Mida toob tehnoloogia-aasta 2023?Viimastel aastatel on maailma raputanud väga erinevad kriisid ja sündmused, mis on olulisel määral muutnud meie kõigi igapäevaelu. Samas on olnud just tehnoloogial ja digitaliseerimisel järjest suurem roll selles, et aidata ühiskonnal ka keerulisematel aegadel toime tulla, kirjutab Telia Eesti juhatuse esimees Holger Haljand.Kui mõelda tagasi 2020. aasta peale, mil meid tabas koroonaviirus ning suur osa maailmast pandi lukku, aitas just tehnoloogia meil enam-vähem normaalselt eluga edasi minna. Ei kujutagi hästi ette, mis saanuks siis, kui meil poleks olnud tol hetkel kõiki neid korralikult töötavaid võrke ja IT-lahendusi, mis võimaldasid füüsilist maailma tabanud kriisi ajal toetuda digitaalsele maailmale.Oleme praegu natuke sarnases olukorras: maailmas on palju ebakindlust ning seisame üheaegselt silmitsi nii julgeoleku- kui ka energiakriisiga. Takkapihta veel peadpööritav inflatsioon. Samas usun, et nii nagu iga kriis muudab meid inimestena tugevamaks ja kogenumaks, loob keerulisem aeg juurde ka uusi ja nutikaid tehnoloogilisi lahendusi, mis aitavaid meil väljakutsetega paremini toime tulla.Toon siinkohal välja neli suunda ja võimalikku trendi, millega puutume tehnoloogia vallas tihedamalt kokku nii sel kui järgnevatel aastatel.5G-tehnoloogia kiire areng ja hoogne digitaliseerimine

Oleme teinud Eesti telekommunikatsioonisektoris iga kümne aasta tagant uue tehnoloogilise arenguhüppe. Just praegu on käes järjekordse hüppe aeg 5G-tehnoloogia kasutusele võtmise näol. Kuigi me veel ei näe kogu potentsiaali, mida 5G meile pakkuda suudab, ei jää muutused tulemata.Midagi sarnast juhtus ka aastatel 2005–2007, mil maailmas arendati hoogsalt 3G-võrke. Ka siis ei osanud keegi ette näha seda, kuidas 2007. aastal turule jõudnud iPhone muudab jäädavalt nii mobiiltelefonide turgu (kaks aastakümmet turgu valitsenud Nokia taandus marginaalseks tegijaks) kui ka kõike seda, mida üldse on võimalik mobiiltelefoniga teha.Keerulisem aeg loob juurde ka uusi ja nutikaid tehnoloogilisi lahendusi, mis aitavaid meil väljakutsetega paremini toime tulla.Kuigi Eestit ootab tänavu ees kiire 5G-võrkude areng, leiab aset veel üks oluline sündmus, mis puudutab siinset mobiilsideturgu laiemalt. Nimelt sulgeb Telia 2023. aasta lõpuks 3G- võrgu, et teha ruumi uuematele, võimekamatele ja kvaliteetsematele tehnoloogiatele. See on oluline samm ka olemasolevate ressursside mõistliku kasutamise vaates – nimelt saab 3G-st vabanevaid raadiosagedusi kasutada 4G- ja 5G-võrkude edasisel arendamisel, mis on võrreldes 3G-ga energiasäästlikumad.2023. aastal jätkub juba varem alguse saanud hoogne digitaliseerimine ja protsesside automatiseerimine, kuna ettevõtetele on need peamised võimalused efektiivsuse, aga ka uute ärivõimaluste saavutamiseks. Mobiilside, satelliitside ja tehisintellekt

Päris palju põnevat on toimumas tehisintellekti ehk AI (Artificial Intelligence) arengus, mis muutub järjest nutikamaks, võimekamaks ning mis seal salata – inimesega sarnasemaks.  Väga hea näide on eelmise aasta lõpus tavakasutajateni jõudnud chatbot nimega ChatGPT, mis on paljudes kasutajates tekitanud juba vau-efekti. ChatGPT käest saab küsida eri keeltes – sh eesti keeles – suvalisi küsimusi, millele tehisintellekt vastab sisukate ja loogiliste lausetega. Nii suudab kõnealune tehisintellektil baseeruv platvorm genereerida loetud sekunditega väga sisukaid tekste, mis esmapilgul jätavad mulje, nagu oleks need koostanud inimene.Tehnoloogia arengu vaates on tegu kindlasti põneva ajaga, kuna vaikselt hakkab hägustuma piir, mille abil saab selgelt vahet teha inim- ja masinloomingul. Teisest küljest kerkivad üles uued murekohad, mille tuules on vaja ilmselt üle vaadata edasised mängureeglid. Näiteks on seesama ChatGPT tekitanud juba USA koolides omajagu probleeme, kuna õpilased ja tudengid kasutavad tehisintellekti pakutavat nutikust oma koolitööde koostamiseks.Teise teemana on nii sel kui ka järgnevatel aastatel huvitav jälgida, milliseid tulemusi annavad koostöömudelid, mis püüavad omavahel põimida mobiil- ja satelliitsidet. Ehk kuidas näiteks Apple oma nutitelefonides satelliitside võimekust kasutusele võtab või kuhu viib välja Elon Muski loodud Starlinki koostöö mobiilioperaatoritega. Isegi kui 2023. aastal nende koostöömudelite käigus veel suurt läbimurret ei tule, saab tegu olema ilmselt lähiaastate ühe põnevama trendiga. Seega ei saa välistada, et ühel hetkel kasutame nutitelefone, mis võivad sõltuvalt asukohast saada internetiühenduse nii mobiilsidevõrgust kui ka kosmosesse lennutatud satelliitidelt.Küberturvalisuse kasvav roll

Kui veel viis aastat tagasi oli tavalisele inimesele peamiseks küberohuks mõni arvutiviirus või pahavara, mille puhul sai riske maandada korraliku viirustõrjega, on nüüd pilt oluliselt muutunud. Kriise ning sellega kaasnevat ebakindlust kasutavad igal võimalusel ära petturid ja küberkurjategijad, kes ei kohku tagasi ühegi skeemi ees. Terve eelmise aasta jooksul saime näha ja kuulda lõpututest petuskeemidest, millega üritati inimestelt välja petta nii pangakontode paroole kui ka raha. Küberrünnakud eraisikute ja ettevõtete vastu muutuvad järjest automatiseeritumaks ja keerukamaks.Ettevõtete vaates oli läinud aastal üheks peamiseks märksõnaks teenustõkestusrünnakute (DDoS) osakaalu oluline kasv. Sageli saatsid need rünnakud poliitilisi otsuseid ja samme. Näiteks Soome ja  Rootsi suunal tõi otsus ühineda NATOga kaasa massiivse rünnakute laine, samamoodi kasvas küberkuritegevus vastusena otsustele teisaldada Narvast tank, sulgeda Vene telekanalid jpm.Küberrünnakud eraisikute ja ettevõtete vastu muutuvad järjest automatiseeritumaks ja keerukamaks, samal ajal seab kiire digitaliseerumine küberturvalisusele järjest uusi nõudmisi, sest küberohtude arv ja keerukus ajas üha kasvavad. Võime öelda, et 2022. aastal said targemaks nii ründajad kui ka kaitsjad – küberkuritegevus arenes paraku jõudsalt edasi, kuid samas suutsime sellega ka järjest paremini toime tulla ning rünnakuid edukalt tõrjuda. Saime väärtuslikke õppetunde, mida aluseks võttes saame tänavu kaitsevõimet tugevdada ja edasi arendada.2023. aastal näeme paraku sama trendi jätkumist – kurjategijad lihvivad ja mitmekesistavad tööriistakasti ning poliitiliselt ebastabiilne olukord mõjutab kahtlemata rünnakute intensiivsust ka edaspidi.Keskkonnahoid ja kestlikud lahendused

Terves maailmas muutub järjest aktuaalsemaks see, kuidas vähendada ökoloogilist jalajälge, olgu see siis füüsiline või digitaalne. Nii sel kui ka järgnevatel aastatel näeme tehnoloogiasektoris kindlasti omajagu tegevusi ja initsiatiive, mis on kantud just keskkonnahoiu teemadest.Näiteks Telia pöörab järjest rohkem tähelepanu sellele, et seadmed, mida klientidele pakume, oleksid võimalikult kõrge kvaliteedi ja pika elueaga ning taaskasutatavad.  Sama kehtib teenuste kohta – nii meie enda tegevuse kui ka meie teenuste kasutamise jalajälg peab olema võimalikult väike. Samuti kerkib mobiilsidefirmade puhul üha enam päevakorda mobiilimastide varustamine taastuvenergia lahendustega, mis aitab ühelt poolt optimeerida energiakulu, teisalt aga panustada ise rohelise energia tootmisesse taastuvatest allikatest.Kokkuvõtteks elame suurte muutuste ajal. Kindel on see, et tehnoloogia areng ja muutused meie ümber avavad uusi võimalusi ja kiirendavad ettevõtluse innovatsiooni, mille kaudu tekib uut väärtust ühiskonnale tervikuna. Meie planeedi heaolu muutub aina olulisemaks suunaandjaks ja digitaalne maailm muutub aina püsivamaks elu- ja ärikeskkonnaks. Praegu on aeg tugevdada Eesti digitaalset vundamenti, et tuleviku maailmas turvaliselt ja looduskeskkonda hoidvalt edukas olla.


Estravel: eksootilistesse riikidesse juba ajal, mil Eestis polnud passe ega oma rahaEstravel Group AS on tegutsenud alates 1988. aastast. Mis seisab aga ettevõtte edu taga, et nüüdseks juba 35. tegutsemisaastani on jõutud? „Ma ütlen alati kõigile, et esiteks oleme lennuagentuur, teiseks hotelliagentuur ja alles kolmandaks reisibüroo,“ kirjeldas Estravel Group ASi juhatuse esimees Aivo Takis.
Estravel sai Aivo Takise sõnul alguse tänu kolme faktori koosmõjule. Esiteks, Nõukogude Liidu seadusandlus, mis 1988. aastal muutus radikaalselt ja millega eraettevõtlus sai siinmail taas võimalikuks. Teiseks, neli ettevõtlikku asutajat, kellest kaks juba töötasid välisturismi sektoris. Ja kolmandaks, vastutulelikkus Harju Rajooni Täitevkomiteelt, kes ettevõtte ära registreeris ja enda juures isegi soodsalt ruumid rentis. „Oma praegustest konkurentidest alustasime paar-kolm aastat varem ja see oli edu saavutamisel oluline edumaa,“ nentis Takis ettevõtte algusajale tagasi vaadates.
35 tegutsemisaasta jooksul on positiivseid mälestusi olnud palju – igal aastal nii suuremaid kui ka väiksemaid töövõite. „Algusaastatel oli suureks uhkuseallikaks meie tehnoloogiline edumaa teiste ees. Võtsime näiteks igapäevase e-posti teel suhtluse kasutusele juba 1991. aastal ja sellest järgmisel aastal olid kõik töökohad varustatud arvutitega,“ rääkis grupi juhatuse esimees ettevõtte arenguhüpetest.
Märkimisväärsete saavutustena ettevõtte kujunemisloos tõi ta välja ka Eesti esimesed turismigrupid, keda saadeti sellistesse eksootilistesse riikidesse nagu Singapur, Tai, Seišellid ja Keenia juba ajal, mil Eestis veel passe ega oma raha olemaski polnud. „Samuti esimese välismaise tütarfirma avamine 1995. aastal Lätis, 2007. aastal müügimahu miljardi krooni piiri ületamine ja kindlasti see, kui 2015. aasta lõpus Estraveli enamusosaluse Finnairi ehk kauaaegse põhiaktsionäri käest välja ostsin,“ meenutas Takis. Kõiki neid sündmusi saab pidada olulisteks sammudeks, kuid kõige suurema õnnestumisena tõi ettevõtte juhatuse esimees välja ikkagi heade inimeste leidmise ja meeskonnas hoidmise. „Ainult tänu oma inimestele oleme saavutanud turuliidri positsiooni.“
Lennukid taas pilgeni täis
Aivo Takis kinnitas, et vaatamata keerulistele aegadele pole inimeste huvi reisimise vastu raugenud. „Inimesed oleksid ka pandeemia ajal julgenud reisida, kui poleks olnud administratiivseid piiranguid – just välisriikide-sihtkohtade ning lennufirmade omi, mitte Eesti omi,“ selgitas Takis. Ta lisas, et nüüd, mil piiranguid enam pole, on lennukid taas pilgeni täis ja seda hoolimata vahepeal tõusnud hindadest. Lõppenud aastal tegi Estraveli kontsern justkui selle tõenduseks oma kõigi aegade rekordmüügi ehk ületatud sai pandeemiaeelne tase, mille üle saab kahtlemata uhke olla.
„Sel talvel on selgelt tõusnud huvi kruiiside vastu. Seda ei peeta enam igavaks vanainimeste harrastuseks, pigem on edukad noored pered avastanud, milline fantastiline puhkusevõimalus on nädala või kahe pikkune luksuskruiis,“ tõi Takis välja praeguse trendi.
Sihtkohtadest rääkides sõnas Takis, et 95% nende klientidest eelistavad reisida ikkagi välismaale. „Eesti eraisikute lemmiksihtkoht on suvel Türgi ja talvel Egiptus – selle paneb paika raha, õigemini keskmise Eesti pere eelarve,“ nentis ta, lisades, et kellele eelarve piire ei sea, soovivad enim külastada Kariibi mere saari, Bali saart ning Austraaliat – need lemmikud pole muutunud juba aastaid. „Ja kes midagi uut kogeda tahavad, neile soovitan sel aastal Tahitit koos Bora Bora saarega või Uus-Meremaa lõunasaart,“ tõi Takis välja põnevamaid sihtkohti neile, kes justkui juba kõikjal käinud on.
Siinkohal rõhutas Aivo Takis sedagi, et kui tihti seostatakse Estravelit võimalusega leida reisipakett soojale maale, on nende suurimaks tootegrupiks siiski juba ligi 30 aastat olnud lennupiletid. „Ma ütlen alati kõigile, et esiteks oleme lennuagentuur, teiseks hotelliagentuur ja alles kolmandaks reisibüroo,“ tõi Takis välja.
Kõrge usaldusväärsus, madal riskiaste
„Arvan, et kõrge usaldusväärsus ja madal riskiaste on põhjus, miks kliendid meid eelistavad. Eriti need, kes on kuskil mujal kõrvetada saanud ja kas kaotanud raha või rikkunud reisi vale ostukoha valikuga. Internet on täis välismaiseid lennupiletite ja hotellide vahendajaid, kes kõik pealtnäha imeodavaid hindu pakuvad, kuid tegelikult ei vastuta mitte millegi eest. Lõpuks selgub ikka, et asjal oli pettuse maik juures ja tegelik kulu oleks meilt ostes tulnud soodsam,“ nentis Takis.
Tema hinnangul teeb Estraveli tiim kliendi jaoks sageli rohkemgi, kui seadus nõuab ja üldine tava on. „Näiteks kui eelmisel aastal läks pankrotti Euroopa Liidu tagatisega reisikorraldaja FlytoCanarias, oleksid kliendid pidanud ise Hispaania pankrotipesast oma raha nõutama. Kuid me aitasime neid ja ostsime kõikide nõuded kohe üles diskonteerimata. Seda ei teinud ükski teine Eesti reisibüroo.“
Estraveli pakkumiste, sihtkohtade ja teenustega saab tutvuda aadressil estravel.ee.


EKRE-l ja Isamaal joppas Krachti kohtuprotsessigaHarju maakohtus pidi läinud reedel algama endise rahandusministri Martin Helme nõuniku Kersti Krachti (67) korruptsioonisüüdistuse arutamine. Ühe kohtualuse tervise pärast lükkus avaistung 6. märtsile.Prokuratuuri tõendite hulgas on pealtkuulatud kõned, mis heidavad valgust muu hulgas EKRE telgitagustele ja Isamaa rahastamisele.Näiteks lubavat koos Krachtiga kohtu all olev ettevõtja Hillar Teder ühes kõnes Isamaa peasekretärile Priit Sibulale, et maksab parteile 200 000 eurot kindlasti, aga võib-olla isegi 300 000 eurot.Nüüd jääb see info enne 5. märtsi Riigikogu valimisi saladuseks.


Vallad meelitavad noori maale elamaNoorperedele suunatud Tõrva koduprogrammi krundid läksid suvel nagu soojad saiad - esimesed uued kodud peaksid alale kerkima käesoleval aastal. Võimalusi headel tingimustel maapiirkonnas elu alustada pakuvad paljud teisedki vallad.Tõrva vallavanema Maido Ruusmanni (pildil) sõnul osutus üleskutse Tule Tõrva üllatavalt populaarseks - kõik alale välja mõõdetud krundid leidsid ülikiirelt omaniku. „Usun, et tehti võib-olla isegi maailmarekord uute kruntide broneerimises. Pärast süsteemi avamist leidsid seitsme minutiga 17st krundist 15 uue omaniku ja tunniga olid kõik krundid läinud,” rääkis Ruusmann.Krunte broneeriti põhimõttel „kes ees, see Tõrvas” ehk kes esimesena broneerimisavalduse tehtud ja teele saadetud sai, selle nimele krunt ka läks. Koduprogrammi kaudu krundi saanud noorpered said kinnisvara soetamisel kasutada Maaelu Edendamise Sihtasutuse kaaslaenu, mille eesmärk on kapitalile ligipääsu parandamine eraisikutele kodu rajamiseks maapiirkonda.Noorte perede koduprogrammi kruntidel oli fikseeritud hind ja rakendati soodustust juhul, kui peres oli lapsi. Lisaks paisati enampakkumisel müüki kuus krunti, mis olid odaviskaja Magnus Kirdi krundi lähinaabrid. „Ka need läksid kui soe sai leivapoest,” tõdes Ruusmann.TÖÖ KÄIBRuusmanni sõnul peaksid esimesed kodud alale kerkima juba sel aastal, praegu käib uutel krundiomanikel projekteerimine ja ehitajate otsimine. Vald rajab alale kõik kommunikatsioonid, juurdepääsuteed ja tänavavalgustuse. Pärast broneerimise lõppu korraldas vald uute naabrite kokkusaamisi ning hakkajad noored plaanivad korraldada ühishankeid ehituse kiiremaks ja soodsamaks sujumiseks.Arenduse idee tekkis 2019. aastal, kui Tõrvast pärit odaviskaja Magnus Kirt võitis Doha MMil hõbemedali. „Mõtlesime väärika preemia peale ja kuna rahasumma ei tundunud piisav, otsustasime talle kinkida krundi kodu ehitamiseks,” rääkis Ruusmann. Kirt sai ise valida, kuhu Tõrvas ta kodu soovib, ja ta valis maatüki Vanamõisa järve lähedal. Kuna Tõrvas oli ligitõmbavatest elamukruntidest puudu, arenes Kirdi premeerimise idee edasi ja vald otsustas luua talle naabriteks noortele peredele mõeldud elamurajooni.Ideele andis hoogu tõsiasi, et vald tahtis juurde saada uusi noori elanikke ja anda ka siin juba elavatele noortele võimaluse luua oma kodu. „Tõrva on vananeva rahvastikuga omavalitsus, kus surmasid rohkem kui sünde. Tahame Tõrva rahvastikupüramiidi noorendada,” kinnitas Ruusmann. Tule Tõrva noorte perede koduprogramm on end õigustanud, sest uute krundiomanike peredes kasvab praegu kokku 31 last.Noorte maapiirkonda meelitamiseks on samme astunud ka teised vallad. Põhja-Pärnumaa vallavalitsuse avalike suhete spetsialisti Eva Soosaare sõnul on neil tulekul üürimajade projekt. 2024. aastal kerkivad igasse valla keskusesse uued modernsed nullenergiakuluga üürimajad. Eesmärk on leida noori peresid, kes rajaksid oma elu just Põhja-Pärnumaale.Üürimajade valmimisel saab nende kortereid kõigepealt headel tingimustel üürile võtta ja viie aasta pärast korteri välja osta. „Uusi üürimaju on vaja, sest pole vaba kinnisvara, kuhu elama tulla. Samuti on elav ettevõtjate huvi, sest raske on leida töötajaid, kui pole elukohti pakkuda,” selgitas Soosaar.HEADEL TINGIMUSTEL KRUNDIDVallavanem Kalmer Puusepa (pildil) sõnul pakub Võru vald praegu nelja krunti enampakkumise korras. Krundid asuvad Parksepa külje all kergliiklustee ääres, lähedal on kool, lasteaed, noortekeskus ja raamatukogu. „Esimesel enampakkumisel tehti pakkumine kolmele krundile, seega on valitud kruntide müük end igati õigustanud. Loodame, et leiame vallas veel sarnaseid maatükke, mida saame peredele pakkuda,” rääkis Puusepp.Puusepp julgustab noorperesid Võru valda krunti ostma, sest alevikes ja külades on peamised teenused tagatud. „Meil on heal tasemel koolid, lasteaiad, koolitransport, sotsiaalteenused, tasuta lumelükkamine ja muidugi ilus loodus,” loetles ta.Ka Rõuge vallas on noorperedele soodsatel tingimustel krunte jagatud. Rõuge vallavanema Britt Vahteri (pildil) sõnul algatas endine Rõuge vald 2015. aastal noorte perede elamumaa konkursi, kus neljal krundil pakuti välja soodustingimustel hoonestusõigused noortele peredele. Hoonestusõigusega kaasneb kohustus ehitada viie aasta jooksul krundile elamu koos hilisema soodsa väljaostu võimalusega.Praeguseks on kahel krundil majad valmis ja neis elatakse sees. Kahe vaba krundi pakkumiseks toimus konkurss taas möödunud aastal ning üks neist sai uue omaniku. Viimasele krundile kuulutatakse peagi välja uus konkurss. „Ostja peab tasuma hoonestusõiguse aastatasu kuni elamule kasutusloa saamiseni ning seejärel on hoonestusõiguse saajal võimalik krunt osta hinnaga 0,5 eurot ruutmeeter. See tähendab, et krundi saab turuväärtusest palju odavamalt,” seletas Vahter.Ka Põltsamaal soositakse noorte maapiirkonnas elamist. Linn taotles 2005. aastal riigilt munitsipaalomandisse 24 elamumaa krunti, mida kodanikele jagada. Nüüdseks on vald kõikidele kruntidele hoonestusõiguse lepingud sõlminud ning mitmed hoonestajad on lepingud lõpetanud ja maa välja ostnud. „Kunagisest keset linna asunud põllumaast on saanud kena ajakohane Kannikese tänava elamurajoon,” oli vallavanem Karro Külanurm rahul.Enamik elamuid on valmis, ehitamisel on veel kuus elamut, millest kolm peagi valmib. „Usun, et siia ei kolinudki nii palju inimesi väljastpoolt piirkonda, pigem otsustasid kohalikud noored kodukohta jääda. See on väga tähtis ja teeb rõõmu,” märkis Külanurm.KRUNTIDELE TORMI EI JOOSTUDJärva vallavanema Toomas Tammiku (pildil) sõnul pole nemad kampaania korras noorperedele soodustingimustel krunte jaganud, kuid vanus alla 50 aasta ja laste arv on tulnud kasuks. „Näiteks seadsime Pärna tee kruntidele Koerus soodustingimustel hoonestusõiguse, kus pere sai krundi ja pidi maksma hoonestusõiguse aasta tasu 2,5% maa maksustamishinnast, mis on väga vähe,” selgitas Tammik.Kui elamu valmib viie aastaga, on perel õigus nõuda kinnistu temale müümist hinnaga üks euro ruutmeetri eest. „Võiks arvata, et peaaegu tasuta kruntidele joostakse tormi, kuid nii see kahjuks polnud. Tõenäoliselt ei suutnud me seda piisavalt reklaamida,” arvas Tammik.Nüüd, kolm aastat hiljem, on neljast krundist ühel maja püsti, kaks on saanud hoonestusõiguse ja ühele on veel kaks soovijat. Tammiku sõnul on maale ehitamine korralduslikku poolt arvestades kallim. „Lisaks on maal asuva maja väärtus linnamajaga võrreldes mitu korda väiksem, mis tähendab, et ehituslaenu on raskem saada.”Kuna Järva vald on võrgustikupõhine omavalitsus ilma suurema keskuseta, on vallal plaanis elamukrunte moodustada valla eri piirkondades. „Järgmine on Järva-Jaani. Ka Koeru Pärna teele saab krunte juurde teha, ruumi on. Julgustan vallaga ühendust võtma, kindlasti leiame igale soovijale sobiliku krundi,” oli Tammik optimistlik.PANDEEMIA MUUTIS MÕTLEMISTMuhu vald on samuti püüdnud elamispinda juurde tekitada. „Muhu kinnisvara on kallis ja noorel perel ei ole tõenäoliselt raha kalli kinnisvara soetamiseks,” nentis Muhu vallavanem Raido Liitmäe.Nii rekonstrueeris vald 2018.-2019. aastal Kredexi toega endise hooldekodu maja korterelamuks, kus kõik 16 korterit on täidetud valdavalt noorte peredega. „Just üüripindade juurdeloomine on meil uuesti päevakorral. Tõrva skeemi kordamiseks Muhu saarel on takistuseks sobiva maa puudumine,” kõneles Liitmäe.Tema sõnul on noored pered ja noored iga piirkonna tuleviku võti. „Betooni võib valada, aga kui pole inimesi, kes nendes hoonetes käiksid, teenuseid tarbiksid, kui pole kooli, lasteaeda, hääbub piirkond kiiresti.”Liitmäe sõnul on noored pered tublid ettevõtjad ja töötajad, kes annavad igapäevaelus ja vaba aja tegemistes tooni. Maal elamise kasuks räägib see, et pandeemia ajal paljude mõttemaailm muutus. „Kaugtöö ja koosolekuplatvormide arenedes leidsid paljud, et nii ongi mõnus elada ja seda saab ka maal edukalt teha.”Huvi MESi kaaslaenu vastu on suurEva Burm, Maaelu Edendamise Sihtasutuse arendus-projektijuht:Maaelu Edendamise Sihtasutus on pakkunud eraisikutele võimalust taotleda eluaseme kaaslaenu krediidiasutusega alates 2021. aasta novembrist. Esialgu pakkusime seda võimalust Kagu-Eestis ja Ida-Virumaal, kuid 2022. aasta lõpus laienes piirkond üle Eesti. Kaaslaen on praegu pilootprojekt, mille maht on 5 miljonit eurot. Summa ammendumisel tuleb meil analüüsida, mis mahus oleks vaja jätkata, et inimeste linna kolimise trend muutuks ja soovijad leiaksid tee tagasi maale. Pärast seda, kui eluaseme kaaslaenu meede laienes üle Eesti, on huvi laenu vastu olnud suur ja huvilisi leiab üle kogu Eesti."ÜÜRIMAJADE VALMIMISEL SAAB KORTERI HEADEL TINGIMUSTEL ÜÜRILE VÕTTA JA VIIE AASTA PÄRAST VÄLJA OSTA."Mitmed vallad pakuvad kohalikele headel tingimustel krundiostu võimalust, et sellele oma maja ehitada. MARKO SAARM   SAKALAEVELIIS VAAKS


Mida toob tänavune tehnoloogia-aastaViimastel aastatel on maailma raputanud kriisid, mis on oluliselt muutnud meie igapäevaelu. Samas on tehnoloogial ja digiteerimisel olnud üha suurem roll selles, et aidata ühiskonnal ka keerulisematel aegadel toime tulla.2020. aastal, mil meid tabas koroonaviirus ning suur osa maailmast pandi lukku, aitas just tehnoloogia meil eluga edasi minna. Ei kujutagi hästi ette, mis saanuks siis, kui tol hetkel poleks olnud korralikult töötavaid võrke ja IT-lahendusi, mis võimaldasid füüsilist maailma tabanud kriisi ajal toetuda digitaalsele.Oleme praegu sarnases olukorras: maailmas on palju ebakindlust ning seisame silmitsi nii julgeolekukui ka energiakriisiga. Takkapihta peadpööritav inflatsioon. Samas usun, et nii nagu iga kriis muudab meid inimestena tugevamaks, loob keerulisem aeg juurde ka uusi ja nutikaid tehnoloogilisi lahendusi, mis aitavad väljakutsetega paremini toime tulla.Toon välja neli suunda ja võimalikku trendi, millega lähiajal tehnoloogia vallas tihedamalt kokku puutume.Eesti telekommunikatsioonisektor on iga kümne aasta tagant teinud tehnoloogilise arenguhüppe. Käes on järjekordse hüppe aeg 5G-tehnoloogia kasutusele võtmise näol. Kuigi me veel ei näe kogu potentsiaali, mida 5G meile pakkuda suudab, ei jää muutused tulemata.Aastatel 2005-2007, mil maailmas arendati hoogsalt 3G-võrke, ei osanud keegi ette näha, kuidas 2007. aastal turule jõudnud iPhone muudab jäädavalt mobiiltelefonide turgu ja võimalusi.Eestit ootab tänavu ees kiire 5G-võrkude areng. Lisaks sulgeb Telia aasta lõpuks 3G-võrgu, et teha ruumi uuemale, võimekamale ja kvaliteetsemale tehnoloogiale. See on oluline samm ressursside mõistliku kasutamise vaates - 3Gst vabanevaid raadiosagedusi saab kasutada 4G- ja 5G-võrkude edasisel arendamisel, mis on võrreldes 3Gga energiasäästlikumad.2023. aastal jätkub juba varem alguse saanud hoogne digiteerimine ja protsesside automatiseerimine, kuna ettevõtetele on need peamised võimalused efektiivsuse, aga ka uute ärivõimaluste saavutamiseks.Põnevat on toimumas tehisintellekti ehk AI (Artificial Intelligence) arengus, mis muutub nutikamaks, võimekamaks ning inimesega sarnasemaks. Hea näide on eelmise aasta lõpus tavakasutajateni jõudnud chatbot nimega Chat-GPT, kelle käest saab küsida eri keeltes - sh eesti keeles - suvalisi küsimusi, millele tehisintellekt vastab sisukate ja loogiliste lausetega, mis esmapilgul jätavad mulje, nagu oleks need koostanud inimene.Vaikselt hakkab hägustuma piir, mille abil saab selgelt vahet teha inim- ja masinloomingul. Samas kerkivad üles uued murekohad, mille tuules on vaja üle vaadata edasised mängureeglid. Näiteks on Chat-GPT tekitanud Ameerika Ühendriikide koolides omajagu probleeme, sest õpilased ja tudengid kasutavad tehisintellekti pakutavat nutikust koolitööde koostamiseks.Huvitav on jälgida, milliseid tulemusi annavad mobiil- ja satelliitsidet põimida püüdvad koostöömudelid. Ehk kuidas näiteks Apple oma nutitelefonides satelliitside võimekust kasutusele võtab või kuhu viib Elon Muski loodud Starlinki koostöö mobiilioperaatoritega. Isegi kui tänavu nende puhul veel suurt läbimurret ei tule, saab tegu olema lähiaastate ühe põnevama trendiga. Ei saa välistada, et ühel hetkel kasutame nutitelefone, mis võivad sõltuvalt asukohast saada internetiühenduse nii mobiilsidevõrgust kui ka kosmosesse lennutatud satelliitidelt.Kui veel viis aastat tagasi oli tavainimese peamiseks küberohuks arvutiviirus või pahavara, mille puhul sai riske maandada korraliku viirustõrjega, on nüüd pilt oluliselt muutunud. Kriise ning sellega kaasnevat ebakindlust kasutavad ära petturid ja küberkurjategijad, kes ei kohku tagasi ühegi skeemi ees. Saime näha ja kuulda lõpututest petuskeemidest, millega üritati inimestelt välja petta nii pangakontode paroole kui ka raha.Ettevõtete vaates oli mullu üheks peamiseks märksõnaks teenustõkestusrünnakute (DDoS) osakaalu oluline kasv. Sageli saatsid need rünnakud poliitilisi otsuseid ja samme. Näiteks Soomele ja Rootsile tõi otsus ühineda NATOga kaasa rünnakute laine, kasvas küberkuritegevus vastusena otsustele teisaldada Narvast tank, sulgeda Vene telekanalid jm.Küberrünnakud eraisikute ja ettevõ tete vastu muutuvad üha automatiseeritumaks ja keerukamaks, kiire digiteerumine seab küberturvalisusele järjest uusi nõudmisi, sest küberohtude arv ja keerukus ajas üha kasvab. 2022. aastal said targemaks nii ründajad kui ka kaitsjad - küberkuritegevus arenes paraku jõudsalt edasi, kuid samas tuldi sellega ka järjest paremini toime ning rünnakuid tõrjuti edukalt. Saime väärtuslikke õppetunde, mille abil saame tänavu kaitsevõimet tugevdada ja edasi arendada, kuigi näeme sama trendi jätkumist - kurjategijad lihvivad ja mitmekesistavad tööriistakasti ning poliitiliselt ebastabiilne olukord mõjutab rünnakute intensiivsust ka edaspidi.Terves maailmas muutub aktuaalsemaks ökoloogilise jalajälje vähendamine, olgu see siis füüsiline või digitaalne. Tehnoloogiasektoris näeme peagi kindlasti tegevusi, mis on kantud keskkonnahoiu teemast. Näiteks Telia pöörab rohkem tähelepanu sellele, et seadmed, mida klientidele pakume, oleksid võimalikult kõrge kvaliteedi ja pika elueaga ning taaskasutatavad. Sama kehtib teenuste kohtajalajälg peab olema võimalikult väike. Samuti kerkib mobiilsidefirmade puhul üha enam päevakorda mobiilimastide varustamine taastuvenergia lahendustega, mis aitab ühelt poolt optimeerida energiakulu, teisalt panustada ise rohelise energia tootmisesse taastuvatest allikatest.Me elame suurte muutuste ajal. Kindel on see, et tehnoloogia areng ja muutused avavad uusi võimalusi ja kiirendavad ettevõtluse innovatsiooni, mille kaudu tekib uut väärtust ühiskonnale tervikuna. Planeedi heaolu muutub aina olulisemaks suunaandjaks ja digitaalne maailm aina püsivamaks elu- ja ärikeskkonnaks. Nüüd on aeg tugevdada Eesti digitaalset vundamenti, et tulevikumaailmas turvaliselt ja looduskeskkonda hoidvalt edukas olla"Keerulisem aeg loob juurde ka uusi ja nutikaid tehnoloogilisi lahendusi, mis aitavad meil väljakutsetega paremini toime tulla.""Küberrünnakud eraisikute ja ettevõtete vastu muutuvad järjest automatiseeritumaks ja keerukamaks."HOLGER HALJAND, Telia Eesti juhatuse esimees


Veebilehe võltsijad said viljandlannalt kätte 6900 eurotÜks viljandlanna püüdis telefoni teel siseneda oma Coop Panga kontole, sisestas selleks nii PIN1 kui PIN2 koodi ning avastas mõne aja pärast, et kontolt on kadunud 6900 eurot. Naine oli sattunud võltsitud pangalehele, selle kaudu said petturid teada tema koodid ja kasutasid neid juba õigel lehel.«Tähelepanelikult tuleb vaadata, mida on kirjutatud lehekülje aadressiribale,» toonitas Viljandi politseijaoskonna menetlusgrupi juht Meelis Lill. Seejuures pole tema kinnitusel vahet, millise panga klient ollakse, sest petulehti tehakse järjest juurde ja kogu aeg tuleb olla väga hoolikas, et ei satuks valele leheküljele.Lill soovitas vältida otsingumootoreid, et oma pangalehele jõuda, sest võib juhtuda, et need mootorid, näiteks Google, annavad esimeseks vasteks võltsitud lehekülje.6900 eurot kaotanud viljandlanna raha jälitamiseks alustas politsei esmaspäeval kriminaalmenetluse kelmuse paragrahvi alusel, kuid kurjategijate tabamine on sellistel puhkudel ülimalt ebatõenäoline. Enamasti viivad rahavarguse jäljed riikidesse, kus Eesti politseil ei ole võimalik menetlust läbi viia ning raha kaob Aafrika või Aasia riikide pankadesse.Esmaspäeval teatas politseija piirivalveamet, et viimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus jäljendatud pankade veebilehtede abil petetakse inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad 120 000 euroni.«Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi, aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,» hoiatas põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin.Jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust selle kohta, kuidas inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka, ning sisestasid selleks Google'i otsingusse panga nime. Nad valisid loetelust esimese tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht. «Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot.» LHV panga nimega võltsitud veebilehe ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahju on kokku üle 115 000 euro.Pankade petulehtede teemat käsitles esmaspäeval Kanal 2 saade «Kuuuurija». Seal rääkis LHV jaepanganduse juht Annika Goroško, et petulehti on väga palju. Ainuüksi novembris oli LHV pangal teada 55 juhtumit.«Kohe reageerime, et leht võimalikult kiiresti maha võtta. Paraku on olukordi, kus see on üleval mõningad minutid või natuke kauem,» ütles Goroško. Tema sõnul jälgitakse neid lehti pidevalt, antakse nendest kohe Google'ile teada ning üritatakse need võimalikult kiiresti Google'i abiga maha saada. «Me ise neid maha võtta ei saa, aga saame pidevalt Google'ile raporteerida,» rääkis Goroško, kelle sõnul suunatakse klient alati ka politsei poole, sest ta on langenud kuriteo ohvriks.MARKO SUURMÄGI


Kelmid varastasid kahelt inimeselt kokku vähemalt 4630 eurotTALLINN, 25. jaanuar, BNS – Põhja prefektuur asus uurima kahte arvutiga tehtud kelmust, milles kannatanud said kokku vähemalt 4630 eurot kahju.Politsei sai teate, et kaks kuud tagasi saadeti 53-aastasele naisele sõnum, milles väideti, et tema pangakontol on tehtud volitamata tehing. Sõnumisse oli juurde lisatud link, mis suunas väidetava panga kodulehele, kuhu naine sisestas enda andmed. Kelmusega tekitatud kahju on 500 eurot.16. jaanuaril helistati 37-aastasele mehele väidetavalt Googlest ja teavitati konto häkkimisest. Turvariski tuvastamiseks ja probleemi lahendamiseks paluti Google Playst alla laadida üks rakendus. Seejärel sai avaldaja kõne väidetavalt Swedbanki töötajalt, kes teavitas kahtlastest tehingutest avaldaja pangakontol, mille peatamiseks pidi kinnitama tegevusi Smart-ID PIN koodidega.Hiljem selgus, et avaldaja nimel võeti laenu kogusummas 2500 eurot, mis laekusid tema Swedbanki kontole, kust omakorda kanti raha edasi avaldaja nimel avatud Coop Panga ja LHV Panga kontodele. Kelmusega tekitatud varaline kahju vähemalt 4130 eurot.Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.eeBaltic News Service


Igor Gräzin | Kuidas poliitikule koht kätte näidata?Kui kellelgi on tahtmist öelda midagi halvasti, siis kõlbab väljend – „see on poliitika“. Poliitilised on asjad, mida paljudel juhtudel tuleb vältida. Mäletan, et korra kutsuti mind rääkima ühte Tartu kõrgkooli välispoliitika ja Venemaa teemadel. Tasus mul suletud ukse taha kohale jõuda, kui kõlises taskus telefon ja sealt teatas üks üliõpilasjuht, et minu täiesti akadeemiline ja populaarteaduslik tasuta vestlus tudengitega jääb ära, sest olen poliitik ja minu jutu teema (mida nad ise olid soovinud) on liiga poliitiline.
Jätan rõhutamata, et enne tuli mul kulutada paar tundi bussisõiduks Tartusse ja siis veelkord Tallinnasse tagasi. Tudengid käitusid sea kombel ja lihtsalt autult, kui arvestada, et olen siiski professor, aga seda peeti nähtavasti loomulikuks käitumiseks – poliitiku suhtes. Mõistagi ei tulnud üliõpilasjuhtidele pähegi, et nad võinuksid lisaks solvangule kinni maksta vähemalt edasi-tagasi bussipiletid. Küllap eeldati, et poliitikul on raha niigi nagu muda ja las ta maksab. Kaks korda aastas aetav kuluhüvitiste kampaania aiva soodustab seda arvamust.
Poliitikule sisenemine keelatud!
Tean ka koolidirektoreid, kes ei luba poliitikuid oma koolimaja uksest sisse. Aga Vabadussõtta läksid just 16aastased koolipoisid, kes teadsid seda, milliste poliitiliste vaadete eest sõda käis. 21. sajandil peetakse aga nende vanuseid nii lolliks, et neile ei tohi elavat poliitikut näidatagi. Samas – seadus annab neile noortele valimisõiguse... Ilma selleta, et nad oleksid kasvõi piisakese poliitikat näinud – „apoliitilise“ koolidirektori keelu tõttu lubada poliitika koolimajja. Ja pärast me imestame oma koolinoorte poliitilise rumaluse üle.
Sama näib kinnitavat poliitiku staatus kaasaegses Eestis – poliitikast lahkunud poliitikul pole reeglina kuigi kerge endale tavalist töökohta leida sama ettekäände tõttu – ta on poliitik. Omaette jamps on tendents lülitada poliitikud välja ettevõtete nõukogudest ja nende asendamine nn spetsialistidega. Mis on korruptsiooniohu seisukohast veelgi hullem. Kujutage ette, et näiteks riikliku papivabriku nõukogusse pannakse mitte mõned poliitikud, vaid spetsialistid (st teiste papivabrikute töötajad), siis – on ju need spetsialistid konkureerivate erafirmade esindajad, kelle suurim huvi on see riiklik papivabrik põhja lasta. Nojah, aga eraviisilisel papivabriku mehaanikul on see suur eelis – ta pole poliitik.
Ühel korral on Eesti katsetanud veel ühe poliitikute-vastase ideega – nn spetsialistide valitsusega, mida juhtis Andres Tarand nn jõulu-rahu-valitsuse nime all. Aga sedagi polnud kauemaks kui kuueks kuuks. Sest mittepoliitiline valitsemine ei suutnud kauem vastu pidada. Ja kui too valitsus hakkas oma aja lõpul püüdma jätkata poliitilisena, siis ei tulnud sellest välja midagi.
Siit siis huvitav paradoks: ühtpidi arvatakse poliitika halvaks asjaks, aga teistpidi – ilma poliitikata kah ei saa. Asi, mis inimestele silma jääb, on poliitiliste ametite mahajätmisega kaasnev suhteliselt suur lahkumiskompensatsioon, nn kuldne langevari. Aga see, et ta on lõpuks üsna väikene, saab selgeks siis, kui märkame, et endisel poliitikul on tavaliselt väga raske ja suurt aega nõudev tegevus – uue mittepoliitilise töökoha leidmine. Meil ei ole nii nagu USAs, kus ametist lahkuv minister või kuberner leiab samapalgalise, aga sageli kõrgema töötasuga töökoha sisuliselt silmapilkselt.
Töö kaotanud poliitik
Olles veel tänagi kirjas Woodrow Wilsoni Keskuses (mõttekoda Washingtonis), tean oma kolleege vaadates, et ligi kolmveerand neist on endised parlamendisaadikud, diplomaadid, USA asepresidendid ja kubernerid. Nende kuulumisel meie keskusesse on veel see oluline eelis, et nad on positsioneeritud nii, et saavad kohe kandideerida endistele ametikohtadele tagasi. USA demokraatias on see oluline asjaolu, et süsteemis tagatakse kaotanud poliitikute võimalus elada üle kaotatud valimisaeg ja tegeleda selle jooksul oma kampaaniaga. Tollesama Wilsoni üks ülemaid, kes mulle siia külla tuli, esitas küsimuse: kuidas teil Eestis töötab kaotanud poliitikute tööhõive? Kusjuures niisugune hõive, mis laseb kaotanud poliitikul poliitikasse tagasi tulla…
Mida aga tähendab poliitika ja vajadus selle järele? Miks ei saa piirduda valitsemises ja seaduste tegemises spetsialistidega? Toon näite, mida olen ikka kasutanud. Oletame, et meil on auto katki. Kes seda parandama peab? Automehaanik. Ja seda, kuidas parandada, ei saa otsustada hääletamise teel. Siin pole vaja enamuse arvamust, vaid ühte meest, kes seda tööd oskab.
Aga nüüd on auto parandatud ja tuleb otsustada – kuidas edasi? Kas auto maha müüa, kuna ta on vana logu? Või välja osta, sest jääkväärtus on väike? Või loobuda autost üldse, sest raha on katuseparandamiseks vaja? Neile küsimustele vastamiseks pole vaja olla autospetsialist, vaid neile peab vastama autot omav perekond. Sest need otsused on strateegilised ja puudutavad kõiki pereliikmeid ilma erialaseid teadmisi vajamata. Vaat see ongi poliitika! Mehaaniku käest võib nõu küsida küll, aga otsused peab langetama perekondlik poliitiline nõukogu.
No ja siit siis vastus probleemile: kui me oleme riigi ja rahvana üks perekond, siis peame ka käituma perekondlikult. Ja kui kogu Eesti perekonna kokkukutsumine pole võimalik (tööd tuleb ju teha!), siis peavad poliitikud ise käituma kui osa Eesti suurest perekonnast.


Estravel: eksootilistesse riikidesse juba ajal, mil Eestis polnud passe ega oma rahaEstravel Group AS on tegutsenud alates 1988. aastast. Mis seisab aga ettevõtte edu taga, et nüüdseks juba 35. tegutsemisaastani on jõutud? „Ma ütlen alati kõigile, et esiteks oleme lennuagentuur, teiseks hotelliagentuur ja alles kolmandaks reisibüroo,“ kirjeldas Estravel Group ASi juhatuse esimees Aivo Takis.Estravel sai Aivo Takise sõnul alguse tänu kolme faktori koosmõjule. Esiteks, Nõukogude Liidu seadusandlus, mis 1988. aastal muutus radikaalselt ja millega eraettevõtlus sai siinmail taas võimalikuks. Teiseks, neli ettevõtlikku asutajat, kellest kaks juba töötasid välisturismi sektoris. Ja kolmandaks, vastutulelikkus Harju Rajooni Täitevkomiteelt, kes ettevõtte ära registreeris ja enda juures isegi soodsalt ruumid rentis. „Oma praegustest konkurentidest alustasime paar-kolm aastat varem ja see oli edu saavutamisel oluline edumaa,“ nentis Takis ettevõtte algusajale tagasi vaadates.35 tegutsemisaasta jooksul on positiivseid mälestusi olnud palju - igal aastal nii suuremaid kui ka väiksemaid töövõite. „Algusaastatel oli suureks uhkuseallikaks meie tehnoloogiline edumaa teiste ees. Võtsime näiteks igapäevase e-posti teel suhtluse kasutusele juba 1991. aastal ja sellest järgmisel aastal olid kõik töökohad varustatud arvutitega,“ rääkis grupi juhatuse esimees ettevõtte arenguhüpetest.Märkimisväärsete saavutustena ettevõtte kujunemisloos tõi ta välja ka Eesti esimesed turismigrupid, keda saadeti sellistesse eksootilistesse riikidesse nagu Singapur, Tai, Seišellid ja Keenia juba ajal, mil Eestis veel passe ega oma raha olemaski polnud. „Samuti esimese välismaise tütarfirma avamine 1995. aastal Lätis, 2007. aastal müügimahu miljardi krooni piiri ületamine ja kindlasti see, kui 2015. aasta lõpus Estraveli enamusosaluse Finnairi ehk kauaaegse põhiaktsionäri käest välja ostsin,“ meenutas Takis.Kõiki neid sündmusi saab pidada olulisteks sammudeks, kuid kõige suurema õnnestumisena tõi ettevõtte juhatuse esimees välja ikkagi heade inimeste leidmise ja meeskonnas hoidmise. „Ainult tänu oma inimestele oleme saavutanud turuliidri positsiooni.“Lennukid taas pilgeni täisAivo Takis kinnitas, et vaatamata keerulistele aegadele pole inimeste huvi reisimise vastu raugenud. „Inimesed oleksid ka pandeemia ajal julgenud reisida, kui poleks olnud administratiivseid piiranguid - just välisriikide-sihtkohtade ning lennufirmade omi, mitte Eesti omi,“ selgitas Takis. Ta lisas, et nüüd, mil piiranguid enam pole, on lennukid taas pilgeni täis ja seda hoolimata vahepeal tõusnud hindadest. Lõppenud aastal tegi Estraveli kontsern justkui selle tõenduseks oma kõigi aegade rekordmüügi ehk ületatud sai pandeemiaeelne tase, mille üle saab kahtlemata uhke olla.Muide, sel talvel on selgelt tõusnud huvi kruiiside vastu. Seda ei peeta enam igavaks vanainimeste harrastuseks, pigem on edukad noored pered avastanud, milline fantastiline puhkusevõimalus on nädala või kahe pikkune luksuskruiis,“ tõi Takis välja praeguse trendi.Sihtkohtadest rääkides sõnas Takis, et 95% nende klientidest eelistavad reisida ikkagi välismaale. „Eesti eraisikute lemmiksihtkoht on suvel Türgi ja talvel Egiptus - selle paneb paika raha, õigemini keskmise Eesti pere eelarve,“ nentis ta, lisades, et kellele eelarve piire ei sea, soovivad enim külastada Kariibi mere saari, Bali saart ning Austraaliat - need lemmikud pole muutunud juba aastaid. „Ja kes midagi uut kogeda tahavad, neile soovitan sel aastal Tahitit koos Bora Bora saarega või Uus-Meremaa lõunasaart,“ tõi Takis välja põnevamaid sihtkohti neile, kes justkui juba kõikjal käinud on.Siinkohal rõhutas Aivo Takis sedagi, et kui tihti seostatakse Estravelit võimalusega leida reisipakett soojale maale, on nende suurimaks tootegrupiks siiski juba ligi 30 aastat olnud lennupiletid. „Ma ütlen alati kõigile, et esiteks oleme lennuagentuur, teiseks hotelliagentuur ja alles kolmandaks reisibüroo,“ tõi Takis välja.Kõrge usaldusväärsus, madal riskiaste„Arvan, et kõrge usaldusväärsus ja madal riskiaste on põhjus, miks kliendid meid eelistavad. Eriti need, kes on kuskil mujal kõrvetada saanud ja kas kaotanud raha või rikkunud reisi vale ostukoha valikuga. Internet on täis välismaiseid lennupiletite ja hotellide vahendajaid, kes kõik pealtnäha imeodavaid hindu pakuvad, kuid tegelikult ei vastuta mitte millegi eest. Lõpuks selgub ikka, et asjal oli pettuse maik juures ja tegelik kulu oleks meilt ostes tulnud soodsam,“ nentis Takis.Tema hinnangul teeb Estraveli tiim kliendi jaoks sageli rohkemgi, kui seadus nõuab ja üldine tava on. „Näiteks kui eelmisel aastal läks pankrotti Euroopa Liidu tagatisega reisikorraldaja FlytoCanarias, oleksid kliendid pidanud ise Hispaania pankrotipesast oma raha nõutama. Kuid me aitasime neid ja ostsime kõikide nõuded kohe üles diskonteerimata. Seda ei teinud ükski teine Eesti reisibüroo.“Estraveli pakkumiste, sihtkohtade ja teenustega saab tutvuda aadressil estravel.ee."Sel talvel on selgelt tõusnud huvi kruiiside vastu."Seda, et mõne tootegrupi või sihtkoha vastu huvi kahaneks või kaoks, Estravel Group ASi juhatuse esimehe Aivo Takise sõnul näha pole.Estravel on Eesti ja Baltimaade suurim reisibüroo, mis on turismiturul tegutsenud alates 1988. aastast.


Libareklaamile klikkinud naine jäi ilma tuhandetest eurodestPolitsei alustas kriminaalmenetlust, uurimaks üle-eelmise nädalal toimepandud arvutikelmust.
Laupäeva, 14. jaanuari õhtul ilmus 71aastase Pärnu naise arvutiekraanile Telia reklaam, mis kutsus telefoni võitmiseks osalema loosis.
Naine sisestas veebilehele oma pangakaardi numbri ja kinnitas selle Smart-IDga. Seejärel kanti naise arveldusarvelt tundmatule pangakontole veidi üle 9000 euro.
Juhtunu uurimiseks alustati menetlust karistusseadustiku arvutikelmust käsitleva paragrahvi järgi.


Politsei: mees sai telefoni ostes petta24. jaanuaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 16. jaanuaril ostis 30-aastane Lääne-Nigula valla mees Facebook Marketplace kaudu naiselt iPhone telefoni.
Mees kandis naise arveldusarvele veidi üle 250 euro, kuid soovitud telefoni ega raha tagasi ei ole mees tänaseni saanud.


Krüptoäride sulgemine päästis Eesti rahapesijate hallist nimekirjastEuroopa Nõukogu rahapesuvastane organ Moneyval hindas, et Eesti maksu- ja rahapesuvastane süsteem nõuab küll täiendusi, ent ei vääri “halli plekiga” määrimist.
Eesti pääses nimekirjast, kuhu kuuluvad eurooplastest Albaania, Gibraltar ja Türgi. Samuti maksuparadiis Kaimanisaared ja Lähis-Ida ärikeskus Araabia Ühendemiraadid.


Riigiametnik: riigiasutuste maksupettuses on süü ka ettevõtjalKui riigiasutused küsivad söögikohtadelt arvega skeemitamist, lasub süü ka ettevõtjal, kes on nõus arvele valet infot kirjutama, ütles rahandusministeeriumi finants- ja maksupoliitika asekantsler Evelyn Liivamägi.
Liivamägi tõdes, et on kuulnud probleemist, kus riigiasutused viivad oma töötajaid sööma, aga lasevad ettevõtjal kirjutada arve millegi muu kui toidu peale. Niiviisi pääsevad asutused sotsiaal- ja käibemaksu tasumisest.


Rahapesuraport: Eesti peaks karmistama rahapesu eest määratavaid karistusi   Euroopa Nõukogu rahapesu vastase võitlusega tegeleva komitee Moneyvali hinnangul on Eestis suurimaks riskiks virtuaalvääringu teenusepakkujad, mille hulka on viimase aastaga märkimisväärselt vähendatud. Moneyvali hinnangul peaks Eesti ka karmistama rahapesuga seotud karistusi.   Krüptomaailmas on Eesti viimasel ajal reegleid oluliselt karmistanud. Kui sektor oli alles pead tõstmas, siis regulatsioonide puudumise tõttu virtuaalvääringu teenusepakkujate üle suurt järelevalvet ei tehtud. "Eelmise aasta kevadel jõustus terve rida uusi seadusemuudatusi, mis on viinud selleni, et 2000 teenusepakkujast on meil alles ca 160. Nad hindasid, et virtuaalvääringu teenusepakkujad ise ei tunne kõige paremini rahapesuriske ja seal on kõvasti arenguruumi, et teenusepakkujad saaksid targemaks," ütles Liivamägi. "Nüüd me seal oleme reeglid väga palju karmimaks keeranud ja see on valdkond, kus plaanime seda ka tulevikus teha. Euroopa Liidu üleselt tuleb ühtseid reegleid, mille oma seadusesse üle võtame, nii et ühel hetkel nad liiguvad finantsinspektsiooni järelevalve alla," sõnas Liivamägi. Raporti kohaselt peaks Eesti tugevdama rahvusvahelist koostööd rahapesu uurimises peamiselt varade konfiskeerimise vallas, pidades silmas, et enamus rahapesust Eestis tähendab raha liigutamist läbi Eesti. Eestit võib rahapesu osas pidada transiitriigiks – kuritegelikul teel teenitakse raha kusagil mujal ning seda liigutatakse läbi Eesti. "Ajalugu ja senine praktika on näidanud, et eelkuriteod leiavad aset teistes, idapoolsemates riikides, kus on kuritegelikul teel raha teenitud ja siis läbi Eesti püütud seda nii-öelda ausasse majandusse tuua," ütles ta. Raport toob välja, et Eestis rahapesu eest määratavad karistused on väga leebed. Eesti määratud rahatrahvid on teiste riikidega võrreldes võrdlemisi väiksed ning kohtus on määratud tingimisi karistused. "Nii väärteomenetluses kui kriminaalmenetluses on karistused võrdlemisi väiksed. Hiljutise Dankse panga näitel on kõigile hästi teada, kuidas teised riigid võivad määrata trahve mitmekümneid miljoneid, Eestis on 400 000 maksimum, mis võib määrata. See on koht, kus Eesti peaks oma seadusandlust muutma ja karmistada kohtukaudu määratavaid karistusi," rääkis Liivamägi. Eelnõu karistuste karmistamiseks on pikalt olnud riigikogu menetluses. "Poliitilist konsensust on olnud raske saavutada. Ma väga loodan, et siinkohal see Moneyvali raport on meile abiks, et lõpuks seadusandja näeb seda probleemi laiemalt," sõnas Liivamägi. "Suure panga või virtuaalvääringu teenusepakkuja jaoks on 400 000 eurot köömes. Need karistused peavad olema sellised, mis panevad neid oma süsteeme korrektselt tegema," märkis ta. Moneyvali asutas 1997. aastal Euroopa Nõukogu ministrite komitee, et hinnata nii iseenda kui ka üksteiste rahapesuvastase võitluse meetmeid. Moneyvali viienda vooru hindamine Eestis leidis aset 2021. ja 2022. aastal. Hindamisvisiit toimus 2022. aasta kevadel. Raportiga saab täismahus tutvuda siin.     					Toimetaja:  Barbara Oja


Vallandati Ukraina kaitseministeeriumi hankeosakonna juhatajaKIIEV, 25. jaanuar, Interfax-BNS – Ukraina kaitseministeeriumi hankeosakonna juhataja Bogdan Hmelnõtskõi ja kaitseministri asetäitja Vjatšeslav Šapovalov vallandati seoses sõjaväele toidu ostmise skandaaliga, ütles Ukraina ülemraada korruptsioonitõrjepoliitika komisjoni juht Anastassija Radina.
"Kaitseministeeriumi hankeosakonna juhataja Hmelnõtskõi ja vastav aseminister Šapovalov vallandati," kirjutas Radina Facebookis pärast komisjoni koosolekut, kus osales ka kaitseminister Oleksi Reznikov.
Ministri sõnul ostetakse sõjaväelastele toitu mulluste lepingute alusel, täpsustas ta.
"Kontrollime ametivendadega dokumente ja hindu. Minu arusaamist mööda vastab ajakirjanike avaldatud dokument ühe kaitseministeeriumi uue lepingu seni jõustumata lisale. Kaitseministeerium teatas, et nad avastasid nii selles kui ka teistes lepingutes vigu ning nende parandamiseks ja hindade uurimiseks käib menetlus,“ ütles Radina.
Ta märkis, et veel jõustumata ja uurimisel olevate lepingute hinnad on tarnijate lõikes erinevad, kuid mõni hind erineb tõesti turu omast ja mitte soodsas suunas.
"Ministeerium selgitab seda toitlustusteenuse komponentidega, eelkõige transporditeenuse ja inflatsiooni lisaga," lisas ta.
Radina rõhutas, et riik peaks praeguse olukorra taustal oma lähenemist hangetele muutma.
"Riik ei tohiks pärast tehingute sõlmimist (ja avalikku skandaali või ka vea avastamist) raisata aega ja raha hinnaekspertiisile. Ja kauba ostmist saab ja peabki korraldama nii, et hinnad läheneksid ikka turuhindadele ega kasvaks lisateenuste ja ei tea veel mille tõttu. Oleme ametivendadega juba esimese sammu astunud - registreerisime seaduseelnõu nr 8381 kaitsehangetele teatud läbipaistvuse tagamise kohta," ütles ta.
Varem teatati kaitseministri asetäitja Šapovalovi ametist vabastamisest.
Interfax – Baltic News Service


Swedbanki endine juht mõisteti kohtus õigeksSwedbanki endine juht Birgitte Bonnesen mõisteti Rootsi kohtus rahapesuskandaalis õigeks, kirjutab Dagens Industri.
Bonnesen oli Swedbanki juht aastatel 2016 kuni 2019. Rootsi prokuratuur süüdistas teda raskes pettuses või raskes turumanipulatsioonis.


Iraan kehtestas EL-ile ja ÜK-le peegelmeetmega sanktsioonidTEHERAN, 25. jaanuar, AFP-BNS – Iraan kehtestas kolmapäeval sanktsioonid 34 isikule ja ühendusele Euroopa Liidus ja Suurbritannias vastuseks sarnastele meetmetele, mida viimased on võtnud vastu seoses Teherani reaktsiooniga mitu kuud kestnud protestidele.
Sanktsioonid sisaldavad endas finantsmeetmeid, sealhulgas kontode blokeerimist ja ülekandeid Iraani pangandussüsteemis. Lisaks ka viisakeeld ja sisenemine Iraani, selgub välisministeeriumi avaldusest.
AFP – Baltic News Service


Idavirulane Mart Niineste Hartmani skandaali keskel: siinsete hädade põhjus on kohalikud poliitikud ja getomõtlemineIda-Virumaal on üks probleem – seda maakonda ei kiputa mujal Eestis võrdselt omaks pidama. Kohalikud turismiedendajad võitlevad selle vastu mainepesuga. Arvan, et mainepesu pole lahendus. Ida-Virumaa probleem on mujal.
Ütlen kohe ära, et ka mina ei mõista, miks oli hea mõte teha kaevurite päeva ajaloolisest rahvapeost nimetu ja näotu Viru Fest. Või milleks häbeneda juba sõja-eelsesse aega tagasiulatuvat tööstusajalugu ja selle maapealseid mälumärke.
Sa võid ju solgutada turiste mööda mõisu ja metsi, käia kaarega ümber põlastusväärse põlevkivilinnastu, kuid kui Ida-Virumaa satub üleriigilisse meediasse peamiselt seoses korruptsiooni ja ülejäänud Eestile vastanduvate poliitiliste valikutega – kusjuures õigust jääb selle juures kohalikel ülegi – ei aita vürst Potjomkini suhtekorraldusõpikus näpuga järje ajamine sisuliselt s*ttagi paremaks teha.
Nagu teadis juba seltsimees Stalin – kaadrid otsustavad kõik. Ida-Virumaa maine probleemiks on seda maakonda juhtivad inimesed ja nende väljaspoolt maakonda tulevat sisendit tõrjuv getomõtlemine.
Alutaguse ürgmetsas elavast lendoravast kordi rohkem kujundab Ida-Virumaa mainet kohalik eesti-vene poliitik, kes ei suuda ega suvatse vahetada välja punamõrtsuka-nimelist tänavanime enne, kui Eesti riik võtab vastu seaduse, mis teda selleks kohustab. Ja ka siis suhtub ta sellesse nõudesse nagu pühaduseteotusse. Sama lugu Narva punatankiga. Või muude punamonumentidega. Stalnuhhin tegi valitsuse „fašistideks“ nimetamisega maakonnale korraliku vene karu teene.
Samasse ritta läheb ka venekeelse kooli eelistamine Kiviõlis ajaloolisele eesti koolile Lüganusel. Nojah, nüüd tehakse hariduse keelevahetus ikkagi riigi poolt jõuga ära, sest kohalikud omavalitsused ei saanud seda vabatahtlikult kuidagi tehtud. Taheti ju kohapeal ka Kohtla-Järve ajalooline eesti gümnaasium teha kakskeelseks. No kuulge – Eesti riigi ja kombe- ning väärtusruumi piir jookseb ikka piki Narva jõge, mitte piki Padaorgu.
Pattudest pole aga puhtad ka kohalikud eestlased. Siin on võimu juures liiga palju inimesi 90ndatest jäänud oma kohtadele tiksuma või piiratud prestiižsete positsioonide arvuga toolide mängu mängima. Seejuures on nad võtnud omaks venepärase isakese-emakese eksimatuse keskse hierarhiakultuuri.
Annab jumal ameti, annab ka mõistuse. Ei anna, sest selliste inimeste jaoks lõi jumal hoopis Dunning-Krugeri efekti. Keskmise kohalikust eestlasest omavalitseja juhitase on siinkandis külavanem. Ise ei oska ja teistel ei luba, õigust ja uhkust jääb ülegi. Ja sellised inimesed peaks suutma teha suuri asju maakonna hüvanguks, olema riigile tõsiseltvõetavad partnerid?
Ida-Virumaa tõsiseltvõetavaks muutmine nõuab kohapealse kultuuri(tuse) muutumist. Ainult see tagab, et maakond jõuab üleriigilisse meediapilti heade uudistega. Alustada võiks punamonumentide eest võitlemise lõpetamisest. Ainult nii ei paista see maakond mulgile, saarlasele ja võrokesele ning toompealasele kahtlase tiblastanina. See muutus saab tulla ainult koos juhtivate inimeste põlvkonna vahetumisega ja nende arvestatava veresegamisega Padaoru-taguste tegijatega.
Praegustele omavalitsejatele-eluedandajatele soovin alanud aastaks aga ülikriitilist enesereflektsiooni. Mainepesu Ida-Virumaad ei päästa, kui sellega ei ole kaasas sisulised muudatused.
Mis puutub kultuuriministrisse, siis tema võiks maakonna vahet seilates seista hea selle eest, et Ida-Virumaa ajalooline Eesti kultuuri kants Kohtla-Nõmme rahvamaja, mille sundsulgemisega tegeleb Toila vald, saaks uue hingamise.


Vene parlamendiliikmed toetavad oma tuludeklaratsiooni varjamistMOSKVA, 25. jaanuar, AFP-BNS – Venemaa parlamendi alamkoda toetas kolmapäeval peetud kolmandal lugemisel eelnõu, mis tühistab nõude seadusandjatele avalikustada oma iga-aastase tulu ja varade ülevaate; tegu on selgelt ühiskonda veelgi läbipaistmatumaks muutva sammuga.
Riigiduuma veebiküljel avaldatud teate kohaselt ei ole pärast 1. märtsi avalikult võimalik saada teavet Venemaa parlamendiliikmete sissetulekute deklaratsioonide kohta isikuliselt.
Siiski on seadusandjad kohustatud esitama oma deklaratsioonid maksuametile igal aastal ja kõigi nende kohta tehakse üks "kokkuvõte".
"Tegemist on isikuandmete kaitsega," tsiteeris duuma veebikülg saadik Pavel Krašennikovi sõnu.
Eelnõu peab vastu võtma veel ülemkoja föderatsiooninõukogu ja allkirjastama seaduseks Venemaa autoritaarne president Vladimir Putin – kõik eelnev on tavaliselt pigem formaalsus.
"Faktiliselt naaseme me korruptsioonivastase võitluse nõukogude mudelisse, mis peaks sisaldama vaid korrakaitset," ütles politoloog Aleksei Makarkin esmaspäeval päevalehele Kommersant.
Detsembris väljastas Putin määruse, mis tühistas nõude ametnikel deklareerida oma sissetulekut ja vara Moskva sissetungi ajal Ukrainas.
Aastal 2021 paigutas Transparency International Venemaa oma korruptsiooniindeksi 180 riigi seas 136. kohale.
AFP – Baltic News Service


Üks teerull koliseb Haljala valla rannaküladesViimaste kuude ärevus ei ole sündinud mitte Ukraina sõjast või kriisidest, vaid hoopis oma valla juhtide tegemistest ja sõnavõttudest, mis on muidu vaikse ja rahuliku Haljala valla rannakülades kired lõõmama sütitanud, kirjutab Haljala alevikuvanem Margus Laigu.
Jutt käib Haljala valla raamatukogude reformist, mille ühe tulemina suletakse ka Vergi küla raamatukogu. Raamatukogu Vergis on aga kordades enamat kui vaid koht, kust raamatuid laenutada. Võib öelda, et raamatukogu ongi Vergi küla süda.
Esimese šokk tabas külarahvast siis kui raamatukogu kinnistu ilmus „kurikuulsasse“ valla poolt plaanitud müüdavate kinnistute nimekirja. List eemaldati eelarvestrateegiast kui ametnike „näpuviga“ küll ruttu, kuid häirekell oli antud.
Septembri lõpus kõlasid järgmised „lasud“, mil vald teatas, et Vergi haruraamatukogu läheb kinni ja et kohe-kohe võtab vastava määruse Haljala volikogu ka vastu. Sellise ultimaatumi vastu hakkas küla-aktiiv tegutsema ja tulemusena saadi kuu aega „armuaega“ - vald võttis möödunud volikogus määruse eelnõu tagasi.
Teerull oli hetkeks pidama saadud.
22.11.22 toimunud Haljala volikogu istungil oli jällegi kavas raamatukogude reform, millesse oli aga veelgi „vinti“ peale keeratud ja nüüd läks sulgemisele juba rohkemgi haruraamatukogusid. Õnneks suutis volikogu opositsioon seekord selle määrusepunkti päevakorrast maha hääletada.
Teerull saadi taas peatuma. Aga kui kauaks? Vallavanema sõnavõttudest võib välja lugeda, et see reform viiakse muudatusteta läbi ja et Vergi küla „väljapressijad“ seda takistada ei suuda. Aga milles see „väljapressimine“ siis seisneb? Seisneb vaid selles, et väikeste rannakülade inimesed tahavad, et neile jääks nende raamatukogu, et neile jääks koht, kus nad näeksid valla olemasolu enda külas, et jääks üldse elu maale - väikestesse küladesse, et oleksid mingidki minimaalsed teenused, et lapsed võtaks nutiseadme asemel kätte raamatu, et memm või taat saaks pimedal sügisel minna toast välja ja kohtuda raamatukogutöötajaga, kes on ehk ainus inimene, keda ta päevade jooksul näeb, jne, jne. Pole ju just suur „väljapressimine“?
Vallavanem ja tema valimisliit Plaan A on aastaid deklareerinud, et just nemad ongi kogukondliku valla ülesehitamise printsiibi loojad. Et just nemad seisavad valla kui tugevate kogukondade liidu eest. Kahjuks on see jäänud vaid jutuks. Hetkel tegeleb vallavanem vaid kohaliku, kogukondliku, elu hävitamise ja allasurumisega.
Tema sõnul on kohalikud Vergi inimesed vaid „väljapressijad“ ja et nad soovivat vaid teiste kogukondade kulul parasiteerida. Jubedad sõnad ühe kohaliku omavalitsuse juhi suust, oma valla inimeste kohta….
See teerull, mis hetkel rullub Vergi külas, võib homme tallata juba mõne teise küla peal ja siis järgmise ja järgmise. Ja milleks siis vallamajas deklareerida, et hoolime, kuulame, arvestame, kui tegelikult ei hoolita, ei arvestata ja ässitatakse hoopis kogukondi üksteise vastu.
Peatagem Teerull Haljala vallas!

Margus Laigu Volikogu liige


Tallinna börsil liikusid täna suuremad summadTäna oli Tallinna börsil aktiivne päev. Börsi päevakäive ulatus 1 880 918 euroni. Börsiindeks tõusis 0,8% võrra 1863,02 punktini.Mis võis olla tõusu taga? Vaevalt, et pensioni investeerimiskontodele saabunud rahalaev. Vahest oli see pankade osas kergendusralli, kuna Eesti ei langenud rahapesu halli tsooni, millel oleks olnud pikaajalised väga negatiivsed tagajärjed.Käibeliider oli 870 745 euroga Enefit Greeni aktsia, mis odavnes 0,6% võrra 4,36 euroni.LHV aktsia tõusis 466 736-eurose käibega 2,7% võrra 3,83 euroni. Coop Pank vastas 144 780 euro suuruse käibe ja 1,6% tõusuga 2,738 euroni.


Reformierakond muutub üha suuremaks julgeolekuohuks: nende tipp-poliitik nimetab Vene okupante juhtivat kindralit “normaalseks meheks”Reformierakond on saamas tõeliseks julgeolekuohuks: käest antakse raskerelvad, kusjuures uute saabumiseni läheb aastaid, okupante nimetatakse “normaalseteks inimesteks”, Eestisse lastakse massiliselt sisse teadmata taustaga slaavlasi ja nii edasi.
Postimees vahendab “Laaneots: Gerassimov on normaalne mees. Süüdistada tuleb kagebiite ja huntat”. Jutt käib kindral Valeri Gerassimovist, kelle Vladimir Putin määras hiljuti Ukrainas okupatsioonivägesid juhtima.
Võib vaid ette kujutada, mis keeks praegu meedias, kui sama oleks öelnud Mart Helme. Aga reformierakondlane võib kõike, ka siis, kui ta rikub Euroopa Kontrollikotta kandideerimise tingimusi, kiirtestide riigihanget või valitsuse laialisaatmise reegleid.
Euroopa Parlament on vastu võtnud resolutsiooni, milles nõutakse erikohtu ja tribunali loomist ning Venemaa poliitlise ja sõjalise eliidi vastutusele võtmist. Gerassimov juhib Venemaa agressioonisõda Ukrainas , mille käigus tapetakse iga päev süütuid Ukraina kodanikke. Seda ei saa kuidagi õigustada.
Aga Laaneots, kellel on selja taga “kuulsusrikas” minevik Nõukogude Armees, sealhulgas Etioopia koloniaalsõjas marksistide poolel, teeb seda. Kas Reformierakond, kes on nagunii seotud Venemaaga VEB Fondi ja Skandinaavia rahapesu kaudu, on Kremliga seotud ka endiste Nõukogude kõrgete sõjaväelaste sidemete kaudu? Kas üldse on midagi, mis Reformierakonna juurest Venemaale ei vii?
Kui Reformierakond ka nüüd tuima näoga kõike eirab, siis tõestab ta vaid seda, et on Kremli-partei.
Uued Uudised


Ukrainas vallandati korruptsiooniga seoses veel ametnikkeKIIEV, 25. jaanuar, AFP-BNS – Ukraina võimud vallandasid kolmapäeval osana riiki tabanud suurest korruptsiooniskandaalist ametist veel rea ametnikke.
Kaitseminister Oleksi Reznikovi sõnul vallandati kaitseministeeriumi hankeosakonna juhataja Bogdan Hmelnõtskõi, kelle volitused olid peatatud juba detsembris.
Kaitseministeeriumi on süüdistatud toidu hankimises turuhinnast kaks kuni kolm korda kõrgema hinnaga.
Teisipäeval astus skandaaliga seoses tagasi ka kaitseministri asetäitja Vjatšeslav Šapovalov.
Kaitseministeerium nimetas meedias levinud väiteid algul valeks ja teatas, et "ostab asjaomaseid produkte vastavalt seaduses ette nähtud protseduuridele".
Kolmapäeval teatas ministeerium aga, et on valmis suurendama hankeprotsessi ja eelarveliste vaheliste kasutamise läbipaistvust.
Ülemraada korruptsioonitõrjepoliitika komisjoni juht Anastassija Radina ütles, et ministeerium on võtnud vead toidulepingutes omaks ja "uurib nende parandamiseks hindasid".
Ukraina peaprokuratuur teatas samal ajal, et vabastas ametist Poltava, Kirovohradi, Sumõ ja Tšernihivi oblastiprokuröri.
Teisipäeval anti teada tosinkonna tippametniku vallandamisest, nende seas presidendi kantselei aseülem Kõrõlo Tõmošenko.
Osa tagandamisi ei olnud seotud toidulepingute skandaaliga, vaid teiste rikkumistega.
Lääneliitlased on saatnud Kiievile Vene vägede tõrjumiseks miljardite eurode väärtuses abi, mille tingimuseks on sageli seatud korruptsioonitõrjereformide läbiviimine.
Ukraina on juba kaua lokkava korruptsiooniga kimpus olnud, kuid Moskva pea aasta kestnud kallaletung on korruptsioonivastase võitluse tagaplaanile jätnud.
AFP – Baltic News Service


Mihhail Bronšteini nimelised majandusteaduste preemiad pälvisid Anneli Kaasa ja Karsten StaehrAkadeemik Mihhail Bronšteini (23.01.1923–09.04.2022) 100. sünniaastapäeval anti üle kaks temanimelist majandusteaduste preemiat. 7500 euro suuruse preemia pälvisid Tartu ülikooli majandusteaduslike sotsiaal- ja kultuuriuuringute professor Anneli Kaasa ning Tallinna tehnikaülikooli makromajanduse professor ja Eesti Panga juhtivteadur Karsten Staehr.Anneli Kaasa sai preemia artiklite tsükli „Kultuurierinevused ja majandus: sammud süsteemse arusaama suunas“ eest. Viis 2021. ja 2022. aastal avaldatud uurimust on aidanud süstematiseerida, kuidas me kultuurierinevusi kontseptuaalselt mõistame ja mõõdame. Tänu sellele on võimalik hõlpsamalt võrrelda erinevate uuringute tulemusi kultuuri mõjust erinevatele majandusnähtustele. See aitab ettevõtjatel teha paremaid otsuseid näiteks oma ettevõtte laiendamisel või toodete turundamisel välisriikidesse.
Karsten Staehr pälvis preemia uurimistsükli „Väikeste avatud majanduste majandusšokkide makroökonoomika“ eest. Kolm 2021. aastal avaldatud artiklit käsitlevad peamisi väljakutseid, millega väikesed avatud majandused silmitsi seisavad.
Teaduste akadeemia president Tarmo Soomere ütles, et akadeemia annab nüüd välja juba kolme tunnustust, mille taga on osaliselt või täielikult erakapital. „Eesti rahvuskultuuri fondi juures paiknev Eesti teaduste akadeemia fond toetab alates aastast 2006 noorte Eesti teadlaste uurimistööd. Suure osa selles fondist moodustab akadeemik Mart Ustavi annetus. Akadeemik Endel Lippmaa loengute korraldamist ja medali väljaandmist finantseeritakse üksikisikute annetustest.“
Täna lisanduvad sellesse väärikasse nimistusse akadeemik Mihhail Bronšteini nimelised preemiad. „Oleme väga tänuliku akadeemiku perekonnale selle algatuse finantseerimise eest, mis rõhutab akad Bronšteini panust nii majandusteaduse arengusse kui ka Eesti taasiseseisvumisse. Ja on väga hea teada, kelle õlgadel seisavad praegu need, kes näevad teistest kaugemale,“ lisas ta.
Hindamiskomisjoni esimees, akadeemik Urmas Varblane rõhutas, et konkursi muudab tähelepanuväärseks Eesti majandusteaduse väärtustamine. „Konkursi vastu oli suur huvi ja kahele preemiale esitati 13 taotlust. Need puudutasid väga erinevaid majandusteaduse valdkondi, näiteks makroökonoomikat, haridusökonoomikat, ettevõtlust, rahvusvahelist ettevõtlust jm. Kõik tööd olid väga hea tasemega, mis pani komisjoni raskesse olukorda. Pärast pingelisi arutelusid kasutas komisjon talle statuudiga antud võimalust ja andis sel korral välja kaks võrdses suuruses preemiat,“ ütles ta.
Mihhail Bronšteini majandusteaduste preemiatega tunnustatakse Eesti majandusteadlaste teoreetilisi arendusi ja nende edukaid rakendusi. Preemiate algataja ja finantseerija on akadeemik Mihhail Bronšteini perekond.

Kokkuvõtlikud ülevaated preemiad pälvinud artiklitest
Anneli Kaasa koondab esimeses artiklis ühtsesse kontseptuaalsesse süsteemi kolm kõige tuntumat kultuurimudelit. Koos kaasautoriga (prof Michael Minkov) kirjutatud tööd näitavad ühel või teisel moel, et kahedimensiooniline mudel võimaldab kirjeldada enamikku olulisi kultuurierinevusi tänapäeva maailmas. Leiab kinnitust, et Hofstede kultuurimudelist on kordustestides sõelale jäänud vaid kaks dimensiooni: individualism-kollektivism ja paindlikkus-monumentaalsus. Maailma väärtusteuuringu analüüs näitab, et ka see andmestik võimaldab välja arvutada nimetatud kaks dimensiooni, mille skoorid on esitatud 102 riigi jaoks. Samadele andmetele tuginev eri kultuuriaspekte kirjeldavate näitajate analüüs annab tulemuseks ikkagi kaks dimensiooni, mis on sisuliselt väga sarnased Ingleharti dimensioonidele (eneseväljendus-ellujäämine ja ratsionaalsus-traditsionaalsus). Näidatakse, kuidas on erinevad kahedimensioonilised kultuurimudelid omavahel kooskõlas. Demonstreeritakse, et kahedimensiooniline mudel võib hästi selgitada erinevusi eri riikide ühiskonnanähtustes, sh näiteks innovatsioon, haridus, korruptsioon, sooline võrdsus, poliitiline vabadus ja kuritegevus.
Karsten Staehr uurib, kuidas ebakindlus majandusolukorra osas võib riikide vahel levida ning näitab, kuidas väikesed avatud majandused sõltuvad maailma suurte majanduste arengust. Edasi demonstreerib ta, et vahetuskursirežiimil on võtmetähtsus jooksevkonto tasakaalustamatuse tekkimisel. Fikseeritud vahetuskursiga riigid on palju vastuvõtlikumad välistele šokkidele kui ujuva vahetuskursiga riigid. See tulemus võib heita valgust Eesti kogemustele, mille puhul välised arengud on olnud ülima tähtsusega riigi majandusolukorra jaoks. Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ekspordile seatavaid väljakutsete käsitlemisel leiab autor, et kättesaadav tootmisvõimsus on tugevam tulevase eksporditegevuse selgitav muutuja kui muud konkurentsivõime muutujad.


Kõige turvalisemad ja levinumad maksemeetodid online teenuste pakkujate juuresOnline teenuste laialdase populaarsuse tõttu ei saa paljud selliste teenuste tarbijad jätta kasutamata võimalust ka pakutavaid tooteid osta või teenuseid kasutada. Selleks on aga online teenustel vajalik klientidele pakkuda sobivaid makselahendusi.
Mõnel juhul on erinevate online maksemeetodite pakkumine lausa eluliselt oluline. Playin veebilehel nimetatud parimate online kasiinode jaoks on erinevate sissemakse meetodite pakkumine oma klientidele kriitiline ja näiteks Olybet kasiino pakub Eesti klientidele koguni 12 erinevat moodust deposiidi tegemiseks.
Klientide jaoks on oluline loomulikult, et kasutatavad maksemeetodid oleksid võimalikult turvalised. Loomulikult peaksid pakutavad makselahendused olema ka piisavalt levinud. Vaatame lähemalt millised on online teenuste pakkujate poolt pakutavad kõige turvalisemad ja levinumad maksemeetodid.
Deebet- ja krediitkaardid
Deebet- ja krediitkaardid on populaarsed makseviisid kogu maailmas. Krediitkaardifirmad, nagu MasterCard, Visa, Interac ja Maestro, suudavad oma teenusega hõlbustada nii kohalikke kui ka rahvusvahelisi tehinguid.
Deebet- ja krediitkaardid väljastavad üksikisikutele tavaliselt nende pangad, et aidata neil raha oma kontolt välja võtta, sularahata makseid sooritada ja veebis ostude tegemiseks kasutada. Need kaardid on kasutamiseks saadaval kõigile, kellel on olemas aktiivne pangakonto.
Pangakaartide kasutamise miinuseks on aga nende ülekandega seotud piirangud. Teatud pangad ei luba krediitkaardiga raha kanda isiklikult pangakontolt näiteks online kasiino kontole. Seetõttu peaksid kliendid enne krediitkaardiga tehingute tegemist tutvuma oma panga teenuste kasutamise reeglitega.
Krüptorahakotid
Krüptovaluutade ja plokiahelate populaarsuse kasvuga ei saa keegi tänasel päeval enam eitada, et krüptomakse on üks turvalisemaid makseviise. Teatud riigid on isegi ametlikult lubanud krüptovaluutade kasutamist tehingute tegemise vahendina. Selle põhjuseks on eelkõige krüptovaluutade nagu Bitcoiniga seotud kõrge turvalisus.
Krüptovaluutas teostatud maksed on tavaliselt piisavalt kiired ja nõuavad minimaalseid teenustasusid. Nad pakuvad ka isikuandmete turvalisust, hoides mõlemad pooled (nii makse saatja kui ka vastuvõtja) anonüümsena.
E-rahakotid
Enamik online kasiinosid ja veebipoode kasutab ühe võimalusena ka e-rahakoti maksemeetodit. E-rahakottide kasutamine on universaalne trend, kuna selle kaudu maksete sooritamine on kiire, turvaline ja lihtne. Kuigi teatud ülekanded võivad nõuda veidi kõrgemaid tehingutasusid, proovivad e-rahakotid tasusid üha enam ja enam võimalikult minimaalseks muuta.
E-rahakottide parimateks näideteks on PayPal (tänapäeval juhtiv e-rahakott maailmas), EcoPayz, Skrill, Neteller ja Paysafecard.
Tavalised pangaülekanded
Paljud veebis oma teenuste pakkujatest aktsepteerivad ka lihtsalt tavalisi pangaülekandeid. Selle makseviisi sooritamise jaoks vajalike rangete nõuete tõttu tagab see kõrge turvalisuse.
Sellisena peetakse seda ka üheks kindlasti kõige turvalisemaks raha sissemakse ja väljamakse sooritamise meetodiks. Kuigi see on turvaline ülekande tegemise võimalus, võib teatud tehingute sooritamiseks kuluda kuni seitse päeva. Tehingutasud arvestatakse tihti ka ülekantud summa pealt.
Vautšerid ja ettemaksukaardid
Enamik Euroopast kasutab seda maksemeetodit. Enamik online kasiinosid on tuttavad ka vautšerite ja ettemaksukaartidega. Seda makseviisi kasutatakse laialdaselt selle kõrgetasemelise turvalisuse ja pettuse vastase kaitse tõttu. Vautšerite ja ettemaksukaartide üks peamisi eeliseid on see, et need on odavamad ja nende tasud on väiksemad kui krediit- ja deebetkaartidel.
Kasutada on erinevat tüüpi ettemaksukaarte. Võid kasutada virtuaalseid, ühekordselt kasutatavaid ja taaslaetavaid kaarte. Need kaardid ei nõua aktiivset pangakontot. Seega on kõik sinu rahalised vahendid alati sinu kontrolli all.
Enne online keskkonnas makse sooritamist või teenuse kasutamiseks konto avamist, tasuks alati kontrollida, et pakutavad maksemeetodid on sinu jaoks piisavalt turvalised ja saad neid tehingute tegemiseks kasutada.


Vallad meelitavad noori maale elamaNoorperedele suunatud Tõrva koduprogrammi krundid läksid suvel nagu soojad saiad – esimesed uued kodud peaksid alale kerkima käesoleval aastal. Võimalusi headel tingimustel maapiirkonnas elu alustada pakuvad paljud teisedki vallad.Tõrva vallavanema Maido Ruusmanni sõnul osutus üleskutse Tule Tõrva üllatavalt populaarseks – kõik alale välja mõõdetud krundid leidsid ülikiirelt omaniku. „Usun, et tehti võib-olla isegi maailmarekord uute kruntide broneerimises. Pärast süsteemi avamist leidsid seitsme minutiga 17st krundist 15 uue omaniku ja tunniga olid kõik krundid läinud,” rääkis Ruusmann.
Krunte broneeriti põhimõttel „kes ees, see Tõrvas” ehk kes esimesena broneerimisavalduse tehtud ja teele saadetud sai, selle nimele krunt ka läks. Koduprogrammi kaudu krundi saanud noorpered said kinnisvara soetamisel kasutada Maaelu Edendamise Sihtasutuse kaaslaenu, mille eesmärk on kapitalile ligipääsu parandamine eraisikutele kodu rajamiseks maapiirkonda.

Maido Ruusmann.
Arvo Meeks

Noorte perede koduprogrammi kruntidel oli fikseeritud hind ja rakendati soodustust juhul, kui peres oli lapsi. Lisaks paisati enampakkumisel müüki kuus krunti, mis olid odaviskaja Magnus Kirdi krundi lähinaabrid. „Ka need läksid kui soe sai leivapoest,” tõdes Ruusmann.

Töö käib

Ruusmanni sõnul peaksid esimesed kodud alale kerkima juba sel aastal, praegu käib uutel krundiomanikel projekteerimine ja ehitajate otsimine. Vald rajab alale kõik kommunikatsioonid, juurdepääsuteed ja tänavavalgustuse. Pärast broneerimise lõppu korraldas vald uute naabrite kokkusaamisi ning hakkajad noored plaanivad korraldada ühishankeid ehituse kiiremaks ja soodsamaks sujumiseks.
Arenduse idee tekkis 2019. aastal, kui Tõrvast pärit odaviskaja Magnus Kirt võitis Doha MMil hõbemedali. „Mõtlesime väärika preemia peale ja kuna rahasumma ei tundunud piisav, otsustasime talle kinkida krundi kodu ehitamiseks,” rääkis Ruusmann. Kirt sai ise valida, kuhu Tõrvas ta kodu soovib, ja ta valis maatüki Vanamõisa järve lähedal. Kuna Tõrvas oli ligitõmbavatest elamukruntidest puudu, arenes Kirdi premeerimise idee edasi ja vald otsustas luua talle naabriteks noortele peredele mõeldud elamurajooni.
Ideele andis hoogu tõsiasi, et vald tahtis juurde saada uusi noori elanikke ja anda ka siin juba elavatele noortele võimaluse luua oma kodu. „Tõrva on vananeva rahvastikuga omavalitsus, kus surmasid rohkem kui sünde. Tahame Tõrva rahvastikupüramiidi noorendada,” kinnitas Ruusmann. Tule Tõrva noorte perede koduprogramm on end õigustanud, sest uute krundiomanike peredes kasvab praegu kokku 31 last.
Noorte maapiirkonda meelitamiseks on samme astunud ka teised vallad. Põhja-Pärnumaa vallavalitsuse avalike suhete spetsialisti Eva Soosaare sõnul on neil tulekul üürimajade projekt. 2024. aastal kerkivad igasse valla keskusesse uued modernsed nullenergiakuluga üürimajad. Eesmärk on leida noori peresid, kes rajaksid oma elu just Põhja-Pärnumaale.
Üürimajade valmimisel saab korteri headel tingimustel üürile võtta ja viie aasta pärast välja osta.
Üürimajade valmimisel saab nende kortereid kõigepealt headel tingimustel üürile võtta ja viie aasta pärast korteri välja osta. „Uusi üürimaju on vaja, sest pole vaba kinnisvara, kuhu elama tulla. Samuti on elav ettevõtjate huvi, sest raske on leida töötajaid, kui pole elukohti pakkuda,” selgitas Soosaar.

Headel tingimustel krundid

Kalmer Puusepp.
Arvo Meeks

Vallavanem Kalmer Puusepa sõnul pakub Võru vald praegu nelja krunti enampakkumise korras. Krundid asuvad Parksepa külje all kergliiklustee ääres, lähedal on kool, lasteaed, noortekeskus ja raamatukogu. „Esimesel enampakkumisel tehti pakkumine kolmele krundile, seega on valitud kruntide müük end igati õigustanud. Loodame, et leiame vallas veel sarnaseid maatükke, mida saame peredele pakkuda,” rääkis Puusepp.
Puusepp julgustab noorperesid Võru valda krunti ostma, sest alevikes ja külades on peamised teenused tagatud. „Meil on heal tasemel koolid, lasteaiad, koolitransport, sotsiaalteenused, tasuta lumelükkamine ja muidugi ilus loodus,” loetles ta.
Ka Rõuge vallas on noorperedele soodsatel tingimustel krunte jagatud. Rõuge vallavanema Britt Vahteri sõnul algatas endine Rõuge vald 2015. aastal noorte perede elamumaa konkursi, kus neljal krundil pakuti välja soodustingimustel hoonestusõigused noortele peredele. Hoonestusõigusega kaasneb kohustus ehitada viie aasta jooksul krundile elamu koos hilisema soodsa väljaostu võimalusega.

Britt Vahter.
Arvo Meeks

Praeguseks on kahel krundil majad valmis ja neis elatakse sees. Kahe vaba krundi pakkumiseks toimus konkurss taas möödunud aastal ning üks neist sai uue omaniku. Viimasele krundile kuulutatakse peagi välja uus konkurss. „Ostja peab tasuma hoonestusõiguse aastatasu kuni elamule kasutusloa saamiseni ning seejärel on hoonestusõiguse saajal võimalik krunt osta hinnaga 0,5 eurot ruutmeeter. See tähendab, et krundi saab turuväärtusest palju odavamalt,” seletas Vahter.
Ka Põltsamaal soositakse noorte maapiirkonnas elamist. Linn taotles 2005. aastal riigilt munitsipaalomandisse 24 elamumaa krunti, mida kodanikele jagada. Nüüdseks on vald kõikidele kruntidele hoonestusõiguse lepingud sõlminud ning mitmed hoonestajad on lepingud lõpetanud ja maa välja ostnud. „Kunagisest keset linna asunud põllumaast on saanud kena ajakohane Kannikese tänava elamurajoon,” oli vallavanem Karro Külanurm rahul.
Enamik elamuid on valmis, ehitamisel on veel kuus elamut, millest kolm peagi valmib. „Usun, et siia ei kolinudki nii palju inimesi väljastpoolt piirkonda, pigem otsustasid kohalikud noored kodukohta jääda. See on väga tähtis ja teeb rõõmu,” märkis Külanurm.

Kruntidele tormi ei joostud

Järva vallavanema Toomas Tammiku sõnul pole nemad kampaania korras noorperedele soodustingimustel krunte jaganud, kuid vanus alla 50 aasta ja laste arv on tulnud kasuks. „Näiteks seadsime Pärna tee kruntidele Koerus soodustingimustel hoonestusõiguse, kus pere sai krundi ja pidi maksma hoonestusõiguse aasta tasu 2,5% maa maksustamishinnast, mis on väga vähe,” selgitas Tammik.

Toomas Tammik.
Dmitri Kotjuh

Kui elamu valmib viie aastaga, on perel õigus nõuda kinnistu temale müümist hinnaga üks euro ruutmeetri eest. „Võiks arvata, et peaaegu tasuta kruntidele joostakse tormi, kuid nii see kahjuks polnud. Tõenäoliselt ei suutnud me seda piisavalt reklaamida,” arvas Tammik.
Nüüd, kolm aastat hiljem, on neljast krundist ühel maja püsti, kaks on saanud hoonestusõiguse ja ühele on veel kaks soovijat. Tammiku sõnul on maale ehitamine korralduslikku poolt arvestades kallim. „Lisaks on maal asuva maja väärtus linnamajaga võrreldes mitu korda väiksem, mis tähendab, et ehituslaenu on raskem saada.”
Kuna Järva vald on võrgustikupõhine omavalitsus ilma suurema keskuseta, on vallal plaanis elamukrunte moodustada valla eri piirkondades. „Järgmine on Järva-Jaani. Ka Koeru Pärna teele saab krunte juurde teha, ruumi on. Julgustan vallaga ühendust võtma, kindlasti leiame igale soovijale sobiliku krundi,” oli Tammik optimistlik.

Pandeemia muutis mõtlemist

Muhu vald on samuti püüdnud elamispinda juurde tekitada. „Muhu kinnisvara on kallis ja noorel perel ei ole tõenäoliselt raha kalli kinnisvara soetamiseks,” nentis Muhu vallavanem Raido Liitmäe.
Nii rekonstrueeris vald 2018.–2019. aastal Kredexi toega endise hooldekodu maja korterelamuks, kus kõik 16 korterit on täidetud valdavalt noorte peredega. „Just üüripindade juurdeloomine on meil uuesti päevakorral. Tõrva skeemi kordamiseks Muhu saarel on takistuseks sobiva maa puudumine,” kõneles Liitmäe.
Noored pered on iga piirkonna tuleviku võti.
Tema sõnul on noored pered ja noored iga piirkonna tuleviku võti. „Betooni võib valada, aga kui pole inimesi, kes nendes hoonetes käiksid, teenuseid tarbiksid, kui pole kooli, lasteaeda, hääbub piirkond kiiresti.”
Liitmäe sõnul on noored pered tublid ettevõtjad ja töötajad, kes annavad igapäevaelus ja vaba aja tegemistes tooni. Maal elamise kasuks räägib see, et pandeemia ajal paljude mõttemaailm muutus. „Kaugtöö ja koosolekuplatvormide arenedes leidsid paljud, et nii ongi mõnus elada ja seda saab ka maal edukalt teha.”

Huvi MESi kaaslaenu vastu on suur

Eva Burm, Maaelu Edendamise Sihtasutuse arendus-projektijuht:
Maaelu Edendamise Sihtasutus on pakkunud eraisikutele võimalust taotleda eluaseme kaaslaenu krediidiasutusega alates 2021. aasta novembrist. Esialgu pakkusime seda võimalust Kagu-Eestis ja Ida-Virumaal, kuid 2022. aasta lõpus laienes piirkond üle Eesti. Kaaslaen on praegu pilootprojekt, mille maht on 5 miljonit eurot. Summa ammendumisel tuleb meil analüüsida, mis mahus oleks vaja jätkata, et inimeste linna kolimise trend muutuks ja soovijad leiaksid tee tagasi maale. Pärast seda, kui eluaseme kaaslaenu meede laienes üle Eesti, on huvi laenu vastu olnud suur ja huvilisi leiab üle kogu Eesti.


Kelmid jäljendavad pankade veebilehtiViimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus pankade jäljendatud veebilehtede abil petetakse Eestis inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad 120 000 euroni.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juhi Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegu uut liiki pettusega. «Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMSi kui meili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid kasutavad ära inimeste harjumusi, aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada.»Jaanuari teisest nädalast alates on politsei saanud kaks avaldust juhtumite kohta, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google'i otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingutulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht.«Tegu on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema,» nentis politseinik. «Üldiselt nendel järeletehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa. Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb.»Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale seda tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot Varem oli Google'i otsingust leitav LHV panga võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro. LEPMPEA MEELES!• Sisene panka äpi kaudu või salvesta õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidjaribale.• Internetipanka sisselogimisel ei küsita kunagi PIN 2 koodi. Kui seda tehakse, on tegu petulehega.• Kontrolli alati veebilehe aadressi.• Esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.Veebilehe aadress pole antud juhul kindlasti mitte kodumaise panga oma. POLITSEI- JA PIIRIVALVEAMET


Libareklaamile klikkinu jäi ilma tuhandetest eurodestPolitsei alustas kriminaalmenetlust, uurimaks üle-eelmisel nädalal toimepandud arvutikelmust.Laupäeva, 14. jaanuari õhtul ilmus 71aastase Pärnu naise arvutiekraanile Telia reklaam, mis kutsus telefoni võitmiseks osalema loosis.Naine sisestas veebilehele oma pangakaardi numbri ja kinnitas selle Smart-IDga. Seejärel kanti naise arveldusarvelt tundmatule pangakontole veidi üle 9000 euro. Juhtunu uurimiseks alustati menetlust karistusseadustiku arvutikelmust käsitleva paragrahvi järgi. (PP)


Kuidas poliitikule koht kätte näidata!Kui kellelgi on tahtmist öelda midagi halvasti, siis kõlbab väljend - „see on poliitika“. Poliitilised on asjad, mida paljudel juhtudel tuleb vältida. Mäletan, et korra kutsuti mind rääkima ühte Tartu kõrgkooli välispoliitika ja Venemaa teemal. Tasus mul suletud ukse taha kohale jõuda, kui taskus kõlises telefon ja sealt teatas üks üliõpilasjuht, et minu täiesti akadeemiline ja populaarteaduslik tasuta vestlus tudengitega jääb ära, sest olen poliitik ja minu jutu teema (mida nad ise olid soovinud) on liiga poliitiline.Poliitikule sisenemine keelatud!Jätan rõhutamata, et enne tuli mul kulutada paar tundi bussisõiduks Tartusse ja siis jälle Tallinnasse tagasi. Tudengid käitusid sea kombel ja lihtsalt autult, kui arvestada, et olen siiski professor, aga seda peeti nähtavasti loomulikuks käitumiseks - poliitiku suhtes. Mõistagi ei tulnud üliõpilasjuhtidele pähegi, et nad võinuksid lisaks solvangule kinni maksta vähemalt edasi-tagasi bussipiletid. Küllap eeldati, et poliitikul on raha niigi nagu muda ja las ta maksab. Kaks korda aastas aetav kuluhüvitiste kampaania aiva soodustab seda arvamust.Tean ka koolidirektoreid, kes ei luba poliitikuid oma koolimaja uksest sisse. Aga vabadussõtta läksid just 16aastased koolipoisid, kes teadsid, milliste poliitiliste vaadete eest sõda käis. 21. sajandil peetakse aga nendevanuseid nii lolliks, et neile ei tohi elavat poliitikut näidatagi. Samas - seadus annab neile noortele valimisõiguse... Ilma selleta, et nad oleksid kasvõi piisakese poliitikat näinud, „apoliitilise“ koolidirektori keelu tõttu lubada poliitika koolimajja. Ja pärast me imestame oma koolinoorte poliitilise rumaluse üle.Sama näib kinnitavat poliitiku staatus tänapäeva Eestis - poliitikast lahkunud poliitikul pole tavaliselt kuigi kerge endale tavalist töökohta leida sama ettekäände tõttu - ta on poliitik. Omaette jamps on tendents lülitada poliitikud välja ettevõtete nõukogudest ja asendada nad nn spetsialistidega. Mis on korruptsiooniohu seisukohast veelgi hullem. Kujutage ette, et näiteks riikliku papivabriku nõukogusse pannakse mitte mõned poliitikud, vaid spetsialistid (st teiste papivabrikute töötajad), siis on ju need spetsialistid konkureerivate erafirmade esindajad, kelle suurim huvi on riiklik papivabrik põhja lasta. Nojah, aga eraviisilisel papivabriku mehaanikul on see suur eelis - ta pole poliitik.Ühel korral on Eesti katsetanud veel ühe poliitikutevastase ideega - nn spetsialistide valitsusega, mida juhtis Andres Tarand nn jõulurahuvalitsuse nime all. Aga sedagi polnud kauemaks kui kuueks kuuks. Sest mittepoliitiline valitsemine ei suutnud kauem vastu pidada. Ja kui too valitsus hakkas oma aja lõpul püüdma jätkata poliitilisena, siis ei tulnud sellest välja midagi.Siit siis huvitav paradoks: ühtpidi arvatakse poliitika halvaks asjaks, aga teistpidi - ilma poliitikata kah ei saa. Asi, mis inimestele silma jääb, on poliitiliste ametite mahajätmisega kaasnev suhteliselt suur lahkumiskompensatsioon, nn kuldne langevari. Aga see, et ta on lõpuks üsna väikene, saab selgeks siis, kui märkame, et endisel poliitikul on tavaliselt väga raske ja suurt aega nõudev tegevus - uue mittepoliitilise töökoha leidmine. Meil ei ole nii nagu USAs, kus ametist lahkuv minister või kuberner leiab samapalgalise, aga sageli kõrgema töötasuga töökoha sisuliselt silmapilkselt.Töö kaotanud poliitikOlles veel tänagi kirjas Woodrow Wilsoni keskuses (mõttekoda Washingtonis), tean oma kolleege vaadates, et ligi kolmveerand neist on endised parlamendisaadikud, diplomaadid, USA asepresidendid ja kubernerid. Nende kuulumisel meie keskusese on veel see oluline eelis, et nad on positsioneerunud nii, et saavad kohe kandideerida endistele ametikohtadele tagasi. USA demokraatias on see oluline asjaolu, et süsteemis tagatakse kaotanud poliitikule võimalus elada üle kaotatud valimisaeg ja tegeleda selle jooksul oma kampaaniaga. Tollesama Wilsoni üks ülemaid, kes mulle siia külla tuli, esitas küsimuse: kuidas teil Eestis töötab kaotanud poliitikute tööhõive? Kusjuures niisuguse hõive, mis laseb kaotanud poliitikul poliitikasse tagasi tulla... Mida aga tähendab poliitika ja vajadus selle järele? Miks ei saa piirduda valitsemisel ja seaduste tegemisel spetsialistidega?Toon näite, mida olen ikka kasutanud. Oletame, et meil on auto katki. Kes seda parandama peab? Automehhaanik. Ja seda, kuidas parandada, et saa otsustada hääletamise teel. Siin pole vaja enamuse arvamust, vaid ühte meest, kes seda tööd oskab.Aga nüüd on auto parandatud ja tuleb otsustada - kuidas edasi? Kas auto maha müüa, kuna ta on vana logu? Või välja osta, sest jääkväärtus on väike? Või loobuda autost üldse, sest raha on vaja katuse parandamiseks? Neile küsimustele vastamiseks pole vaja olla autospetsialist, vaid neile peab vastama autot omav perekond. Sest need otsused on strateegilised ja puudutavad kõiki pereliikmeid erialaseid teadmisi vajamata. Vaat see ongi poliitika! Mehaaniku käest võib nõu küsida küll, aga otsused peab langetama perekondlik poliitiline nõukogu.No ja siit siis vastus probleemile: kui me oleme riigi ja rahvana üks perekond, siis peame ka käituma perekondlikult. Ja kui kogu Eesti perekonna kokkukutsumine pole võimalik (tööd tuleb ju teha!), siis peavad poliitikud ise käituma kui osa Eesti suurest perekonnast."Poliitikast lahkunud poliitikul pole tavaliselt kuigi kerge endale tavalist töökohta leida sama ettekäände tõttu - ta on poliitik."IGOR GRÄZIN professor, Keskerakond


Maksuaudiitor: Hambaravi riskid on ümbrikupalk ja dividend palga asemelMaksuameti maksuaudiitori Aire Lumiste sõnul on hambaravi sektori peamisteks maksuriskideks ümbrikupalk ja dividendide maksmine palga asemel.
Maksuameti maksuaudiitori sõnul tekib suur osa tervishoiusektori ümbrikupalga maksukahjust hambaraviga tegelevatest ettevõtetest.
Autor: Shutterstock
"Näeme, et suur osa (45%) tervishoiusektori ümbrikupalga maksukahjust tekibki hambaraviga tegelevatest ettevõtetest. Dividendi maksmine palga asemel on pigem vähenevas tendentsis (ca 6% kõikidest hambaravivaldkonnas tegutsevatest ettevõtetest). Aktiivse töise tegevuse eest tuleb maksta turutingimustele vastavat töötasu, dividendid on tulu n-ö passiivse tegevuse eest," rääkis Lumiste.


Mis juhtusMasuudirong sai propagandaravi„19. jaanuari õhtul saabus Venemaalt Koidula raudteepiiripunkti masuuti vedav kaubarong, mille neljale tsisternile oli kirjutatud „Pyсский миp“,” teatas Lõuna prefektuur. „Vedurimeeskond laiutas käsi sõnades, et nemad teevad üksnes oma tööd ega tea tsisternide märgistustest midagi. Piirivalvurid tegid vedurimeeskonnale üheselt selgeks, et ei piisa kirjete ajutisest katmisest musta kile, kleebise või teab millega, vaid tekst tuleb värviga katta ja vagunitelt püsivalt kaotada. Ja kui selline variant ei passi, võivad vagunid kohe täiskäigul tagasi Venemaa poole põrutada. Hetk hiljem oli vedurimeeskonnal sinine värvipott juba peos ja agressori sümboolika eemaldati ilma pikema jututa. Et Kremli režiim tapab Ukrainas julmalt tsiviilelanikke, mida ei õigusta miski, ei aktsepteeri me mitte ühelgi juhul agressori sümboolika avalikku eksponeerimist. Slava Ukraini!”Naine lõi meestPolitsei poole pöördus 48-aastane mees, kelle elukaaslane oli teda Võru vallas asuvas eramus tüli käigus löönud. Mees pöördus esmaabiks haiglasse. Juhtunu asjaolusid selgitab politsei kriminaalmenetluses.Päästjad kustutasid veoki rehvi20. jaanuaril kell 15 teatati, et Kanepi vallas Sulaoja külas süttis sõidu ajal veoki rehv. Veoki juht summutas leeke enda ja möödasõitjate loovutatud käsikustutite abil. Päästjad kustutasid põlengu veejoaga lõplikult ja kontrollisid termokaameraga koormaks oleva hakkepuidu tuleohutust. Tuleohutuse kontrollimiseks avati koorma kuumakahjustusi saanud kattetenti. Juhi sõnul oli põleng süttinud rehvi purunemise järel.Eakas hädaline kutsus radiaatori kaudu abi21. jaanuaril kella 19 ajal anti Parksepa alevikust Männi teel asuvast kortermajast teada, et naaber kopsib vastu radikat ning on tõenäoliselt hädas. Päästjad eemaldasid ukse luku südamiku, sisenesid korterisse, mille vannitoast leidsid vanema naise. Naine aidati vannist välja, viidi elutuppa ning anti üle kiirabi hoole alla. Kohale saabus ka naise tütar, kelle ülesandeks jäi lukusüdamiku korda tegemine.Päästjad käivad sageli väljakutsetel, kus vanemad üksi elavad inimesed on kodus kukkudes viga saanud ning ei suuda enam ise püsti saada ega liikuda. Halvemal juhul ootab kannatanu abi tunde, enne kui keegi naabritest või möödujatest appihüüdeid kuuleb või mõni lähedane hädasolijast teada saab. Eakate ja liikumisraskustega inimeste kodud on kasulik tõsiste tagajärgedega kukkumiste ennetamiseks kohandada. Et kukkumise järel saaks kiirelt abi ja ei satuks ohtu elu, siis: lepi lähedase või naabriga kokku igapäevased regulaarsed suhtlusviisid, hoia pidevalt häirenuppu või telefoni enda juures (küljes), vajadusel varusta kodu häiret saatva liikumisanduriga.Libaleht viis suure summa rahaPolitseile laekus teade, et 14. jaanuaril sattus kelmide ohvriks Kanepi vallas elav mees, kes püüdis ettevõtte kontoga logida sisse netipanka. Ta sisestas oma koodid, kuid lehele ta sisse ei pääsenud. Hiljem avastas mees, et oli koodid sisestanud panga libalehele ning ettevõte kontolt oli seejärel kadunud 7500 eurot. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.Linnamaastur põrutas veokile sisse18. jaanuaril kella 23 ajal juhtus liiklusõnnetus Valga linnas Pärna pst 9 maja ees. 34-aastane mees juhtis sõiduautot Audi Q7 ja sõitis tagant otsa parkivale veoautole Volvo. Autojuht toimetati Tartu ülikooli kliinikumi.Järvejääl sõitnud auto eksis Eestisse21. jaanuari keskpäeval avastas Saatse kordoni radarivaatleja Pihkva järvel ebaseadusliku ajutise kontrolljoone ületuse ühe sõiduauto poolt suunaga Venemaalt Eestisse. Piirivalvepatrull peatas masina ning seal viibinud neli Venemaa kodanikku toimetati menetlustoiminguteks piirivalvekordonisse. Peale menetlustoiminguid anti piiririkkujad üle naaberriigi piirivalvuritele.Kaubikujuht müüs võltsitud tehnikatKagu-Eesti veebipolitseiniku Janar Koemetsa sõnul laekus 24. jaanuaril politseile teade, et Kagu-Eestis liigub sõiduk, millest pakutakse müügiks kahtlase päritoluga kaupa. Politseipatrullidel õnnestus kirjeldusele vastav sõiduk tabada ning asjaolusid kontrollida. M ootorsõidukijuhi kontrollimisel selgus, et tal puudus kehtiv juhtimisõigus. Müügiks pakutava kauba lähemal vaatlusel selgus, et esemetele olid peale kleebitud tuntud brändide kleepsud. Tänu inimeste tähelepanelikkusele ja politsei sekkumisele sai võltskaubaga kauplemine kiire lõpu. Veebipolitseinik kutsub sellistest juhtumitest teada andma numbrile 112 ja märgib, et eraisikute vahelistes tehingutes ei kehti tarbijaõigused - ehk vuhvelkauba ostjal pole õigust selle eest hiljem raha tagasi nõuda.


Ettevaatust: kelmid jäljendavad pankade veebilehtiPolitsei hoiatab, et viimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus jäljendatud pankade veebilehtede abil petetakse inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad kuni 120 000 euroni.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegemist uut liiki pettusega. „Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMS-i kui e-maili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,“ hoiatas Milenin.Alates jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google'i otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingu tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht.„Tegemist on kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad pangas toiminguid tegema. Üldiselt nendel järele tehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa. Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb. Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale mida tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot,“ selgitas politseinik.Varasemalt oli Google'i otsingust leitav LHV panga nimel võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro.Oluline info, mis tasub meelde jätta:• Sisene enda panka äppi kaudu või salvesta õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale.• Internetipanka sisselogimisel ei küsita mitte kunagi PIN 2 koodi - kui mõne „panga“ veebileht seda küsib, siis tegemist on petulehega.• Kontrolli alati veebilehe aadressi.• Esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.PPA


Jätkuvalt on riskid kõrged: virtuaalvääringute ja äriühingute teenuse pakkujadAvaldati MONEYVAL-i raport, mis hindas Eesti efektiivsust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses tulemuslikuks. Samas toodi välja ka teemad, mida riik peab hoidma fookuses, et kõrget taset säilitada.
Autor: Pixabay
„Meie Eesti on avatud majandusega ja tulevikku vaatav e-riik. Meie jaoks on oluline, et kurjategijad ei saaks neid omadusi ära kasutada kuritegelikel eesmärkidel, Moneyvali üldjoontes positiivne hinnang on Eesti riigiasutuste ühise koostöö tulemus,“ ütles rahandusminister Annely Akkermann.


Eesti IT-firma kaasas laienemiseks neli miljonit. USA investor: "näeme tohutut potentsiaali"Finantskuritegevuse vastast platvormi loov IT-firma Salv kaasas tarkvaraarenduseks ja geograafiliseks laienemiseks neli miljonit eurot.
Osa Salvi tiimist ettevõtte kontoris Tallinnas.
Autor: Jake Farra
Rahastusvooru juhtinud USA riskikapitalifondi teatel investeerisid nad julgelt töötavasse lahendusse.


Maardu liikluskorralduse skeemi eelnõu avalik väljapanekMaardu liikluskorralduse skeemi eelnõu avalikustatakse Maardu linna kodulehel 18. jaanuarist kuni 10. veebruarini 2023.Joonise projekteerija on AS Signaal TM, registrikood 12394501, Liimi 3, 10621 Tallinn.Projekteerimistööd hõlmasid endas olemasolevate liiklusmärkide ja teekattemärgistuse joonisele kandmist. Lisaks koostati projekteerija poolt muudatusettepanekud, mille eesmärk on suurendada liiklusohutust liikluskorralduse muutmise teel. Projekteerimistööd sisaldasid ainult liikluskorralduslikke töid ja ei sisaldanud teede- ehituslikku projekteerimist.Muudatusettepanekute koostamisel võeti arvesse aastatel 2019-2021 toimunud kindlustusjuhtumid.Maardu liikluskorralduse skeemi puudutavad ettepanekud palume saata e-posti aadressile linnavalitsus@maardu.ee hiljemalt 10. veebruariks 2023 kl 23.59.Arvestatakse ainult kirjalikult saadetud ettepanekuid.