Näiteks veel eelmisel nädalal oli Reformierakond leppinud ka sellega, et sellegi valimistsükli jooksul tuleb hakkama saada nn väljapressimiskoalitsiooniga, kus riigieelarvet tasakaalu ei saa - prognoositud mandaatide arv lihtsalt ei lubanud sel teemal lootusi hellitada. Valimistulemustega muutus seegi ning eestikeelse hariduse, rohepöörde ja julgeoleku kõrval sai ka fiskaalpoliitika küsimus prioriteetseks. Siin võib probleemseks minna sotsidega, kelle valimislubadused on kokku liidetuna väga kallid. Ehk koalitsiooni pääsu hind võib sotside jaoks olla päris valus programmiline kompromiss.Mõttekoht on ka maailmavaateliselt. Ühiskondlik tellimus on tugevalt liberaalne, kuid samas ei taha Reformierakond neli aastat valitseda «väljakutsuvalt liberaalselt», vaid pigem liberaal-konservatiivselt. Eesti 200 seisab abieluvõrdsuse eest ning küsimus on, kas Reformierakond tunnetab, et nad täidavad ise selle «liberaal-konservatiivse kvoodi» ära või peaksid nad sotside asemel konservatiivse tasakaalustajana valitsusse tooma Isamaa. Tõenäoliselt tahab Reformierakond varasemast veelgi agaramalt edasi liikuda Vene kodanikelt kohalike omavalitsuste volikogude valimistel hääleõiguse äravõtmisega, kuid siin saab näha, mis on saanud sotside varasemast skepsisest.Vastutus ReformierakonnalErinevaid mõtteid tekitavad ka esimehed. Üks reformierakondlane avaldab kahetsust, et Läänemetsa asemel ei ole sotsidel pukis «oluliselt mõistlikum ja ratsionaalsem» Riina Sikkut. Isamaa juhti Seedrit nähakse konkreetse ja usaldusväärsena, kes kokkulepetest kinni peab, kuid ka jäiga ja aeglasena.Eesti 200 hoidub seisukohta võtmast, kas nende eelispartner oravate kõrval oleks sotsid või Isamaa. Esmaspäeval arutati vaid valimistulemusi. Reformierakonna mandaat on niivõrd kolossaalne, et ainuvastutus koalitsioonipusle kokkupaneku eest lasub neil.Kokkuvõtteks usutakse, et varasematele valimistele mitteomaselt on loodud kõik eeldused selleks, et poliitiline suund on neljaks aastaks paigas, seega võib Eesti ajaloos esimest korda valitsus ametis püsida kõik neli aastat.Toetus liberaalsetele jõududele on küll anomaalselt suur, kuid selle tõlgendamisel jäädakse siiski tagasihoidlikuks. «Me ei taha mingil juhul vastasseisu tugevdamist. Meil on vaja Eestiga ühte saada Lõuna-Eesti. Ning see, mis Ida-Virumaal toimus, oli täiesti õudne,» viidati Aivo Petersoni ning Mihhail Stalnuhhini häirivalt heale häältesaagile Ida-Virumaal.Valimistulemused 2023Võimalikud koalitsioonivariandidReformierakond + KeskerakondReformierakond + Eesti 200Reformierakond + Eesti 200 + SDEReformierakond + Eesti 200 + IsamaaReformierakond + SDE + Isamaa(praegune valitsus) Allikas: valimised.eeValitud riigikogu liikmed• REFORMIERAKONDKaja Kallas, Krisfen Michal, Urmas Paet, Urmas Klaas, Siim Kallas, Hanno Pevkur, Urmas Kruuse, Jürgen Ligi, Signe Riisalo, Annely Akkermann, Kalle Laanel, Heidy Purga, Toomas Kivimägi, Maris Lauri, Liina Kersna, Karmen Joller, Andres Sutt, Luisa Rõivas, Marko Mihkelson, Pipi-Liis Siemann, Yoko Alender, Ants Laaneots, Maido Ruusmann, Pärtel-Peeter Pere, Erkki Keldo, Eerik-Niiles Kross, Meelis Kiili, Signe Kivi, Aivar Soerd, Vilja Toomast, Timo Suslov, Kristina Šmigun-Vähi, Mario Kadastik, Mart Võrklaev, Andrus Seeme, Kristo Enn Vaga, Anti Haugas• EKREMart Helme, Henn Põlluaas, Jaak Madison, Martin Helme, Siim Pohlak, Helle-Moonika Helme, Leo Kunnas, Rain Epler, Kert Kingo, Anti Poolamets, Ants Frosch, Varro Vooglaid, Jaak Valge, Alar Laneman, Rene Kokk, Evelin Poolamets, Arvo Aller• KESKERAKONDMihhail Kõlvart, Jüri Ratas, Lauri Laats, Yana Toom, Vadim Belobrovtsev, Anastassia Kovalenko-Kõlvart, Jaanus Karilaid, Tanel Kiik, Andrei Korobeinik, Vladimir Svet, Aleksandr Tšaplõgin, Ester Karuse, Jaak Aab, Maria Jufereva-Skuratovski, Tõnis Mölder, Andre Hanimägi• EESTI 200Johanna-Maria Lehtme, Kristina Kallas, Grigore-Kalev Stoicescu, Irja Lutsar, Lauri Hussar, Igor Taro, Margus Tsahkna, Toomas Uibo, Marek Reinaas, Kadri Tali, Liisa-Ly Pakosta, Peeter Tali, Tarmo Tamm, Hendrik Johannes Terras• SDEMarina Kaljurand, Riina Sikkut, Jevgeni Ossinovski, Madis Kallas, Helmen Kütt, Anti Allas, Raimond Kaljulaid, Lauri Läänemets, Heljo Pikhof• ISAMAAUrmas Reinsalu, Aivar Kokk, Helir-Valdor Seeder, Tõnis Lukas, Riina Sõiman, Riho Terras, Andres Metsoja, Priit SibulMinistrikohad jaotuvad proportsionaalselt«Juhatuses jäi üles veel mitu teemat, mis oleks vaja teiste erakonnajuhtidega läbi käia, enne kui konkreetse ettepaneku teeme. Seetõttu ma võtan aja ja teen ringi teistele erakonna esimeestele peale. Siis tuleme tagasi juhatusse,» ütles Kallas (pildil) eile ajakirjanikele.Kallase sõnul on Reformierakonna soov, et kui läbirääkimisi alustatakse, siis jõutaks kindlasti ka finišisse.«Seekord peame kõnelusi lepinguks, mis on neljaks aastaks. Peame seega läbi rääkima palju teemasid,» ütles Kallas.Tema sõnul soovib Reformierakond jõuda konkreetsete ettepanekuteni lähipäevil. Ühtlasi kinnitas Kallas, et võimalikus valitsuses ministrikohti jaotades tuleb kindlasti arvestada ka valijate soove ehk seda, kui palju saadikukohti keegi riigikogus sai. «Meie soov on saada valitsus kokku kiiresti ja me ei venita,» ütles Kallas. «See ei sõltu meist, vaid konkreetsetest koalitsioonipartneritest.»Kuna seoses valimistega on esitatud kaebusi, võtab nende läbivaatamine ligi kuu aega ja valimistulemusi ei saa enne välja kuulutada.Küsimusele, millisele poliitilisele jõule Kallas esimesena helistab, vastas Reformierakonna liider, et helistab sellele, kelle telefon parajasti kinni ei ole. «Mul on igaühele paar-kolm küsimust. Kõigepealt räägiks läbi ja siis istuks maha koalitsioonikõneluste laua taha. Programmid olen läbi töötanud ja ühisosa välja selgitanud, kuid tähtis on see, mis öeldakse välja,» lausus Kallas.Samas tunnistas ta, et on suur vaidleja ja oma põhimõtete eest seisja. «See pole halb, et ma ei ole kõigega nõus.Püüan põhjendada, miks niimoodi arvan.Usun, et kõik laua taga saavad vastutusest aru,» sõnas Kallas.BNSHussar: ootame ära Kaja Kallase telefonikõneEesti 200 esimees Lauri Hussar andis erakonna peakontori juures eile pressikonverentsi, kus kinnitas, et ootab veel Kaja Kallase (RE) telefonikõnet.«Oleme saanud üle kolme korra rohkem hääli kui neli aastat tagasi.Valimised on näidanud, et liberaalse ja uuendusmeelse valija hääl on võimas,» rääkis Hussar.Ta viitas Kallase hommikusele väljaütlemisele, et nüüd algavad arutelud erakondade juhtidega, ning lisas, et Eesti 200 on igal juhul valmis oma programmi elluviimisega alustama. «Ma ei ole telefonikõnet Kaja Kallaselt veel saanud, aga ootan selle ära ja siis saame rääkida ootustest.»«Valija on väga selgelt andnud jõulise mandaadi liberaalsetele jõududele ja ma usun, et see on üks kaalukamaid argumente, mis võiks ka Reformierakonna otsust kallutada,» vastas Hussar küsimusele võimalike võimuliitude kohta.«Reformierakond peab ise endas leidma selle selguse, kuidas ja kellega koalitsioon moodustada,» lisas ta.Hussari sõnul ei oleks Eesti 200-l kõnelustele minnes punaseid jooni, küll aga on abieluvõrdsus üks teemasid, mille eest nad seista tahaks.Lauri Hussari sõnul ei oleks Eesti 200-l kõnelustele minnes punaseid jooni.Tarvo Madsen"Eile arutas Reformierakonna ladvik avameelselt iga koalitsiooni plusse ja miinuseid, niisamuti erakonna poliitilisi prioriteete."Eilehommikusel juhatuse koosolekul süüvis Reformierakond erinevatesse koalitsioonivariantidesse. Tõenäoliselt otsustavad nad täna, millise kolmikliidu moodustavad.MEINHARD PULK, ajakirjanikMIKK SALU, ajakirjanik