Lapsevanemad pigistavad hüvitisest viimase välja. „Mõnikord on tunne, et sunnitakse jõuga kodus olema ja vähem tööd tegema“„Arvutan iga kuu ette ära, kui palju võin tööd teha,“ ütleb vanemahüvitist saav ema. „Lubatud tulu summa on liiga väike.“
Umbes aasta tagasi uputasid kiirabiõe Anu Kärneri virtuaalset postkasti kirjad, mille sisu oli sama: miks sa juba tööl oled? Tema laps oli mõni kuu vana ja Anu tegi kiirabis vahetusi.
„Mulle meeldib hoida oma teadmisi värskena ja käia n-ö oma tassi täitmas,“ põhjendab ta, miks tööle kippus. „Õnnelik ema võrdub õnnelik laps ja pere. Kui olen eemal, on laps isa, vanaema või vanavanaemaga. Oluline on pere heaolu, mitte iganenud mõtteviis naise kohast kodus.“
Samal ajal saab Anu vanemahüvitist ja jälgib hoolega, et tööl teenitud lisaraha jääks igakuise lubatud lisatulu 2145 euro sisse. „Minu jaoks on lubatud tulu liiga väike,“ tõdeb ta. „See piirmäär võiks olla võrdväärne maksimaalse vanemahüvitise ehk 4291 euroga.“
Kui Anu saab preemiaid ja lubatud summa lõhki läheb, peab ta sotsiaalkindlustusameti (SKA) lehel selle ära märkima. Siis arvestab SKA ületeenitud tulu vanemahüvitisest juba varakult maha. „Minu töö on tunnipalgapõhine, mistõttu arvutan iga kuu ette ära, kui palju võin tööd teha.“
Pead jälgima, et miinustesse ei jääks
Vandeadvokaat Mari Anne Rohtlal sündis esimene laps eelmise aasta septembris. Ta on pärast lapse sündi peaaegu katkestusteta tööd teinud, sest tööaeg on paindlik ja ta teeb südamelähedast tööd – võitleb rohepesuga. Ka tema abikaasa ei võtnud lapsepuhkust.
Mari Anne küll lootis, et saab pärast beebi sündi lapsepuhkusele minna, aga tema sõnul juhtus see, et ta siiski edasi töötas, hästi loomulikult. „Ikka olid mingid südamelähedased projektid pooleli. Ka samal päeval, kui laps sündis ja sain hommikul aru, et on tuhud, tegelesin kõigepealt tund aega tööde delegeerimisega ja siis läksin sünnitama.“
Lõpuks oli Mari Anne kohustuslikul emapuhkusel 30 päeva võimalikust 100-st. Pärast seda jäi vanemahüvitisele. Ta ei tööta lapse kõrvalt täiskoormusega. „See on ülihea võimalus, et koormust jaotada,“ kiidab ta.
Ainuke takistus on Mari Anne sõnul see, et ei tohi vanemahüvitise ajal teenida üle lubatud miinimumi, mis on sel aastal 2145 eurot. „Pead ise kogu aeg vaatama, et miinustesse ei jääks.“
Sellega seoses võib naise sõnul tekkida ebavõrdne olukord, kui vanemahüvitist saav lapsevanem ei saa vastu võtta boonuseid ja lisatasusid – isegi, kui need on teenitud töö eest, mis sai tehtud enne vanemapuhkusele jäämist. Põhjus lihtne: kui need tasud ületavad 2145 eurot, vähendatakse vanemahüvitist.
„Olen jälginud, et sissetulek ei oleks lubatust suurem. Ma saan aru, miks see süsteem on vajalik – ega riik ei pea ka kogu elu kinni maksma. Aga mõnikord tekib tunne, et sunnitakse jõuga kodus olema ja vähem tegema.“
Mari Anne on pidanud SKA-le vanemahüvitist tagasi maksma, umbes paarsada eurot korraga. „Kolm-neli korda on seda ette tulnud, kuigi selline tunne on, et saan iga kuu neid kirju,“ naerab ta. „Mõnikord läheb endal arvestus sassi, kui saan näiteks lisatasusid ja need mitmes jaos tulevad.“
Noorel emal ei ole ühtki tuttavat, kes oleks pärast lapse sündi jätkanud töötamist sarnasel moel kui tema. „Kõige levinum on, et kui naine tahab edasi töötada, hakkab mees vanemahüvitist saama ja ka töötab samal ajal osakoormusega edasi. Me ka arutasime seda mehega, aga leidsime, et pole vaja.“
Mari Annel oli just vastsündinu kõrvalt töötada kõige lihtsam: alguses laps lihtsalt sõi ja magas rahulikult, hiljem läks keerulisemaks.
Beebi kõrvalt töötamine ei ole aga lihtne. „Vananesin aastaga viis aastat. See kõik tuleb enda arvelt,“ muigab Mari Anne. Temal oli just vastsündinu kõrvalt töötada kõige lihtsam: alguses laps lihtsalt sõi ja magas rahulikult, hiljem läks keerulisemaks.
Mari Anne kirjeldab, et kui laps äratas ta kell neli öösel üles ja siis uuesti magama jäi, otsustas Mari Anne ise ärkvele jääda ja kella üheksani hommikul tööd teha. „Siis oli enamus tööasju tehtud ja sain päev otsa lapsega tegeleda."
Kui mees õhtul töölt koju tuleb, võtab ta lapsega tegelemise üle. Siis teeb Mari Anne kooliasju. Ta astus sel sügisel doktorantuuri.
Poole aasta pärast saab laps minna lasteaeda. „Ta kindlalt läheb, sest ma ei leia, et oleks vajalik, et ta oleks kauem kodus.“
Tööandja hoiab raha kinni
Kogemusi ja nõu vanemapuhkusest viimase välja pigistamiseks jagavad lapsevanemad sotsiaalmeediagruppides. Üks anonüümseks jäänud ema kirjeldas, et hakkab saama maksimaalset hüvitist – uuest aastast 4733 eurot kuus. Tal avanes ka võimalus teenida iga kuu lisaraha, kuid see ületaks lubatud tulu – poolt hüvitisest. Ta uurib, kas on võimalusi rahas mitte kaotada.
Minu jaoks oli kindlam võtta nn vabastus vanemahüvitisest kui riskida sellega, et pärast keegi raha tagasi küsib.
Neid võimalusi tõesti on: eelmise aasta aprillist saab vanemahüvitise saamist peatada. Selle võib ka mitmeks kuuks pausile panna ja kasutada millal iganes kuni lapse kolmeseks saamiseni. Võib ka teha nii, et võtad välja pool hüvitist kuus ja teenid samal ajal lisaraha.
Endiselt tehakse ka nii, et tööandja hoiab „raha kinni“ ja maksab selle vanemahüvitise saajale välja sobival ajal nii, et see hüvitist ei vähendaks. Teinekord saab teha tööandjaga kokkuleppe, et kord kvartalis tuleb suurem summa ja selleks kuuks pannakse vanemahüvitis pausile.
Kel on oma firma, saab esitada arveid ja tulu ka firmas kinni hoida, kuniks tekib ideid ja võimalusi rahaga midagi ette võtta.
Kolme lapse ema Piret* on kolm korda vanemahüvitise saamise pausile pannud, sest keegi ametnikest ei osanud talle selgitada, kas vanemahüvitise saamise ajal võiks lähetuses käia või mitte. Tundus kõige lihtsam see lihtsalt seniks peatada.
Kadri* saab aasta lõpuni vanemahüvitist. Tema amet – elektrivõrkude projekteerija – võimaldab samal ajal kodus tööd teha. „Olen kogu vanemahüvitise aja maksimummääras lubatud lisa teeninud. Kohe, kui kas või kümme eurot läheb üle piiri, siis sotsiaalkindlustusamet kirjutab ja nõuab osa tagasi.“
Kuna Kadri pere kolis maale ja on vaja teha renoveerimistöid, otsustasid nad mehega kohe, et Kadri puhkab vaid n-ö kohustuslikud kolm kuud ja teeb siis tööd edasi, sest iga sent kulub ära. Sellise kokkuleppe tegi Kadri tööandjaga juba enne lapse sündi.
„Kuna minu palk sõltub otseselt minu enda töö mahust, siis saan seda ise reguleerida. Vahel oli kuid, kus tulid preemiad või muud lisatulud, millega ei olnud arvestanud. Siis tuli ka kohe SKA-lt teade, mis ulatuses pean riigile tagasi maksma.“
Selle lisasissetuleku eest on kinni makstud mitu ehituslaenu. Maja on renoveeritud ja soojustatud.
Kui Kadri puhkuse võttis, kandis tööandja puhkuseraha üle enne puhkust. Siis läksid tulud üle lubatud piiri ja Kadri pidi SKA-le 100 eurot tagasi maksma. „Püüdsin neile küll seletada, et raha on järgmise kuu eest ja siis ka palk selle võrra väiksem, aga see ei olnud vabandus. Arvestatakse konkreetse kuu sissetulekuid.“
„Ega see lapse kõrvalt töö tegemine lihtne ei ole. Minu puhul tähendab see, et iga lapse uni ja õhtune aeg oli arvuti taga töö tähe all. Aga kindlasti on olnud see pere sissetuleku osas suur abimees. Selle lisasissetuleku eest on kinni makstud mitu ehituslaenu. Maja on renoveeritud ja soojustatud. Pingutus kindlasti tasus ennast ära.“
Mehe töö eest sai palka naine
Marko* peres oli nii, et tema lapse ema sissetulekud olid pikaks ajaks nulli kukkunud, sest firma, kus ta töötas, läks koroona ajal pankrotti. Niisiis oli ette teada: mõistlik on, et vanemahüvitist hakkab saama Marko. Samal ajal töötas Marko poole kohaga tööandja juures edasi.
Lisaks on mehel enda firma, mille alt tegeles ta IT-projektidega. Palka maksis ta sealt firmast hoopis oma naisele, kes oli lapsega kodus. „Naisel oli tööleping minu ettevõttega ja ta sai palka töö eest, mida mina tegin. Kui oleksin ise selle palga võtnud, oleks vanemahüvitis vähenenud.“
Naine sai palka töö eest, mida mina tegin. Kui oleksin ise selle palga võtnud, oleks vanemahüvitis vähenenud.
Teine põhjus, miks mees enda firmast hoopis naisele palka maksis, peitus selles, et naise eest oleks mingi periood makstud sotsiaalmaks ja sellest saadavad hüved, näiteks haigekassa.
„Nii mõnigi inimene ei saa lubada eemalolekut tööst ka beebi ajal, muidu enda väikesed ärid kukuvad kokku,“ tõdeb mees. „Tegelikkuses pole ju eesmärk mitte petta riiki, vaid tagada perele sissetulekud ja heaolu.“
Pea iga kolmas vanemahüvitise saaja teeb tööd edasi
Kui vanemahüvitise (VH) saaja brutotulu ühes kuus lisaks vanemahüvitisele on 2023. aastal suurem kui 2145,65, siis on vanemal kaks võimalust: kas oma tulust SKA-le teada anda ja SKA saab selle alusel VHd vähendada või VH saamine selleks perioodiks peatada, kui vanem suuremat tulu teenib, et tema väljamakstavat vanemahüvitist ei vähendataks.
SKA perehüvitiste valdkonna juhi Pirjo Künnapuu sõnul on see ette nähtud selleks, et väikelaste vanematel oleks kuni lapse 3aastaseks saamiseni võimalik töö- ja pereelu ühendamisel paindlik olla.
Ajavahemikus 1.4.2022 kuni 5.10.2023 on seda võimalust kasutanud keskmiselt 84 vanemat kuus (vt graafik) ning see on üha populaarsem.
2023. aasta augustikuu seisuga on kokku 20 087 vanemahüvitise saajat, neist mehi 4469 ja naisi 15 618.
Peaaegu iga kolmas vanemahüvitise saaja teeb samal ajal tööd edasi: neid lapsevanemaid, kellele on makstud vanemahüvitist ja kelle eest on tööandja samal ajal tasunud sotsiaalmaksu, on kokku 5992. Neist 4365 inimesel on tulu töötamise eest väiksem kui 2145,65 eurot ja 1627 inimesel üle selle.
Neid, kes saavad vanemahüvitist maksimummääras ehk 4291,29 eurot kuus, on praegu 227. Neist 138 mehed ja 89 naised.
Üle 3000eurost vanemahüvitist saab 1736 inimest: neist mehi on 554 ja naisi 1182.
Maksu- ja tolliamet hoiatab: oht kelmusteks
Maksu- ja tolliamet (MTA) juhib tähelepanu, et raha välja viimine äriühingust ei ole nii kerge, et seda ei oleks võimalik hiljem tuvastada ja vastavat maksukohustust määrata.
MTA pöörab kõikidele riskidele tähelepanu, sh ka sellele, et kui tööd on teinud vanemapuhkusel olev isik, siis kas talle on deklareeritud kogu töö eest tehtud tasu või on teda tasustatud lisaks mõnel muul mitteseaduslikul moel.
Selline tegevus tooks vanemahüvitise saajale kaasa ka tagasinõude sotsiaalkindlustusametilt ja tegu on kriminaalkorras karistatav (kelmusena).
Vanemahüvitise peatamine on aina populaarsem
Alates eelmise aasta kevadest, mil avanes võimalus vanemahüvitis pausile panna, on seda võimalust kasutanud järjest rohkem vanemaid.
Jagatav vanemahüvitis
Lapsendaja vanemahüvitis
Vanemahüvitis 71. päevast
2022
1
38
juuni [ct] => General [t] => g
1
1
40
juuli [ct] => General [t] => g
2
41
aug [ct] => General [t] => g
3
2
54
sept [ct] => General [t] => g
11
2
61
okt [ct] => General [t] => g
14
1
60
nov [ct] => General [t] => g
20
1
49
dets [ct] => General [t] => g
21
3
63
2023
28
3
57
veebr [ct] => General [t] => g
34
1
57
märts [ct] => General [t] => g
30
1
49
apr [ct] => General [t] => g
42
2
57
mai [ct] => General [t] => g
62
3
57
juuni [ct] => General [t] => g
57
2
43
juuli [ct] => General [t] => g
62
5
44
aug [ct] => General [t] => g
83
3
35
sept [ct] => General [t] => g
97
2
26
Allikas: Sotsiaalkindlustusamet
.


Mis mõttes te panete leivapätsi põrandale!?ARVUSTUSMarkus H. Ilvese autorilavastuse «Metazoa» fookuses on inimsuhted.«Metazoa»Tallinna Linnateater Lavastaja Markus H. Ilves, osades Maris Nõlvak, Simo Andre Kadastu ja Jan Ehrenberg Kunstnikud: Joel Väli ja Kadi Sink Tekst: Markus H. Ilves ja trupp Esietendus 07.10.2023 Salme kultuurikeskuse väikesel lavalSujuvate üleminekutega sketšidest koosnev lavalugu on mõneti mõtteline järg paari aasta tagusele lavastusele «Vabalt peetavate kanade munad», kaks kolmandikku osatäitjatestki samad.Kümmekondminutitenne etenduse algust üksiti hämaral laval olevat pruunikates toonides kaarseina silmitsedes ei teadnud ma, mida eesootavast arvata. Mõte liikus keskmisest «kunstipärasemalt» kujundatud sauna eesruumist Wiiralti «Põrguni» ja sealt omakorda nõiamajast liivakivikoobasteni. Millist taustalugu pehmed seinad teatrivaatajale tegelikult jutustama hakkavad, see sõltub paljuski temast endast, huumorimeelest, senisest elukogemusest ja fantaasiast. Milline on see müstiline hulkrakne, Metazoa, kes kohe vaataja fookusesse jõuab?Esialgu jääb mu mõte pendeldama põrgu ja koobaste vahele. Etenduse alguses värvuvad pehmed seinad valguse toel punaseks ning joonistuvad välja mitmesugused kujundid, nende seas näib olevat nii koltunud luid kui ka kortsus ja krõnksus sõrmi - ilmselgelt olen liiga suure osa oma elust veetnud põnevikke ja krimkasid vaadates. Mida tahetakse vaatajale selle seinaga öelda? On see meie ajalooline minevik, mis meid krõnksus sõrmedega oma haardes hoiab? Igapäevaelu on omamoodi põrgu?Ebavõrdne kooslusSugestiivse muusika saatel ja mõtteid keerlema panevas valguses vingerdavad end läbi seinte lavale kolm kookonit. Nad vahetavad kohti, roomavad, koogutavad, sirutavad justkui liblikad, kes püüavad end turvalisest kasvukeskkonnast välja pressida ning oma tegelikku ilu ja olemust ilmarahvale näidata. Valguskiired ja varjud aitavad neil kasvada ning korraga on nad seal argiriietuses, eredas lavavalguses: üks naine ja kaks meest, igas mõttes ebavõrdne kooslus.Kui algul tundub, et kolmik on väga üksmeelne, siis juba esimese takistuse, jagamisele kuuluva leivapätsi juures hakkavad mängima suhted ja jõujooned. Ja nagu elus ikka juhtub, kaasnevad kolmiku puhul kaks ühe vastu vastandumine, tiimide ümbermängimine, positsioonide ümberkalkuleerimine. Vaatajale saavad osaks väga elulised stseenid, mis võivad teda ajada nii naerma kui ka nutma: lapsepõlvetraumad, sassis suhted, valestimõistmine, hirm tundmatu ees, nälg ja võim, võitja ja kaotaja, usaldamatus ja usaldamine. Humoorikas võtmes edasi antud sketšide kõrval kerkib tahtmatult esile ka mõte: miks me oleme inimestena sellised, nagu oleme? Miks me peame vastanduma igas võimalikus teemas? Miks peab alati olema keegi kannataja? Lõpuks taandub ju kõik sellele, kas ja keda me usaldame.Kõigi nende rohkem või vähem humoorikate lugude seast jäi mu hinge vaevama esimene, kus keskmes on päts peenleiba. Mida rohkem ma sellele mõtlen, seda erinevamaid tõlgendusi sellele leian. Esimese hooga olin häiritud, et leib on põrandal ja jõuab stseeni lõpuks tagasi põrandale. Mõtlesin pikalt oma kodusele kasvatusele, sõdadele nii minevikus kui ka olevikus, samuti uudistes iga päev ette jooksvatele leivavilja ja maailma kummitava näljahäda teemadele. Veidi hiljem, nendest mõtetest lahti lastes, meenutasin kogu stseeni hoopis teise nurga alt. Miks me suhtume hoolimatult asjadesse (aga miks ka mitte inimestesse), mis (või siis kes) on meie jaoks igapäevase elu lahutamatud osad ning millest (kellest) oskame puudust tunda alles siis, kui nad ühel hetkel kättesaamatuks osutuvad?«Metazoas» on laval Maris Nõlvak, Simo Andre Kadastu ja Jan Ehrenberg, lavastaja Markus H. Ilvese kursusekaaslased lavakunstikooli 29. lennust. Kavalehelt võib välja lugeda, et tekst on valminud lavastaja ja trupi koostöös. Kolmiku koostoimimine laval on orgaaniline ja sujuv, puudub esimestele etendustele sageli iseloomulik pinge ja kramplikkus. Näitlejate kohalolu on tuntav ka siis, kui nad parasjagu stseenis ei osale: ilmed, kaasaelamine, peegelduvad emotsioonid. Näha on, et trupp usaldab lavastajat ja lavastaja oma truppi.Turvaline valikKavalehte sirvides olin üllatunud, et olen näinud ka kõiki varasemaid Ilvese lavastusi ning enamikku Nõlvaku, Kadastu ja Ehrenbergi rollidest, alates juba nende lavakooli diplomietendustest kuni praegu mängukavas olevateni. Lavastusi ja osatäitmisi kõrvutades paistab silma, et Ilves on «Metazoa» truppi valides teinud turvalise käigu, minnes kindla peale välja.Pikalt etenduse-eelset mõtteainet pakkunud lavakujunduse autorid on Joel Väli ja Kadi Sink, vaataja fantaasiat aitab elama panna valguskunstnik Emil Kallas ning helikujunduse taga on Arbo Maran ja Markus H. Ilves. Ma loodan alati, et kavalehel on mingeidki vihjed kasutatud heliteostest ja nende autoritest, kuid kahjuks jääb see ka seekord vaataja eest saladuseks. Lavastuse alguses muusikas mantrana kõlav sõnade kordus kummitab nii mälus kui südame rütmis veel päev hiljemgi. Vaatajana tasub lavastajat usaldada, sest nii mõnedki lavastuse kihid ilmuvad välja hoopis hiljem, siis kui seda enam oodatagi ei oska."Esimese hooga olin häiritud, et leib on põrandal ja jõuab stseeni lõpuks tagasi põrandale."Linnateatri «Metazoa»: lugu, mida pehmed seinad teatrivaatajale tegelikkuses jutustama hakkavad, sõltub paljuski temast endast, huumorimeelest, senisest elukogemusest ja fantaasiast.HELEN PÄRK, kriitik


Investeerida soovinud kohalik langes internetis kelmuse ohvriksSotsiaalmeedias investeerimisreklaami ohvriks langenud Pärnumaa naiselt peteti välja suur summa raha.Läinud kuul registreeris naine enda telefoninumbri ja e-posti aadressi Facebookis leitud investeerimisreklaami juures. Seepeale helistati talle ja tutvustati börsil rahateenimise võimalusi. Helistaja soovitas naisel kanda Any-Deski programmi vahendusel raha Binance'i keskkonda ning avas naise nimele Revoluti konto, millelt tegi näiliselt tema huvides rahalisi tehinguid. Kelmusega tekitatud esialgne kahju oli 13 500 eurot.Juhtunu suhtes algatati möödunud nädalal kriminaalmenetlus kelmuse paragrahvi alusel. (PP)Naisega võeti ühendust Facebooki investeerimisreklaami juurde jäetud kontaktandmete abil. Elmo Riig


Trennis käiva lapse klubivahetusega võib kaasneda kopsakas üleminekutasuKui trennis käiv laps soovib klubi vahetada, võib sellega sõltuvalt spordialast ja vanusest kaasneda mitme tuhande euroni küündida võiv üleminekutasu, mille uus klubi vanale klubile peab hüvitama. Ehkki enamasti toimuvad üleminekud probleemideta, tuleb näiteks jalgpalliliidul paaril korral aastas eriarvamuste klaarimiseks sekkuda.Enamik lapsevanemaid paneb oma järeltulija trenni eesmärgiga tema füüsilist vormi arendada, mitte teda tippsportlaseks treenida. Siiski on mitmed erialad, milles lapse või nooruki treenimisele panustatud aega ja energiat peetakse sedavõrd oluliseks, et kui ta teise klubisse läheb, tuleb uuel klubil vanale hüvitiseks üleminekutasu maksta.Üks niisuguseid alasid on jäähoki. Eesti Jäähokiliidu mängijate ülemineku kord näeb ette, et kui mängija läheb üle sama liidu teise klubisse või spordikooli, tuleb uuel klubil maksta omanikklubile üleminekuraha, mille suurus on seotud mängija vanusega.Näiteks viie- kuni üheksa-aastase mängija üleminekutasu on 320 eurot ning summa kasvab iga vanuseklassiga suuremaks, jõudes 20-21-aastaste puhul 2560 euroni. Kui mängija on saanud 21-aastaseks, siis lõpeb ka üleminekuraha maksmise kohustus.Eesti jäähokiliidu juhatuse esimees Rauno Parras ütles ERR-ile, et vajadus üleminekutasu järele tekkis sellest, et nii-öelda puukklubid tahtsid komplekteerida mingi aastakäigu meeskonda ja käisid mööda riietusruume lapsi üle meelitamas. Teise probleemina tõi ta välja suurte ambitsioonidega lapsevanemad, kes elavad enda täitumata unistusi välja."Mõeldakse, et see treener on hea, lähen täna sinna," kirjeldas Parras niisuguste vanemate muutlikku meelt. "Üleminekutasu on töörahu tagamiseks, et kui sa näed vaeva selle nimel, et tuua laps hoki juurde, siis oled mingil määral kaitstud, et keegi ei hakka teda üle lööma."Üleminekutasu maksmisel kehtib ka hulk erandeid: näiteks kahaneb summa poole võrra, kui klubi vahetab mängija, kes ei ole hooaja jooksul võistlustel osalenud, ka ei pea tasu maksma juhul, kui klubivahetuse põhjuseks on kolimine.Üleminekurahaga arveldamine käib jäähokiliidu kaudu ning liit arvab igast summast maha 20 protsenti, mida kasutatakse selle sama korra rakendamiseks ja arendamiseks. Kui aga omanikklubi ja uus klubi lepivad kokku, et mängija vahetab klubi ilma üleminekurahata, siis maksmisest ei pääse ta täielikult ikkagi: jäähokiliidule tuleb sellisel juhul tasuda 20 protsenti üleminekusummast.Parras ütles, et klubivahetusi tuleb rohkem ette sügisel, hooaja jooksul vähem."Ektsesse alguses ikka natuke oli, õiguskantsler analüüsis seda ja konkurentsiamet ja kes kõik, aga kõik nad leppisid olukorraga," tõdes Parras, kelle hinnangul praegune kord toimib ja suuri segadusi pole enam ette tulnud.Andekad mängijad ei tohiks liiga vara ühte kohta koonduda Eesti Jalgpalli Liidu mängijate üleminekuid reguleeriv kord on 40-leheküljeline põhjalik dokument, mis näeb ette, et harrastusjalgpallurite üleminekud toimuvad klubide ja mängija või lapsevanema kokkuleppel, aga kui kokkulepet ei õnnestu saavutada, on endisel klubil õigus saada uuelt klubilt ülemineku registreerimistasu.Jalgpalliliidu avalike ja koostöösuhete osakonna juhataja Eva Nõmme ütles, et aastas toimub umbes tuhat üleminekut, millest enamik ilma rahata ja vaidlusteta.Nõmme rõhutas, et trennis käivad lapsed on vabad vahetama klubi mis tahes ajal ja vanuses ilma mingite lisatingimusteta. Samuti saavad kõik osaleda turniiridel mis tahes klubi eest ja mis tahes vanuses."Reeglid kehtivad ainult Eesti meistrivõistlustel osalemiseks alates U12 vanuseklassist. Esimene reegel on see, et kui mängija tahab klubi vahetada, siis on tarvis uuel ja vanal klubil selles omavahel kokku leppida. Nii toimub valdav osa üleminekuid, valdavalt tasuta," selgitas Nõmme.Nõmme sõnul on üleminekutasude süsteemi eesmärk hoida klubi ja kogukonna terviklikkust, vältida terviklikult toimivate noortegruppide lõhkumist ja andekate mängijate liiga varajast koondamist ühte kohta, mis mõjub pikemas plaanis kahjulikult mängijate enda arengule."Samuti väldib see noorte turvalisuse ja heaolu põhimõtete vastu minevat käitumist, muu hulgas laste kasutamist täiskasvanute sportlike ambitsioonide rahuldamisel ning lastevanematelt täiendavate rahasummade väljapetmist," rääkis Nõmme.Nõmme viitas ka maailma jalgpallielu juhtiva FIFA reeglitele, mis keelavad alla 18-aastaste rahvusvahelised üleminekud, välja arvatud juhul, kui põhjuseks on elukohavahetus või muud jalgpallivälised põhjused. Euroopa Liidus on selleks piiriks 16 eluaastat.Kui klubid omavahel ülemineku tingimustes kokkuleppele ei saa, siis pöördutakse üldjuhul jalgpalliliitu, kes aitab probleemi lahendada ja läbirääkimisi pidada. Ka siis jõutakse Nõmme sõnul üldjuhul kokkuleppele.Aastas tekib paar suuremat vaidlust On ka kolmas variant. Nimelt tegutseb mängijate ülemineku kompensatsioonide lahendamise komisjon, kuhu saab pöörduda mängija uus klubi, kui talle tundub, et vana klubi küsitud üleminekutasu on põhjendamata, näiteks kui lapsevanema enda kulud noormängija kasvatamisele on olnud väga suured. Samuti tegeleb komisjon olukordadega, kus vana klubi on käitunud mängija suhtes hoolimatult või kolib mängija jalgpallivälistel põhjustel."Komisjon vaatab olukorra üle ja on tehtud otsuseid, mis ütlevad, et tõepoolest, tasu küsimine ei ole põhjendatud ning tasu tühistatud. Üleminekute reegleid ei tohi kasutada mängijate asjatuks kinnihoidmiseks," rõhutas Nõmme. "Seejuures on üleminekureeglites eraldi punkt, et kui mängija vahetab elukohta mittejalgpallilistel põhjustel, siis on uus klubi ülemineku registreerimistasust vabastatud."Kui aga vana ja uus klubi ikkagi kokkulepele ei jõua, on võimalik registreerida mängija uude klubisse üheks hooajaks ja sel juhul üleminekutasu maksma ei pea."See on lahendanud ja ennetanud palju muresid. Näiteks kui lapsevanem tahab minna teise klubisse, aga olemasolev klubi on teist meelt, siis pakutakse välja, et olgu, minge üheks hooajaks ja proovige teises klubis. Üheks hooajaks teise klubisse andmine on kohustuslik, kui vanal klubil ei ole vastavas vanuses võistkonda – see välistab kellegi nii-öelda lõksu jäämise," rääkis Nõmme.Kui ükski neist sammudest vilja ei kanna ja vana klubi tahab ikkagi uue käest registreerimistasu saada, siis sõltub summa suurus lapse soost ja vanusest, jäädes vahemikku 225 eurost kuni 3600 euroni."Oluline on märkida, et registreerimistasu ei ole võimalik küsida, kui mängija on klubis alles esimest aastat ja see on tema esimene klubi. Ülemineku registreerimistasu maksab uus klubi vanale. Kui mängija enam eelmist klubi meistrivõistlustel ei esinda, siis aja jooksul väheneb maksimaalne ülemineku registreerimistasu selliselt, et 30 kuud pärast viimast mängu ei ole võimalik enam registreerimistasu üldse küsida," ütles jalgpalliliidu esindaja.Aastas jõuab jalgpalliliitu keskmiselt paar-kolm vaidlust, mille puhul kõigist eelnenud etappidest hoolimata pole üleminekutasu osas üksmeelele jõutud.Korvpallis eristatakse üleminekutasu ja kasvatajaraha Eesti Korvpalliliidu noorteliigade juht Martin Rebane tõi välja, et korvpalli puhul on olemas kaks eri asja: mängija ülemineku tasu ja mängija kasvatajaraha. Neist viimane tuleb maksta uuel klubil, et saada seniselt omanikklubilt mängija õigused ning see kehtib kuue- kuni 22-aastastele mängijatele.Kasvatajaraha summa koosneb baaspunktide ja koondises mängimise eest antavast punktide summast. Baaspunkte antakse mängijale iga korvpalliga tegeldud aasta eest. Seejuures loetakse korvpalliga tegelemiseks seda, kui ta on üles antud või osaleb Eesti rahvuskoondise osavõtul toimuvatel võistlustel.Kasvatajaraha koondises mängimise summa koguneb mängijale igal hooajal, kui ta kuulus Eesti ametlikku noortekoondisesse ning sõltuvalt vanuseklassist jääb see vahemikku 192 eurost kuni 1278 euroni."Kui ühe hooaja jooksul ei ole mängija punkte kogunud, siis eelnevalt kogutud punktid nullitakse ning punktide kogumine hakkab pihta jälle sellest hooajast, kus ta uuesti mängima hakkab," kirjeldas Rebane.Mängija ülemineku tasu liidetakse mängija kasvatajaraha juurde ja see on kõigile noorteliigas osalevatele mängijatele ühesugune: 31. oktoobrini 10 eurot ning 1. novembrist kuni 28. veebruarini 75 eurot."Üleminekutasu osas ei ole vahet, miks klubi soovitakse vahetada, ning sama kehtib ka kasvatajaraha osas. Kasvatajaraha osas saab vana klubi ülemineku avalduse märkida, kas ta soovib seda kasvatajaraha saada või mitte," selgitas Rebane. "Üleminekutasu peab sellegipoolest maksma, olenemata sellest, kas vana klubi, kust mängija ära läheb, soovib saada kasvatajaraha või mitte."Korvpallis toimub igal hooajal umbes 100-150 noormängija üleminekut, kuid Rebase sõnul on olnud ka hooaegu, kus neid on alla saja."Vaidlusi üleminekute osas väga ei teki, kuna juhendis on välja toodud punktid, mis alustel üleminekud toimuvad," lisas ta.Õiguskantsler: lapsele jäägu õigus vahetada klubi liigsete barjäärideta 2017. aastal uuris üleminekutasude küsimust ka õiguskantsler Ülle Madise. Toona tõi ta välja, et ka Euroopa Kohus on leidnud, et klubid ei oleks huvitatud noorte mängijate treenimisse investeerimisest, kui nad ei saaks nõuda nende kulude hüvitamist, kui mängija pärast treenimisperioodi lõppu sõlmib lepingu teise klubiga.Madise leidis, et laps peab saama trennis käia ka pelgalt liikumisrõõmu nimel. Seega ei saa laste ja noorte sporti võrrelda profispordiga ning sellele ei saa ka kohaldada professionaalse spordi põhimõtteid."Samas pole võimalik tõmmata selget piiri lapse spordiharrastuse ja tulevase profisportlase treenimise vahele. Siiski tuleb alaliitudel analüüsida ning vastavalt spordiala spetsiifikale korrigeerida vanuse alampiire, millest alates üleminekutasu rakendatakse," tõdes ta.Lisaks tõi õiguskantsler klubi tehtud investeeringute teemal välja, et suur osa laste ja noorte spordis liikuvast rahast pärineb kohaliku omavalitsuse ja riigi eelarvest ning lapsevanemate makstavatest tasudest. Riigieelarvest tuleb ka treenerite palgatoetus. Seega ei saa lapse või noore treenimisse panustatud raha käsitleda üksnes spordiklubi investeeringuna. Kokkuvõttes rõhutas õiguskantsler, et klubi peaks lapsevanemat juba enne lepingu sõlmimist klubivahetuse tagajärgedest teavitama, samuti kutsus ta üles vaatama üle vanuse alampiire."Lapsele peab jääma õigus vahetada spordiala, -klubi ja treenerit liigsete formaalsete ning mitteformaalsete barjäärideta," ütles Madise.Jalgpalliliidu esindaja Eva Nõmme märkis, et nad on õiguskantsleri bürooga ülemineku registreerimistasude teemal põhjalikult suhelnud nii 2016. ja 2017. aastal kui ka hiljuti ning kokkuvõttena on jõutud arusaamale, et esikohal peavad olema noore huvid ja tema võimalus treenida ja võistelda ka üleminekuvaidluse ajal. Lapse huvide kaitseks peavad olema parimad tavad.


Automaks soosib vanu autosid ja elektriautosid ning loob skeemitamisohuANALÜÜSUue automaksu kohta saab praeguste teadmiste põhjal teha neli järeldust. See annab eelise kasutatud ja juba Eestis olevatele autodele uute autode ees. Annab eelise «keskmise» suurusega sedaanidele suuremate linnamaasturite ees, aga ka sedaanidele pisemate autode ees. Soosib elektri, hübriid ja diiselmootoriga autosid võrdluses bensiinimootoriga autoga. Ärgitab otsima maksu- ja rendiskeeme teistes riikides.Võttes aluseks eelmise aasta kaks kõige populaarsemat automarki - Toyota ja Škoda - ning nende müüduimad mudelid - vastavalt RAV4 ja Corolla ning Octavia ja Kodiaq -, saab nende abil maksuskeemi lihtsalt lahti seletada. Poliitikud tahavad küll näiteid tuua kallite Porschede kohta - karistame rikkaid, eks aga nende müük on nii marginaalne, et räägime ikka «rahvaautodest».Näiteks Eesti seni enim müüdud auto RAV4 bensiinimootoriga mudeli eest tuleb edaspidi tasuda 3800 eurot registreerimismaksu ja aastamaksu 261 eurot. Hübriidversiooni puhul jääks registreerimine sõltuvalt konkreetsest mudelist 2000 euro ümber ja aastamaks 150 euro ümber.Torkab silma, et just registreerimine on see, mis hakkab rahakotti mõjutama, ja aastamaksu osa enam nii palju ei loe. See tähendab, et kasutatud ja juba Eesti registris olevad autod on suured võitjad, sest nende pealt registreerimismaksu maksma ei pea.Lühiajaliselt toob see järgmise aasta jooksul kaasa uute autode ostu buumi, et saaks enne maksu jõustumist auto ära osta ja Eestis ära registreerida. Pikas perspektiivis võiks tagajärg olla Eesti autopargi suhteline vananemine - inimesed kasutavad autot kauem, eelistavad osta Eestis kasutatud auto ega tõtta uut soetama.Teiseks kallutab maks eelistusi «keskmiste» autode poole. Kui bensiinimootoriga uue RAV4 eest tuleb tasuda 3800 eurot ja hübriidajamiga mudeli eest 2000 eurot, siis Corolla registreerimismaks tuleb veidi üle 800 euro. Škoda kahe popima mudeli puhul on diiselmootoriga Octavia maks 900 eurot, Kodiaqil tõuseb see juba üle 4000 euro. Kuna maksuskeem ei ole päris lineaarne, ei soosi see ka päris pisikesi autosid. Kas ostad «keskmise» Corolla või Octavia või vaatad veel väiksemate autode poole - pole erilist vahet. Aga veel kord: jutt käib uutest autodest, kasutatute kohta see ei kehti.Põhjused on lihtsad. Linnamaasturid on natuke raskemad ja natuke võimsama mootoriga kui enam-vähem sama suured sedaanid. Kriitiline piir on kahetonnine täismass - kas auto ületab selle piiri või ei ning kas heitmekogus jääb alla 117 grammi kilomeetri kohta.Heitmekoguse maksustamine ei ole lineaarne, vaid liigub hüpetega, kus olulised tähised on 117 g/km, 150 g/km, 200 g/km. Nii mõnelgi puhul, viidates jälle näiteks Octaviale, aitab diiselmootor suruda registreerimismaksu allapoole kõrgemat maksuküüru. Samal põhjusel hakkab maksusüsteem eelistama ka elektriautosid. Mis siis, et need on kallimad ja selline maksustamine on jõukamate subsideerimine.Lõpuks võib uus maksusüsteem kaasa tuua skeemitamise. Mõni aasta tagasi tekkisid Eesti tänavatele kallid Tšehhi numbrimärkidega autod: Mercedesed, BMWd, Audid. Tegemist polnud «maksude optimeerimisega», vaid neid sõidukeid saab Tšehhist odavamalt osta tingimusel, et need jäävad sealsesse registrisse. Eestis kasutatakse neid rendiautodena. Kuna nüüd tekib Eestis registreerimismaks, mis kallimate markide puhul küünib mitmekümne tuhande euroni, suureneb ka oht, et selliste skeemide kasutamine levib. Kindlasti vaatavad oma äri üle ka suurte autoparkidega rendifirmad (Bolt, Citybee), võtavad raamatupidajad ja juristid laua taha ning arvutavad, kas osta autod Eesti või mõne teise riigi registrisse.Automaksu saab arvutadaAutomaksu kalkulaator: vaata, kui palju hakkad oma auto pealt maksu maksmawww.postimees.ee/automaksukalkulaatorMIKK SALU, ajakirjanik


Eestlased tunnevad suurt huvi kinnisvara vastu välismaal, kuid selle soetamisega tuleb olla väga ettevaatlikEestlased igatsevad (teist) kodu soojas kliimas, kuid selle soetamisel tuleb olla väga tähelepanelik.Foto: Shutterstock
Geeniuse tellijale
Kuigi võiks oletada, et keerulised ajad maailmas naelutavad inimesed rohkem kodu külge, ei vasta see kinnisvaraekspertide sõnul sugugi tõele. Eestlased soetavad välismaale kinnisvara sama meelsasti või meelsaminigi kui varem.
Nagu varemgi, igatsevad eestlased ka praegu pigem ikka sooja kliimasse, mistõttu on peamiselt sihikul Lõuna-Euroopa. Kuid töö ja muu elu viib inimesed vahel kas osaliselt või püsivalt välisriiki elama, mistõttu kodusid vaadatakse ka Põhjamaadesse ja Kesk-Euroopasse, ütleb Arco Vara kutseline maakler Britta Kuus. “Pigem vaadatakse siiski lähemal asuvaid piirkondi ning vähem Ameerika ning Aasia suunal,” sõnab ta.
Uus Maa kinnisvarabüroo analüütik Risto Vähi sõnab, et eestlase peamine lemmik on endiselt Hispaania, nii päikeserannik kui ka sealsed saared. “See on kõige turvalisem investeering nii ise elamiseks kui ka väljaüürimiseks, kuna tegu on Euroopa Liiduga ning kogu süsteem on arusaadav. Ka hinnatase on endiselt mõistlik,” selgitab ta. Ta räägib, et huvi tuntakse ka muude riikide vastu: näiteks Portugal, mõned Balkanimaad ja Türgi lõunarannik. “Nišikamad on Kreeka saared ja Prantsuse Riviera,” lisab Vähi.
Kui asjasse süvenemata võib arvata, et välisriiki kinnisvara soetamine on vaid väga jõukate pärusmaa, ei pruugi see sugugi nii olla. “Täiesti oleneb riigist,” sõnab Vähi välismaise kinnisvara hinnataset kodumaisega võrreldes. “Näiteks Türgis on hinnad tublisti soodsamad,” ütleb ta. Kuid samas tõdeb, et reeglina siiski on välismaisest kinnisvarast huvitatuil tõepoolest selleks investeeringuks olemas vaba raha või piisav laenuvõimekus. Erandiks ongi siinkohal need inimesed, kes Eestis joone alla tõmbavad ja päriselt ära kolivad.
Kuus sõnab, et Euroopa piires väga soodsaid riike enam otsida ei tasu, sest hinnad on siinmail üsna sarnasele tasemele ühtlustunud. “Prantsusmaal ning Hispaanias võib arvestada, et linnas korralik korter põhiliste mugavustega maksaks ligi 250 000 eurot,” toob ta näite. Kuid soovitab samas silmas pidada, et eestlased on kinnisvara seisukorra osas nõudlikumad kui soojema kliima inimesed ja see väljendub ka seal pakutavates kinnisvaraobjektides.
Tuleb arvestada, et Lõuna-Euroopa inimesed ei hinda kodude kaasaegsust niivõrd kõrgelt kui eestlased ja see väljendub näiteks ka pakutavate kodude mugavustes. Ilusad on need majad ja korterid sellest hoolimata. Foto: Shutterstock
Omapäi tegutseda mingil juhul ei maksa
Niisiis – valikuid on, hinnatase olenevalt riigist ka mõistlik, teeme ära? Päris nii lihtne see siiski pole. Esimeseks keerukaks punktiks on ostu rahastamine. Maakler Kuus räägib, et reeglina tuleb välismaal asuv vara soetada kas täielikult oma rahaga ehk siis kohe välja osta, või kohalikul turul toimetava panga abil. Viimast varianti saab talle teadaolevalt kasutada aga ikkagi vaid siis, kui uues riigis on olemas kindel töökoht ja sissetulek.
Vähii lisab, et laenutooteid on väga erinevaid, aga talle teadaolevalt on olnud võimalik siiski Hispaaniasse osta korter ka Eestis võetud pangalaenuga.
Teine keerukas moment on kohalikust bürokraatiast läb närimine. “Panen inimestele südamele, et väga oluline on enne ostmist kursis olla, kuidas just selles riigis asjad käivad ning juriidika toimib. Tavad ja seadused on isegi Euroopa piires tohutult erinevad ning teadmatusest võib sattuda hoopis probleemide otsa,” ütleb Kuus.
Näiteks on olnud juhtum, kus eestlase korter Hispaanias jäi mõneks ajaks tühjana seisma ja sel ajal kolis sinna omavoliliselt sisse keegi võhivõõras kohalik. “Seda võõrast inimest sealt välja saada ei ole teps mitte nii lihtne. Oma riigi seadus hoiab pigem oma riigi rahvast, mitte välismaalast selles osas. Ehk selliseid nüannse on palju ning kõige targem oleks selleks protsessiks palgata endale kohalikul turul tegutsev jurist, kellega koos see protsess turvaliselt läbi teha,” soovitab maakler.
Üha rohkem tõmbab siitkandi rahvast ka Türgi, mis kinnisvara poolest harjumuspärasest Lõuna-Euroopast kuigi palju ei erinegi. Foto: Shutterstock
Ka Vähi sõnab, et väga hea oleks endale tehingusse minemiseks kõrvale leida inimene, kes kohalikke olusid ja nüansse põhjalikult tunneb ja protsessi läbi aitab teha. Sest tehingute skeemid on olenevalt riigist Eestiga võrreldes väga erinevad. “Ka maksustamine on riigiti erinev. Kui võrrelda Eestiga, siis meil on tegelikult vara soetamine kõrvalkulude mõttes odav ja protsess lihtne,” ütleb ta.
Mõistagi aitab kogu protsessi sujuvamaks muuta ka maakler, ütleb Vähi. “Maakleri ülesanne ongi klienti aidata algusest lõpuni ning viia kokku inimestega, kes veel tehingu toimumises osalevad,” ütleb ta.
Kuus lisab, et parim on sümbioos koduturu ja kohaliku turu maakleri vahel. “Eestis tegutsev maakler saab olla abiks aga kindlasti tuleks kaasata ka vastavas riigis aktiivne maakler, kellega asjaolud läbi arutada. See on oluline sellel samal põhimõttel, et kohalikul turul igapäevaselt selles vallas toimetades on kõik aspektid teada, aga siit kaugelt kõikide erisustega on keeruline kursis olla,” tõdeb ta.


Haapsalus sai kakluses viga 24-aastane mees10. oktoobril alustati kriminaalmenetlust selles, et nädalavahetusel lõi Haapsalus seni tuvastamata inimene 24-aastast meest, mille tagajärjel ta kukkus ja sai viga. Mees toimetati haiglasse.
Pärnumaa
Vargus
LOE KA:
Politsei otsib Läänemaal kadunud 84-aastast Toivot
Lääne-Nigula vallas hukkus veokiga kokku põrganud sõiduautos 30-aastane mees
10. oktoobril alustati kriminaalmenetlust selles, et 8. oktoobril varastati Pärnus baaris laualt mobiiltelefon Xiaomi. Vargusega tekitatud kahju on 449 eurot.
Omastamine
10. oktoobril alustati kriminaalmenetlust omastamises, kus Pärnus elava naise pangakontolt omastati mitme aasta jooksul ülekandeid tehes raha. Tekitatud kahju hinnati esialgselt 6 000 eurole. Täpne kahjusumma on selgitamisel.
Saaremaa
Vargus
10. oktoobril alustati kriminaalmenetlust selles, et 8. oktoobri öösel varastati Kuressaares tänavalt ettevõtte reklaamtahvel. Vargusega tekitatud kahju on umbes 350 eurot.
Arvutikelmus
10. oktoobril alustati kriminaalmenetlust selles, et 5. augustil saadeti Saaremaal elava mehe meiliaadressile näiliselt Omnivalt laekunud e-kiri lingiga tollimaksu tasumiseks, milleks oli vaja sisestada pangakaardi andmed. 8. oktoobril avastas mees, et umbes kuu aja jooksul on tema kontolt tehtud erinevaid tehinguid. Kannatanule tekitati kahju umbes 975 eurot.


Võrklaev lubab ehitussektorit toetada uue aruandluse rakendamiselTALLINN, 11. oktoober, BNS – Rahandusminister Mart Võrklaeva sõnul on arusaadav, et ehitusplatsil viibimise aja aruandlus rakendub järk-järgult ning lubab, et uute aruandluskohustuste järelevalves keskendutakse esialgu ettevõtjate toetamisele üleminekuraskuste ületamisel.
1. oktoobril jõustusid maksukorralduse seaduse muudatused, mille kohaselt on peatöövõtjatel ja ehitusettevõtjatel kohustus registreerida suuremate ehitustööde korral ehitusplatsil viibivad inimesed ning esitada vastavad andmed maksu- ja tolliametile. Muudatuse peamine eesmärk on vähendada ehitussektoris maksukahju ning tagada aus konkurents.
"Mõistame, et ehitusplatsidel ehitustöödega hõlmatud ettevõtjatest ning ehitusplatsil viibimise aja teavitamisega seotud muudatustega kohanemine on ehitussektorile osutunud oodatust  suuremaks väljakutseks ning kiipkaartide ja rakendusaktide viibimine on tekitanud täiendavat ebaselgust," kirjutab Võrklaev Eesti Ehitusettevõtjate Liidule ja Eesti Kaubandus-Tööstuskojale saadetud vastuskirjas.
Rahandusminister selgitas, et 1. oktoobrist ei tule esitada andmeid mitte kõigi juba varem töös olnud ehitusplatside kohta, vaid ainult nende kohta, millel alustati töid 1. oktoobril 2023. Erandina tuleb esitada infot juba enne 1. oktoobrit töös olnud ehitusplatside kohta, mille eeldatav valmimise kuupäev on 1. oktoober 2024 või sellest hilisem kuupäev.
Minister märkis, et ehitustööde ja töövõtuahela registreerimiseks piisab reeglina ettevõtjal olemas oleva teabe esitamisest maksu- ja tolliameti e-teenuste keskkonnas avatud rakendusse. "Ametil on kohustus temal olemas olevate andmete pinnalt andmeid maksimaalses mahus  eeltäita. Töövõtuahela ja töötamise kestuse infosüsteemi on ehitusettevõtjatele aegsasti tutvustatud ning see on ka õigeaegselt töösse rakendunud," täpsustas ta.
Võrklaeva sõnul on arusaadav, et ehitusplatsil viibimise aja aruandlus rakendub järk-järgult, vastavalt ettevõtjate võimalustele hankida kaarte, millega ehitusplatsile sisenemise ja sealt väljumise aeg fikseerida. "Ehitusplatsil viibimise kohta kogutavate andmete koosseis on sätestatud maksukorralduse seadusega, mistõttu määruste viibimine õiguslikku lünka andmete töötlemisel kaasa ei too. Vajadust elektroonilised registreerimissüsteemid kohandada ning  liidestada maksu- ja tolliameti andmekoguga on aegsasti tutvustatud ning tehniliselt sobilike  elektrooniliste registreerimissüsteemide pakkujate nimekiri on avaldatud maksu- ja tolliameti veebilehel," selgitas ta.
Uute aruandluskohustuste järelevalves keskendutakse rahandusministri sõnul esialgu kindlasti ettevõtjate toetamisele üleminekuraskuste ületamiseks. Kavandatud on ka kohtumine ehitussektori esindajatega uute  aruandluskohustuste täitmisel tekkivate täiendavatele küsimustele lahenduse leidmiseks. "Soovitame seni kindlasti tutvuda maksu- ja tolliameti veebilehel olevate juhistega ja koolitusvideoga ning jälgida jooksvat infot Hansab AS kiipkaartide tellimise võimaluste kohta," lisas Võrklaev.
Tallinna toimetus, +372 56 505 306, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Saarlane sattus taas internetikelmi ohvriksSel nädalal on politsei alustanud juba kaks kriminaalmenetlust arvutikelmuses, kus kodanikud on saanud e-kirja või sõnumi näiliselt Omnivalt koos lingiga, millele vajutades sisestati ja edastati oma pangaandmed hoopis kelmidele.Teisipäeval alustati kriminaalmenetlust selles, et 5. augustil saadeti Saaremaal elava mehe meiliaadressile näiliselt Omnivalt laekunud e-kiri lingiga tollimaksu tasumiseks, milleks oli vaja sisestada pangakaardi andmed.
8. oktoobril avastas mees, et umbes kuu aja jooksul on tema kontolt tehtud erinevaid tehinguid. Kannatanule tekitati kahju umbes 975 eurot.
Alles eile kirjutasime esmaspäeval alustatud kriminaalmenetlusest selles, et nädal tagasi saadeti Saaremaal elava naise mobiiltelefonile samuti näiliselt Omnivalt laekunud sõnum tollimaksu tasumiseks.
Sõnumis olevale lingile klikkides tehti kannatanu pangaarvelt kaks makset Saudi Araabias asuvale Geekay Games kontole.
Kannatanule tekitati kahju umbes 910 eurot.


Võrklaeva lubadus ehitusfirmadele: saate aruandluse üleminekuraskustes toetustRahandusminister Mart Võrklaeva sõnul on arusaadav, et ehitusplatsil viibimise aja aruandlus rakendub järk-järgult ning lubab, et uute aruandluskohustuste järelevalves keskendutakse esialgu ettevõtjate toetamisele üleminekuraskuste ületamisel.1. oktoobril jõustusid maksukorralduse seaduse muudatused, mille kohaselt on peatöövõtjatel ja ehitusettevõtjatel kohustus registreerida suuremate ehitustööde korral ehitusplatsil viibivad inimesed ning esitada vastavad andmed maksu- ja tolliametile. Muudatuse peamine eesmärk on vähendada ehitussektoris maksukahju ning tagada aus konkurents.
«Mõistame, et ehitusplatsidel ehitustöödega hõlmatud ettevõtjatest ning ehitusplatsil viibimise aja teavitamisega seotud muudatustega kohanemine on ehitussektorile osutunud oodatust suuremaks väljakutseks ning kiipkaartide ja rakendusaktide viibimine on tekitanud täiendavat ebaselgust,» kirjutab Võrklaev Eesti Ehitusettevõtjate Liidule ja Eesti Kaubandus-Tööstuskojale saadetud vastuskirjas.
Rahandusminister selgitas, et 1. oktoobrist ei tule esitada andmeid mitte kõigi juba varem töös olnud ehitusplatside kohta, vaid ainult nende kohta, millel alustati töid 1. oktoobril 2023. Erandina tuleb esitada infot juba enne 1. oktoobrit töös olnud ehitusplatside kohta, mille eeldatav valmimise kuupäev on 1. oktoober 2024 või sellest hilisem kuupäev.
Minister märkis, et ehitustööde ja töövõtuahela registreerimiseks piisab reeglina ettevõtjal olemas oleva teabe esitamisest maksu- ja tolliameti e-teenuste keskkonnas avatud rakendusse. «Ametil on kohustus temal olemas olevate andmete pinnalt andmeid maksimaalses mahus eeltäita. Töövõtuahela ja töötamise kestuse infosüsteemi on ehitusettevõtjatele aegsasti tutvustatud ning see on ka õigeaegselt töösse rakendunud,» täpsustas ta.
Võrklaeva sõnul on arusaadav, et ehitusplatsil viibimise aja aruandlus rakendub järk-järgult, vastavalt ettevõtjate võimalustele hankida kaarte, millega ehitusplatsile sisenemise ja sealt väljumise aeg fikseerida. «Ehitusplatsil viibimise kohta kogutavate andmete koosseis on sätestatud maksukorralduse seadusega, mistõttu määruste viibimine õiguslikku lünka andmete töötlemisel kaasa ei too. Vajadust elektroonilised registreerimissüsteemid kohandada ning liidestada maksu- ja tolliameti andmekoguga on aegsasti tutvustatud ning tehniliselt sobilike elektrooniliste registreerimissüsteemide pakkujate nimekiri on avaldatud maksu- ja tolliameti veebilehel,» selgitas ta.
Uute aruandluskohustuste järelevalves keskendutakse rahandusministri sõnul esialgu kindlasti ettevõtjate toetamisele üleminekuraskuste ületamiseks. Kavandatud on ka kohtumine ehitussektori esindajatega uute aruandluskohustuste täitmisel tekkivate täiendavatele küsimustele lahenduse leidmiseks. «Soovitame seni kindlasti tutvuda maksu- ja tolliameti veebilehel olevate juhistega ja koolitusvideoga ning jälgida jooksvat infot Hansab AS kiipkaartide tellimise võimaluste kohta,» lisas Võrklaev.


Prokuratuur jätkab kriminaalmenetlust Heldna ja Vaheri kelmuse asjas   Prokuratuur lõpetas kriminaalmenetluse kolme politsei- ja piirivalveameti (PPA) ametniku suhtes, kellele esitati selle aasta märtsis kahtlustus kelmusele kaasaaitamises, samas jätkub menetlus Eerik Heldna, Elmar Vaheri ja Aivar Alavere suhtes.   Riigiprokuratuur lõpetas kriminaalmenetluse kolme PPA ametniku suhtes, kellele esitati selle aasta märtsis kahtlustus kelmusele kaasaaitamises. Kahtlustuse järgi osalesid PPA peadirektori asetäitja teabehalduse ja menetluse alal, keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht ja personalispetsialist Eerik Heldnale kelmuse toimepanemises ehk näilise töösuhte ja rotatsiooni vormistamises. Riigiprokurör Maria Entsik ütles, et kogutud tõendid näitavad, et kuigi neil kolmel ametnikul oli arvestatav roll Heldna näilise töösuhte vormistamisel, täitsid nad tippjuhtide korraldusel eelkõige oma igapäevaseid tööülesandeid. "Karistusõiguse keeles valitsesid Elmar Vaher ja Aivar Alavere neid organisatsioonilise võimuaparaadi ja teadmisega. Esitatud kahtlustusi kontrolliti uurimise käigus põhjalikult. Analüüsiti inimeste ütlusi, kirjavahetusi jt dokumente ning selle käigus selgitati välja toimunu ja inimeste panus sellesse. Kahtlustus nende vastu ei leidnud kinnitust, mistõttu lõpetas prokuratuur nende suhtes kriminaalmenetluse," ütles Entsik. Samas selgus kahtlustuste põhjaliku uurimise käigus, et Heldna, Vaheri ja Alavere suhtes kogutud tõendid toetavad esialgset kahtlustust kelmuses ja sellele kaasaaitamises. Sotsiaalkindlustusameti arvutustele tuginedes on välja selgitatud, et kuriteoga võinuks riigile tekitada hüpoteetiliselt üle 1,6 miljoni euro suuruse kahju, teatas prokuratuur. Prokuratuur andis kolmapäeval kahtlustatavate kaitsjatele võimaluse toimikumaterjalidega tutvuda. Seejärel on kaitsjatel võimalik prokuratuurile taotlusi esitada ning pärast võimalike taotluste lahendamist otsustab prokuratuur järgmised sammud.  Kriminaalmenetlust juhib riigiprokuratuur ja kohtueelset uurimist viis läbi Kaitsepolitseiamet. Kapo esitas tänavu 21. märtsil maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Heldnale kahtlustuse kelmuses ning tollasele politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhil Vaherile kelmusele kaasaaitamises. Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse PPA-sse ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe luurekeskusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega. Nii Vaher kui ka Heldna on oma otsest süüd eitanud. Fiktiivlepingu asjus alustati uurimist ka toona keskkriminaalpolitseid juhtinud Alavere suhtes.    					Toimetaja:  Marko Tooming


PPA kelmusemenetluses vabanes uurimise alt kolm ametnikkuKolme kelmusele kaasaaitamises kahtlustus esitatud politsei- ja piirivalveametniku suhtes lõpetas riigiprokuratuur kriminaalmenetluse, samas jätkub menetlus Eerik Heldna, endise PPA peadirektori Elmar Vaheri ja keskkriminaalpolitsei juhi Aivar Alavere suhtes, kirjutas ERR.Kolmel ametnikul, kes kriminaalmenetluse alt pääsesid, oli riigiprokurör Maria Entsiku sõnul arvestatav roll kelmuses kahtlustatavale Eerik Heldnale näilise töösuhte vormistamisel, kuid nad täitsid pelgalt tippuhtide korraldusel eelkõige oma igapäevaseid tööülesandeid.
Samas selgus kahtlustuste põhjaliku uurimise käigus, et Heldna, Vaheri ja Alavere suhtes kogutud tõendid toetavad esialgset kahtlustust kelmuses ja sellele kaasaaitamises. Sotsiaalkindlustusameti arvutustele tuginedes on välja selgitatud, et kuriteoga võinuks riigile tekitada hüpoteetiliselt üle 1,6 miljoni euro suuruse kahju, teatas prokuratuur.
Prokuratuur andis kolmapäeval kahtlustatavate kaitsjatele võimaluse toimikumaterjalidega tutvuda, mille järel on kaitsjatel võimalik prokuratuurile taotlusi esitada ning pärast võimalike taotluste lahendamist otsustab prokuratuur järgmised sammud.

Mis käivitas Heldna ja Vaheri kriminaaluurimise?

Maksu- ja tolliameti tolliosakonna juht Eerik Heldna, politsei- ja piirivalveameti endine peadirektor Elmar Vaher ning veel mitmed tipp-politseiametnikud said märtsis kahtlustuse kriminaalkuriteos.
Heldnat kahtlustatakse kelmuses, teisi aga kelmusele kaasa aitamises, kui võimaldasid Heldnal 2019. aasta kevadel sõlmida PPAga fiktiivse töölepingu, et Heldna muutuks nõnda kõlblikuks politsei eripensionile.
Kohe peale seda, kui Heldna 2019. aasta aprillis PPAga lepingu sõlmis, roteeriti ta tagasi oma senisesse töökohta kaitseväe luurekeskusesse. Viimased kolm aastat oli ta lähetusel maksu- ja tolliametis. Tema leping MTAga saanuks läbi aprillis.


PPA kelmusemenetluses vabanes uurimise alt kolm ametnikkuTALLINN, 11. oktoober, BNS – Kolme kelmusele kaasaaitamises kahtlustus esitatud politsei- ja piirivalveametniku suhtes lõpetas riigiprokuratuur kriminaalmenetluse, samas jätkub menetlus Eerik Heldna, endise PPA peadirektori Elmar Vaheri ja keskkriminaalpolitsei juhi Aivar Alavere suhtes, kirjutab ERR.
Kolmel ametnikul, kes kriminaalmenetluse alt pääsesid, oli riigiprokurör Maria Entsiku sõnul arvestatav roll kelmuses kahtlustatavale Eerik Heldnale näilise töösuhte vormistamisel, kuid nad täitsid pelgalt tippuhtide korraldusel eelkõige oma igapäevaseid tööülesandeid.
Samas selgus kahtlustuste põhjaliku uurimise käigus, et Heldna, Vaheri ja Alavere suhtes kogutud tõendid toetavad esialgset kahtlustust kelmuses ja sellele kaasaaitamises. Sotsiaalkindlustusameti arvutustele tuginedes on välja selgitatud, et kuriteoga võinuks riigile tekitada hüpoteetiliselt üle 1,6 miljoni euro suuruse kahju, teatas prokuratuur.
Prokuratuur andis kolmapäeval kahtlustatavate kaitsjatele võimaluse toimikumaterjalidega tutvuda, mille järel on kaitsjatel võimalik prokuratuurile taotlusi esitada ning pärast võimalike taotluste lahendamist otsustab prokuratuur järgmised sammud.
Maksu- ja tolliameti tolliosakonna juht Eerik Heldna, politsei- ja piirivalveameti endine peadirektor Elmar Vaher ning veel mitmed tipp-politseiametnikud said märtsis kahtlustuse kriminaalkuriteos.
Heldnat kahtlustatakse kelmuses, teisi aga kelmusele kaasa aitamises, kui võimaldasid Heldnal 2019. aasta kevadel sõlmida PPA-ga fiktiivse töölepingu, et Heldna muutuks nõnda kõlblikuks politsei eripensionile.
Kohe peale seda, kui Heldna 2019. aasta aprillis PPA-ga lepingu sõlmis, roteeriti ta tagasi oma senisesse töökohta kaitseväe luurekeskusesse. Viimased kolm aastat oli ta lähetusel maksu- ja tolliametis. Tema leping MTA-ga saanuks läbi aprillis.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Riigiprokuratuur: Kohtueelne uurimine E. Heldna ja E. Vaheriga seotud kriminaalasjas on jõudmas lõpuleProkuratuur lõpetas täna kriminaalmenetluse kolme Politsei- ja Piirivalveameti ametniku suhtes, kellele esitati selle aasta märtsis kahtlustus kelmusele kaasaaitamises. Menetlus jätkub kolme kahtlustatavaga, kelle suhtes kogutud toimikumaterjalidega on nende kaitsjal võimalik tänasest tutvuda.
Riigiprokuratuur lõpetas täna kriminaalmenetluse kolme Politsei- ja Piirivalveameti ametniku suhtes, kellele esitati selle aasta märtsis kahtlustus kelmusele kaasaaitamises. Kahtlustuse järgi osalesid Politsei- ja Piirivalveameti (PPA) peadirektori asetäitja teabehalduse ja menetluse alal, keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht ja personalispetsialist Eerik Heldnale etteheidetava kelmuse toimepanemises, s.o näilise töösuhte ja rotatsiooni vormistamises. „PPA on hierarhiline asutus, mille toimimisel on oluline roll struktuuril, käsuliinidel ja juhtide ootuste täitmisel. Kogutud tõendid näitavad, et kuigi neil kolmel ametnikul oli arvestatav roll E. Heldna näilise töösuhte vormistamisel, täitsid nad tippjuhtide korraldusel eelkõige oma igapäevaseid tööülesandeid. Karistusõiguse keeles valitsesid Elmar Vaher ja Aivar Alavere neid organisatsioonilise võimuaparaadi ja teadmisega,” sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
„Esitatud kahtlustusi kontrolliti uurimise käigus põhjalikult. Analüüsiti inimeste ütlusi, kirjavahetusi jt dokumente ning selle käigus selgitati välja toimunu ja inimeste panus sellesse. Kahtlustus nende vastu ei leidnud kinnitust, mistõttu lõpetas prokuratuur nende suhtes kriminaalmenetluse,” lisas Entsik.
Kahtlustuste põhjaliku uurimise käigus selgus, et E. Heldna, E. Vaheri ja A. Alavere suhtes kogutud tõendid toetavad esialgset kahtlustust kelmuses ja sellele kaasaaitamises. Sotsiaalkindlustusameti arvutustele tuginedes on välja selgitatud, et kuriteoga võinuks riigile tekitada hüpoteetiliselt üle 1,6 miljoni euro suuruse kahju.
Prokuratuur andis täna kahtlustatavate kaitsjatele võimaluse toimikumaterjalidega tutvuda. Seejärel on kaitsjatel võimalik prokuratuurile taotlusi esitada ning pärast võimalike taotluste lahendamist otsustab prokuratuur järgmised sammud.
Kriminaalmenetlust juhib riigiprokuratuur ja kohtueelset uurimist viis läbi Kaitsepolitseiamet.


Tuntud e-poode haldav ettevõte sattus taas tarbijakaitse musta nimekirjaK-Rauta ehituspood.Foto: Konstantin Sednev / Postimees Grupp/ Scanpix
PRO tellijale
E-poode 1a.ee ja K-rauta haldav Leedu ettevõte UAB Kesko Senukai Digital sattus taas tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti (TTJA) musta nimekirja.
Loe ka: Aastaid inimestele tühje lubadusi andnud kauplejat kahtlustatakse kelmuses
Probleem sai alguse sellest, kui tarbija ostis endale krauta.ee e-poest järelmaksuga kasvuhoone, mille konstruktsioon ühel päeval halbade ilmastikuolude tõttu kokku vajus. Tarbija sõnul purunes kasvuhoone aga sellepärast, et toode ei vastanud nõuetele.
Kauplejal oli olukorrast hoopis oma nägemus ning edasi saigi alguse vaidlus, mis jõudis lõpuks tarbijavaidluste komisjonini välja.
Kokku kukkunud kasvuhoone
Kõik sai alguse sellest, kui tarbija ostis omale K-Rauta e-poest kasvuhoone, mis maksis pea 600 eurot. Ostja panigi kasvuhoone üles ning enda sõnul kinnitas selle korralikult vundamendi külge, et tuul seda ei kahjustaks. Tarbija jõudis kasvuhoonet kasutada pea aasta aega, kuid siis sadas katusele paks lumekiht, mille tagajärjel katus purunes.
Tarbija hinnangul oli kasvuhoone konstruktsioon nõrk ning selletõttu vajus ka katus kokku. Kuna tootele kehtib tootjapoolne garantii 60 kuud, otsustas tarbija pöörduda kaupmehe poole, et oma raha tagasi saada. Ostja saatis kaupmehele ka fotod kasvuhoonest, kust oli näha toote defekt. Kasvuhoone juhendis oli aga kirjas, et tootele ei kehti garantii loodusõnnetuste, loodus-, ökoloogiliste ja muude kõrvalekallete ning vääramatu jõu tõttu tekkinud kahjude korral. Kuna kaupleja polnud nõus tarbija kaebust rahuldama, otsustas ostja pöörduda tarbijavaidluste komisjoni.
Kaupleja seisukoht
Kaupleja leidis, et tarbija on tootega hoopis ise hooletult käitunud. Arvestades tarbija saadetud fotosid leidis kaupleja, et ostja ise ei tugevdanud toote katust. Kuna toote mehaanilise kahjustuse põhjustas kaupleja sõnul paks lumekiht kasvuhoone katusel, on kaupleja seisukohal, et ei vastuta toote puuduste eest, mis tulenevad temast mitteolenevatest põhjustest.
Võttes arvesse tarbija esitatud teavet, märkis kaupleja, et ostja oleks kauba puuduste märkamisel pidanud neist esimesel võimalusel ettevõttele teatama ning kui toote kvaliteet tarbijat ei rahuldanud, oli tal õigus lepingust taganeda. Kuna ostja on kasvuhoonet kasutanud peaaegu aasta ja pole kauplejat toote puudustest teavitanud, leidis kaupmees, et tarbija väited on alusetud. Kaupleja ütles, et toote puudused tekkisid tarbija süül, kes kasutas kasvuhoonet täitmata toote paigaldusjuhendis antud juhiseid, mis põhjustas toote puudused.
Otsus tarbija kasuks
Tarbijavaidluste komisjon tutvus kõikide materjalidega ning leidis, et toode oli kasutusel alla ühe aasta, mistõttu tuli eeldada, et ilmnenud lepingutingimustele mittevastavus oli olemas toote üleandmise ajal. Lisatud materjalidest nähtus, et kasvuhoonel on tootjapoolne garantii 60 kuud. Garantiitingimuste kohaselt ei ole garantii kehtiv järgmistel juhtudel: kahjud, mis on tekkinud seoses stiihiliste õnnetuste, looduslike, ökoloogiliste ja muude anomaaliatega ning vääramatute jõududega.
Komisjon märkis, et kaupleja pole tõendanud ühegi eelnimetatud asjaolu esinemist. Kaupleja väitel leidis toote purunemine aset paksu lumekihi kogunemise tõttu kasvuhoone katusele. Komisjon leidis aga, et toode on mõeldud kasutamiseks välitingimustes ja paks lumi on Eesti oludes tavapärane nähtus, mida ei saa pidada garantiitingimustes nimetatud välistuseks. Tootja ega kaupleja pole juhendis välja toonud vajadust paksu lume korral kasvuhoone katust puhastada või muul viisil juhtinud tähelepanu lumega kaasneda võivatele kahjustustele. Toote juhendis väidetakse, et tootel on erakordselt tugev karkass, mistõttu ei pidanud ostja ette nägema lume tõttu tekkida võivaid kahjustusi. Tulenevalt eeltoodust leidis komisjon, et ostja avaldus kuulub rahuldamisele.
Ettevõtte kommentaar
UAB Kesko Senukai Digital ütles Geeniusele, et vabandavad tekkinud olukorra pärast ning K-Rauta.ee klienditeeninduse töötajad on kontakteerunud kliendiga juba augustis ja leppinud kokku raha tagastamises. “TTJA-le jäi edastamata teave, et ettevõte on ostjaga kokkuleppele jõudnud. Võtame ettevõtte siseselt kasutusele meetmed, et selliseid olukordi tulevikus vältida. Vaadates ümber oma tööprotsesse ja parendades neid,” kommenteeris ettevõte, lisades, et nende eesmärk on jätkuvalt igapäevaselt parandada klientide ostukogemust ja vastata nende ootustele.
Kaebusi on veel
TTJA tarbijavaidluste komisjoni sekretariaadi nõustamise valdkonnajuht Margot Leeni sõnul pole hetkeseisuga TTJA-le teatatud, et kaupleja oleks tarbijaga kokkuleppele jõudnud. “Selgitame, et musta nimekirja kantakse ettevõtted, kes ei ole järginud tarbijavaidluste komisjoni otsuseid. Nimekirja kantud kaupleja kustutatakse nimekirjast, kui kaupleja järgib komisjoni otsust pärast nimekirja kandmist või kaupleja nimekirja kandmisest on möödunud üle 12 kuu. Juhul, kui kaupleja või tarbija ei ole komisjoni otsusega nõus, saab vaidlusega jätkata hagimenetluses maakohtus. Ka sellisel juhul ei kanta kauplejat otsuseid mittetäitnud ettevõtete nimekirja,” selgitas ta.
Alates aprillikuust on Leeni sõnul tarbijavaidluste komisjoni poole pöördunud 18 tarbijat seoses ettevõttega UAB „Kesko Senukai Digital“.


Politsei tippjuhtide alluvad pääsesid kriminaalasjastRiigiprokuratuur lõpetas kolmapäeval kriminaalmenetluse kolme politsei- ja piirivalveameti (PPA) ametniku suhtes, kellele esitati märtsis kahtlustus kelmusele kaasaaitamises.
Menetlus jätkub Eerik Heldna, Elmar Vaheri ja Aivar Alavere suhtes, kelle suhtes kogutud tõendid toetavad esialgset kahtlustust kelmuses ja sellele kaasaaitamises, teatas prokuratuur.


Raadiohommikus: kliimast, tootmisest ja sõjastÄripäeva raadio neljapäevases hommikuprogrammis räägime tootmisettevõtte plaanidest, kliimapoliitika mõjudest ettevõtlusele ja uurime, kuidas Lähis-Ida sõda pani piduri iduettevõtte Iisraeli laienemise plaanile.
ABB Grupp on globaalselt näitamas häid majandustulemusi ja hommikuprogrammis küsime ettevõtte Balti riikide ärijuhi Jukka Patrikaineni käest, kas sarnane edu on ABB-l ette näidata ka Eestis. Uurime, millised on ettevõtte lähiaja plaanid, samuti räägime Patrikaineniga füüsikaõpetajate haridusprogrammi „Lae end“ näitel inseneride vajadusest tootmisettevõttes.
Cambridge'i Ülikooli kliimapoliitika uurimisgrupi juht ja õppejõud Annela Anger-Kraaviga räägime kliimakriisi mõjust majandusele. Küsime neljapäeval Elektrilevi konverentsil esinevalt õppejõult, millised on teaduslikud vastused murelikele küsimistele, mis puudutavad kliimakriisi ja majanduskasvu ühildamatust.
Spordivaldkonnas tegutsev iduettevõte Scorestars laienes hiljuti Iisraeli, ent sõja tõttu jäid tegevused seal mõistagi pausile. Hommikuprogrammis küsime iduettevõtte asutajalt Marek Kesküllilt, mis teda Iisraeli turule tõmbas ning mis saab edasi.
Lisaks räägime hommikul logistikast ja selle arendamisest iduettevõtte MyDello asutaja Joel Timmiga.
Hommikuprogrammi veavad Lauri Leet ja Kristjan Kurg.
Saatepäev jätkub viie saatega:
10.00–11.00 "Sisuturundussaade". Saates on külas riigi infosüsteemi ameti (RIA) küberturvalisuse keskuse analüütik Kaisa Vooremäe. Räägime sellest, millised on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete probleemid küberturvalisuse tagamisel, enamlevinud küberohud ja -skeemid, millega Eesti ettevõtted võivad kokku puutuda, ja mis on peamised ja kõige lihtsamad asjad, mida küberturvalisuse parandamiseks saab ära teha.
Saadet juhib Hando Sinisalu.
11.00–12.00 "Luubi all". Saates arutlevad Äripäeva uurivad ajakirjanikud Kristel Härma, Koit Brinkmann, Eliisa Matsalu ja Marge Ugezene selle üle, kellele riigikogu liikmetest meeldib enim maksumaksjate raha laristada ehk kelle kütusekulud on arusaamatult suured, mis juhtus tippude sekka kuulunud idufirmaga Eurora ja kuidas tüli vennaga militaarmiljonäri elu keeruliseks teeb. Saadet juhib Marge Ugezene.
12.00–13.00 "Digitark äri". Saates räägitakse sellest, kuidas erivajadustega inimesed igapäevaselt tehnoloogiat kasutavad ja mida tähendab praktikas ligipääsetavuse tagamine ettevõttes. Selgitatakse lähemalt, kuidas toimib ligipääsetavus panganduses ning kellele ja milliseid kohustusi seab toodete ja teenuste ligipääsetavuse seadus. Ligipääsetavus on hädavajalik erivajadustega inimestele, aga see on vajalik ka paljudele teistele, näiteks kroonilistele haigetele, ajutise vigastusega inimestele, lastele ja eakatele.
Saatekülalised on ajakirjanik ja ligipääsetavuse konsultant Jakob Rosin ning LHV jaepanganduse juht Annika Goroško. Saadet juhib raamatupidaja.ee ärijuht Mare Timian.
13.00–14.00 "Õppetund". Oktoobrikuu saates räägime roheidu istutamisest ja kasvatamisest ehk jätkusuutliku tuleviku jaoks vajalikest roheoskustest. Saatekülalisteks on Swedbank Eesti jätkusuutlikkuse valdkonnajuht Maris Riim, Kutsekoja oskuste registri toimetaja Helin Kask ja koolitaja Mayri Tiido. Saatejuht on Katre Savi.
15.00–16.00 "Teabevara tund". Oktoobri esimeses saates arutlevad maksuteabevara koostööpartneri KPMG maksuvaldkonna juht Joel Zernask ja maksunõustaja Einar Rosin riigi praeguste maksuplaanide üle ja annavad oma hinnangu, milline muudatus on mõttekas ja millise võiks hoopis kõrvale lükata. Küsib Äripäeva teabevara juht Heidi Saar.
Kuulake Äripäeva raadiot Tallinnas ja Harjumaal 92,4 MHz, Tartus 97,7 MHz, Pärnus 91,9 MHz, Haapsalus 96,0 MHz, Saaremaal 101,7 MHz, Ida-Virumaal 94,6 MHz, Raplamaal 101,8 MHz ja Järvamaal 104,3 MHz.
Kuulamislingi ja nädala saatekava leiate siit.


Kohtla-Järve uue võimuliidu moodustamisel on pall sotside käesKohtla-Järvel juba kaks aastat juhuslikult hulpiv võim võib minna kindlamasse voolusängi, juhul kui sotsid nõustuvad moodustama koalitsiooni valmisliiduga Restart Kohtla-Järve, kes neile teisipäeval selleks ametliku ettepaneku tegi.Fraktsiooni Restart Kohtla-Järve esimees Janek Pahka märgib sotside fraktsiooni juhile ja linnavolikogu esimehele Eduard Odinetsile saadetud ettepanekus, et linnavalitsuses ja linnavolikogus viimastel kuudel valitsenud pingeline õhkkond võib viia linna sügavasse kriisi.Kavandatavasse liitu oodatakse kõiki peale Keskerakonna "Pidades silmas linna ees seisvaid olulisi ning tulevikku vaatavaid väljakutseid ja vajadust tõhustada linnavolikogu ja linnavalitsuse vahelist koostööd, peame vajalikuks, et Sotsiaaldemokraatlik Erakond oleks kaasatud linna juhtimisse ka linnavalitsuse tasandil, et ühiselt kanda valitsemisvastutust ning seista parimal võimalikul moel Kohtla-Järve linna huvide eest," kirjutas Pahka.Ta tegi Odinetsile ettepaneku alustada konsultatsioone võimaliku koalitsiooni moodustamiseks. "Ootame Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ettepanekut esimese kohtumise toimumise aja ja koha kohta," märkis ta.25kohalises Kohtla-Järve volikogus on Restardil kuus ja sotsidel viis liiget. Pahka sõnul on oluline alustada sotsidega läbirääkimisi. Ta pidas tõenäoliseks, et võimuliiduga liituvad kaks reformierakondlast ning koostööaltid on ka neli fraktsioonita liiget. "Praegu on võimalik moodustada tugev 17liikmeline koalitsioon," ütles ta, lisades, et kindlasti pakutakse selles koalitsioonis linnavalitsuse kohta ka sotsidele.Janek Pahka sõnul on selline olukord, kus linnavalitsuse kohal on juba kaks kuud umbusaldamise kirves, häirinud tõsiselt linnavalitsuse tööd ning Kohtla-Järve volikogus on vaja jõuda tugeva ja stabiilse koalitsiooni moodustamiseni.Odinets: häid valikuid poleEduard Odinets ütles, et sotside fraktsioon teeb otsuse, kas hakata Restardiga läbirääkimisi pidama või mitte, ilmselt selle nädala lõpus. "Valikuid, kuidas ja kellega võimuliit moodustada, on justkui palju. Aga kas vaatad paremale või vaatad vasakule, ühtegi väga head valikut ikkagi pole."Odinetsi sõnas, et stabiilset võimuliitu on Kohtla-Järvele väga vaja, aga ta pole kindel, kas kavandatav 17 saadiku liit selleks osutub. "Nende 17 seas on koguni seitse, kes on saanud kahtlustuse korruptsioonikuritegudes," ütles Odinets, kelle sõnul tuleb arvestada, et osa neist võib saada ka süüdistuse. Prokuratuur on lubanud selle korruptsiooniloo saata kohtusse tänavuse aasta jooksul.Kui sotsid teeksid koalitsiooni Keskerakonnaga, siis oleks Odinetsi sõnul häälte ülekaal stabiilseks linna juhtimiseks väga napp − 13:12. Pealegi oleks ka nende 13 saadiku seas kaks korruptsioonikahtlusega.Odinetsi sõnul oleks läbirääkimistel Restardiga oluline püüda alustada nii-öelda puhtalt lehelt ja leppida esmalt kokku sisulised asjad. "Alles seejärel tuleks vaadata üle ametikohad. Sotsidele pakutakse abilinnapea kohta, aga miks mitte näiteks linnapea kohta. Samas ega mina ka volikogu esimehe kohast kümne küünega kinni ei hoia."Reformierakondlane Daniil Starodubtsev ütles, et juhul kui Restart ja sotsid jõuavad kokkuleppele, ühineksid tema ja Svetlana Vladimirova loodava koalitsiooniga. "Me tahame stabiilset võimu," märkis ta.KOHTLA-JÄRVE VOLIKOGU PRAEGUNE KOOSSEISSotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon: Eduard Odinets (esimees), Jelena Mutonen (aseesimees), Nikolai Kutašov, Sergei Butšinski, Vladimir TšužasRestart Kohtla-Järve fraktsioon: Janek Pahka (esimees), Mare Roosileht (aseesimees), Hendrik Agur, Viktor Andrejev, Anna Rentik, Vladimir EvveEesti Keskerakonna fraktsioon: Sergei Lopin (esimees), Arne Berendsen (aseesimees), Svetlana Korotkova, Valeri Korb, Riina Ivanova, Maria Merkulova, Jevgeni Saltõkov, Tiit Lillemets Reformierakonna nimekirjast valitud fraktsioonita saadikud: Daniil Starodubtsev, Svetlana Vladimirova Keskerakonna nimekirjast valitud fraktsioonita saadikud: Anton Dijev, Deniss Veršinin, Svetlana Kollo, Zaur AbbassovSotsidest eesotsas nende liidri Eduard Odinetsiga sõltub suuresti, milline võimuliit Kohtla-Järvel järgmisena sünnib. MATTI KÄMÄRÄERIK GAMZEJEV


Miks ma kotin kogu aeg Reformierakonda?Minult on küsitud, miks ma kogu aeg kritiseerin Reformierakonda. Mina küsin vastu: keda ma siis peaksin kritiseerima? EKREt ei ole ju mõtet kritiseerida, sest nendest ei sõltu riigis praegu mitte midagi. Ja pealegi ma ei tea, et EKRE oleks Eestile nii fataalselt kahju tekitanud nagu Reformierakond. Aga öeldakse ikka, et vaata, mida kaabud räägivad ja kui nad veel võimu juurde lasta, mis nad siis võivad korda saata! Olgugi mis, nad oleks vähemasti ettearvatavad, aga Reformierakond lihtsalt ei tee seda, mida räägib.Ainuüksi sellise valelikkuse pärast on nad kottimist väärt. Pealegi on Kaja Kallas palunud, et temasse tuleb suhtuda samamoodi kui EKRE juhtidesse.Lemmikust paariaksReformierakond oli üle-eelmisel kümnendil üks minu lemmikerakondi. Tänu Siim Kallasele ei ole meil ettevõtte tulumaksu. Mina arvan, et just tänu selle maksu puudumisele on meie riigieelarve seis nii hea. Kuskilt pidi ju teiste riikidega võrreldes selline erilisus eelarves tulema ja üks väga eriline asi ongi ettevõtte tulumaksu puudumine. Erinevalt teistest riikidest me ei karista ettevõtluse efektiivsust, mille üks näitaja on kasum. Kasumi maksustamine oleks siis ju efektiivsuse maksustamine. Kui teised teevad lollusi, siis me ei peaks seda tegema.Samuti ei saa ma jätta märkimata Reformierakonna jõulist osalemist Mart Laari algatatud erastamise läbiviimisel, millel oli kindlasti suur mõju meie ettevõtluse ja riigi tõhusale toimimisele. Tõsi, siin nad tegid hiljem raudtee taasriigistamisel imeliku jõnksaku tagasi, et saaks Savisaarega ühte heita. Täiesti sotsialismi langesid nad praamiliikluse riigistamisega. See aga näitab nende tegelikku olemust - nad on võimu nimel valmis hülgama kõik põhimõtted.Kolmandaks tolleaegseks mõistlikuks teoks pean ma Isamaa idee, emapalga sisseseadmist. Siis veel Reformierakonna juhid said aru Eesti põhiseaduse preambuli mõttest.Neljandaks tooks ära kõvatamise riigieelarve tegemise euro kasutuselevõtu tingimuste täitmiseks aastatel 2008-2010. See aitas tagada meile euro.Kõik need sammud olid üleeelmises aastakümnes. Sellega ka nende Eestile kasulikud teod lõppesid.Oravate selge kahjurlusEdasi tuli selge kahjurlus. Mõned olulised näited:1. Investeeringute lõpetamine Eesti suurima probleemi ehk madala sündimuse leevendamiseks. Kuidas on võimatu mitte näha, et kõik ülejäänud riiklikud investeeringud muutuvad mõttetuks, kui me Rein Taagepera sõnade järgi lendame alla demograafilisest vetsupotist?2. Eesti haridusse ja teadusesse investeeringute piiramine iga hinna eest. Nad ei võtnud Isamaad koalitsiooni seepärast, sest Isamaa oleks tulnud õpetajate ja õppejõudude palkade tõusu „välja pressima”. Kui õpetajate palk tõsta nii kõrgeks, et õpetajate ja õppejõudude amet muutub kõige prestiižsemaks ametiks, siis see oleks kõige parem investeering Eestis. Põlvkonna pärast kandub hariduse kvaliteet ettevõtluse konkurentsivõimelisuseks, seeläbi tuleks raha tagasi eelarvesse ja meie tulevaste põlvkondade eluolu parendamisse. Õpetajate väärtustamine ei ole mitte ainult püsikulu, see on püsikulu ja investeering samal ajal, sest eelarvetulud suurenevad sellest rohkem.3. Oma dogmaatilise eelarvetasakaalu poliitikaga näitab Reformierakond seda, et ei saa aru, mis ühtses eurotsoonis toimub. Selle tulemusel oleme jätnud tegemata kümnete miljardite jagu investeeringuid Eesti arengusse. Samuti ei saa nad aru, et ühtses rahatsoonis olemisel tähendab põmmpäine eelarvetasakaalu poliitika sisuliselt selliste suure laenukoormusega riikide nagu Itaalia, Prantsusmaa, Hispaania ja teiste toetamist meie maksumaksja arvelt.4. Korvamatut kahju on tekitatud infrastruktuuride väljaehitamise pidurdamisega. Tallinna-Tartu ja Tallinna-Pärnu neljarealiste teede rajamine ei ole mitte ainult liiklusohutuse teema, vaid sisendkulude vähendamine kümnetele tuhandetele ettevõtetele. See aga oleks omakorda meie ettevõtetele suurema konkurentsivõime tagamine. Nende rajamine olnuks meie kõigi suuremate sissetulekute huvides.5. Reformierakond paralüseeris riigi haldusvõimekust haldusreformi kunstliku viivitamisega ligi 15 aastat. Selle ajaga tehti korvamatut kahju kogu riigi toimimise efektiivsusele. Juba Mart Laari valitsuse juures käis Heldur Meeritsa juhtimisel koos grupp haldusreformi põhimõtete väljatöötamiseks. Aga Reformierakonnal õnnestus reformi pidurdada (muide, päris hea sõnaline paradoks) ligi 15 aastat seepärast, et see muudatus ei oleks olnud neile kasulik toiduahelate kontrollimiseks kohalike omavalitsuste tasandil. Kui lõpuks võimuvertikaalid said neil korda seatud, tehti reform Reformierakonna juhtimisel ebaõnnestunult. Ja ebaõnnestumise põhjuseks oli just erakondlike huvide kaitsmine.6. Lõpuks mainin ära happy loser'i hoidmise valitsusjuhi kohal. Happy loser on pääsenud finaali tänu õnnelike asjaolude kokkusattumisele. Nendeks on tema perekonnanimi ja sõja puhkemine Ukrainas. Küll aga on tema tegelikud võimed välja tulnud finaalis. Nüüd ta võtab kogu aeg meditsiinilisi vaheaegu, seletades meedias ei-tea-mida ja nii kui platsile saab, teeb ühe vea teise otsa.Viimane topeltviga oli pankadega peetud „läbirääkimised”, mille tulemusel said pangad rohelise tule kriisi ajal investeerida Eesti majandusse ja inimestesse miljardite eurode võrra vähem raha, kui võiks. Aga Kaja Kallase juhiomadustest on juba palju kirjutatud ja ei hakka siin ajaleheruumi rohkem raiskama.Kas ometi saab Reformierakonnast kunagi taas reformierakond? Kahjuks enam aega paarkümmend aastat tagasi ei pööra. Ükskord me võidame niikuinii!Artikkel pärineb autori Facebooki leheküljelt.Tõnis Palts, ettevõtja (Isamaa)


ERAKONDADE RAHAKOTT | Valitsuserakonnad jäid kolmandas kvartalis tühjade pihkudega. Isamaal ja Parempoolsetel olid heldeimad toetajadMilline erakond sai kolmandas kvartalis enim annetusi? Milline valitsuserakond ei saanud ühtki vähegi märkimisväärset rahatuge? Vaata tabelitest, kes ja keda toetas.
Erakonnad peavad esitama erakondade rahastamise järelevalve komisjonile tulude ja kulude aruanded hiljemalt 10. kuupäeval pärast iga kvartali lõppu. Seekord hilinesid aruandega sotsiaaldemokraadid, kes esitasid selle päev pärast tähtaega.
Aasta alguses, riigikogu valimiste ajal, olid annetajate rahakotirauad pärani. Kolme kuuga kukkus erakondade kukrusse 2,9 miljonit eurot. Teises kvartalis oli aga enamik annetajaist jäljetult kadunud. Laekus küll 1,3 miljonit eurot, kuid sellest terve miljon tuli Bigbanki suuromanikult Parvel Pruunsillalt. Kolmandas kvartalis jäeti parteid puhta kuivale: kuue olulisema erakonna peale suudeti annetustena koguda kõigest 340 109 eurot.
Pruunsild on Isamaa pikaaegne liige, kellele kaitsepolitsei esitas mai lõpus kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Kahtlustuse teine osapool oli Tartu abilinnapea Priit Humal, kes on samuti Isamaa pikaaegne liige. Pruunsild on oma koduerakonda poputanud suurte summadega juba pikalt, ka kolmandas kvatalis tuli just temalt suurim annetus, 100 000 eurot. Alates 2013. aastast on ta koos seekordse rahapakiga parteisse pumbanud 1 678 000 eurot.
Suure summa, 50 000 eurot, kandis Isamaa arvele ka tööstus- ja finantsettevõtja Aivar Linnamäe. Temagi on Isamaa pikaaegne liigne ja rahaline toetaja. Kokku teenis Isamaa annetustena 156 847 eurot ehk peaaegu sama palju kui kõik ülejäänud parteid kokku.
Riigikokku mittekuuluvatele parempoolsetele annetati kolmandas kvartalis 68 723 eurot. Suurima panuse andis LHV panga nõukogu liige ja üks omanikest Rain Lõhmus – 25 000 eurot.
Valitsuserakondadest suutis enim koguda Reformierakond, kokku 47 490 eurot. Iroonilisel kombel oli nende suurim toetaja opositsioonilisse Isamaasse kuuluv ettevõtja Aivar Linnamäe 25 000 euroga. Sotsiaaldemokraadid kogusid annetustena 30 841 eurot, 6547 euroga panustas enim parteilasest terviseminister Riina Sikkut.
Keskerakonnal ja EKRE-l jäid suurimad annetused alla 2500 euro ning Eesti 200l koguni alla 1000 euro.
Järgnevas tabelis on kõik, kes toetasid mõnd erakonda vähemalt tuhande euroga.


Kohtueelne uurimine Heldna ja Vaheri süüasjas on jõudmas lõpuleTALLINN, 11. oktoober, BNS – Prokuratuur lõpetas kolmapäeval kriminaalmenetluse kolme politsei- ja piirivalveameti ametniku suhtes, kellele esitati selle aasta märtsis kahtlustus kelmusele kaasaaitamises, kuid menetlus jätkub kolme kahtlustatavaga, kelle suhtes kogutud toimikumaterjalidega on nende kaitsjal võimalik alates kolmapäevast tutvuda.
Riigiprokuratuur lõpetas kriminaalmenetluse kolme politsei- ja piirivalveameti ametniku suhtes, kellele esitati selle aasta märtsis kahtlustus kelmusele kaasaaitamises.
Kahtlustuse järgi osalesid politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektori asetäitja teabehalduse ja menetluse alal, keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht ja personalispetsialist Eerik Heldnale etteheidetava kelmuse toimepanemises, s.o näilise töösuhte ja rotatsiooni vormistamises.
"PPA on hierarhiline asutus, mille toimimisel on oluline roll struktuuril, käsuliinidel ja juhtide ootuste täitmisel. Kogutud tõendid näitavad, et kuigi neil kolmel ametnikul oli arvestatav roll Heldna näilise töösuhte vormistamisel, täitsid nad tippjuhtide korraldusel eelkõige oma igapäevaseid tööülesandeid. Karistusõiguse keeles valitsesid Elmar Vaher ja Aivar Alavere neid organisatsioonilise võimuaparaadi ja teadmisega," ütles riigiprokurör Maria Entsik.
"Esitatud kahtlustusi kontrolliti uurimise käigus põhjalikult. Analüüsiti inimeste ütlusi, kirjavahetusi jt dokumente ning selle käigus selgitati välja toimunu ja inimeste panus sellesse. Kahtlustus nende vastu ei leidnud kinnitust, mistõttu lõpetas prokuratuur nende suhtes kriminaalmenetluse," lisas Entsik.
Kahtlustuste põhjaliku uurimise käigus selgus, et Heldna, Vaheri ja Alavere suhtes kogutud tõendid toetavad esialgset kahtlustust kelmuses ja sellele kaasaaitamises. Sotsiaalkindlustusameti arvutustele tuginedes on välja selgitatud, et kuriteoga võinuks riigile tekitada hüpoteetiliselt üle 1,6 miljoni euro suuruse kahju.
Prokuratuur andis täna kahtlustatavate kaitsjatele võimaluse toimikumaterjalidega tutvuda. Seejärel on kaitsjatel võimalik prokuratuurile taotlusi esitada ning pärast võimalike taotluste lahendamist otsustab prokuratuur järgmised sammud.
Kriminaalmenetlust juhib riigiprokuratuur ja kohtueelset uurimist viis läbi kaitsepolitseiamet.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Pidu on pühaTanel Saarel on tähtis roll VAT-teatri näo kujundamisel ja sihi suunamisel. Teeb rõõmu, et lavastaja saab oma koduteatris end piisavalt välja elada ega pea minema mujale vabadust otsima.Püüd sõnadega kirjeldada sõnatut lavastust, mis põhineb sõnatul materjalil, on natuke nagu tõlketöö, kui kumbagi keelt eriti hästi ei oska. Kergeuskliku võib ehk ära petta, aga kas nüansid ka tegelikult keelebarjääri on ületanud, pole sugugi kindel. Ja kuigi esietenduse eel antud intervjuudes on lavastaja Tanel Saal oma mõtteid põhjalikult selgitanud, teeb see kergemaks vaid laval toimuva mõtestamise, mitte kirjeldamise. Ega tingimata peagi kirjeldama, ent teatriloo vaatenurgast oleks põnev teada, kas ja milline võiks välja näha sellise lavastuse partituur. Või on Wiiralti gravüürid üheaegselt inspiratsioon ja tekstiraamat?Tanel Saar: „Ma räägin lugu, pigem näitan seda, sest näitlejad laval ei räägi, see on selline füüsilis-tantsuline, häälitsustega lavastus. Näitan inimesi, kellel on elus midagi katki läinud, puudu jäänud, nad on kuskil punktis kinni ja sealt on vaja kuidagi edasi saada. Nad otsivad lähedust, armastust, naudingut. Sõnal „nauding“ on minu lavastuses väga oluline tähendus. Nad jõuavad kabareesse, otsivad seda kõike, leiavad, kuid on ikka niimoodi, et „nüüd on viimane, lähen koju, nüüd on viimane, lähen koju“, aga kunagi ei lähe. See pidu, see maine paradiis, mida nad hakkavad seal endale tekitama, läheb üle käte. Pidu läheb, nagu Wiiraltil, sürreaalseks: naudingud hakkavad varjutama selget mõistust, tasakaalukus kaob, piirid põrmustuvad, asi läheb üle käte ja muutub põrguks. Nad tahtsid küll midagi, liiguvad selle poole, saavad selle kätte, aga siis tuleb alati pohmell. Lõpus üritan näidata, et elu selline ongi, aga meil on siiski lootust.“1 VAT-teatri kolimine rahvusraamatukogu keldrist Sakala 3 teatrimajja on muidugi toonud kaasa mitmeid suuri muutusi, kuid „Kabaree. Põrgu“ ja „Oidipus. Antigone“ (VAT-teater, 2021) põhjal võib öelda, et siiani on kõige tugevama tuule tiibadesse saanud just Tanel Saar lavastajana. Tema viimased kaks lavastust on kõige selgema ja julgelt omanäolise käekirjaga.Ka kõige kunstikaugem eestlane peaks midagigi olema kuulnud Wiiraltist, võib-olla isegi häguselt mäletama mõnda tema tööd, kunstilemb aga teab „Kabareed“ ja „Põrgut“ kui mitte detailselt, siis vähemalt emotsionaalselt. Just nende tööde tugev tunnetuslik laeng õigustab täielikult lavastuse sõnapuudust. Kui teatrikoolides ja -ringides tehakse vahel kunstiteostel põhinevaid etüüde, eeldatakse ka loogilise loo ja tegelaste loomist, kuid „Kabaree“ ja „Põrgu“ on nii tihedad, stiihilised ja mitmetasandilised, et neist mõne alguse ja lõpuga loo väljapressimine oleks vähendanud teoste tõelist sisu.Kaja Kärneri küsimusele, kas selle lavastuse sõnatus on märk teksti devalveerumisest, viitab Saar oma eelmistele lavastustele, kus sõnal on olnud keskne koht, ning tunnistab, et ka praeguse tegemisel oli tekst abivahendiks: „Kui proove tegime, siis kasutasime teksti. Mihkel Seeder kirjutas minu mõtete põhjal teksti ja need olid monoloogid, mida näitlejad ise laval tegelikult ei esitanud, vaid kõrvalt keegi rääkis mikrofoni. See oli nagu sisemonoloog. Aga proove tehes võtsime need sealt ära, sest nad hakkasid inimeste mõtteid liiga palju juhtima. Mulle meeldis, et lavastus jääb mitmeti tõlgendatavaks, ambivalentseks: mõned inimesed, kellele ma nendest stseenidest rääkisin, nägid selles ühte, teised aga teist. Kui tekst oli seal juures, siis mõjus see liiga konkreetselt.“2 Kuigi laval liikuvate, kohtuvate, tantsivate, flirtivate, kaklevate, märatsevate näitlejate tegevuses pole selget narratiivi, on see huvitaval kombel olemas Tanel Saare etteastes. Etenduse ajal ta küll teiste tegevusse ei sekku, küll aga jälgib ja aitab. Algul, kui Saar saaliteenindajana räägib publikule mobiiltelefoni väljalülitamise vajalikkusest, tekib kahtlus, et ta on end etendusest täielikult eemaldanud. Ometi muutub tema vaikiva rekvisiitori-lavamehe-operaatori kuju lõpuks suureks kõikenägevaks ja -hõlmavaks isaks, kes valvab, et lapsed mänguhoos vajalikke vahendeid ei kaotaks ega märjal põrandal kukuks. Ning lõpuks ka lavapõrandale oimetute vahele astudes näitab ta, et elu läheb hommikul edasi.Kõikenägeva ja oma kontrolli all hoidva alge teine külg on Madis Muul ja tema elav helimaastik, mis suhestub trupiga hetkiti kaudselt, hetkiti otse. Sellist elava muusika kehastust on VAT-teatri laval olnud sageli ja sümpaatse tulemusega, sest muusiku ja näitlejate suhtlus loob tugeva silla reaalse ja abstraktse vahele, eriti lavastustes, kus sõnadega liialt palju seletama ei kiputa. Muusikal on „Kabaree. Põrgu“ puhul lisaks atmosfääri loomisele suur väärtus ka hetkedel, mil näitlejad tarduvad kurb-naljakaisse stoppkaadritesse ning muusika neile rõhku ja fookust andes muudab nad Wiiralti kompositsioonideks.On selge, et Tanel Saarel kui VAT-teatri veteranliikmel on tähtis roll selle teatri näo kujundamisel ja sihi suunamisel. Teeb rõõmu, et lavastaja saab oma koduteatris end piisavalt välja elada ega pea minema mujale vabadust otsima. Ka on füüsilise teatri magistriõpe andnud Saarele uut jõudu ja toonud tegemistesse selgust. Aga kui varasemates töödes oli tal oma lavastajasilma otsides palju eneseirooniat ja absurdihuumorit, siis Sakala teatrimajas tehtud tööd on palju tõsisemad, tumedamad ja raskemad. Jääb loota, et Saare otsiva vaimu tarvis tuleb katsetusi veel ja veel ning naljasoon ja uudishimu umbe ei lähe.Mihkel Seeder: „Nii et sinu surmapatt on igavus?“ - Tanel Saar: „Mulle ei sobi torus elada, vaikselt, hillitsetult. Kui elu hakkab muutuma Kirde saiaks, siis tuleb midagi kardinaalset ette võtta.“3 1 „Kuku pärastlõuna“, Kuku raadio 13. IX 2023. 2 „Kajalood“, Vikerraadio 1. X 2023.3 Mihkel Seeder, Kui kabareest ühe plaksuga põrgusse sattuda. - Keskus, september 2023.VAT-teatri „Kabaree. Põrgu“, kontseptsiooni autor ja lavastaja Tanel Saar, koreograaf Hanna Maria Saar, kunstnik Joel Väli, valguskunstnik Rommi Ruttas, helilooja ja muusik Madis Muul. Mängivad Karolin Jürise, Maria Paiste, Ago Soots, Meelis Põdersoo, Margo Teder, Rasmus Järvesaar, Hanna Maria Saar ja Tanel Saar. Esietendus 20. IX Sakala 3 teatrimaja black box'is.Lavastaja Tanel Saar on öelnud, et lavastuses „Kabaree. Põrgu“ läheb pidu, nagu Wiiraltil, sürreaalseks: naudingud hakkavad varjutama selget mõistust, tasakaalukus kaob, piirid põrmustuvad, asi läheb üle käte ja muutub põrguks. Rait AvestikAURI JÜRNA


Prokuratuur jätkab kriminaalmenetlust Heldna ja Vaheri kelmuse asjasProkuratuur lõpetas täna kriminaalmenetluse kolme politsei- ja piirivalveameti (PPA) ametniku suhtes, kellele esitati selle aasta märtsis kahtlustus kelmusele kaasaaitamises. Menetlus Eerik Heldna, Elmar Vaheri ja Aivar Alavere suhtes jätkub.
Riigiprokuratuur lõpetas täna kriminaalmenetluse kolme Politsei- ja Piirivalveameti ametniku suhtes, kellele esitati selle aasta märtsis kahtlustus kelmusele kaasaaitamises.
Kahtlustuse järgi osalesid politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektori asetäitja teabehalduse ja menetluse alal, keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht ja personalispetsialist Eerik Heldnale etteheidetava kelmuse toimepanemises, s.o näilise töösuhte ja rotatsiooni vormistamises.
„PPA on hierarhiline asutus, mille toimimisel on oluline roll struktuuril, käsuliinidel ja juhtide ootuste täitmisel. Kogutud tõendid näitavad, et kuigi neil kolmel ametnikul oli arvestatav roll Eerik Heldna näilise töösuhte vormistamisel, täitsid nad tippjuhtide korraldusel eelkõige oma igapäevaseid tööülesandeid. Karistusõiguse keeles valitsesid Elmar Vaher ja Aivar Alavere neid organisatsioonilise võimuaparaadi ja teadmisega,“ sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
„Esitatud kahtlustusi kontrolliti uurimise käigus põhjalikult. Analüüsiti inimeste ütlusi, kirjavahetusi jt dokumente ning selle käigus selgitati välja toimunu ja inimeste panus sellesse. Kahtlustus nende vastu ei leidnud kinnitust, mistõttu lõpetas prokuratuur nende suhtes kriminaalmenetluse,“ lisas Entsik.
Kahtlustuste põhjaliku uurimise käigus selgus, et Eerik Heldna, Elmar Vaheri ja Aivar Alavere suhtes kogutud tõendid toetavad esialgset kahtlustust kelmuses ja sellele kaasaaitamises. Sotsiaalkindlustusameti arvutustele tuginedes on välja selgitatud, et kuriteoga võinuks riigile tekitada hüpoteetiliselt üle 1,6 miljoni euro suuruse kahju.
Prokuratuur andis täna kahtlustatavate kaitsjatele võimaluse toimikumaterjalidega tutvuda. Seejärel on kaitsjatel võimalik prokuratuurile taotlusi esitada ning pärast võimalike taotluste lahendamist otsustab prokuratuur järgmised sammud.
Kriminaalmenetlust juhib riigiprokuratuur ja kohtueelset uurimist viis läbi kaitsepolitseiamet.