Eesti esimene meisterkokk: kui kõik ei lähe plaanikohaselt, võin nagu väike laps jalgu trampida„MasterChef Eesti“ esimese hooaja võitja Jana Guzanova (32) ütleb, et ta poleks endale saatesse minemata jätmist andestanud.
Janast oli saates alates esimesest korrast võimatu mööda vaadata: pikk ja sihvakas, juuksed ranges hobusesabas, kõrged põsesarnad ja eksootiliste joontega nägu. Rääkimata sellest, et tema töölaual valmisid ühed saate silmapaistvaimad toidud, tänu millele pälviski ta lõpuks meisterkoka tiitli.
Tema plaanist end saates proovile panna teadis esialgu ainult mõni lähem sõber. Jana jaoks tähendas saatesse minek selguse saamist selles, kas elus tuleks oma suurele kirele kokakunstile võimalus anda või mitte. Nimelt praegu töötab ta hoopis Wise’is finantskuritegude tõkestajana. „Tahan kindlasti siduda oma tuleviku kokandusmaailmaga, aga ennast tundes tean, et kui pühendun sellele täielikult, tüdinen üsna ruttu. Mul on vaja pidevalt mitut erinevat väljundit, mis hoiavad mind loomingulisena ja pidevas arengus,“ tunnistab Jana. Söögitegemine on olnud tema kirg lapsest saati, aga kokana profiköögis pole ta veel kätt proovinud. „MasterChef“ oli väikestviisi tuleproov, millest ta väljus võitjana.
Saatetegijad ei halastanud
Saates oli tema jaoks suurim ootamatus üllatuskastid, mille alla oli osalejatele peidetud kokandusülesanne. Kui enne saadet võib osaleja ette kujutada võimalikke stsenaariume, mida teda seekord tegema pannakse, siis tegelikkus erines ootustest kardinaalselt. „Saatetegijad mõtlesid ülesanded ikka päris raskeks: Eesti inimene ei puutu ju palju kokku mereannivaagnate ja konnajalgadega, selle toorainega kokkamine oli paras väljakutse,“ ütleb Jana.
Kui kokk restoraniköögis midagi vussi keerab, saab ta saata vabanduseks taldrikutäie uut sööki, aga saates teist võimalust ei saa. „Pinge oli kohutav!“ sõnab Jana. „Sa võid ju toidu untsumineku korral variant B välja mõelda, aga kui saates toidu tegemiseks antud tund täis tiksub, on kõik läbi.“
Üks keerulisemaid saateid oli tema jaoks see, kus võistlejad pidid tegema oma pere või sõprade lemmiktoite. Kui enamik pidi kokku panema lihtsad kodused maitsed, siis ekskallim pakkus Janale välja plovi. Valmistada ettenähtud tunni ajaga toit, mis tavaliselt kogub potis mitmeid tunde õiget mekki, tundus vaatajatele ebaõiglaselt töömahukas, kuid Jana sööstis vapralt lahingusse. „Mu eks teadis, et mul läheb raskeks, aga ma saan hakkama. Ja tal oli õigus!“
Tundeid vaos ei hoia
Jana hoogne temperament tuli saates eredalt esile, sest paljud teised osalejad olid eestlased, kes on ju teadagi vagura loomuga. „Olen hästi emotsionaalne inimene. Elu oleks igav, kui kõik oma tundeid sissepoole hoiaksid. Emotsionaalsus peegeldab mingis mõttes ka minu suurt kirge kokanduse vastu,“ ütleb ta. Enda põhjalik väljaelamine on Jana jaoks vajalik ventiil: „Kui ma hoiaksin pingeid enda sees, lõppeks see katastroofiliselt nii mu enda kui ka teiste jaoks. Olen tõeline perfektsionist, ja kui kõik ei lähe plaanikohaselt, võin nagu väike laps jalgu trampida.“
Saates torkas tema käekiri otsemaid silma: peale selle, et toit oli kaunilt taldrikule seatud, oli sel maitse, mida mekkides restoraniproffidest kohtunikud aina rahulolevalt noogutasid. „Olen avangardne kokk, katsetan huvitavate maitsetega. Minu toidul peab alati väike kiiks juures olema, tavalist kana-klimbisuppi minu menüüst ei leia,“ ütleb Jana.
Aastavahetusel Belgias sõpradel külas olles valmistas ta rupskite kuningaks nimetatud harknääret, mille seadis kokku pastinaagikreemi ja Prantsuse karripulbri vadouvan’i õliga. Suvel leiutas ta hõrgu kombinatsiooni krõbekanast, marineeritud angerjast ja chipotle majoneesist, krõmpsuks lisandiks hapukurk. „Rasvane suitsuangerjas krõbeda kanaga on haige asi, aga toimis. Klaasikese cava’ga imeline kooslus!“ kiidab Jana.
„MasterChefi“ saade on teda ärgitanud köögis veelgi rohkem eksperimenteerima, kohtunike tunnustus kasvatas tema usaldust oma maitsemeele ja köögikatsetuste vastu. Kohtunikud olid Jana toiduga rahul rohkemgi, kui ta eeldas. „Eks see tule mingist alaväärsuskompleksist ja kadunud eneseusust, aga kui eksperdid kinnitavad sulle, et sa teed hästi, siis... Tähelepanu, mida sain, muutis tõesti mu elu. Minul, kel on olnud enesekindluse kompleksid, aitas see vaimselt terveneda.“
Ta tunnistab, et oli ka vaatajate kommentaaridest lausa jahmunud. „Tagasiside oli meeliülendav, päriselt! Tahaks öelda, et inimesed on tõesti ilusad ja head. Ja kui mõni pahatahtlik kommentaar kuskil kõlaski, siis ma olen tegelikult paksu nahaga.“
Kohalik keel selgeks!
Saates paistis silma, et eriti hästi klappisid omavahel kaks slaavi päritolu osalejat: Jana ja lõpuks teiseks jäänud Ksenia Karkavenko. Jana tundis kaasvõistlejas ära inimese, kel on samasugune kirg, samasugune tavatu lähenemine toidule ja maitsetele, kellele meeldib samamoodi reisida ja reisidel maitseid avastada. „Väike hullumeelsus toiduvaldkonnas meid ühendaski,“ pakub Jana. „Me täiendame teineteist hästi: tema on vana rahu ise, mina selle vastand, aga ideed on meil sarnased. Kindlasti teeme midagi veel koos!“
Jana on kasvanud Viljandis, käinud seal eesti lasteaias ja eesti koolis, kuigi ta emakeel on vene keel. „Olen lugenud väga palju eestikeelset kirjandust, Tammsaare on mu suur lemmik. Olen alati olnud seisukohal, et kui sa elad mõnes teises riigis, pead oskama kohalikku keelt. Belgias elades õppisin ka flaami keele ära, saan sellega hakkama.“
Viieaastane köögiprintsess
Süüa on Jana kodus alati tehtud suure armastusega, olgu tooraineks kõige lihtsam tatar ja odavad konservid lapsepõlves näguripäevil või delikatessid, mida Jana saab nüüd endale lubada. Tema lapsepõlves seostusid toiduga lahutamatult eri lood. Jana enamik sugulasi elab Kaug-Idas Amuuri jõe äärses Nikolajevskis. Sugulastest ja pere ajaloost jutustas Janale tema ema siis, kui too tavaliselt köögis süüa tegi. Iga roaga kaasnes alati lugu, toit ja emotsioonid põimusid kokku. Seetõttu seostuvadki perekonnapärimused Janale seniajani toiduga. „Minu jaoks on kõige meditatiivsem mälestus see, kus ema rullib lahti pelmeenitaignat ja mina tõstan sinna lusikaga täidist sisse. See on moment, mis jääb sinuga elu lõpuni, on sürreaalselt emotsionaalse väärtusega.“
Ka Jana ise hakkas varakult köögis katsetama. Viieaastasena ostis ta emadepäevaks šokolaadiküpsiseid ja pani neile vahukoort vahele. Ta mäletab, et improviseeritud kook tuli väga hea. Ja kui ta kokaraamatust leitud retsepti järgi pošeeritud pirne valmistas, oli ema nõus roa tarvis veini ostma, kuigi tütreke oli tollal veel laps mis laps.
Viimased 15 aastat pole Jana ühtki retsepti sõna-sõnalt järginud. Inspiratsioon tekib spontaanselt, üks asi viib teiseni ja emotsioonide najal sünnib mõni järjekordne loominguline roog. Janat motiveerib täiuse tagaajamine, vajadus iseendale tõestada, et ta saab ka kõige keerulisema ülesandega hakkama. „Mind sütitab mõte „Oo, seda ma polegi veel teinud!“. Mingitel eluperioodidel, kui on vaja end köögis välja elada, kannustab just see mõte proovima, kuidas järjekordne põnev toit valmis teha,“ räägib ta.
Toidutegemine on Jana jaoks kindlasti teraapiline: „Näiteks pelmeenitegu on väga meditatiivne, aga ka pasta tegemine ja muud aeganõudvad asjad. Neil on selline võlu, et aeg peatub ja emotsioonid hargnevad laiali.“
Ärge alahinnake rupskeid!
Aastaid Belgias õppinuna ja elanuna oskab Jana hinnata sealset mitmekesist kööki ja tasemel restoranikultuuri. Aga seevastu annab Eesti silmad ette sellega, et meie toidulaual on vähe töödeldud toitu. „Eestlastena saame hästi hakkama,“ kiidab Jana üldist taset. „Võiksin vaid soovitada rohkem proovida ise nullist süüa teha ja mitte unustada rupskeid. Rupskid olid vanasti toit, mis peenemast kraamist üle jäi, oli mõeldud vaestele, ja sellega kaasneb ehk mingi stigma. Aga nendest saab oivalisi toite – eriti keel ja harknääre on mu suured lemmikud!“
Kokakooli on Jana seni peljanud võimaliku kindla õppekava raamistiku tõttu, tema eelistaks kogemusi omandada restoranis kohapeal, meistrite käe all. Kui ta tahaks midagi juurde õppida, siis köögitöö organiseerimist, sest Jana tulevikuplaanidesse kuulub ka oma söögikoht. Mitte kohe praegu – majandusolukord on selleks liiga ärev –, aga millalgi teeb ta oma mõtte teoks.
Modellindus viis juurani
Ülikoolis on ta õppinud hoopis juurat, sest on alati tundnud, et tahab ebaõiglases olukorras seista nõrgemate eest, kes ise ei suuda enda häält kuuldavaks teha. Võib-olla sündis soov õigusteadust õppida ajal, kui Jana tegeles modellindusega ja koges, kuidas noori tüdrukuid lepingutega nööritakse ja neile töötasu maksmata jäetakse. „Mõtlesin, et kui ma juriidikat tunneksin, saaksin abiks olla. Aga õppides mõistsin, et juura on nagu profisport: selleks et midagi ära teha, pead olema valmis läbi mitme seina minema. Ma poleks saanud end juristina teostada, sest mutrike süsteemis ma olla ei tahtnud.“
Jana alustas modellitööd 14-aastasena ja jäi sellesse karusselli keerlema kümmekonnaks aastaks. „Sain koos töötada Issey Miyake ja Christopher Kane’iga, aga suurt nime ma endale ei teinud. Modellielu pole nii ilus, nagu pealtnäha paistab. See on räpane äri, kus tihti peab end, hambad ristis, läbi suruma. Ma ei tahtnud olla lihtsalt riidepuu, aga karjääri algusfaasis tuleb seda tihti ette,“ meenutab Jana. Ta ütleb ausalt, et modelliaeg ei olnud ta elu kõige õnnelikum periood. Kuigi ta on vaimset tervist alati väga tähtsaks pidanud, tekkis tal tollal paratamatult toitumishäire. „Vanasti olin anorektik, nüüd masterchef, aga eelistan sellest pigem huumoriga rääkida,“ tõdeb Jana.
Siirus ja huumorimeel
Talle tundub, et tema elus on praegu kõik tasakaalus. Et kõik tuleb õigel ajal ja õiges kohas – elu ise hoolitseb selle eest. „Vist Eleanor Roosevelt ütles, et „see pole minu asi, mida teised minust arvavad“. Ma loodan, et suudan jääda alati ehedaks Janaks, iseendaks, et ükski asi ei suuda panna mind oma väärtusi minetama. Et mulle jäävad alles minu siirus ja huumorimeel, mis on eriti tähtsad: need aitavad raskest ajast alati üle saada.“
Belgia-aastad ja lähedastest eemal olek kasvatasid temas iseseisvust. Võib-olla seal saigi temast see sihikindel ja tugev naine, kellena teda ekraanil nägime. „Ma arvan, et selle tugeva ja hakkamasaaja fassaadi loomine on mul lihtsalt väga hästi õnnestunud, sest kohati tundub, et nõrkushetki ei saa endale tänapäevases ühiskonnas lubada. Tegelikkuses aga lasen endal aeg-ajalt end ka üksiku ja nõrgana tunda, see aitab tugevamana naasta,“ tunnistab Jana. Teda liigutab väga inimeseks olemise valusam pool, ja kui ta satub selliste situatsioonide tunnistajaks, üritab ta alati ulatada abikäe, mitte ei näita näpuga.
„Käin alati ringi, silmad lahti. Ühes päevas võib inimestevahelisest suhtlusest leida väga palju imeilusaid momente. Eredalt on meeles üks seik, kui vaatasin aknal olles tänavat. Tee ühel poolel liikus naine lapsevankriga, samal ajal kui talle liikus vastu mees, kes lükkas ratastoolis olevat vanemat daami. Sellised hingepitsitavad elulised hetked poevad mulle väga hinge ja nende märkamist võiks rohkem olla.“


Sõjapidamises esmakordne: koerapiltide ja ühisrahastusega aidatakse Ukrainal militaartehnikat soetadaSÕDA UKRAINASKuidas on seotud koerapildid Vene trollide lollitamise ja tüütamisega?„NAFO trollid võtsid mu Berliini vabastamise video maha,“ pahandas üks Twitteri kasutaja, kes postitab valimatult igasugust Venemaa propagandat. Ta oli jaganud propagandavideot Saksamaal olevatest Nõukogude Liidu vägedest ning üllatus, kui TikTok selle maha võttis. Kes on need NAFO trollid, keda Kremli-meelne Twitteri kasutaja süüdistas?NAFO nimi on tuletatud NATO-st ja see tähendab tõlgituna Põhja-Atlandi sellide organisatsiooni (North Atlantic Fellas Organization). Liikumine sai alguse tänavu mai lõpus, kui üks Twitteri kasutaja hakkas Ukraina piltidele lisama Jaapani shiba inu koeri. Sama koeratõug on varemgi meeme ehk päevakajalisi naljapilte kaunistanud.NAFO liikmeks võivad pidada end kõik, kes võitlevad sotsiaalmeedias, eeskätt Twitteris, Vene valeinfoga. NAFO-sellid on oma uurimisobjektiks võtnud Tampere ülikooli järeldoktori Pekka Kallioniemi, kes on jälginud Ukraina ja Venemaa konflikti Euromaidani ajast.Suur osa keskealisi. „Ma olen üllatunud, kui populaarseks NAFO on muutunud,“ märkis neist uuringu teinud Kallioniemi. Ta täpsustas, et NAFO-liikumise edus on üks osa sellel, et need sellid ei võta end liiga tõsiselt ega karda tobedat nalja teha. Mida NAFO liikmed aga teevad? Nad postitavad ühismeediasse süsteemselt meeme ja muid valeinfot ümber lükkavaid postitusi näiteks Vene saatkondade postituste alla. Samamoodi sihivad nad teisi Kremli-meelseid ja pommitavad nende postituste kommentaariosa meemidega. Kui varem kippusid näiteks Vene saatkondade postituste all kommenteerima Kallioniemi väitel botid ehk robotid, kes on pandud koodi alusel Kremli kontosid kiitma, siis nüüd on toimunud selge muutus ja Twitteris on keeruline püsida Kremli infoväljas, kui NAFO-sellid seda oma sisuga pommitavad.Kallioniemi korraldatud lühiuuringule vastas 813 inimest ja tulemuste põhjal võib öelda, et kaks kolmandikku NAFO liikmeid on mehed. Huvitaval kombel on sellide seas enim keskealisi inimesi. Kolmandik vastajaid ütles, et nad on 45-54-aastased ja suisa 15% olid vähemalt 55-aastased.„See on üsna vana vanusegrupp sellise liikumise jaoks. Twitteri kasutajad kipuvad siiski olema vanemad TikToki ja Instagrami kasutajatest,“ märkis Kallioniemi.Palju tuge lombi tagant. Kallioniemi arvas enne uuringut, et enamik NAFO liikmeid on pigem 25-34-aastased. „Vanemad inimesed võivad olla muidugi altimad minu uuringule vastama, noored võivad olla skeptilisemad ja pidada uuringut Vene operatsiooniks,“ tõi Kallioniemi esile.Huvitaval kombel selgus vastustest, et iga neljas sell on pärit USA-st. Eestlasi oli valimis üksnes 3%, ukrainlasi 2%. „Ma arvan, et eriti Ida-Euroopa elanikud ei taha selliste asjade kohta infot jagada. Nad teavad, et Venemaa võib samamoodi infot koguda, seega ma mõistan seda ettevaatlikkust,“ rääkis Kallioniemi. Ta lisas, et tema hinnangul on NAFO tegevustes siiski eestlastel ja poolakatel suur roll.Lihtne panustada. Kallioniemi märkis, et Ukraina sõda erineb varasematest selle poolest, et inimesed koguvad ühisrahastusega abi nii relvastuse soetamiseks kui ka haiglatesse ravimite ostmiseks. Ta nimetas näiteks Saint Javelini (Püha Javelini) organisatsiooni, mis müüb Ukraina-teemaliste tekstide ja piltidega riideid, tasse, kleepse ja muud, et koguda Ukraina tarvis raha. Kuigi ka varem on sel viisil heategevuslikult raha kogutud, siis sõja pidamisel mitte. „Ma ei tea, et varem oleks sõjatehnikat sel moel ühisrahastusega ostetud,“ sõnas ta.NAFO edu taga on Kallioniemi sõnul põhjus, et meeme ehk naljapilte on väga lihtne jagada. „On mõned kasutajad, kes jagavad hästi palju sisu, ma kutsun neid superlevitajateks.Neist saavad paljud NAFO-ga seotud meemid alguse,“ märkis ta. Ta lisas, et faktide ümberlükkamine on väga ajamahukas töö. Seetõttu on lihtsam Venemaa üle meemidega irvitada ja sedasi oma meelsust näidata.Kergesti nakkav. Üks viis veel midagi päriselt ära teha on valeinfo kohta raporteerida. Sotsiaalmeedialehed kipuvad reageerima valeinfole eeskätt siis, kui palju inimesi on märkinud, et postitus läheb vastuollu ühismeedia reeglitega. Seega jagavad NAFO-sellid Kremli-meelsete postitusi või kontosid, mille kohta siis ühiselt raporteeritakse.Kallioniemi ei usu, et NAFO-liikumine jääb pärast Ukraina sõja lõppu alles. „Liikmed ise küll usuvad, aga ma arvan, et tuleviku konfliktide puhul tekivad sarnased organisatsioonid, aga teise nimega,“ sõnas ta. Kallioniemi ise märkis, et proovib NAFO-t just välise vaatlejana uurida, aga tõdes, et on ka ise lükanud sotsiaalmeedias Vene valeinfot ümber. „Jah, eks ma ses mõttes vist olen ise ka NAFO-sell,“ märkis ta naerdes.NAFO-sellid muudavad Vene propaganda levitajate meele mõruksKreml proovib liikumist pisendada, tituleerides seda trollifarmiks.Kremli-meelsed väljaanded ja inimesed kipuvad väitma, et NAFO-sellid on üksnes botid ehk arvuti loodud kontod, mille taga pole päris inimesi. Sedasi proovitakse pisendada NAFO kui liikumise suurust ja panust.Vandenõuteooriaid ja Kremli-meelset infot jagav portaal Grayzone väitis oktoobri lõpus, et NAFO on digitaalne trollifarm, mis korraldab ahistamiskampaaniaid. Ometi ei suutnud portaal tõestada, et tegu on trollifarmi, mitte Ukrainat toetavate inimeste organisatsiooniga. Kui Grayzone on oma Twitteri kontol jaganud NAFO või Ukraina sõja kohta valeuudiseid, on kommentaaridesse lisatud muidugi hulk NAFO meemeKelmid ei kohku ka sõja eesUkraina heaks annetades tasub enne kontrollida, kas organisatsioon Ukrainat tõesti abistab.Pekka Kallioniemi uuringust selgus, et üheksa NAFO liiget kümnest on annetanud Ukraina heaks raha. „Ma ei tea teist sellist sotsiaalmeedialiikumist, millel oleks nii selge mõju,“ märkis ta. Siiski ei ole kelmide jaoks ükski raha väljapetmise viis liiga vääritu.Kallioniemi sõnutsi ongi kelmid kogunud Ukrainale raha, mis läheb tegelikult kelmide enda tasku. „Neid on küll vähe ja ilmselt on nad seotud Vene trollifarmidega. See tekitab kõhklust, kas see, kellele ma annetan, ikka panustab raha õigesse kohta,“ selgitas ta.Eesti tuntuim sellNAFO liikmed ei piirdu ainult meemide jagamisega, mõned Eesti sellid on Ukrainale sõidukeid annetanud.Eestlastegi seas on inimesi, kes peavad end NAFO liikmeteks. Tuntuim neist on tõenäoliselt Pipedrive'i kaasasutaja Ragnar Sass, kes ostis möödunud aasta märtsis kokku autosid, mida Ukraina sõdurid ja meedikud saaksid kasutada. Ta kogub seni annetusi, et Ukrainat sõidukitega varustada, ja kajastab iga nn vabaduse konvoi saadetist. Viimane, 11. autokolonn saadeti Sassi Twitteri konto järgi Ukrainasse detsembri alguses, kui Tallinnast vuras 11 sõidukit 33 tunniga Kiievisse.Sass lisas, et NAFO-sellidega tehakse juba tööd selle nimel, et 12. autokolonn Ukrainasse saata. Sass on nimetanud ettevõtmist toetavaid inimesi NAFO 69. nuuskimisbrigaadiks, viidates taas koerale, keda NAFO sümbolina kasutatakse. Sass postitas detsembri alguses, et selle n-ö brigaadi toetajaid on 26 riigist, kaardil märkis ta ära arvestatava osa Euroopa riike, lisaks USA ja Kanada, Austraalia, Tai ja isegi Hiina.Suurbritannia kaitseminister Ben Wallace ja Ukraina kaitseminister Oleksi Reznikov NAFO-sellidena NAFO KONTO TWITTERIS @OFFICIAL_NAFOEesti peaminister Kaja Kallas on samuti NAFO-sell. BRAK SÓW, TWITTERI KASUTAJA @EXILEOFTZABERT GILFOYLE'I VASTUS VENE SAATKONNALE TWITTERIS Suurbritannias asuva Vene saatkonna postituse kommentaaridesse lisatud meem, millega viidatakse sellele, et Vene riigi juhtkonna üle mõistetakse varsti samamoodi kohut, nagu mõisteti natside üle Nürnbergi protsessis.Pekka KallioniemiRAGNAR SASSI TWITTERI KONTO Ettevõtja Ragnar Sassi sõnutsi on sõidukite soetamist toetanud lausa 26 riigist pärit inimesed.Greete Palgi


„Kui kõik ei lähe plaanikohaselt, võin nagu väike laps jalgu trampida“„MasterChef Eesti“ esimese hooaja võitja Jana Guzanova (32) ütleb, et ta poleks endale saatesse minemata jätmist andestanud.Janast oli saates alates esimesest korrast võimatu mööda vaadata: pikk ja sihvakas, juuksed ranges hobusesabas, kõrged põsesarnad ja eksootiliste joontega nägu. Rääkimata sellest, et tema töölaual valmisid ühed saate silmapaistvaimad toidud, tänu millele pälviski ta lõpuks meisterkoka tiitli.Tema plaanist end saates proovile panna teadis esialgu ainult mõni lähem sõber. Jana jaoks tähendas saatesse minek selguse saamist selles, kas elus tuleks oma suurele kirele kokakunstile võimalus anda või mitte. Nimelt praegu töötab ta hoopis Wise'is finantskuritegude tõkestajana. „Tahan kindlasti siduda oma tuleviku kokandusmaailmaga, aga ennast tundes tean, et kui pühendun sellele täielikult, tüdinen üsna ruttu. Mul on vaja pidevalt mitut erinevat väljundit, mis hoiavad mind loomingulisena ja pidevas arengus,“ tunnistab Jana.Saatetegijad ei halastanud. Saates oli tema jaoks suurim ootamatus üllatuskastid, mille alla oli osalejatele peidetud kokandusülesanne. Kui enne saadet võib osaleja ette kujutada võimalikke stsenaariume, mida teda seekord tegema pannakse, siis tegelikkus erines ootustest täielikult. „Saatetegijad mõtlesid ülesanded ikka päris raskeks: Eesti inimene ei puutu ju palju kokku mereannivaagnate ja konnajalgadega, selle toorainega kokkamine oli paras väljakutse,“ ütleb Jana.Kui kokk restoraniköögis midagi vussi keerab, saab ta saata vabanduseks taldrikutäie uut sööki, aga saates teist võimalust ei saa. „Pinge oli kohutav!“ sõnab Jana. „Sa võid ju toidu untsumineku korral variant B välja mõelda, aga kui saates toidu tegemiseks antud tund täis tiksub, on kõik läbi.“Üks keerulisemaid saateid oli tema jaoks see, kus võistlejad pidid tegema oma pere või sõprade lemmiktoite. Kui enamik pidi kokku panema lihtsad kodused maitsed, siis ekskallim pakkus Janale välja pilafi. Valmistada ettenähtud tunni ajaga toit, mis tavaliselt kogub potis mitmeid tunde õiget mekki, tundus vaatajatele ebaõiglaselt töömahukas, kuid Jana sööstis vapralt lahingusse. „Mu eks teadis, et mul läheb raskeks, aga ma saan hakkama. Ja tal oli õigus!“Tundeid vaos ei hoia. Jana hoogne temperament tuli saates eredalt esile, sest paljud teised osalejad olid eestlased, kes on ju teadagi vagura loomuga. „Olen hästi emotsionaalne inimene. Elu oleks igav, kui kõik oma tundeid sissepoole hoiaksid. Emotsionaalsus peegeldab mingis mõttes ka minu suurt kirge kokanduse vastu,“ ütleb ta. Enda põhjalik väljaelamine on Jana jaoks vajalik ventiil: „Kui ma hoiaksin pingeid enda sees, lõppeks see katastroofiliselt nii mu enda kui ka teiste jaoks. Olen tõeline perfektsionist, ja kui kõik ei lähe plaanikohaselt, võin nagu väike laps jalgu trampida.“Saates torkas tema käekiri otsemaid silma: peale selle, et toit oli kaunilt taldrikule seatud, oli sel maitse, mida mekkides restoraniproffidest kohtunikud aina rahulolevalt noogutasid. „Olen avangardne kokk, katsetan huvitavate maitsetega. Minu toidul peab alati väike kiiks juures olema, tavalist kana-klimbisuppi minu menüüst ei leia,“ ütleb Jana.Aastavahetusel Belgias sõpradel külas olles valmistas ta rupskite kuningaks nimetatud harknääret, mille seadis kokku pastinaagikreemi ja Prantsuse karripulbri vadouvan'i õliga. Suvel leiutas ta hõrgu kombinatsiooni krõbekanast, marineeritud angerjast ja chipotlemajoneesist, krõmpsuks lisandiks hapukurk. „Rasvane suitsuangerjas krõbeda kanaga on haige asi, aga toimis. Klaasikese cava'ga imeline kooslus!“ kiidab Jana.„MasterChefi“ kohtunikud olid Jana toiduga rahul rohkemgi, kui ta eeldas. „Eks see tule mingist alaväärsuskompleksist ja kadunud eneseusust, aga kui eksperdid kinnitavad sulle, et sa teed hästi, siis... Tähelepanu, mida sain, muutis tõesti mu elu. Minul, kel on olnud enesekindluse kompleksid, aitas see vaimselt terveneda.“Kohalik keel selgeks! Saates paistis silma, et eriti hästi klappisid omavahel kaks slaavi päritolu osalejat: Jana ja lõpuks teiseks jäänud Ksenia Karkavenko. Jana tundis kaasvõistlejas ära inimese, kel on samasugune kirg, samasugune tavatu lähenemine toidule ja maitsetele, kellele meeldib samamoodi reisida ja reisidel maitseid avastada. „Väike hullumeelsus toiduvaldkonnas meid ühendaski,“ pakub Jana. „Me täiendame teineteist hästi: tema on vana rahu ise, mina selle vastand, aga ideed on meil sarnased. Kindlasti teeme midagi veel koos!“Jana on kasvanud Viljandis, käinud seal eesti lasteaias ja eesti koolis, kuigi ta emakeel on vene keel. „Olen lugenud väga palju eestikeelset kirjandust, Tammsaare on mu suur lemmik. Olen alati olnud seisukohal, et kui sa elad mõnes teises riigis, pead oskama kohalikku keelt. Belgias elades õppisin ka flaami keele ära, saan sellega hakkama.“Viieaastane köögiprintsess. Süüa on Jana kodus alati tehtud suure armastusega, olgu tooraineks kõige lihtsam tatar ja odavad konservid lapsepõlves näguripäevil või delikatessid, mida Jana saab nüüd endale lubada. Jana enamik sugulasi elab Kaug-Idas Amuuri jõe äärses Nikolajevskis. Sugulastest ja pere ajaloost jutustas Janale tema ema siis, kui too tavaliselt köögis süüa tegi. Iga roaga kaasnes alati lugu, toit ja emotsioonid põimusid kokku. Seetõttu seostuvadki perekonnapärimused Janale seniajani toiduga. „Minu jaoks on kõige meditatiivsem mälestus see, kus ema rullib lahti pelmeenitaignat ja mina tõstan sinna lusikaga täidist sisse. See on moment, mis jääb sinuga elu lõpuni, on sürreaalselt emotsionaalse väärtusega.“Ka Jana ise hakkas varakult köögis katsetama. Viieaastasena ostis ta emadepäevaks šokolaadiküpsiseid ja pani neile vahukoort vahele. Improviseeritud kook tuli väga hea! Ja kui ta kokaraamatust leitud retsepti järgi pošeeritud pirne valmistas, oli ema nõus roa tarvis veini ostma, kuigi tütreke oli tollal veel laps mis laps.Viimased 15 aastat pole Jana ühtki retsepti sõna-sõnalt järginud. Inspiratsioon tekib spontaanselt, üks asi viib teiseni ja emotsioonide najal sünnib mõni järjekordne loominguline roog.Janat motiveerib täiuse tagaajamine, vajadus iseendale tõestada, et ta saab ka kõige keerulisema ülesandega hakkama. „Mind sütitab mõte „Oo, seda ma polegi veel teinud!“. Mingitel eluperioodidel, kui on vaja end köögis välja elada, kannustab just see mõte proovima, kuidas järjekordne põnev toit valmis teha,“ räägib ta.Ärge alahinnake rupskeid! Aastaid Belgias õppinuna ja elanuna oskab Jana hinnata sealset mitmekesist kööki ja tasemel restoranikultuuri. Seevastu Eesti teeb silmad ette sellega, et meie toidulaual on vähe töödeldud toitu. „Eestlastena saame hästi hakkama,“ kiidab Jana üldist taset. „Võiksin vaid soovitada rohkem proovida ise nullist süüa teha ja mitte unustada rupskeid. Rupskid olid vanasti toit, mis peenemast kraamist üle jäi, oli mõeldud vaestele, ja sellega kaasneb ehk mingi stigma. Aga nendest saab oivalisi toite - eriti keel ja harknääre on mu suured lemmikud!“Kokakooli on Jana seni peljanud võimaliku kindla õppekava raamistiku tõttu, tema eelistaks kogemusi omandada restoranis meistrite käe all. Kui ta tahaks midagi juurde õppida, siis köögitöö organiseerimist, sest Jana tulevikuplaanidesse kuulub ka oma söögikoht. Mitte kohe praegu - majandusolukord on selleks liiga ärev -, aga millalgi teeb ta oma mõtte teoks.Modellindus viis juurani. Ülikoolis on ta õppinud hoopis juurat, sest on alati tundnud, et tahab ebaõiglases olukorras seista nõrgemate eest, kes ise ei suuda enda häält kuuldavaks teha. Võib-olla sündis soov õigusteadust õppida ajal, kui Jana tegeles modellindusega ja koges, kuidas noori tüdrukuid lepingutega nööritakse ja neile töötasu maksmata jäetakse. „Mõtlesin, et kui ma juriidikat tunneksin, saaksin abiks olla. Aga õppides mõistsin, et juura on nagu profisport: selleks et midagi ära teha, pead olema valmis läbi mitme seina minema. Ma poleks saanud end juristina teostada, sest mutrike süsteemis ma olla ei tahtnud.“Jana alustas modellitööd 14-aastasena ja jäi sellesse karusselli keerlema kümmekonnaks aastaks. „Sain töötada Issey Miyake ja Christopher Kane'iga, aga suurt nime ma endale ei teinud. Modellielu pole nii ilus, nagu pealtnäha paistab. See on räpane äri, kus tihti peab end, hambad ristis, läbi suruma. Ma ei tahtnud olla lihtsalt riidepuu, aga karjääri algusfaasis tuleb seda ette,“ meenutab Jana. Modelliaeg ei olnud ta elu kõige õnnelikum periood. Kuigi ta on vaimset tervist alati väga tähtsaks pidanud, tekkis tal tollal toitumishäire. „Vanasti olin anorektik, nüüd masterchef, aga eelistan sellest pigem huumoriga rääkida,“ tõdeb Jana.Siirus ja huumor. Talle tundub, et tema elus on praegu kõik tasakaalus. Et kõik tuleb õigel ajal ja õiges kohas - elu ise hoolitseb selle eest. „Vist Eleanor Roosevelt ütles, et „see pole minu asi, mida teised minust arvavad“. Ma loodan, et suudan jääda alati ehedaks Janaks, iseendaks, et ükski asi ei suuda panna mind oma väärtusi minetama. Et mulle jäävad alles minu siirus ja huumorimeel, mis on eriti tähtsad: need aitavad raskest ajast alati üle saada.“Belgia-aastad ja lähedastest eemal olek kasvatasid temas iseseisvust. Võib-olla seal saigi temast see sihikindel ja tugev naine, kellena teda ekraanil nägime. „Ma arvan, et selle tugeva ja hakkamasaaja fassaadi loomine on mul lihtsalt väga hästi õnnestunud, sest kohati tundub, et nõrkushetki ei saa endale tänapäevases ühiskonnas lubada. Tegelikkuses aga lasen endal aeg-ajalt end ka üksiku ja nõrgana tunda, see aitab tugevamana naasta,“ tunnistab Jana. Teda liigutab väga inimeseks olemise valusam pool, ja kui ta satub selliste situatsioonide tunnistajaks, üritab ta alati ulatada abikäe, mitte ei näita näpuga. „Käin alati ringi, silmad lahti. Ühes päevas võib inimestevahelisest suhtlusest leida väga palju imeilusaid momente. Eredalt on meeles üks seik, kui vaatasin aknal olles tänavat. Tee ühel poolel liikus naine lapsevankriga, samal ajal kui talle liikus vastu mees, kes lükkas ratastoolis olevat vanemat daami. Sellised hingepitsitavad elulised hetked poevad mulle väga hinge ja nende märkamist võiks rohkem olla.“"Toidul peab alati väike kiiks juures olema, tavalist kanaklimbisuppi minu menüüst ei leia.""Vanasti olin anorektik, nüüdmasterchef, aga eelistan sellest pigem huumoriga rääkida."Kui mõnele osalisele on pärast saadet tehtud huvitavaid pakkumisi, siis Jana puhul on piirdutud üksnes kokatööettepanekutega. „Võib-olla mõjub võitjatiitel veidi hirmutavalt,“ pakub Jana.„Masterchef Eesti" võitja Jana Guzanova, kohtunik Orm Oja ja teiseks tulnud Ksenia KarkavenkoJana on kirglik rupskite eestkõneleja - ikka sellepärast, et siinsed toidupoed neid rohkem pakuksid. „Palun müüge neid inimestele ja tõstke teadlikkust ninast-sabanikontseptsioonist, kus kasutatakse ära enamik looma osadest,“ soovib Jana. FOTOD: HARRY TIITSAastaid Belgias elanud Janale meeldib sealne eluolu seetõttu, et välisele ei panda nii palju rõhku: materialistlikku ellusuhtumist on palju vähem. Janale meeldib belglaste oskus elus kulgeda ja mitte tammsaarelikult muretseda.Tiina Kruus


JUHTKIRI: „suur kombinaator“ sekkub mänguVallavolikogu komisjonides kujundatud seisukohad peaksid hõlbustama volikogu otsuste tegemist, kuid on siiski vaid soovitusliku iseloomuga.
Teisalt on oluline komisjonide koosseisu proportsionaalsus vastavalt valimistulemustele ja seega ei tohiks suuri vastuolusid volikogu koalitsioonis kokkulepituga esineda.
Eeldusel, et iga komisjoni liige on oma otsustustes vaba, ei saa siiski erimeelsusi välistada. Ometi võib see seada koalitsioonipoliitikud ebameeldivasse olukorda, kui päevakorda kerkib mõni tundlik ja tugeva poliitilise maiguga teema. Taas saame appi võtta Tammelaane DP, mis vastab just eeltoodud määratlusele.
2017. aasta valimiste järel moodustatud vallavolikogu keskkonnakomisjoni kuulusid Jüri Kruusvee (esimees, valimisliit Rannarahvas), Ivo Rull (aseesimees, valimisliit Kogukondade Viimsi), Eleri Kautlenbach, Rita Veskimeister (Reformierakonna nimekiri), Riina Aasma (Reformierakond, alates novembrist 2018 asendatud Valdur Kahroga (Reformierakond)), Jevgeni Semjonov (SDE) ja Margus Talsi (SDE). Pärast Jüri Kruusvee surma määrati septembrist 2018 komisjoni esimeheks Raivo Kaare (Rannarahvas).
14. juunil 2016 volikogu poolt algatatud Tammelaane DP pidanuks algatamise otsuse kohaselt olema selleks ajaks (kahe aasta jooksul) vähemalt vastu võetud. Ehkki algatamise otsust muudeti 9. mail 2017 ja sisuliselt sai planeeringut koostama hakata alles pärast seda kuupäeva, otsustati siiski esitada taotlus DP vastuvõtmiseks esitamise tähtaja pikendamiseks.
Tähtaja pikendamise poolt olid vaid Margus Talsi ja Jevgeni Semjonov, Rita Veskimeister jäi erapooletuks, komisjoni esimees ja aseesimees hääletasid vastu. Planeeringu vastuvõtmise ja avalikule väljapanekule suunamise üle otsustas komisjon jaanuaris 2019. Taas olid DP suhtes soosival seisukohal vaid sotsid, kuid Rita Veskimeister hääletas seekord vastu, nähes DP läbimineku korral halva pretsedendi loomist.
Volikogu võttis detailplaneeringu vastu ja esialgu ei juhtunud midagi. Läbida oli jäänud vaid etapp DP kehtestamiseni. Ometi sai Rita Veskimeistri „karjäär“ mais 2019 ootamatult läbi ja kuna kuu varem oli enda ülesande komisjoni liikmena täitnud ka Eleri Kautlenbach, „vabanes“ enne otsustavat hääletust lausa kaks kohta. Sobivaimate kandidaatidena nendele kohtadele esitati endised vallavanemad Enn Sau (Reformierakond) ja Isamaa nimekirja kuuluv, kuid Reformile üldjuhul lojaalne Jan Trei. Mured olid sellega murtud, sest DP kehtestamise poolt saadi nüüd viie komisjoniliikme hääl ning vastu punnisid vaid esimees Raivo Kaare ja aseesimees Ivo Rull.
Raivo Kaare auks tuleb öelda, et tema asus selles pikaleveninud planeeringuvaidluses päris algusest külarahva poolele ja hoidis sama joont lõpuni.
Omaette peatüki saaks kirjutada aga Eleri Kautlenbachist, ühest Tammelaane DP olulisemast, kuid varju jäänud persoonist. Viimsi vallavalitsuse keskkonnaameti pikaajalise juhatajana oli ta kohaliku temaatikaga suurepäraselt kursis. Kuid lisaks selles loos komisjoni liikmena esitletule istus Eleri Kautlenbach samaaegselt veel kahel toolil. Avalikel koosolekutel käis ta Tammelaane planeeringut kaitsmas kui arendaja poolt palgatud Skepast&Puhkim OÜ keskkonnaekspert. Ent samas töötas ta veel rahandusministeeriumi planeeringute osakonna nõunikuna, olles seega seotud ka planeeringute järelvalvega. Selle kohta andis vanarahvas tõesti tabava hinnangu – kits kärneriks.
Mida sellest loost õppida? Vallavolikogu komisjonide uute koosseisude moodustamisel on siiski tegelikke valimistulemusi õiglasemalt arvesse võetud. Meenutame, et just 2017. aasta valimiste järel asetati Viimsi vald komisjonides proportsionaalsuse põhimõtete eiramise tõttu samasse liigasse korruptsioonikalduvustega Narva ja Kohtla-Järve linnavalitsustega. Valla põhimäärus ei sea tegelikult komisjoni lihtliikmetele mingeid takistusi ning põhimõtteliselt võiks sinna kandideerida igaüks. Ka keskkonnavaldkonnas leiduks Viimsi vallas lausa mitme komisjoni jagu võrdväärseid spetsialiste. Ometi on esinenud perioode, kus komisjoni kuuluvad vaid poliitiliselt läbikatsutud lojaalsed persoonid, kelle jaoks seal langetatud otsuste sisu ei saa ega tohigi saada takistuseks „õigel“ hääletusel. Loodetavasti on see aeg Viimsis peagi mööda saamas.
Tunnusfoto: Tammelaane DP kinnistu omaniku esindaja Märt Vooglaid (Reformierakond) ning Tammelaane DP-d aktiivselt kaitsenud Viimsi vallavalitsuse planeeringute vanemspetsialist Anne Siitan osalemas 2019. aasta detsembris Rahandusministeeriumis korraldatatud arutelul.
Loe samal teemal:
„REPLIIK: miks refid panevad kitsi kärneriteks?“
“Vaata, kes Tammelaane DP hääletusel osalesid ja kuidas hääletasid”
Kui lugu meeldis, siis palun toeta sõltumatut kogukonnaportaali ning ANNETA.
Viimsi Uudised


Korruptsiooniasjas kahtlustatav Narva linnaametnik jätkab töödNarva linnamajandusameti direktor Natalja Šibalova (KE), kes on üks kahtlustatavatest ärimees Nikolai Ossipenko kriminaalasjas ning keda kahtlustatakse altkäemaksu võtmises, veetis pool detsembrit puhkusel ning naasis jaanuarist oma töökabinetti.Narva linnapea Katri Raigi (SDE) sõnul otsustas ta jätta Šibalova Narva linnamajandusameti juhi kohale, kuid piiras tema avaliku võimu teostamise võimalusi. See tähendab, et Šibaloval pole õigust allkirjastada lepinguid, arveid ega muid olulisi dokumente. Šibalova on kommenteerinud, et talle on esitatud kahtlustuse sisu arusaadav. Ta ei täpsustanud selle sisu, kuid andis mõista, et ei pea end altkäemaksuvõtjaks. Põhjarannik


"Võite aknast välja vaadata, vilkuritega auto peaks kohe saabuma..."Saarlane, kes üritas Facebooki kaudu müüa köögilauda- ja toole, sattus petise otsa, jäi temaga tehingu asjus pikemalt suhtlema ja otsustas uurida, milleni asi viib. "Lõpuks mõtlesin, et ehmatan ka teda natuke, tea kas ehmus!?" kirjutas mees, kes asus petisega suhtlema ja huvi pärast tahtis teada, mis kujul raha küsimine toimub.
Tema FB seinal kirjeldati ka teisi analoogseid juhtumeid. Näiteks toodi juhtum, kus pätile saadeti Türisalu panga kontonumber.
See ei ole teatavasti pangaasutus, vaid geograafiline asukoht, kuid petised saatsid vastuseks võltsitud maksekorraldus, kus kirjas, et raha on Türisalu panka sisse makstud. Välismaal tegutsevad kelmid ei tea ju, et tegelikult sellist panka ei ole.
Paljud veebipetturid näevad kuvandi loomiseks palju vaeva ja pelga tundide kaupa erinevatel teemadel vestlemist.
"Ja siis äkki oli tal raha vaja mingi looma toomiseks Lõuna-Aafrikast oma uude elupaika Prantsusmaale," kirjeldas üks saarlane. "Siis oli selge, et kõik oli mäng, aga kõvasti vaeva nägi ikka, pean tunnistama..."
Keegi pakkus, et teisel pool vestleb ohvritega tehisintellekt, kes lähtub oma programmist ja teatud sõnade puhul jääb vait.
Vaata, millega saarlase ja petise suhtlus lõppes.
Sama asja pärast võttis ühendust veel üks "huviline" Jutt oli sedakorda lühem: "Teie artikkel on ilus. Ma olen sellest artiklist huvitatud, ma võtan selle, kuid saadan teile koju GLS-i kulleri, et see välja tuua. Nad tulevad artiklile järele ja annavad teile ümbriku, milles on teie artikli summa sularahas."
Müüa vastas: "Kas pean maksma ka kindlustuse?", mille peale robot loobus edasisest proovimisest.


Kodanikuliikumise Kõigi Eesti kaasasutaja Silver Tambur kandideerib sotside nimekirjasKodanikuliikumise Kõigi Eesti eestvedaja, ajakirjanik ja meediaettevõtja, ingliskeelse veebiportaali Estonian World asutaja Silver Tambur kandideerib koos sotsiaaldemokraatidega eelolevatel riigikogu valimistel kaheteistkümnendas ringkonnas ehk Pärnus.Silver Tambur ütles, et jagab sotsiaaldemokraatidega samu väärtusi.
«Sotsiaaldemokraadid on olnud taasiseseisvunud Eesti kõige küpsem ja euroopalikum erakond – Lääne poole vaatav, sirge seljaga korruptsioonivaba erakond, mis on olnud ühiskonna liim ning aidanud luua õigusriiki austavat, enesekindlat, kaitstud ja hoolivat Eestit. Usun, et saan anda oma panuse kaasavama, edukama, kultuursema, harituma ja tulevikku vaatava Eesti heaks koos sotsiaaldemokraatidega,» sõnas Tambur.
Silver Tambur on sündinud ja üles kasvanud Pärnus, kus lõpetas Sütevaka humanitaargümnaasiumi, õppinud Tartu ülikoolis ajakirjandust ning Londoni ülikooli Birkbecki kolledžis politoloogiat. Ta on töötanud ajakirjanikuna ERRi, Delfi, Eesti Päevalehe ja Kuku Raadio juures. Alates 2014. aastast on ta teinud Eesti reportaaže Uus-Meremaa rahvusringhäälingule.
Pärast 13 aastat Ühendkuningriigis naases Silver 2014. aastal Eestisse ning on sellest ajast andnud oma panuse, et Eestist saaks sotsiaalselt sidusam ja avatum riik.
„Tänane Eesti ühiskond on lõhestunud ja see ei ole juhtunud üleöö. On väga palju inimesi, kes ei tunne, et neid väärtustataks piisavalt. Seisan sidusama Eesti eest, kus keegi ei tunneks end kõrvalejäetu või alavääristatuna ning kus kõigil on turvaline,” ütles Tambur.
Silver Tambur oli üks neist, kes 2019. aastal asutas kodanikuliikumise Kõigi Eesti. Liikumine saavutas paari päevaga sotsiaalmeedias üle 20 000 inimese toetuse. Kõigi Eesti eesmärk on võimestada Eesti riiki nii, et see oleks parim koht elamiseks kõigi siinsete inimeste jaoks.
2022. aastal tunnustas välisministeerium Silver Tamburit järjekindla tegevuse eest ingliskeelse väljaande Estonian World juhtimisel.
Silveri üks missioon on olnud ühendada välismaal elavaid eestlasi, eestlaste järeltulijaid ning rahvusvahelisi Eesti sõpru.
«Usun, et seadusandliku töö kaudu saan anda senisest suurema panuse, et nii ära läinud eestlased kui ka eestlaste järeltulijad leiaksid, et just Eesti on inimesi ning vabadusi väärtustav parim elu- ja töökeskkond, ja looksid siin oma elupaiga.»
Kodanikuaktivistina on ta aastaid töötanud ka Eesti uussisserändajatega. «Soovin, et sotsiaalne sidusus nii eestlaste kui siia hiljuti elama tulnute vahel suureneks ning eesti kultuuri ja keele kandjate arv nii Eestis kui maailmas kasvaks,» ütles Tambur.
Kultuuriminister Piret Hartman ütles, et Tambur on oma järjepideva tööga teinud Eesti suuremaks paigaks:
«Oma rahvusvahelise kogemuse ning ajakirjanikutööga on ta panustanud sellesse, et meie riigist teatakse ning meil oleks laiapindne ja toetav sõprade võrgustik kõikjal maailmas. Ta on ühiskonnatundlik ning valmis julgelt sõna sekka ütlema ja tegutsema seal, kus märkab ebaõiglust. Eesti poliitikasse on hädasti vaja hooliva, kuid samas terava mõtlemise ning otsese ütlemisega inimesi nagu Silver,» ütles Hartman.


Riigikogu eelinfo 9.–15. jaanuariniRiigikogu IX istungjärgu 1. töönädal 9.–12. jaanuarini

Esmaspäev, 9. jaanuar

Kell 15 – täiskogu istung

Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=09.01.2023>.

Rahandusminister Annely Akkermanni ettekanne riigi pikaajalise
arengustrateegia „Eesti 2035“ elluviimisest 2022. aastal.

Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.

Kell 11 – komisjonide istungid

keskkonnakomisjonis – kell 11.10: ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni
seaduse eelnõu (523 SE), kutsutud Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi, Keskkonnaministeeriumi, Eesti Vee-
ettevõtete Liidu ning Konkurentsiameti esindajad;

maaelukomisjonis – kell 11.10: Saesaare paisjärvest ja Suure Munamäe
kuusikus levivatest üraskitest, kutsutud Keskkonnaameti, Rõuge
vallavolikogu, SA Rõuge Valla Turism ja Võrumaa Metsaühistu esindajad;
maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse ning veterinaarseaduse
muutmise seaduse eelnõu (738 SE);

majanduskomisjoni videoistungil – kell 11.10: e-identimise ja e-tehingute
usaldusteenuste seaduse muutmise seaduse eelnõu (736 SE), kutsutud
ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan; kaubandusliku
meresõidu seaduse muutmise seaduse eelnõu (741 SE), kutsutud majandus- ja
taristuminister Riina Sikkut; Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni
asutamiskonventsiooni 2021. aasta muudatuste heakskiitmise seaduse eelnõu
(749 SE), kutsutud Välisministeeriumi esindaja;

rahanduskomisjonis – kell 11.15: riigi pikaajalise arengustrateegia
„Eesti 2035“ elluviimisest 2022. aastal, kutsutud rahandusminister
Annely Akkermann; kogumispensionide seaduse ja sellega seonduvalt teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu; makse- ja arveldussüsteemide seaduse
eelnõu (743 SE);

riigikaitsekomisjonis – Eesti seisukohad Euroopa Liidu küberkerksuse
määruse kohta – COM(2022) 454 (1-2/22-661/3), kutsutud Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja; kaitseväeteenistuse seaduse ja
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (623 SE); jalaväemiinide
kasutamist, varumist, tootmist ja üleandmist keelustava ja nende
hävitamist nõudva konventsiooni denonsseerimise seaduse eelnõu (726 SE);

sotsiaalkomisjoni ja kultuurikomisjoni ühisel istungil – kell 11.10:
soodustingimustel vanaduspensionide seaduse muutmise ja sellega seonduvalt
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (710 SE), kutsutud
sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo, tervise- ja tööminister Peep
Peterson, Sotsiaalministeeriumi, Kultuuriministeeriumi, Eesti Meremeeste
Sõltumatu Ametiühingu, Rahvusooper Estonia, Eesti Balletiliidu, Eesti
Teatriliidu, Eesti Töötukassa ning Teenistujate Ametiliitude
Keskorganisatsiooni esindajad (Riigikogu konverentsisaal);

väliskomisjonis – kell 11.15: aktuaalsetest välispoliitilistest
küsimustest, kutsutud välisminister Urmas Reinsalu;
välissuhtlemisseaduse muutmise seaduse eelnõu (714 SE); väliskomisjoni
IX istungjärgu töökavast; arvamuse andmine riigikaitsekomisjonile
Riigikogu liikmete algatatud jalaväemiinide kasutamist, varumist, tootmist
ja üleandmist keelustava ja nende hävitamist nõudva konventsiooni
denonsseerimise seaduse eelnõu (726 SE) kohta, kutsutud
Välisministeeriumi ja Riigikogu Kantselei esindajad;

õiguskomisjonis – kell 11.15: tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja
halduskohtumenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (paberivabale
kohtumenetlusele üleminek) (723 SE); tsiviilkohtumenetluse seadustiku,
pärimisseaduse ja rahvastikuregistri seaduse muutmise seaduse eelnõu
(Euroopa Liidu tõendite kogumise ja dokumentide kättetoimetamise muudetud
määruste rakendamine) (731 SE); relvaseaduse ja sellega seonduvalt teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu (627 SE), kutsutud Siseministeeriumi,
Justiitsministeeriumi, Keskkonnaministeeriumi ja Kaitseministeeriumi;
seisukoha kujundamine Kaitsepolitseiameti, Politsei- ja Piirivalveameti
ning Päästeameti juhtide kandidaatide suhtes, kutsutud Siseministeeriumi
esindajad ja ametite juhtide kandidaadid;

julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonis – kell 14.15:
Kaitsepolitseiameti peadirektori kandidaadi Margo Pallosoni tutvustus,
kutsutud siseminister Lauri Läänemets;

korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: huvide
deklaratsioonidest (ruum L332);

riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: Riigikontrolli
aruandest „Omavalitsuste rahastamine toetusfondist“, kutsutud
riigihalduse minister Riina Solman, haridus- ja teadusminister Tõnis
Lukas, sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo, Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi, Eesti Linnade ja Valdade Liidu ning
Riigikontrolli esindajad; istung on avalik, toimub
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild);

eesti keele õppe arengu probleemkomisjonis – kell 13.30: eestikeelsele
õppele üleminekust alushariduses, kutsutud Narva linnapea Katri Raik ning
Haridus- ja Teadusministeeriumi, Narva Lasteaia Päikene, Eesti
Lasteaednike Liidu ja MTÜ Eesti Alushariduse Juhtide Ühendus esindajad.

Sündmus

Kell 12 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Seto Kuningriigi
delegatsiooniga.

Teisipäev, 10. jaanuar

Kell 10 – täiskogu istung

Teine lugemine – üks eelnõu: turvaseaduse muutmise seaduse eelnõu (629
SE).

Esimene lugemine – kolm eelnõu: kaitseväeteenistuse seaduse muutmise ja
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (754 SE),
riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (724 SE),
käibemaksuseaduse ja ravimiseaduse muutmise seaduse eelnõu (757 SE).

Kell 14 – komisjonide istungid

keskkonnakomisjonis – maapõueseaduse ja sellega seonduvalt teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu (745 SE), kutsutud algatajate,
Keskkonnaministeeriumi ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi
esindajad; veeseaduse muutmise seaduse eelnõu (709 SE), kutsutud
Sotsiaalministeeriumi, Eesti Vee-ettevõtete Liidu ja
Keskkonnaministeeriumi esindajad; geneetiliselt muundatud organismide
keskkonda viimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (744 SE);

kultuurikomisjonis – õpetajate järelkasvust, Riigikogu otsuse
„Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele“ eelnõu (593 SE), riiklike
õppekavade planeeritud muudatustest, kutsutud haridus- ja teadusminister
Tõnis Lukas;

majanduskomisjoni videoistungil – konkurentsiseaduse muutmise seaduse
eelnõu (759 SE), kutsutud justiitsminister Lea Danilson-Järg;
välisinvesteeringu usaldusväärsuse hindamise seaduse eelnõu (639 SE),
kutsutud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Siseministeeriumi
esindajad; elektrituruseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
(696 SE) (tootmissuunalise liitumise lepingutingimused), kutsutud Majandus-
ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning OÜ TMW Green esindajad;

põhiseaduskomisjonis – politsei ja piirivalve seaduse muutmise ning
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (756 SE), Eesti
Vabariigi Valitsuse ja Soome Vabariigi Valitsuse vahelise rahvastiku
registreerimise kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu (763 SE),
rahvastikuregistri seaduse muutmise seaduse eelnõu (762 SE), kutsutud
siseminister Lauri Läänemets; Riigikohtule arvamuse andmine kohtute
seaduse § 1327 lõike 2 osas, milles see välistab jooksva aasta palga
alusel arvutatud pensioni indekseerimise, põhiseaduspärasuse kohta;
kohtute seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise
seaduse eelnõu (633 SE), kutsutud Justiitsministeeriumi esindajad;

riigikaitsekomisjonis – kohalike omavalitsuste kriisivalmidusest,
kutsutud Riigikantselei, Rahandusministeeriumi, Siseministeeriumi ja
Päästeameti esindajad (A. Rei nõupidamisruum);

sotsiaalkomisjonis – soodustingimustel vanaduspensionide seaduse muutmise
ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (710 SE),
kutsutud Sotsiaalministeeriumi esindaja; riikliku pensionikindlustuse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (739 SE), kutsutud algatajate ja
Sotsiaalministeeriumi esindajad; okupatsioonirežiimide poolt
represseeritud isiku seaduse muutmise seaduse eelnõu, kutsutud
Justiitsministeeriumi ja Sotsiaalministeeriumi esindajad; Eesti Haigekassa
seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
(Eesti Haigekassa nimetamine Tervisekassaks) algatamine, kutsutud
Sotsiaalministeeriumi ja Eesti Haigekassa esindajad;

väliskomisjoni väljasõiduistungil – kohtumine Välisluureameti
peadirektoriga; julgeolekuolukorra arengutest, kutsutud Kaitseministeeriumi
esindajad;

õiguskomisjonis – turvategevuse seaduse eelnõu (638 SE), kutsutud
Siseministeeriumi ja huvirühmade esindajad.

Kolmapäev, 11. jaanuar

Kell 12 – infotund

Kell 14 – täiskogu istung

Kolmas lugemine – üks eelnõu: kaitseväeteenistuse seaduse ja teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu (623 SE).

Teine lugemine – kolm eelnõu: biotsiidiseaduse ja teiste seaduste
muutmise seaduse eelnõu (700 SE), välissuhtlemisseaduse muutmise seaduse
eelnõu (714 SE), kohtuekspertiisiseaduse eelnõu (644 SE).

Esimene lugemine – kaheksa eelnõu: relvaseaduse ja sellega seonduvalt
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (627 SE), perehüvitiste seaduse
muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
(617 SE), kaubandusliku meresõidu seaduse muutmise seaduse eelnõu (741
SE), infoühiskonna teenuse seaduse ja karistusseadustiku muutmise seaduse
eelnõu (742 SE), muinsuskaitseseaduse, halduskoostöö seaduse ja
muuseumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (760 SE), kõrgharidusseaduse ning
õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seaduse eelnõu (767 SE),
kohtute seaduse ja kohtumenetluse seadustike muutmise seaduse (erakorralise
ja sõjaseisukorra aegne kohtupidamine) eelnõu (753 SE), kohtute seaduse
muutmise seaduse eelnõu (719 SE).

Komisjoni istung

riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 9: ravimite
kättesaadavusest, kutsutud tervise- ja tööminister Peep Peterson ning
Eesti Varude Keskuse, Eesti Haigekassa, Ravimiameti, Eesti
Ravimihulgimüüjate Liidu ja Riigikontrolli esindajad; istung on avalik,
toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).

Neljapäev, 12. jaanuar

Kell 10 – täiskogu istung

Esimene lugemine – üks eelnõu: jalaväemiinide kasutamist, varumist,
tootmist ja üleandmist keelustava ja nende hävitamist nõudva
konventsiooni denonsseerimise seaduse eelnõu (726 SE).

Kell 14 – komisjonide istungid

majanduskomisjoni videoistungil – elektrituruseaduse ja teiste seaduste
muutmise seaduse eelnõu (696 SE), kutsutud Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi esindajad;

riigikaitsekomisjonis – kell 13.05: julgeolekuolukorra arengutest,
kutsutud Kaitseministeeriumi ja Siseministeeriumi valitsemisala esindajad.

Sündmused

Kell 11 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Horvaatia peaministri
Andrej Plenkovićiga.

Kell 14.30 – Eesti-Maroko parlamendirühma esimees Raivo Tamm kõneleb
Eesti ja Maroko diplomaatiliste suhete 30. aastapäevale pühendatud
konverentsil (Riigikogu konverentsisaal).

Reede, 13. jaanuar

Komisjoni istung

Euroopa Liidu asjade komisjoni videoistungil – kell 10: Eesti seisukohad
16. jaanuaril toimuval eurorühma kohtumisel ja 17. jaanuaril toimuval
Euroopa Liidu majandus- ja rahandusnõukogu istungil, kutsutud
rahandusminister Annely Akkermann; seisukoha andmine Euroopa Komisjoni
määruse eelnõu, mis käsitleb digielemente sisaldavate toodete
küberturvalisuse horisontaalseid nõudeid ja millega muudetakse määrust
(EL) 2019/1020, kohta, kutsutud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi
esindajad.

Välislähetus

15.–16. jaanuar
Riigikogu esimees Jüri Ratas osaleb Balti riikide ja Poola esimeeste
kohtumisel Varssavis Poolas.

Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
tel 631 6592, 510 6179
e-post merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Saksamaa sarjas Valgevene poliitiliselt ajendatud näidisprotsessi (Täiendatud!)BERLIIN, 6. jaanuar, AFP-BNS – Saksamaa mõistis reedel hukka vangistatud Nobeli laureaadi Aless Bjaljatski ja kahe tema liitlase kohtu alla saatmise Valgevenes.
"Liiduvalitsus mõistab karmilt hukka Valgevene poliitiliselt ajendatud näidisprotsessi Bjaljatski, aga ka Valentin Stefanovitši ja Vladimir Labkovitši suhtes," teatas Saksa välisministeerium Twitteris.
Üks mullustest rahunobelistidest Bjaljatski läks neljapäeval koos Stefanovitši ja Labkovitšiga kohtu alla opositsioonitegevuse rahastamiseks Valgevenesse sularaha väidetava smugeldamise eest.
Kriitikud aga ütlevad, et kohtuprotsessi tegelik eesmärk on neutraliseeridaautoritaarse riigi silmapaistvaim inimõigusrühmitus Vjasna (Kevad), mille Bjaljatski asutas 1996. aastal.
Saksa ministeerium teatas, et kolm meest on "kohtu all üksnes nende pühendumuse tõttu inim- ja kodanikuõigustele".
"Föderaalvalitsus nõuab võimudelt kõigi enam kui 1400 poliitvangi vabastamist. Valgevene kodanikuühiskonna vastane vägivald ja repressioonid peavad lõppema," öeldakse selles.
60-aastane Bjaljatski ja tema kaaslased mõisteti vangi pärast 2020. aasta ulatuslikke režiimivastaseid meeleavaldusi, kui autoritaarne president Aleksandr Lukašenko kuulutas valimisvõitu, mida rahvusvaheline üldsus pole tunnistanud.
Venemaa liidri Vladimir Putini toetusel surus Lukašenko opositsiooniliikumise jõhkralt maha, vangistades oma kriitikud või surudes nad pagulusse.
Bjaljatski, Stefanovitš ja Labkovitš on olnud vahi all alates 2021. aasta juulist, esialgu süüdistatuna maksudest kõrvalehoidmises.
AFP – Baltic News Service


Kisma Muhus: looduskaitsja kimbutab lambapidajat, politsei probleemi ei näeLäinud aasta lõpul jõudis Kuressaare politseijaoskond seisukohale, et ühe muhulase järjepidevat tegevust teise muhulase elu kibedaks tegemisel ei saa paragrahvidega mõõta.Saarte Hääl ei nimeta siinkohal ei kannatanute ega kimbutaja nime, kuid kasutame ametlikust allikast pärit dokumente, mis kirjeldavad politseisse pöördumiseks ajendi andnud sündmusi.Avalduses politseile öeldakse otsesõnu, et mees (nimetame teda Vambolaks - toim) on pühendanud terve viimase aasta oma elust avaldaja, tema kolleegide ja abikaasa jälitamisele ja kiusamisele.“Vambola saadab ähvardavaid ja valesüüdistusega meile, paigaldab liikumiskaameraid, luurab põõsastes, pildistab, lmib, käib taastamistööde läbiviijaid sõimamas, levitab valeinformatsiooni, ilmub sõimamiseks avalikele üritustele, käib loomade vett hoidlates maha laskmas, avab väravaid, lõhub generaatoreid, esitab kaebusi erinevatele ametiasutustele ja levitab oma veebilehel valeinformatsiooni,” seisab oktoobri lõpul tehtud avalduses.Sõimab ja süüdistabNäiteks oli Vambola sõimanud ja ähvardanud avalduse teinud naist Liiva raamatukogus toimunud avalikul üritusel ja süüdistanud erinevatel teemadel alates korruptsioonist kuni Muhu saare veetaseme languseni. Nimetatud tegevus tekitab avaldajas hirmu ja ebamugavustunnet. Politsei teatas kriminaalasjast keeldumise määruses, et kirjelduse järgi tuleks jälitustoiminguna kõne alla vaid varjatud jälgimine, sest avalduse järgi paigaldab Vambola liikumiskaameraid, luurab põõsastes, pildistab ja lmib.Näiteks toodi juhtum, kus Vambola pani karjamaadele kaameraid ja jälgis drooniga alvarite taastamistöid.Politsei leidis, et neile esitatud materjalidest ei nähtu, et Vambola viiks läbi jälitustoiminguid või koguks andmeid konkreetse isiku kohta.“Pildistatud on alvarite taastamistöid, loomi ja karjamaid ning saadetud kirjadest võib välja lugeda mure loomade ja üldise looduse pärast, mis ei pruugi teaduslike lähenemistega ühtida,” seisab määruses.Samuti puuduvad politsei hinnangul tõendid, et mehe tegevus vastaks jälitustoimingu põhiomadustele ehk salajasusele ja varjatusele. Ka on raske Vambola tegevust ahistavaks jälitamiseks liigitada.Karistusseadustik ütleb, et selline koosseis eeldab teise isikuga korduva või järjepideva kontakti otsimist, tema jälgimist või muul viisil teise isiku tahte vastaselt tema eraellu sekkumist, kui selle eesmärk või tagajärg on teise isiku hirmutamine, alandamine või muul viisil oluliselt häirimine.Valjuhäälne kriitikaAvaldaja esitas lisamaterjalidena politseile Vambola saadetud meile ja seisukohti, kuid politsei kinnitusel ei saa nende põhjal järeldada, et Vambola ründaks, ähvardaks või sekkuks eraellu.Politseikapten Ahti Lepp sedastas, et Vambola saadetud kirjade põhjal võib järeldada, et ta ei poolda karjamaade tarastamist, mis seadvat ohtu metsloomade elu ja tervise ning vaba liikumise. “Tõenäoliselt ütleb ta oma mõtted valjuhäälselt ka avalikel koosolekutel välja. Nende väljaütlemiste sisu ja vorm on teadmata, sest ühtegi konkreetset tõendit esitatud ei ole. Avalikel koosolekutel võivad käia kõik ja oma mõtte ka välja öelda. Olenemata sellest, kas see ühtib teiste omadega või mitte,” märkis politsei.Vambola on varem Saarte Häälele selgitanud, et rannakarjamaade taastumisprotsessides ei ole arvestatud metsloomade mitu aastakümmet väljakujunenud liikumisradadega ning arvestatud pole ka pesitsemiskohtade ja teise asjaoludega, mis puudutavad metsloomade heaolu.“Põdra ja hirve arvukus Muhus on viimastel aastatel tugevalt langenud,” selgitas ta. “On juhtumeid, kus kitsed on sattunud paanikasse maantee ületamisega, pöördunud aia piiramisega tagasi tee peale ja siis saanud autost löögi.Või siis on tee ääres jalutanud põdralehm vasikaga sattunud paanikasse, kui auto läheneb. Vanaloom suudab kuidagi läbi aia suruda, vasikas üritab, aga ei suuda edasi minna ning murrab jala,” kirjeldas Vambola.MUHUS autolt löögi saanud kits ja põdrasarved, mille kandja oli neile eluajal traadi ümber keerutanud. 2X ERAKOGUAndres Sepp


Korruptsioonikahtlus Elvas: rutiinne protseduur tõi vallajuhtidele kaela kriminaaluurimise„See ääretult näotu situatsioon, et meie viieliikmelises vallavalitsuses on ametis kaks poliitilist juhti, kelle tegevuse suhtes on algatatud kriminaaluurimine,“ lajatab Elva volikogu liige Juhani Jaeger. Ta ei mõista, kuidas oli võimalik, et vallavalitsus eraldas toetusi spordiklubidele, mille juhatustes figureerivad vallavalitsuse liikmed ise.
Mullu märtsis eraldas Elva vallavalitsus toetusi paljudele klubidele ja MTÜdele, ühe otsusega said toetusi kokku 64 erinevat organisatsiooni. Nende seas oli ka korvapalliklubi BC Elva, mille juhatuse liikmeks on vallavanemn Priit Värv ning jalgpalliklubi FC Elva, mille juhatusse kuulub vallavalitsuse liige Margus Ivask. Värv ütleb, et tegu oli rutiinse rutiinse toiminguga ja ta ei saanud otsusest isiklikku kasu.
Mitte keegi ei märganud
„Tegevustoetused spordiklubidele ning MTÜdele määratakse vastava korra järgi ning kõikidele ühtsetel alustel,“ selgitab Värv. „Tegevustoetuste osas ei ole mingit kaalumise kohta, vaid on treeneri kvalifikatsiooni alusel treeneritoetus, laste pearaha ja osalused, mis on lastevanematel kinnitatud. Vallavalitsusele saadetakse juba vastavaks tunnistatud toetuste saajad ühe eelnõuna. Vallavalitsus ei määra ise toetuse saajaid ega summasid.“
„Kuidas on võimalik, et mitte keegi viiest vallavalitsuse liikmest ei märganud selle otsuse tegemise juures – poisid, te olete ise nendega seotud, kes siin nimekirjas on, te peaksite end taandama,“ imestab Jaeger.
Tema eestvedamisel käib praegu Elva volikogu erakorralise istungi korraldamine, et kogu asjas selgust saada. Vallavanem ise tunnistab, et toona otsustamise ajal oleks pidanud laua tagant püsti tõusma ja toast välja astuma: „Eks tagant järele tarkus on ikka kõige suurem.“
„Kui me novembris avastasime võimaliku rikkumise, siis ega me keegi ei suutnud märtsi sündmuseid küll kuidagi taastada,“ ütleb Värv. „Eks me vallavalitsuse liikmetega oleme ikka arutanud, et kuidas me sellise näpuka läbi lasime. Mina kogusin kokku materjalid, konsulteerisin justiitsministeeriumiga ning saatsin materjalid koos enda selgitustega politsei korruptsioonikuritegude büroole kontrollimiseks ning õigusliku hinnangu andmiseks.“
Volikogu ootab selgitusi
„Kuidas oli võimalik, et toetus eraldati ühingule, mis on vallale võlgu,“ räägib Jaeger. „Jutt käib BC Elva pikaajalisest võlast Elva spordihoone kasutamise eest, mis maksti ära alles sügisel, aga toetused otsustati märtsis.“
„Mismoodi toimus toetuse väljamaksmine, kui ühing on lõpetanud tegevuse või ülisuures mahus kokku tõmmanud,“ jätkab ta BC Elva teemal. „Kõik sellised väga ebameeldivad teemad, mille suhtes oleks igati normaalne, et vallavalitsus ise informeerib inimesi.“
„Volikogule olen enda poolt edastanud selgitused ja kogu info,“ ütleb Värv. „Ärevuse hoidmine on opositsiooni töö ja eks nende piiratud tööriistad saavad nüüd teritamist. Mina olen olnud avatud selgitusteks ning olen neid selgitusi nüüd juba kaks nädalat hoogsalt jaganud – ega ärevus pole sellega suurt vähenenud. Trummid ikka põrisevad.“
„On väga hea, et ajakirjandus tunneb huvi juhtimisvigade, korruptsioonikahtluste ja oma inimeste eelistamiste vastu,“ sõnab Jaeger. „See on väikeste omavalitsuste probleem üldiselt ja meie Elva vallana ei ole selles mõttes erand. Samasugused juhtumid Tallinnas või Tartus oleks juba ammu meedia kõrgendatud tähelepanu all.“
Prokuratuuri pressiesindaja Kauri Sinkevičius ütleb vaid, et uurimine on käimas ja selle eesmärgiks on selgitada, kas Elva vallavalitsuse liige võis osaleda endaga seotud spordiklubile raha eraldamisega seotud otsuse tegemises. Uurimist viiakse läbi toimingupiirangu rikkumist käsitleva paragrahvi järgi, kuid rohkemat ei saa prokuratuur hetkel öelda.


Elva vallajuhtidel on nüüd kaelas kriminaaluurimine„See on ääretult näotu situatsioon, et meie viieliikmelises vallavalitsuses on ametis kaks poliitilist juhti, kelle tegevuse suhtes on algatatud kriminaaluurimine,“ ütleb Elva volikogu liige Juhani Jaeger, kes ei mõista, kuidas oli võimalik, et vallavalitsus eraldas toetusi spordiklubidele, mille juhatustes figureerivad vallavalitsuse liikmed.Mullu märtsis eraldas Elva vallavalitsus toetusi paljudele klubidele ja MTÜdele, ühe otsusega said toetusi kokku 64 organisatsiooni. Nende seas oli ka korvpalliklubi BC Elva, mille juhatuse liikmeks on vallavanem Priit Värv (pildil), ning jalgpalliklubi FC Elva, mille juhatusse kuulub vallavalitsuse liige Margus Ivask. Värv ütleb, et tegu oli rutiinse toiminguga ja ta ei saanud otsusest isiklikku kasu. „Tegevustoetused spordiklubidele ning MTÜdele määratakse vastava korra järgi ning kõikidele ühtsetel alustel,“ selgitab ta.„Tegevustoetuste osas ei ole mingit kaalumise kohta, vaid on treeneri kvalifikatsiooni alusel treeneritoetus, laste pearaha ja osalused, mis on lastevanematel kinnitatud. Vallavalitsusele saadetakse juba vastavaks tunnistatud toetuste saajad ühe eelnõuna. Vallavalitsus ei määra ise toetuse saajaid ega summasid.“„Kuidas on võimalik, et mitte keegi viiest vallavalitsuse liikmest ei märganud selle otsuse tegemise juures - poisid, te olete ise nendega seotud, kes siin nimekirjas on, te peaksite end taandama,“ imestab Jaeger, kelle eestvedamisel käib praegu Elva volikogu erakorralise istungi korraldamine, et kogu asjas selgust saada. Vallavanem tunnistab, et toona otsustamise ajal oleks pidanud laua tagant püsti tõusma ja toast välja astuma: „Eks tagantjärele tarkus on ikka kõige suurem.“„Kui me novembris avastasime võimaliku rikkumise, siis ega me keegi ei suutnud märtsi sündmusid küll kuidagi taastada,“ ütleb Värv. „Eks me vallavalitsuse liikmetega oleme ikka arutanud, et kuidas me sellise näpuka läbi lasime. Mina kogusin kokku materjalid, konsulteerisin justiitsministeeriumiga ning saatsin materjalid koos enda selgitustega politsei korruptsioonikuritegude büroole kontrollimiseks ning õigusliku hinnangu andmiseks.“Prokuratuuri pressiesindaja Kauri Sinkevičius ütleb, et uurimine on käimas ja selle eesmärgiks on selgitada, kas Elva vallavalitsuse liige võis osaleda endaga seotud spordiklubile raha eraldamisega seotud otsuse tegemises. Uurimist viiakse läbi toimingupiirangu rikkumist käsitleva paragrahvi järgi, kuid rohkemat ei saa prokuratuur praegu öelda.ASSO LADVA


Istanbul: tujuka talve eest võid peitu pugeda ka suurlinnaTalvehooajal on Istanbulis palju valgusküllasem ja soojem kui Eestis. Talv on mahe ja kui mõnel üksikul päeval sajabki lund, sulab see õige pea. Termomeeter kõigub siin kümne kraadi ümber ja kuna Istanbulis on palju igihaljaid puid, püsib linn aasta ringi veidi roheline. Kohalikud pelgavad väga külma ja juba siis, kui väljas on 15 kraadi sooja, panevad nad lapsed paksudesse talvejopedesse ja püsivad parema meelega toas.Aasiat ja Euroopat ühendav Istanbul on 16 miljoni elanikuga metropol, aga enamasti ei saa arugi, et see nii suur on. Künklikus, merega ümbritsetud ja Bosporuse väinaga kaheks lõigatud linnas on mõnus kulgeda. Näiteks New Yorgi või Shanghaiga võrreldes on ka hooned suhteliselt madalad ja hoolimata linna elanike arvust ülerahvastatuse tunnet ei teki. Linn (välja arvatud liiklus!) on turvaline ning inimesed reeglina abivalmis ja südamlikud. Haruharva võib suurlinna tänavatel kohata mõnd purjus inimest.Kui eestlased on enamasti pigem arglikud suhtlejad, siis kohalikud on uudishimulikud ja armastavad suhelda. Julgustan olema avatud ja sõbralik, siis näete ja kuulete rohkem, kui tavaline turist.Pidulik rongkäik, mis lõpeb jääkülmas veesIstanbuli kultuurielu on väga rikkalik - iga päev toimub kas mõni suurem kontsert või näituse avamine. Kes soovib vaadata muusikali, klassikalist ooperit või balletti, saab seda teha kas Zorlu Center Performans Sanatları Merkezis (PSM) või uues ultramodernses Atatürki kultuurikeskuses (Atatürk Kültür Merkezi). Maailmatasemel kontserdipaiku on palju, näiteks elavat türgi jazz'i saab nautida klubis Nardis. Mina soovitaksin kindlasti tutvuda näiteks Osmani-aegse õukonnamuusikaga - see on kõrvale täiesti eriline kogemus ja pillid, millel seda mängitakse, on enamikule meist tundmatud. Või külastage folkmuusika kontserti - garanteerin, et seegi on huvitav ja kaasahaarav.Istanbulis eksisteerivad kõrvuti islam ja õigeusk ning olulises islamikeskuses asub ka Konstantinoopoli Oikumeeniline Patriarhaat. See tähendab, et umbes 300 miljonit kristlast saavad oma usuelu juhtnöörid Istanbulist. Kes satub aasta algul Istanbuli, siis minu kodukandis Feneri linnaosas toimub jaanuaris suur õigeusu protsessioon, mis lõpeb sellega, et Tema Pühadus Oikumeeniline Patriarh Bartolomeus viskab Kuldsarve lahte risti ja usklikud hüppavad jääkülma vette, et see üksteise võidu ujudes ära tuua. Oluline püha, millega mälestatakse Kristuse ristimist, pakub elamust ka turistidele.Kindlasti väärib nägemist Süleymaniye mošee ning Istanbuli külastades võikski käia sünagoogides, kirikutes ja mošeedes. Mošeesse minnes tuleb ära võtta jalanõud ning naistel katta pea rätiga. Muidugi on Istanbul kui mitme impeeriumi pealinn suurepärane sihtkoht ajaloohuvilistele. Bütsantsi teemasse süvenemiseks on linn tõeline maiuspala: maa-alused tsisternid, kirikud, kloostrid ja linnamüürid. Mitu nädalat võid veeta minevikus, põigates tänapäeva vaid sööma ja jooma.Nädalane gurmeereis mööda rahvusköökeEurosid teeniva eestlase jaoks on Istanbulis söömine igati taskukohane ja esindatud on palju selle maailmajao erinevaid kööke. Kui veel umbes 20 aastat tagasi elas Istanbulis umbes 10 miljonit inimest, siis nüüdseks on see arv kasvanud 16 miljonini. Lisaks Türgi-sisesele töörändele (Istanbulis on Türgi kõrgeimad palgad!) on ülikiire kasvu taga suur sisserändajate hulk. Pakistanlased, uiguurid, süürlased, pärslased, afgaanid, bulgaarlased, bosnialased, albaanlased jne - kõik nad igatsevad aeg-ajalt oma rahvusroogade järele ja sestap võib Istanbulis erinevaid autentseid rahvuskööke mekkides teha vähemalt nädalase gurmeereisi.Lisaks õdusates boheemlaslikes kohvikutes raamatulugemisele ja inimeste vaatamisele võiks muidugi proovida kerget ja tervislikku Türgi kööki, mis piirkonniti tugevalt erineb. Näiteks mitme mere vahel asuvas Istanbulis pakutakse palju suurepäraseidmeze'sid (eelroogi), värskelt püütud kala ja taimset toitu. Selle kõrvale käib muidugi õlu, vein või aniisiviin. Türgi sisemaalt, Anatooliast, on pärit lihaküpsetamise traditsioon. Lamba-, veise- või linnulihast vardad, kebabid, köfted - hõrke lihavalmistamise viise on lugematu hulk.Türgis toodetakse ka head veini ja solidaarsusest kohalike veinitootjate vastu soovitan eelkõige just neid avastada.Eraldi toidužanri moodustab Türgi hommikusöök. Kõige kuulsam hommikusöök pärineb Vanist (ajalooliselt on linn olnud eelkõige armeenlaste ja kurdide kodukant) ja sinna kuuluvad erinevad juustud, munaroad, küpsetised, salatid, tomati- ja paprikasegud, oliivid ja terve rida erinevaid komponente, mida Eestis ei tuntagi.Korraga nii peopealinn kui ka poodlemisparadiisKa poodlemisvõimalustest ei tule linnas puudu ja võrreldes Eestiga näeb siin oluliselt rohkem värve ning julgeid lähenemisi ja seda ka meeste moes. Parimates poodides ülikonda valides võid arvestada sellega, et vajadusel õmmeldakse see paari päeva jooksul sinu mõõtude järgi täiesti parajaks. Mõned kvaliteetsed ja soodsa hinnaga kohalikud brändid, millele võiks silma peale visata, on Abdullah Kiğılı (meesterõivad), Kemal Tanca (jalanõud ja muud nahktooted), aga ka Mavi, Koton jne. Unustada ei tasu ka väikseid hipsteridisainipoode või second hand'e - neid leiab hulganisti Balati naabruskonnas ja Galata torni ümbruses.Kvaliteetset kodutekstiili, näiteks voodipesu tasub vaadata Vürtsituru ümbrusest Tahtakalest, juba ostlemine sealses rahvaste paabelis on vahva kogemus.Istanbuli võib nimetada ka Lähis-Ida peopealinnaks, samas kohalikud tarbivad alkoholi viisakalt ja purjus inimesi naljalt lällamas ei näe. Paljudel klubidel on ägedad katuseterrassid imeliste Bosporuse vaadetega, nädalavahetustel on klubimeeleolus näiteks restoran-baar-ööklubi 360Istanbul ja Marmara hotelli katuse lounge. Technomuusika sõpradele on iga päev avatud Klein või niisama hängimiseks baarid Novo ja Koridor.Kuidas end sullerite eest kaitsta?Nii nagu igas suurlinnas, leidub ka Istanbulis sullereid. Lennujaama taksosid kontrollitakse tihti ja reeglina on nendega kesklinna sõita turvaline. Aga linnas ma taksoga sõita ei soovita. Taksojuhid peaksid arve esitama taksomeetri järgi, aga tihti ei pane nad seda tööle, et pärast saaks turisti nöörida. Kesklinnas saab hakkama kondimootori ja ühistranspordiga ning näed ka kohalike igapäevaelu. Ühistranspordikaardi (Istanbulkart) saad osta automaadist ja leheputkast ning kui raha on peale laetud, kehtib see lisaks bussile-trammile-metroole ka praami peal.Kui maksad taksojuhile suure rahasedeliga, siis kontrolli kohe, kui palju sulle raha tagasi anti. Mõnikord vahetavad taksojuhid suure kupüüri taskus välkkiiresti pisema vastu ja siis üritavad väita, et andsite 200 asemel näiteks 20. Sestap tasub käepärast hoida väiksemaid kupüüre ja maksta täpse rahaga. Tihti üritatakse küsida lisatasu näiteks tunneli või maantee läbimise eest, aga tegelikult ei ole Istanbuli lennujaamast Taksimi ega Sultanahmeti piirkonda mingeid tee- ega tunnelimakse.Teine sullerite võte on etendada kingapuhastajaid. Nende leivanumber on turisti ees kõndides kingahari maha pillata. Kui sa viisaka inimesena annad talle harja tagasi, siis vastutasuks pakub ta „tasuta“ kingapuhastust. Sellest heateost tuleks aga loobuda, sest pärast kingade puhastust võib juhtuda, et ta nõuab tavalise 20 liiri asemel 100 liiri. Kõik see võib muutuda väga ebameeldivaks, eriti kui välja ilmuvad ka kingapuhastaja sõbrad.Enamik inimesi on Istanbulis siirad ja abivalmid, aga kui kohtad ülisõbralikke tüüpe, kes kutsuvad lõbutsema ja õlut jooma, siis minna võib, aga koht vali ise. Vastasel juhul võid sattuda mõnda kahtlasesse baari, kus saad jookide eest kosmilise arve, sest lauas istusid ka näiteks mõned tüdrukud. Seda trikki kasutatakse eriti nooremate meeste peal, kellelt on välja pressitud ka tuhandeid eurosid. Kui sa hinnakirja ei näe, siis vältimaks hilisemaid arusaamatusi, küsi enne ostu hinda. Alati ja sõltumata kohast.Olen Istanbulis elanud juba kümme aastat. Linn on pidevas muutumises ja endiselt leian siit pidevalt midagi uut. Kellel pole aega pikemalt linna avastada, siis argipäevarutiinist jõuab välja murda juba mõne päevaga.Mida Istanbulis lastega teha?Külastada Osmani-aegset Gazhane muuseumi Aasia poolel - seal on näitused, suurematele lastele ka vahva energiamuuseum;minna Istanbul Aqvaryumi, istanbulakvaryum. com;minna Sea Life Aquariumi, visitsealife.com/istanbul;käia Legolandis, legolanddiscoverycentre. com/istanbul;käia İstanbul Rahmi M.Koçi transpordivahendite muuseumis, rmk-museum.org.tr/istanbul/en/ rahmi-m-koc-muzesi. Seal saad ronida allveelaeva, rongi ja lennukisse, vaata suurepärast liiklusvahendite kogu autodest kalessideni ja lapsevankritest lennukiteni;sõida laevaga Bosporuse väinal. Varahommikul minnes võib õnnestuda ka delfiine näha.LOE PIKEMALT ohtuleht.ee„Olge avatud ja sõbralik, siis näete ja kuulete rohkem, kui tavaline turist,"ütleb kümme aastat Istanbulis elanud Hille Hanso (pildil).USUPÜHA PAKUB ELAMUST TURISTIDELE: Feneri linnaosas toimub jaanuaris suur õigeusu protsessioon, mille lõpus Tema Pühadus Oikumeeniline Patriarh Bartolomeus viskab Kuldsarve lahte risti ja usklikud hüppavad jääkülma vette, et see üksteise võidu ujudes ära tuua. Hille HansoVida Press PÄRAST PADUKAT: Vaade Galata tornist üle Bosphoruse väina, mis eraldab Euroopat Aasiast ja ühendab Marmara merd Musta merega.ErakoguHille Hanso LUMEMEMM ISTANBULIS: Karta on, et kuigi pikalt ta sealses pehmes kliimas vastu ei pea.ÜLLATAVALT LUMINE: Vahel võib Istanbulis ka selline vaatepilt avaneda, aga eile lubas ilmaprognoos endiselt päeval 12 soojakraadi.TÜÜPILINE TURUMELU: Seda rahvaste paabelis toimuvat ostlemist tasub kasvõi lihtsalt vaatama minna. Hille HansoKORRAGA KAHEL KONTINENDIL: Istanbul on ainuke linn maailmas, mis asub korraga kahel kontinendil - Euroopas ja Aasias. Tallinnast saab otselennuga kohale seitsmel päeval nädalas.Hille Hanso Vida Press HEAD ISU: Istanbuli Sea Life Aquariumis elav Iggy kuulub Euroopa suurimate merekilpkonnade hulka, kes võivad kaaluda kuni 200 kilo.HILLE HANSO


ISTANBUL: tujuka talve eest võid peitu pugeda ka suurlinnaTalvehooajal on Istanbulis palju valgusküllasem ja soojem kui Eestis. Talv on mahe ja kui mõnel üksikul päeval sajabki lund, sulab see õige pea. Termomeeter kõigub siin kümne kraadi ümber ja kuna Istanbulis on palju igihaljaid puid, püsib linn aasta ringi veidi roheline. Kohalikud pelgavad väga külma ja juba siis, kui väljas on 15 kraadi sooja, panevad nad lapsed paksudesse talvejopedesse ja püsivad parema meelega toas.
Aasiat ja Euroopat ühendav Istanbul on 16 miljoni elanikuga metropol, aga enamasti ei saa arugi, et see nii suur on. Künklikus, merega ümbritsetud ja Bosporuse väinaga kaheks lõigatud linnas on mõnus kulgeda. Näiteks New Yorgi või Shanghaiga võrreldes on ka hooned suhteliselt madalad ja vaatamata linna elanike arvule ülerahvastatuse tunnet ei teki. Linn (välja arvatud liiklus!) on turvaline ning inimesed reeglina abivalmis ja südamlikud. Haruharva võib suurlinna tänavatel kohata mõnd purjus inimest.
Kui eestlased on enamasti pigem arglikud suhtlejad, siis kohalikud on uudishimulikud ja armastavad suhelda. Julgustan olema avatud ja sõbralik, siis näete ja kuulete rohkem, kui tavaline turist.
USUPÜHA PAKUB ELAMUST TURISTIDELE: Feneri linnaosas toimub jaanuaris suur õigeusu protsessioon, mille lõpus Tema Pühadus Oikumeeniline Patriarh Bartolomeus viskab Kuldsarve lahte risti ja usklikud hüppavad jääkülma vette, et see üksteise võidu ujudes ära tuua.
(Hille Hanso)Pidulik rongkäik, mis lõpeb jääkülmas vees
Istanbuli kultuurielu on väga rikkalik – iga päev toimub kas mõni suurem kontsert või näituse avamine. Kes soovib vaadata muusikali, klassikalist ooperit või balletti, saab seda teha kas Zorlu Center Performans Sanatları Merkezis (PSM) või uues ultramodernses Atatürki kultuurikeskuses (Atatürk Kültür Merkezi). Maailmatasemel kontserdipaiku on palju, näiteks elavat türgi jazz'i saab nautida klubis Nardis. Mina soovitaksin kindlasti tutvuda näiteks Osmani-aegse õukonnamuusikaga – see on kõrvale täiesti eriline kogemus ja pillid, millel seda mängitakse, on enamikule meist tundmatud. Või külastage folkmuusika kontserti – garanteerin, et seegi on huvitav ja kaasahaarav.
Istanbulis eksisteerivad kõrvuti islam ja õigeusk ning olulises islamikeskuses asub ka Konstantinoopoli Oikumeeniline Patriarhaat. See tähendab, et umbes 300 miljonit kristlast saavad oma usuelu juhtnöörid Istanbulist. Kes satub aasta algul Istanbuli, siis minu kodukandis Feneri linnaosas toimub jaanuaris suur õigeusu protsessioon, mis lõpeb sellega, et Tema Pühadus Oikumeeniline Patriarh Bartolomeus viskab Kuldsarve lahte risti ja usklikud hüppavad jääkülma vette, et see üksteise võidu ujudes ära tuua. Oluline püha, millega mälestatakse Kristuse ristimist, pakub elamust ka turistidele.
Kindlasti väärib nägemist Süleymaniye mošee, mis on imekaunis nii ehitusmeisterlikkuse kui ka ümbritsevate vaadete poolest. Istanbuli külastades võikski käia sünagoogides, kirikutes ja mošeedes ning mõtiskleda võimu, inimese ja usu teemadel. Neil teemadel võib kohalikega julgelt rääkida, türklased on avatud suhtlejad. Mošeesse minnes tuleb ära võtta jalanõud ning naistel katta pea rätiga. Olgem keskkonnasõbralikud – pange kingad-saapad kaasavõetud riidekotti ja ärge kasutage ühekordseid kilekotte, mida Istanbuli mošeedes lahkelt jagatakse.
Muidugi on Istanbul kui mitme impeeriumi pealinn suurepärane sihtkoht ajaloohuvilistele. Bütsantsi teemasse süvenemiseks on linn tõeline maiuspala: maa-alused tsisternid, kirikud, kloostrid ja linnamüürid. Mitu nädalat võid veeta minevikus, põigates tänapäeva vaid sööma ja jooma.
Nädalane gurmeereis mööda rahvuskööke
Eurosid teeniva eestlase jaoks on Istanbulis söömine igati taskukohane ja esindatud on palju selle maailmajao erinevaid kööke. Kui veel umbes 20 aastat tagasi elas Istanbulis umbes 10 miljonit inimest, siis nüüdseks on see arv kasvanud 16 miljonini. Lisaks Türgi-sisesele töörändele (Istanbulis on Türgi kõrgeimad palgad!) on ülikiire kasvu taga suur sisserändajate hulk. Pakistanlased, uiguurid, süürlased, pärslased, afgaanid, bulgaarlased, bosnialased, albaanlased jne – kõik nad igatsevad aeg-ajalt oma rahvusroogade järele ja sestap võib Istanbulis erinevaid autentseid rahvuskööke mekkides teha vähemalt nädalase gurmeereisi.
Lisaks õdusates boheemlaslikes kohvikutes raamatulugemisele ja inimeste vaatamisele võiks muidugi proovida kerget ja tervislikku Türgi kööki, mis piirkonniti tugevalt erineb. Näiteks mitme mere vahel asuvas Istanbulis pakutakse palju suurepäraseid meze'sid (eelroogi), värskelt püütud kala ja taimset toitu. Selle kõrvale käib muidugi õlu, vein või aniisiviin. Türgi sisemaalt, Anatooliast, on pärit lihaküpsetamise traditsioon. Lamba-, veise- või linnulihast vardad, kebabid, köfted – hõrke lihavalmistamise viise on lugematu hulk.
Istanbulis võib nautida nii lihtsat tänavatoitu kui ka peeneid gurmeeroogi. Alles oktoobris said neli Istanbuli restorani Michelini tärni, kümme pälvisid Bib Gourmandi ehk neid tunnustati parima hinna ja kvaliteedi suhte eest. Türgis toodetakse ka head veini ja solidaarsusest kohalike veinitootjate vastu soovitan eelkõige just neid avastada.
Eraldi toidužanri moodustab Türgi hommikusöök. See on miski, mille nautimiseks sõprade või perega tuleb aega võtta. Kõige kuulsam hommikusöök pärineb Vanist (ajalooliselt on linn olnud eelkõige armeenlaste ja kurdide kodukant) ja sinna kuuluvad erinevad juustud, munaroad, küpsetised, salatid, tomati- ja paprikasegud, oliivid ja terve rida erinevaid komponente, mida Eestis ei tuntagi. Hommikusöögi lõpuks kastetakse värske krõbe sai kas mooruspuu-, viigimarja- vms moosi sisse või torgatakse klopitud koore- ja meesegusse. Türgi hommikusöögi kõrvale pakutakse tavaliselt piiramatus koguses musta teed. Keele viib alla!
TÜÜPILINE TURUMELU: Seda rahvaste paabelis toimuvat ostlemist tasub kasvõi lihtsalt vaatama minna.
(Hille Hanso)Kaks ühes ehk peopealinn  ja poodlemisparadiis
Ka poodlemisvõimalustest ei tule linnas puudu ja võrreldes Eestiga näeb siin oluliselt rohkem värve ning julgeid lähenemisi  ja seda ka meeste moes. Parimates poodides ülikonda valides võid arvestada sellega, et vajadusel õmmeldakse see paari päeva jooksul sinu mõõtude järgi täiesti parajaks. Mõned kvaliteetsed ja soodsa hinnaga kohalikud brändid, millele võiks silma peale visata, on Abdullah Kiğılı (meesterõivad), Kemal Tanca (jalanõud ja muud nahktooted), aga ka Mavi, Koton jne. Unustada ei tasu ka väikeseid hipsteridisainipoode või second hand'e – neid leiab hulganisti Balati naabruskonnas ja Galata torni ümbruses.
Kvaliteetset kodutekstiili, näiteks voodipesu, tasub vaadata Vürtsituru ümbrusest Tahtakalest, juba ostlemine sealses rahvaste paabelis on vahva kogemus. Aktiivsetest müüjatest ei peaks aga turul ära ehmuma, sest nende ülesanne ongi aidata ja soovitada. Sestap oleks kena müüjat abi pakkumise eest tänada ja kui küsimusi pole, siis seda ka öelda. Kui olete erinevate kaupmeeste pakkumistega tutvunud, on lihtsam ka hinda alla tingida. Kaubamajades pole hinnad läbiräägitavad, kuid ostes korraga mitu asja, õnnestub 5–10% allahindlust mõnikord siiski välja rääkida. Välismaalasena ei tasu unustada ka tax-free-võimalust ja lennujaamas raha tagasi küsida.
Istanbuli võib nimetada ka Lähis-Ida peopealinnaks, samas kohalikud tarbivad alkoholi viisakalt ja purjus inimesi naljalt lällamas ei näe. Paljudel klubidel on ägedad katuseterrassid imeliste Bosporuse vaadetega, nädalavahetustel on klubimeeleolus näiteks restoran-baar-ööklubi 360Istanbul ja Marmara hotelli katuse lounge. Tehno-muusika sõpradele on iga päev avatud Klein või niisama hängimiseks baarid Novo ja Koridor.
Kuidas end sullerite eest kaitsta?
Nii nagu igas suurlinnas, leidub ka Istanbulis sullereid. Lennujaama taksosid kontrollitakse tihti ja reeglina on nendega kesklinna sõita turvaline. Aga linnas ma taksoga sõita ei soovita. Taksojuhid peaksid arve esitama taksomeetri järgi, aga tihti ei pane nad seda tööle, et pärast saaks turisti nöörida. Kesklinnas saab hakkama kondimootori ja ühistranspordiga ning näed ka kohalike igapäevaelu. Ühistranspordikaardi (Istanbulkart) saad osta automaadist ja leheputkast ning kui raha on peale laetud, kehtib see lisaks bussile-trammile-metroole ka praami peal.
Kui maksad taksojuhile suure rahasedeliga, siis kontrolli kohe, kui palju sulle raha tagasi anti. Kuna rahanumbrid on suured ja kohalik raha turistile võõras, siis leidub pettureid, kes proovivad seda peataolekut ära kasutada. Mõnikord vahetavad taksojuhid suure kupüüri taskus välkkiiresti pisema vastu ja siis üritavad väita, et andsite 200 asemel näiteks 20. Sestap tasub käepärast hoida väiksemaid kupüüre ja maksta täpse rahaga. Tihti üritatakse küsida lisatasu näiteks tunneli või maantee läbimise eest, aga tegelikult ei ole Istanbuli lennujaamast Taksimi ega Sultanahmeti piirkonda mingeid tee- ega tunnelimakse.
Teine sullerite võte on etendada kingapuhastajaid. Nende leivanumber on turisti ees kõndides kingahari maha pillata. Kui sa viisaka inimesena annad talle harja tagasi, siis vastutasuks pakub ta „tasuta“ kingapuhastust. Sellest heateost tuleks aga loobuda, sest pärast kingade puhastust võib juhtuda, et ta hakkab raha välja pressima ja tavalise 20 liiri asemel nõuab 100 liiri. Kõik see võib muutuda väga intensiivseks ja ebameeldivaks, eriti kui välja ilmuvad ka kingapuhastaja sõbrad.
Enamik inimesi on Istanbulis siirad ja abivalmid, aga kui kohtad ülisõbralikke tüüpe, kes kutsuvad lõbutsema ja õlut jooma, siis minna võib, aga koht vali ise. Vastasel juhul võid sattuda mõnda kahtlasesse baari, kus saad jookide eest kosmilise arve, sest lauas istusid ka näiteks mõned tüdrukud. Seda trikki kasutatakse eriti nooremate meeste peal, kellelt on välja pressitud ka tuhandeid eurosid. Kui sa hinnakirja ei näe, siis vältimaks hilisemaid arusaamatusi, küsi enne ostu hinda. Alati ja sõltumata kohast.
Olen Istanbulis elanud juba kümme aastat. Linn on pidevas muutumises ja endiselt leian siit pidevalt midagi uut. Kellel pole aega pikemalt linna avastada, siis argipäeva rutiinist jõuab välja murda juba mõne päevaga.
Kohalikud jumaldavad lapsi
Türklased tahavad lapsi kallistada, põsest pigistada ja võimalusel võtavad meelsasti sülle ning pakuvad kommi ja puuvilju. Kui julgemad mudilased vägagi naudivad kingitusi, siis tagasihoidlikumat võib see pelutada. Lapsevankriga pole Istanbuli tänavatel just mugav liikuda ja sestap võiks reisi ette võtta pigem sellise mudilasega, kes jaksab ise kõndida. Seda, et lapsel kõht tühjaks jääb, karta ei tasu: vahemerelisest menüüst leiavad ka pere noorimad liikmed midagi meelepärast. Kaubanduskeskustes on lastele suured mängualad, mis talvisel ajal on täis kohalikke, kes ei taha „külma ilma“ tõttu lastega õues olla.
HEAD ISU: Istanbuli Sea Life Aquariumis elav Iggy kuulub Euroopa suurimate merekilpkonnade hulka, kes võivad kaaluda kuni 200 kilo.
(Vida Press)Mida lastega Istanbulis teha?
Külastada Osmani-aegset Gazhane muuseumi Aasia poolel – seal on näitused, suurematele lastele ka vahva energiamuuseum;
minna Istanbul Aqvaryumi, istanbulakvaryum.com;
minna Sea Life Aquariumi, visitsealife.com/istanbul;
käia Legolandis, legolanddiscoverycentre.com/istanbul;
käia İstanbul Rahmi M. Koçi transpordivahendite muuseumis, rmk-museum.org.tr/istanbul/en/rahmi-m-koc-muzesi. Seal saad ronida allveelaeva, rongi ja lennukisse, vaata suurepärast liiklusvahendite kogu autodest kalessideni ja lapsevankritest lennukiteni;
sõida laevaga Bosporuse väinal. Varahommikul minnes võib õnnestuda ka delfiine näha.


„MasterChefi“ võitja Jana Guzanova paljastas oma plaanid võidurahaga: tahan kindlasti avada oma restoraniHobikokkade võistlusel kokandussaates „MasterChef Eesti“ pärjati parimaks Jana Guzanova, kes on ametilt finantskuritegude uurija. Kust ta tuleb ja kuhu on kulinaariamaailmas teel?
Viljandis üles kasvanud vene juurtega Jana Guzanova (32) on elanud kuus aastat Belgias Antwerpenis ja viimased kuus aastat on tema kodulinnaks olnud Tallinn.
Jana teeb igapäevaselt joogat ja mängib ülepäeviti tennist. Vaba aja veedab ta enamasti lugedes ja süües. Lugemisvaraks on loomulikult kokaraamatud, mida Jana võib lugeda lausa viies keeles, sest ta valdab eesti, vene ja inglise keelt ning saab aru ka prantsuse ja flaami keelest.
1. Mida plaanid ette võtta 10 000 euro suuruse auhinnarahaga?
See läheb kinnisvaraostu algkapitaliks. Kinnisvara ostan Eestisse, et saaksin kodumaal kanda kinnitada. Tahan kindlasti avada oma restorani, aga praeguses majanduskliimas olen ettevaatlik. Hetkel mõtlen pigem koostööprojektidele. Miks ka mitte koos Kseniaga („MasterChef Eesti“ saates teise koha saanud Ksenia Karkavenko - toim.), kellega me saates tutvusime. Ta on imeline inimene. Oleme erinevad ja seetõttu täiendaks teineteist.
2. Öeldakse, et armastus käib kõhu kaudu. Milline on su suhtestaatus?
Oma eraelu ma meedias ei arutaks, aga olen küll seda meelt, et armastus käib kõhu kaudu. Kui mõtlen oma varasemate suhete peale, siis õnneks ei ole sattunud mu ellu inimest, kes keelduks midagi söömast. Olen kuulnud lugusid pirtsakatest, kellel peab isegi tomat olema kindla nurga all lõigatud ja musta pipart ei tohi olla toidu sees. Sellise inimesega mina ei suudaks koos olla. Kindlasti peaks meid siduma huvi toidu vastu. Tore oleks ka, kui kaaslane oskab süüa teha. Kui armastad inimest, leiad aja, et kas või ühe roa tegemine selgeks õppida. Isegi kui romantilise õhtusöögi valmistamine hästi ei õnnestu, siis üritamine on pool võitu ja selles oleks ikkagi midagi armsat.
3. Milline oli su lapsepõlv?
Veidi üksildane. Mul on küll poolvend, aga tema kolis ammu kodust välja ja lähedast suhtlust meil pole. Eestis oleme ainult mina ja mu ema. Kõik sugulased on ema sünnikohas Nikolaevskis, Amuuri ääres. Isa elab ka Venemaal.
Lapsepõlv oli pisut üksildane just jõulude aegu, kui kõik olid suurte peredega koos ja said vanaemade-vanaisade juurde minna. Aga vähemalt on mul ema. Minu suur austus kuulubki emale, kes rabas kolme töökoha peal ja tegi kõik, et mul oleks toit laual.
Olin palju üksi ja õppisin varakult ise süüa tegema. Mängisin, et mul on oma kokasaade, kus seletasin, mida teen ja kuidas valmistan. Kogu taskuraha läks köögikatsetustele. Ükskord tegin suitsulõhest lasanje, kuid see läks nii tagurpidi, kui veel minna sai - süüa ei kõlvanud.
Isaga on mul viimased kümme aastat olnud head suhted. Ta nüüd saadab mulle pilte, mida kõike ta seal kokku küpsetab. Tal on kodus sous vide aparaadid ja kõiksugu tehnika. Ilmselt on mul kokkamise huvi geenides. Lapsepõlves sain häid ema tehtud koduseid toite. Ta pani puljongi õhtul hakkama ja hommikul tegi suppi. Hingega. Mäletan, kuidas lapsena pahandasin, et jälle see borš - miks sa ei või teha normaalset toitu nagu kõikidel, näiteks kartulit ja valget kastet? Väike laps ei oska hinnata, mis tal on. Nüüd mõtlen küll, et olin ju õnnega koos, et sain sellist aeglaselt valmistatud toitu.
Tundub, et ema poolt on mulle kaasa antud konstantne stabiilsus ja isa poolt saadud kergelt hullumeelne temperamentsus, mis kohustab raamidest välja mõtlema ning toitu ja toidutegemist kohati obstsöönses võtmes lahti mõtestama.
Minu lemmikud on rupskid, nendes on mingi võlu. Olen suur ninast-sabani-mõtteviisiga inimene. See on austus looma vastu. Kui ta on juba tapetud, siis võiks maksimaalselt kasutada.
4. Kui sulle meeldis juba lapsena kokata, siis miks otsustasid kuritegude uurijaks saada?
Kokaks ei tahtnud ma õppida, sest kaksteist aastat tagasi pidasin seda tõesti vaid hobiks ja rohkem huvitas mind õigusteadus ja välispoliitika. Modellindusega tegeledes nägin tihtipeale, kuidas noorte tüdrukute teadmatust kasutatakse omakasu eesmärgil ära. Tundsin, et õigusteadust õppides suudan saavutada piisava teadmistebaasi, et nõrgemate huvide eest seista. Mind väga huvitas rahvusvaheline kriminaalõigus. Sain Eestis õigusteaduste bakalaureuse ja käisin ka diplomaatide koolis. Siis aga läksin Belgiasse sõpradele külla, kes olid just restorani ostnud. Otsustasin nende restoranis ennast kokana proovile panna, aga meil tekkisid eriarvamused ja nii jätkasin Antwerpeni ülikoolis õigusteaduste rada ning läksin magistriõppesse. Seal sain aru, kui raske on sel alal läbi lüüa, kui palju jääb bürokraatia taha.
Otsisin õigusteadusega seotud tööd ja tuli võimalus minna finantskuritegude uurijaks. Sel alal on kohe tulemusi näha - hoian ära selle, et inimesed ei satuks pettuste ohvriks.
Kui ma peaks hommikust õhtuni sama asja tegema, siis ilmselt tüdineks kiirelt ja hülgaks selle tegevuse. Mul on kaks nii erinevat tööd, aga samas tunnen mõlemat tehes end väga koduselt.
5. Sõitsid aastavahetuseks Belgiasse puhkama. Mis sind veel selle maaga seob?
Mul on Belgias ülikooli ja restoranitöö ajast palju sõpru ja mulle väga meeldib selle maa toidu- ja õllekultuur. Siin on praegu 16 kraadi sooja, saab minna välja istuma, sest ka talvel on kohvikute terrassid avatud. Võõrastega saab lihtsalt jutule. Nad on soojad ja seltsivad. Tammsaareliku eestlase jahedale temperamendile ja tagasihoidlikkusele on see hea vaheldus.
6. Kuidas sul üldse tekkis mõte „MasterChefi“ saates osaleda?
Olime sõbrannaga Pikakari rannas ja märkasin reklaami. Sisemuses oli otsus tehtud, et lähen, kuid mõistuse hääl hakkas kohe vastu rääkima ja kahtlema. Kohati vajas sõprade ja sõbrannade veenmist minu lapselik põikpäisus. Mõtlesin, et milleks mulle see kõik, mugavustsoonis oli ju hea. Samas sisimas teadsin, et kui ma saatesse ei lähe, siis ei andesta iseendale. See oli hea kogemus. Parem kui oodata oskasin. Olen alati suhtunud avaliku elu projektidesse ettevaatlikkusega ja tahtnud madalat profiili hoida, aga soe vastuvõtt ja hea suhtumine õpetasid, et midagi ei tasu karta.
Kohtunikud olid vahel karmid, aga õiglased ja ausad. Maitsed on ju erinevad ja nii tuligi laveerida erinevate maitse-eelistuste vahel.
7. Kas on mõni toit või toiduaine, mida sa kunagi ei söö?
Ma ei suuda ka parima tahtmise juures välja mõelda toitu või toiduainet, mida ma kategooriliselt keelduks söömast.
8. Kui peaksid minema pikemaks ajaks üksikule saarele, siis millised kolm toiduainet kaasa võtaksid?
Oliiviõli, veini ja munad. Veini ja oliivõliga saab pea kõike hästi maitsestada. Munades on kõik vajalikud aminohapped ja need on nii multifunktsionaalne ja versatiilne toiduaine, millest annab palju erinevaid roogasid teha alates majoneesist beseeni.
Mune söön muidu ka palju. Kui olen oma rutiinis, toitun väga tervislikult ja mitmekesiselt. Mu toidulaual on rohkelt köögivilja ja kala või muud valgurohket. Puhkuse ajal aga ei jälgi ma absoluutselt, mida söön. Siis söön kõike, mis maitseb. Samas, tervislik toitumine on mulle tähtis. Enamasti teen ise süüa. Ma ei planeeri ette, valmistan seda, mille järele parasjagu isu tuleb. Hommikuti söön enamasti muna ja õhtul ahjukala köögiviljadega. Sellise toidu valmistamine võtab vaid 15-20 minutit ja pole midagi keerulist.
9. Millisest toidust sa loobuda ei suudaks?
Olen päris osav suutmaks leida alati mingid alternatiivid. Mingi aeg oli mu menüü 70 protsenti vegan - kõik piima alternatiivid on saadaval ja ka gluteeniga nisujahu saab mandlijahuga asendada. Liha alternatiiv mulle ainult ei sobi.
10. Millised hobid on sul lisaks kokandusele?
Mängin kitarri. See on selline väike hobi. Mängin tennist. Teen igapäevaselt joogat, mis aitab meeleseisundit hoida. Kui Eestisse tagasi kolisin, olin inimvare, ma ei teadnud, mida oma eluga peale hakata. Trenniga on vaimne stabiilsus saavutatud ja selle eest olen tänulik oma treenerile Silver Karjusele, kes on tõesti suurepärane. Tema on mind päästnud. Belgias ülikooli viimasel semestril käisin ka professionaalset abi saamas, sest läbipõlemine mõjutas juba füüsilist tervist. Näiteks oli mul kolm kuud pearinglus.
Ülikool võttis kõik vaba aja ja iseendaga tegelemine jäi tagaplaanile. Tulemus oligi käes. Sain diplomi kätte, aga mis hinnaga. Ükski asi ei kaalu üles tervist, ükski diplom ei ole sellist ohverdust väärt. Mu eneseusk kadus, olin vegetatiivses seisundis, kus tundsin, et ei saa hakkama ühiskonnas ega iseendaga. Eks see ka mõjus, et sõbrad olid kaugel ja ema ei näinud. Kuidagi ei olnud enam seal olemisel ja elamisel mõtet. Koduriigis tundus kindlam ja parem. Kodus ongi kõige parem.