Ookeanis leidub kvadriljoni euro eest kulda. Miks me seda ei kaevanda?Paljudele võib see tulla üllatusena, aga merevees leidub miljoneid tonne kulda. Kas tehnoloogia arenemisel võib tulemas olla uus kullapalavik? Selgub, et kulla kättesaamine mereveest on nõnda keeruline, et niipea seda oodata ei ole.Selle, et kulda leidub ka merevees, avastas Briti keemik Edward Sonstadt 1872. aastal. Pärast seda on paljud inimesed proovinud leida viise, kuidas seda kulda merest kätte saada.
Atlas Obscura kirjutab, et esimesed katsed mereveest kulda koguda toimusid 1890ndatel. Ja see oli üks suur pettus. Kõik algas sellest, et Inglismaa pastor Prescott Ford Jernegan väitis, et on leiutanud uue seadme, millega saab mereveest elavhõbedat ja elektrit kasutades kulda välja sõeluda.
Ta asutas oma lapsepõlvesõbra Charles Fischeriga ettevõtte Electrolytic Marine Salts Company. Jernegan tegi investoritele pealtnäha eduka demonstratsiooni, kuidas seadeldis töötab. See köitis paljusid ning kokku suudeti koguda miljon dollarit (tänases vääringus kümned miljonid dollarid). Nad väitsid oma prospektis, et Long Islandi väinalt on võimalik koguda piisavalt kulda kogu USA riigivõla tasumiseks.
Ettevõte avas isegi Lubecis tehase, aga asukoht oli valitud nõnda, et selle järelevalve teostamine oli keerulisem. 1898. aastal, mil investorid soovisid tehast külastada ja selle protsesse täpsemalt kontrollida, kukkus kogu skeem kokku. Jernegan otsustas Euroopasse põgeneda, Fisheri saatus on tänaseni teadmata. Hiljem selgus, et Jernegan oli seadeldises töödeldud veele kulda ise juurde lisanud ning mereveest ei suudetud midagi kätte saada.
Pärast seda on tehtud mitmeid katseid mereveest kulda kuluefektiivselt kätte saada, aga tulutult. Näiteks 1920ndatel hakkas Saksamaa keemiliste relvade arendaja ja Nobeli preemia võitnud Fritz Haber arendama viise, kuidas kuld merest kätte saada. Sellega lootis ta esimese maailmasõja järel Saksamaa riigikassa uuesti täita. Haber ja grupp teadlasi töötasid selle kallal aastaid, aga kogu projekt sai lõpu hetkel, kui ta sai aru, et tema esialgsed arvutused ülehindasid kulla osakaalu merevees.

Kui palju on ookeanides kulda?

Eelmise sajandi lõpus suudeti täpsemalt kindlaks teha, kui palju merevees kulda leidub. Muidugi on palju küsitavusi ka praeguste hinnangute osas, samas on nüüd teada, et selle kontsentratsioon on väga väike. Ühes Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi uuringus leiti, et iga 100 miljoni kuupmeetri vee kohta leidub ookeanis umbes 1 gramm kulda.
Kontsentratsioon on küll imepisike, aga Maal on väga palju vett. MITi uuringus leiti, et kokku on ookeanides umbes 20 miljonit tonni kulda. Võrdluseks – Maailma Kullanõukogu andmetel on maailmas kokku kaevandatud ligi 210 000 tonni kulda. Ookeanis leidub seega maapealsetest varudest umbes 100 korda rohkem kulda.
Mis on selle kulla väärtus? Praeguste hindade juures maksab tonn kulda umbes 51 miljonit eurot. 20 miljoni tonni hind on seega 1,02 kvadriljonit ehk 1020 triljonit dollarit. Kogu maailma sisemajanduse koguproduktiga võrreldes on selle väärtus enam kui 10 korda suurem.
Kulda leidub arvatavasti hulganisti ka ookeanipõhjas all olevas maakoores, aga need hinnangud on väga umbkaudsed.

Kulla sõelumine ookeanist pole kasumlik

Miks seda kulda siis ookeanist kokku ei korjata? Viimase sajandi jooksul on selgunud, et see on väga keeruline ülesanne. Praeguseks ei ole leitud kuluefektiivset viisi kulla eraldamiseks mereveest.
Ameerika Keemiaühingu ajakirjas avaldati 2018. aastal uuring, mis kirjeldas „svammina“ toimivat materjali, mis võimaldas kulda mereveest kiiresti kätte saada. Samuti võimaldas see merevett muuta magedaks. Väidetavalt suutis see kahe minuti jooksul koguda mereveest ligi grammi kulda. Selle tehnoloogia skaleerimine punktini, kus ta muutus kasumlikuks, kujunes aga liiga keeruliseks. Praegu arendatakse seda vaid kaevandustes, kus sellega kogutakse kokku protsessi käigus „pudenenud“ kulda.
Lisaks sellele tuleb arvestada ka sellise tegevuse keskkonnamõjudega. Pole selge, kuidas laialdane sõelumine täpselt välja näeks, aga on selge, et mere elukeskkonnale see hästi ei mõjuks. Juba praegu toimub süvamere kaevandamine, mis võib potentsiaalselt kujuneda keskkonnale väga kahjulikuks.
Kulda investeerimine on täna lihtsam kui kunagi varem! Tutvu meie investeerimistoodete valikuga SIIN!


Rootsi kuritegelikud jõugud kasutavad räpase raha pesuks Spotify'dRootsis on viimastel aastatel kasvanud lisaks pommiplahvatustele ja tulistamistele ka kuritegelikud jõugud, kes kasutavad raha pesemiseks just Spotify'd.
„Võin sajaprotsendilise kindlusega öelda, et see jätkub. Olen sellega ise seotud olnud,“ sõnas üks anonüümne kuritegeliku jõugu liige.
Tema jõuk hakkas Spotify'd rahapesuks kasutama 2019. aastal, ajal, mil Rootsi gangsterräpp sai riigis populaarseks ja millega hakati võitma hulga auhindu. „Meil oli ka palgalisi inimesi, kes sellega süsteemselt tegelesid," rääkis ta.
Protsessi kirjeldades selgitas ta, et jõugud konverteerivad oma räpase raha Bitcoiniks. Seejärel kasutavad nad krüptovaluutat, et maksta inimestele, kes omakorda müüvad Spotify's võltsitud vooge. "Nad hoolitsesid selle eest, et me jõuaksime edetabelite tippu,“ ütles ta.
Suuremad vood toovad mõistagi Spotify's kaasa suuremad väljamaksed. Rootsi ajalehe Svenska Dagbladet andmeil maksab näiteks miljoni voo kogumine umbes 40 000–60 000 krooni (umbes 3500-5100 eurot).
Anonüümne uuriv politseiametnik kommenteeris samuti, et võttis 2021. aastal Spotifyga ühendust ja soovis asja arutada, kuid ettevõte ei vastanud talle kunagi. "Spotify'st on saanud jõukude pangamasin. Sellel on otsene seos jõukude ja surmava vägivallaga,“ ütles ta väljaandele
Väljaandele AFP-le sõnas aga Spotify, et manipuleeritud vood on väljakutse kogu harule ning et nad on teinud probleemi lahendamiseks kõvasti tööd. Spotify sõnul on kunstikke vooga siiski kõigest 1%, seega pole nende sõnul teada, et tegemist oleks laiaulatusliku kasutusviisiga.


FOTOD | "MasterChef Eesti" teise hooaja tutvustusel nautisid külalised meeldivat seltskonda ja erakordseid toiduelamusiNeljapäeva õhtul toimus hobikokkade võistlussaate "MasterChef Eesti" teise hooaja avaüritus, kus kaunitele külalistele pakuti tõeliselt häid maitseelamusi. Vaata galeriist, kuidas toiduelamustest pakatav üritus möödus!
Telia Inspira vahendusel jõuab ka sel sügisel televaatajate ette kokandusvõistlus "MasterChef Eesti", kus parimad hobikokad proovile pannakse. Uue ehk järjekorras teise hooaja avaüritus toimus täna Fotografiskas, kus külalistele kokkasid nii tippkokk Peeter Pihel kui ka "MasterChef Eesti" esimese hooaja võitja Jana Guzanova.
Eesti parimat amatöörkokka asub ka uuel hooajal välja selgitama kohtunike ja saatejuhtide trio Orm Oja, Õie Pritson ja Mihkel Heinmets.
„MasterChef Eesti“ pärjati tänavusel Eesti Filmi- ja Teleauhindade (EFTA) galal Eesti parima meelelahutussaate auhinnaga.
Hobikokkade võistlussaate esimese hooaja võitis finantskuritegude uurija Jana Guzanova, kes andis pärast võitu intervjuu ka Kroonikale. Loe Jana Guzanovast ja tema „MasterChef Eesti“ teekonnast lähemalt SIIT.


Martin Herem oli libakontoga kimpusNetikelmid tulevad ja lähevad ning leiavad endale uusi ohvreid. Seekord otsustati kaitseväe juhataja, kindralMARTIN HEREMI (49) nime alt tegutseda ja seejuures ka ajakirjanikuga ühendust võtta.Kui kindral Herem nädalavahetusel Kroonika ajakirjaniku Instagrami kontot jälgima hakkas, oli toimetuse imestus suur. Tekkis küsimus, kas kaitseväe juht on otsustanud hakata suunamudijaks, sest tema nimel oli iga päev tehtud aktiivselt mitmeid postitusi. Laupäeval kell neli öösel kirjutati tema nime alt Instagrami vestluses: „Tere! Kuidas sul läheb?“Kaitseväest tuli vastus Kroonika pöördumise peale kiirelt - tunnistati, et tegemist on libakontoga ja hetke pärast oli konto sotsiaalmeediast juba kustutatud.„Kaitsevägi on teadlik, et kaitseväe juhataja nimel on loodud Instagrami libakonto. Oleme teinud vastavad sammud, et kõnealune konto eemaldada,“ vastas leitnant Liis Vaksmann Eesti kaitseväe pressiteenistusest.Kindral Martin Herem pole ainuke tuntud inimene, kelle nimele on libakontosid tehtud. Ka muusikud Koit Toome ja Tanel Padar on netikelmidega kimpus olnud. Toome on pidanud isegi korduvalt oma austajaid libakontode eest hoiatama.„Kahjuks on jälle liikvel libakonto!“ teatas Koit 2022. aasta veebruaris oma Facebooki kontol. 2021. aasta märtsis langes muusik häkkerite ohvriks ning temalt kaaperdati nii töömeil kui ka Facebooki konto. Nende tagasisaamiseks kulus Toomel kaks kuud.Tanel Padari libakontolt lisati 2022. aasta märtsis inimesi sõbralisti ja selle alt kirjutati neile ka Taneli nimel kirju - eravestlustes esines ka rõvetsemist.


Investeering polnud edukas4. oktoobril alustati kriminaalmenetlust selle asjus, et Saaremaal elav naine oli alates juulist teinud oma kontolt makseid - väidetavalt investeeringuteks. Ta leidis investeerimiskuulutuse sotsiaalmeediast. Kelmusega tekitatud kahju on 13 000 eurot.OHTULEHT.EE


Uskumatu! Ja katuserahad kaovadki!Riigikogu 27. septembri istungil andis peaminister Kaja Kallas üle 2024. aasta 563-leheküljelise riigieelarve seaduse eelnõu. Riigieelarve tulude kogumaht on 16,8 ja kulude kogumaht 17,7 miljardit eurot. Võrreldes selle aasta eelarvega on tulude maht kasvanud 1,2 ja kulud 0,8 miljardit eurot.Lihtsureliku jaoks on see eelnõu ja seletuskiri hoomamatu, kuigi leidub ühe käe sõrmede peal neidki, kes suudavad selle paksu raamatu läbi lugeda. Üldmulje on, et midagi head meid ees ei oota - eelnõu on segane, kriise süvendav ja visioonitu. Siiski: sealt puuduvad senisel kujul kaks kulurida, mis seoses riigikogu tööga on aastaid riigialamate seas kirgi kütnud. Ja katuseraha ei tule.Rahandusminister Mart Võrklaev kinnitas ka nädal tagasi valitsuse pressikonverentsil, et järgmise aasta riigieelarvesse ei tule regionaalseid investeeringuid ehk niinimetatud katuseraha. Uskumatu, et minu silmad suutsid selle aja ära oodata!Tänavavalgustus rahvasaadikuleMeeldetuletuseks: katuseraha tekkis veerandsada aastat tagasi, kui võimul oli 42 häälega peaminister Mart Siimanni vähemusvalitsus (1997-1999). Kui riigikogus läks vaja suuremat toetust, tuli koalitsioonil olla paindlik (loe: anda natuke raha), et opositsioon ei kobiseks ja tunneks ennast samuti tegijana. Parim võimalus selleks oligi katuseraha, kuna valitsus tahtis, et nende kroon krooni haaval vaevaga tasakaalu aetud eelarvet opositsioon ümber teha ei tahaks. Mõelda vaid, riigieelarve oli siis tasakaalus!Aga liigume ajas edasi. Aastaid vaikselt toiminud salapakt koalitsiooni ja opositsiooni vahel sattus esimest korda suure kella külge 2006. aasta presidendivalimiste eel, kui katuserahaga püüti ära osta valijamehi. Kuigi tollane riigikontrolör Mihkel Oviir arvustas plaani ja nägi seda endale omasel käredal moel kui kuritarvituste ohtu, jäi ta hüüdjaks hääleks kõrbes.Algul ülla ideena mõeldud toetusraha jõudis oma närususes avalikkuse ette aga enne 2007. aasta riigikogu valimisi, kui keskerakondlane Heimar Lenk jagas Räpinas valijatega kohtudes sümboolse 100 000kroonise tšeki, mille all ilutses suure oraatori ja kunagise ETV Moskva korrespondendi allkiri. Kelle raha riigikogulane tegelikult nii lahkelt jagas, jäi räpinalastele selgusetuks. Rahu! See ei olnud siiski Vene raha. Lenk tunnistas, et summa pärines Eesti vabariigi riigieelarvest. „Me toetasime selle aasta eelarvest pensionäre,“ tunnistas Lenk hiljem Postimehele.Pärast selle skandaali vaibumist katuseraha olemusest eriti ei räägitud. Kui masuaastatel (2008-2010) viidigi katuseraha väidetavasti nulli, siis hiljem taastati see ilma suurema kärata. Näiteks üle-eelmisel aastal sai üks rahvaasemik oma lemmikprojektide rahastamiseks umbes 30 000 ja mullu juba 39 600 eurot. Kiire arvutus näitab, et sellele kulus eelmisel aastal üle nelja miljoni euro.Kui varem oli katuseraha taotlejaks fraktsioon, siis läbipaistvuse suurendamiseks otsustati kaks aastat tagasi lisada ka konkreetse ettepaneku teinud saadiku nimi. See ei meeldinud tollasele rahanduskomisjoni esimehele Aivar Kokale. Nimelt leidis Jõgeva kiriku metseen, et riigieelarvesse saavad enne kolmandat lugemist teha muudatusi üksnes fraktsioonid.Õnneks ei läinud vigurivända ettepanek läbi, muidu me ei teakski, et Reformierakonna fraktsiooni koosseisu kuulus eelmises riigikogus ka Sulev Kannimäe. Meeldetuletuseks: eelmisel suvel endale Mähma külla suvila ehitanud Kannimäe, kes talvitub tavaliselt Uusna külas, tahtis oma 39 000eurost katuseraha jagada nii, et 26 000 eurot läheb Mähma tänavalampide tarbeks ning 13 000 Uusnasse madalseiklusraja ehitamiseks.Kusjuures tänavavalgustus puudutanuks Mähmas vaid seda piirkonda, kus on Kannimäe vast valminud suvila ja Uusna külamaja juhatab juhtumisi tema abikaasa. Pärast loo ilmsiks tulekut teatas Reformierakond, et võtab ettepaneku tagasi. „Kas vallale ei või raha anda?“ küsis Kannimäe nördinult küsimuse peale, kas talle ei tundu need rahaeraldused korruptiivse maiguga. „Mina mingit vastuolu ei näe.“ (Postimees, 25.11.2022) Nii anekdootliku loo peale naersin laginal, nagu oleksin taas lugenud armsa sõbra „Rehepappi”. Aga see selleks. Loodame, et see katuseraha likvideerimise saaga, mida lubas Eesti 200 ka enne valimisi, oleks uustulnukatele lõpuks ometi esimese valimislubaduse täitmine.Mis saab kuluhüvitistest?Aga see pole veel kõik. Üks valimislubadus on erakonnal Eesti 200 veel teoksil. Riigikogu esimees Lauri Hussar teataski mõni nädal tagasi ERRile antud intervjuus, et pooldab riigikogu liikmete kuluhüvitiste vähendamist, sellise ettepaneku tegi ka riigikohus.Hussar kaotaks ära ka kuluhüvitiste administreerimise ehk tšekkide esitamise ning käis välja ettepaneku, et tulevikus võiks saadiku palk olla fikseeritud neljaks aastaks. Riigikogu esimehe nägemuse kohaselt oleksid kuluhüvitised senise 30 protsendi asemel järgmisest aastast 15- 20 protsenti.Meenutan, et kuluhüvitised olid juba VII riigikogu (1992-1995) ajal. Kahjuks tollased rahvaasemikud täpselt ei mäleta, mis kujul need eksisteerisid. Mäletatakse ainult bensiinitšekke, mida nad ametnikele viisid. Ajakirjanduse tähelepanu need igatahes ei pälvinud. Võibolla oli põhjuseks riigikogu liikmete madal palk, sest sel ajal teenisid isegi lapsajakirjanikud rohkem kui lihtne rahvaasemik.Sel sajandil on aga leheneegrid kuluhüvitistel silma peal hoidnud. Avastati, et 2004. aastal käis Reet Roos kell kolm öösel valijaga kohtumas ja pitsat söömas. 2007. aastal käis aga riigikogu vanim liige Jaan Kundla ühes Rimi kaupluses poodlemas. Ta ostis muu hulgas lõhefileed, majoneesi, leiba, saia, oliive, sinki, teed, kurki ja tomatit ning viis 708eurose arve riigikogusse kinni maksmiseks, sest tegu olnud tööga seotud kuludega ehk valijatega kohtumisega.Mailis Reps lasi aastatel 2020 ja 2021 hüvitada käekellasid, ehteid ja seinakellasid, põhjendades sedagi napilt valijatega kohtumisega.Värskemaid kuluhüvitajaid me veel mäletame: autolube mitteomav Mihhail Stalnuhhin liisis mitmel korral autot ja ostis kokku oma raamatuid, mida valijatele jagada. Vaid mõni tund enne eelmise riigikogu volituste lõppemist otsustas aga Urmas Reitelmann, et võtab riigikogu liikmele ette nähtud kütusekaardist viimast ja tankis Riisiperes 243 liitrit diislikütust. Nojaa, Kadri Tali kohtumist valijatega, kus söödi džinntooniku kõrvale veiseburgerit, angersäga šašlõkki, grillitud juustu, plangulõhet ja õunakooki, mäletavad ka viletsama mäluga lugejad. Tõsi, erinevalt eelmainitutest otsustas Kadri Tali kuluhüvitise tagasi maksta.Eeltoodud näidete varal võib väita, et rahvaasemike fantaasia, kuidas raha laiaks lüüa, on piiritu. Seetõttu oleks mõneti kahju, et tulevikus me ei näegi, kuhu kuluhüvitised läksid. Samas hoiab arutluse all olev uus süsteem kindlasti maksumaksja raha kokku - rahvaasemik mõtleb enne, kui palju ta kohtumistel valijatega kulutab. Või kas tasub ikka uhket autot liisida.Katuseraha tekkis veerandsada aastat tagasi, kui võimul oli 42 häälega peaminister Mart Siimanni vähemusvalitsus (1997-1999).MART SOIDRO, literaat


Wise aitab Tartu Ülikooli naistudengitel idusektorit edendadaTehnoloogiaettevõte Wise on pühendunud naiste osakaalu suurendamisele tehnoloogiavallas ning toetab teist aastat järjest Tartu Ülikooli Arvutiteaduse instituudi naisüliõpilasi rahalise stipendiumi ja mentorlusega.
Koostöös Tartu Ülikooli Sihtasutusega annab Wise sel sügis- ja kevadsemestril välja 2000-eurosed stipendiumid, millega kaasneb individuaalne erialane mentorlus oma ala tippspetsialistidelt ning võrgustiku loomise võimalused. Sügissemestri stipendiumile saab avaldusi esitada 4. septembrist kuni 10. oktoobrini Tartu Ülikooli SA lehel.
“Me usume Wise’is, et parimate toodete ja teenuste loomiseks peab tiim peegeldama kasutajate mitmekesisust, sealhulgas meeste ja naiste tasakaalu. Siiski näitavad andmed, et idusektoris ning eelkõige tehnoloogilisi teadmisi vajavatel ametikohtadel on endiselt märkimisväärne sooline lõhe. Probleemist ainult rääkimine aga lahendust ei too ning peame valdkonnaüleselt tegutsema, luues naistele sektorisse sisenemiseks ning personaalseks arenguks lisavõimalusi, toetades nende haridusteed, ning tutvustades laiemale publikule, sealhulgas noortele, valdkonna põnevaid karjääriteid,” selgitab Wise’i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuht Sandra Horma ettevõtte motivatsiooni naistudengeid toetada.
Startup Estonia viimastel andmetel on vaid 17% Eesti idufirmade asutajatest ja 40% kõigist idusektori töötajatest naised. Statistikaameti ametite klassifikaatori alusel töötab idufirmades juhtivatel positsioonidel 14% meestest ning 9% naistest. Kui tippspetsialistide seas on meeste ja naiste üldine esindatus vastavalt 51% ja 39%, siis kitsamalt IKT ametikohtadel on iduettevõtetes mehi 34% ning naisi vaid 12%. Enim tippspetsialistidest mehi ehk 31% on tarkvara- ja rakenduste arendajad ning analüütikud. Naiste esindatus samadel positsioonidel on vaid 11%.
Eelmisel õppeaastal pälvis Wise’i stipendiumi magistrant Kea Kohv, kes enne IT-valdkonda sisenemist töötas IT-õiguse nõuniku ja konsultandina. “Wise’i stipendium on aidanud katta minu õppemaksu, sest teise magistrikraadina on andmeteadus minu jaoks tasuline. Sel suvel külastasin ka Wise’i kontorit, kust sain uusi kontakte ning tutvusin eri valdkondade inimeste ja nende tööga. Mentorluse tipphetk oli kohtumine Wise’i vanemandmeteadlasega, kellelt sain kaasa häid mõtteid ja inspiratsiooni nii ülikooliõpingute kui ka oma erialase töö jaoks,” kirjeldab Kea stipendiumi kasutust. Täna tegeleb Kea loomuliku keele töötluse mudelite ja masinõppe seletamismeetoditega, kombineerides õigusalaseid teadmisi masinõppega.


MART SOIDRO | Uskumatu! Kas katuserahad tõesti kaovad ja kuluhüvitised vähenevad?Riigikogu 27. septembri istungil andis peaminister Kaja Kallas üle 2024. aasta 563-leheküljelise riigieelarve seaduse eelnõu. Riigieelarve tulude kogumaht on 16,8 ja kulude kogumaht 17,7 miljardit eurot. Võrreldes selle aasta eelarvega on tulude maht kasvanud 1,2 ja kulud 0,8 miljardit eurot. Lihtsureliku jaoks on see eelnõu ja seletuskiri hoomamatu, kuigi leidub ühe sõrmede peal neidki, kes suudavad selle paksu raamatu läbi lugeda. Üldmulje on, et midagi head meid ees ei oota – eelnõu on segane, kriise süvendav ja visioonitu. Siiski: sealt puuduvad senisel kujul kaks kulurida, mis seoses riigikogu tööga on aastaid riigialamate seas kirgi kütnud. Ja katuserahasid ei tule.
Rahandusminister Mart Võrklaev kinnitas ka nädal tagasi valitsuse pressikonverentsil, et järgmise aasta riigieelarvesse ei tule regionaalseid investeeringuid ehk niinimetatud katuserahasid. Uskumatu, et minu silmad suutsid selle aja ära oodata!
Meeldetuletuseks: katuseraha tekkis veerandsada aastat tagasi, kui võimul oli 42 häälega peaminister Mart Siimanni vähemusvalitsus (1997-1999). Kui riigikogus läks vaja suuremat toetust, tuli koalitsioonil olla paindlik (loe: anda natuke raha), et opositsioon ei kobiseks ja tunneks ennast samuti tegijatena. Parim võimalus selleks oligi katuseraha, kuna valitsus tahtis, et nende kroon-krooni haaval vaevaga tasakaalu aetud eelarvet opositsioon ümber teha ei tahaks. Mõelda vaid, riigieelarve oli siis tasakaalus!
Aga liigume ajas edasi. Aastaid vaikselt toiminud salapakt koalitsiooni ja opositsiooni vahel sattus esimest korda suure kella külge 2006. aasta presidendivalimiste eel, kui katuserahaga püüti ära osta valijamehi. Kuigi tollane riigikontrolör Mihkel Oviir arvustas plaani janägi seda endale omasel käredal moel kui kuritarvituste ohtu, jäi ta hüüdjaks hääleks kõrbes.
Tänavavalgustus rahvasaadikule
Algselt ülla ideena mõeldud toetusraha jõudis oma närususes avalikkuse ette aga enne 2007. aasta riigikogu valimisi, mil keskerakondlane Heimar Lenk jagas Räpinas valijatega kohtudes sümboolse 100 000-kroonise tšeki, mille all ilutses suure oraatori ja kunagise ETV Moskva korrespondendi allkiri. Kelle raha riigikogulane tegelikult nii lahkelt jagas, jäi räpinlastele selgusetuks. Rahu! See ei olnud siiski vene raha. Lenk tunnistas, et summad pärinevad Eesti Vabariigi riigieelarvest. „Me toetasime selle aasta eelarvest pensionäre,” tunnistas Lenk hiljem Postimehele.
Pärast selle skandaali vaibumist katuseraha olemusest eriti ei räägitud. Kui masuaastatel (2008-2010) viidigi katuseraha väidetavasti nulli, siis hiljem taastati see ilma suurema kärata. Näiteks üle-eelmisel aastal sai üks rahvaasemik oma lemmikprojektide rahastamiseks umbes 30 000 ja mullu juba 39 600 eurot. Kiire arvutus näitab, et sellele kulus eelmisel aastal üle nelja miljoni euro.
Kui varem oli katuseraha taotlejaks fraktsioon, siis läbipaistvuse suurendamiseks otsustati kaks aastat tagasi lisada ka konkreetse ettepaneku teinud saadiku nimi. See ei meeldinud tollasele rahanduskomisjoni esimehele Aivar Kokale. Nimelt leidis Jõgeva kiriku metseen, et riigieelarvesse saavad enne kolmandat lugemist teha muudatusi üksnes fraktsioonid.
Õnneks ei läinud vigurivända ettepanek läbi, muidu me ei teakski, et Reformierakonna fraktsiooni koosseisu kuulus eelmises riigikogus ka Sulev Kannimäe. Meeldetuletuseks: eelmisel suvel endale Mähma külla suvila ehitanud Kannimäe, kes talvitub tavaliselt Uusna külas, tahtis oma 39 000 eurost katuseraha jagada nii, et 26 000 eurot läheb Mähma tänavalampide tarbeks ning 13 000 Uusnasse madalseiklusraja ehitamiseks.
Kusjuures tänavavalgustus puudutanuks Mähmas vaid seda piirkonda, kus on Kannimäe vastvalminud suvila ja Uusna külamaja juhatab juhtumisi tema abikaasa. Pärast loo ilmsiks tulekut teatas Reformierakond, et võtab ettepaneku tagasi. „Kas vallale ei või raha anda?„ küsis Kannimäe nördinult küsimuse peale, kas talle ei tundu need rahaeraldused korruptiivse maiguga. „Mina mingit vastuolu ei näe“ (Postimees, 25.11.2023).
Nii anekdootliku loo peale naersin laginal, nagu oleksin taas lugenud armsa sõbra „Rehepappi”. Aga see selleks. Loodame, et see katuserahade likvideerimise saaga, mida lubas Eesti 200 ka enne valimisi, oleks uustulnukatele lõpuks ometi esimese valimislubaduse täitmine.
Elame-näeme.
Mis saab kuluhüvitistest?
Aga see pole veel kõik. Üks valimislubadus on erakonnal Eesti 200 veel teoksil. Riigikogu esimees Lauri Hussar teataski mõni nädal tagasi ERR-ile antud intervjuus, et pooldab riigikogu liikmete kuluhüvitiste vähendamist, sellise ettepaneku tegi ka riigikohus.
Hussar kaotaks ära ka kuluhüvitiste administreerimise ehk tšekkide esitamise ning käis välja ettepaneku, et tulevikus võiks saadiku palk olla fikseeritud neljaks aastaks. Spiikri nägemuse kohaselt oleksid kuluhüvitised senise 30 protsendi asemel järgmisest aastast 15-20 protsenti. Kusjuures tegemist on senini olnud maksuvaba rahaga. Kas see on parlamendi siiras soov või lihtsalt suitsukate, peaksime nägema lähinädalatel.
Meenutan, et kuluhüvitised olid juba VII riigikogu (1992-1995) ajal. Kahjuks tollased rahvaasemikud täpselt ei mäleta, mis kujul need eksisteerisid. Mäletatakse ainult bensiinitšekke, mida nad ametnikele viisid. Ajakirjanduse tähelepanu need igatahes ei pälvinud. Võib-olla oli põhjuseks riigikogu liikmete madal palk, sest sel ajal teenisid isegi lapsajakirjanikud rohkem kui lihtne rahvaasemik?
Sel sajandil on aga leheneegrid kuluhüvitistel silma peal hoidnud. Avastati, et 2004. aastal käis Reet Roos kell kolm öösel valijaga kohtumas ja pizzat söömas. 2007. aastal käis aga riigikogu vanim liige Jaan Kundla ühes Rimi kaupluses poodlemas. Ta ostis muu hulgas lõhefileed, majoneesi, leiba, saia, oliive, sinki, teed, kurki ja tomatit ning viis 708-eurose arve riigikogusse kinni maksmiseks, sest tegu olnud tööga seotud kuludega ehk valijatega kohtumisega.
Mailis Reps lasi aastatel 2020 ja 2021 hüvitada käekellasid, ehteid ja seinakellasid, põhjendades sedagi napilt valijatega kohtumisega.
Värskemaid kuluhüvitajaid me veel mäletame: autolube mitte omav Mihhail Stalnuhhin liisis mitmel korral autot ja ostis kokku oma raamatuid, mida valijatele jagada. Vaid mõni tund enne eelmise riigikogu volituste lõppemist otsustas aga Urmas Reitelmann, et võtab riigikogu liikmele ette nähtud kütusekaardist viimast ja tankis Riisiperes 243 liitrit diislikütust. Nojaa, Kadri Tali kohtumist valijatega, kus söödi džinntooniku kõrvale veiseburgerit, angersäga šašlõkki, grillitud juustu, plangulõhet ja õunakooki, mäletavad ka viletsama mäluga lugejad. Tõsi, erinevalt eelpool mainitutest otsustas Kadri Tali kuluhüvitise tagasi maksta.
Eelpooltoodud näidete varal võib väita, et rahvaasemike fantaasia, kuidas raha laiaks lüüa, on piiritu. Seetõttu oleks mõneti kahju, et tulevikus me ei näegi, kuhu kuluhüvitised läksid. Samas hoiab arutluse all olev uus süsteem kindlasti maksumaksja raha kokku – rahvaasemik mõtleb enne, kui palju ta kohtumistel valijatega kulutab. Või kas tasub ikka uhket autot liisida.
Nii palju veel, et praegu on riigikogu lihtliikme palk 5406 eurot ja 82 senti ja rahvasaadikul on õigus esitada kuluhüvitisi kuni 1622 euro ja 5 sendi eest kuus.


Isegi peavool hakkab aru saama, et rohepööre ongi suur petuskeemKeemiadoktor Jüri Liiv andis välja “Suure rohepesu käsiraamatu”, mis on piiramatu ajuloputuse ajastul hädavajalik kaitsevahend… Selle kohta avaldas Maaleht üllatuslikult artikli pealkirjaga, mis viitab paljudele juba teada tõigale, et rohepööre ongi tohutu petuskeem.
Kas tõesti on toimumas murrang ja aruka jutu rääkijate mõnitamine lõpetatakse? Või elame mõnd aega kaksikmaailmas, kus rohepööret kritiseerivad konservatiivid tambitakse maa sisse, kui aga mõni tunnustatud teadlane või “õige” poole esindaja sama räägib, siis noogutatakse takka?
Ups, aga meil on ju kliimaministeerium!
„Suure rohepesu käsiraamatu“ autori sõnul uuris Ameerika organisatsioon Terrachoice rohkem kui tuhandet roheväidet ning neist osutus tõele vastavaks vaid üks (!). Liiv leiab rohepöördes suisa kaks-kolm positiivset pisidetaili – näiteks LED-lambid ja tuulepargid –, aga kõik muu on totaalne jama, mis hävitab loodust ja teeb rahva vaesemaks, kuid laseb poliitikuil särada ja täidab kellegi taskuid.
Tsitaat: „Juhtusin Berliinis nägema pilti, kus Bundestagi trepil istus viis-kuus kliimastreikijat, kõigil nina mobiiltelefonis. Summa summarum genereerib internet kaks korda rohkem süsihappegaasi kui lennundus kokku. Digimaailm vastutab 4% inimkonna heitmete eest, kogu toodetud elektrist võtab internet lausa viiendiku. Keskmine meilivahetus inimese kohta produtseerib aastas 136 kg süsihappegaasi. See on sama, kui sõita vanema bensiiniautoga 1000 km.
Palju hullem on videostriiminguga, mille alla käib ka teleri vaatamine kaabelvõrgus – inimese aastane süsinikuheide vastab lennureisile ümber maakera. Siit ettepanek noorele kliimaaktivistile: esimese proovikivina võiks üritada oma klassikaaslasi panna Instagramist, Netflixist, YouTube’ist ja muudest striimiprogrammidest loobuma. Kui see õnnestub, võib kätt proovida ka suure maailma kallal.“
Allikas:
https://maaleht.delfi.ee/artikkel/120236012/rohepoorde-valed-said-paljastatud-see-on-planeedi-loodust-hukutav-ettevotmine


Alar Laneman: Parlamendis toimuv on pettusele ehitatud valimiste ja võimuliidu teerullipoliitika tagajärg! Lahendus on valijate kätesOlukord riigis ja Riigikogus teeb murelikuks. Meedias ja omavahelistes juttudes ollakse mures selle üle, et parlamendi töö on häiritud, üldine meeleolu on pingeline, lisandunud on Eesti mainele väga kahjulik idavedude skandaal, riigieelarve on tekitamas segadust. Valimistel lubatud kindlustunde ja pensionitõusu asemel oleme saamas ebakindluse ja massilised maksutõusud. Kaks kolmandikku meediaväljaannete ilmunud küsitluste vastajatest soovib täna peaministri lahkumist.
Kuigi olukord on keeruline on edasiviivate lahenduste leidmine võimalik. Selleks tuleb kõigepealt mõista põhjuseid. Poliitikat jälginud inimesed mõistavad, et parlamendis toimuv ei ole tekkinud tühjalt kohalt. See on pettusele ehitatud valimiste ja järgnenud tegevuste tagajärg. Olukorra mõistmiseks tuleb peeglisse vaadata ka valijal.
Valijad, kes hääletasid võimule pehme retoorikaga lubajad, peaksid oma otsusega rahul olema. Valides neid, kes on olnud skeemitajad ja alati seadnud oma huvid esiplaanile saate võimu, mis seisab enda isiklike, mitte valija huvide eest. Pole vaja üllatuda, et pensionilisa, õpetajate palgatõusu, keskmise 1000-eurose vanaduspensioni asemel tulevad ootamatult maksutõusud ja skandaalid.
Vaatame, kuidas me sellisesse seisu jõudsime. Alguseks oli valele rajatud tegevus Riigikogu valimisel märtsis, järgnes koalitsiooni poolt kevadel teerullipoliitika ja seadusi eirav tegutsemine on jätkunud sügisel.
Põhiseaduse paragrahv 56: Kõrgeimat riigivõimu teostab rahvas hääleõiguslike kodanike kaudu.
Valimistel valetamise ja selle hilisema tunnistamise tõsidus on selles, et teadliku valega võeti valijailt nende põhiseaduslik õigus otsustada riigi arengute üle. Võeti ära tema tähtsaim õigus demokraatlikus riigikorralduses. Tulemusena on valitsus viimas ellu programmi, milleks ta valijalt volitusi saanud ei ole. “Lugege mu huultelt, maksud ei tõuse” asemel on kavas rida uusi makse ja maksutõuse (käibemaksu tõus, automaks), mis tabavad otseselt inimeste toimetulekut. Avalöögiks oli lastetoetuse äravõtmisega löök suurperede pihta. Valetamise õigustuseks toodi argument, et maksudest rääkimine pole populaarne ja siis poleks valimisi võidetud. Maksutõuse üritatakse näidata väiksena rääkides protsendipunktidest kuigi tegu saab olema sisuliselt tõusudega kümne protsendi ulatuses.
Järgnes teerullipoliitika rakendamine opositiooni vastu sidudes eelnõude hääletamine usaldushääletusega. Antud ebademokraatlikku võtet kritiseeris teravalt ka vabariigi president. Eriti halb on see, et ühiskonna jaoks väga tähtsad teemad suruti läbi ilma sisulise aruteluta ja ühiskonna seisukohti arvestamata. Ennekõike on jutt perekonna institutsiooni sisulisest muutmisest. Kõnealune teema oleks olnud väärt rahva arvamuse äraküsimist.
Kahjuks on koalitsioon segadust riigikogus süvendanud. Eirates põhiseaduse ja riigikogu kodu ja töökorra seadust on koalitsioon asunud takistama arupärimiste ja seaduseelnõude esitamist, eiratakse seadustes väga täpselt sätestatud menetluste korda ja tähtaegu. Mõned näited: eelnõude ja arutelude üleandmist põhjendatakse põhiseaduse paragrahv 65 sätetega väites, et riigikogul peab jääma võimalus kõigi loetletud 16 ülesandega tegelemiseks. Samas ei reguleeri kõnealune paragrahv ei ülesannete omavahelist proportsiooni ega mahtu, ei sätesta mingit võimalust piirata ühtede ülesannete täitmist teiste huvides.
Eelarve on vaja ümber teha. Valitsuse esitatud riigieelarve kavand on nii oma sisu kui eelarve koostamise reeglite lõdvendamise tõttu saanud laialdase kriitika osaliseks. Riigi maksukoorem tõuseb, suureneb ka riigi võlakoorem. Elanikkonda tabab maksutõus olukorras, kus Eesti on Eesti oli Eurostati esialgse hinnangu järgi mullu elanike ostujõu pariteedi alusel suhteliselt rikkuselt 17. riik ning Eesti elanike elatustase oli 13 protsenti madalam Euroopa Liidu keskmisest. Eesti sisemajanduse koguprodukt (SKP) oli mullu ühe elaniku kohta hinnataset arvestades 87 protsenti Euroopa Liidu keskmisest, aasta varem oli see 89 protsenti. Maksutõus halvendab meie inimeste majanduslikku seisu veelgi.
Riik suurendab maksukoormust, tegemata samal ajal ühtegi sammu kulude ja raiskamise vähendamiseks. Mõned näited: Paldiski kasutu gaasiterminaali rajamine (üle 40 miljoni euro), liigse innukusega ostetud vaktsiinide mahakandmine (üle 15 miljoni euro), endiselt kavandatav ülikalli Rail Balticu rahastamine, ülikallid väljasõidud mõisates, ülikallid mainekampaaniad jne.
Rail Balticust tuleb rääkida eraldi. Teeme RB asemel parem piiri ja siseturvalisuse korda. Suurte summade panemine RB alla ei ole õigustatud, kui jäävad välja arendamata piirialad ja sisekaitse reservid. Eksperdid on üksmeelel selles, et Venemaa on suuteline taastama oma sõjalise võimsuse ja muutuma naabritele ohtlikuks kahe kuni viie aasta jooksul. RB puudumisel ei juhtu midagi, aga piirialade ettevalmistuse ja kindlustamiseta satub ohtu meie riik ja rahvas. Kaitseväel koos meie liitlastega saab olema kordades kergem, kui piirialad on kaitseks ettevalmistatud ja siseturvalisus korras.
Kahjustunud on Eesti usustavus. Meie liitlastel on raske uskuda vene ohtu Eestile, kui me ise temaga kasulikku äri teeme. Oma ajalooost teame, et vaenlasega äritsejate seotus kõrge riigivõimuga toob riigile kurva lõpu.
Lahendus on alati valijate kätes. Ainult ausad inimesed võimu juures ja valijad, kes ei luba enda petmist.
Alar Laneman
Riigikogu liige (EKRE)


Kallas: osa Ida-Viru koole taotles lisatasu eesti keele oskuseta õpetajatele   Ida-Virumaale tööle läinud õpetajatele lubatud palgalisa maksmine viibib, sest osa koole taotles lisaraha õpetajatele, kellele on kasina eesti keele oskuse eest isegi sunniraha määratud, ütles haridus- ja teadusminister Kristina Kallas.   Kuigi meedias ja avalikkuses meelitati Ida-Virumaale tööle eesti keelt valdavaid kvalifitseeritud õpetajaid, lubades neile 2624-eurost palka, siis oktoobri alguses, kui õpetajad palga kätte said, see lisatasu ei sisaldanud, vaid lähtus üle-eestilisest õpetaja töötasu alammäärast ehk 1749 eurost. Haridusminister Kristina Kallas ütles ERR-ile, et palgalisale kvalifitseeruvate õpetajate kohta esitasid septembri jooksul ministeeriumile andmed nii kohalikud omavalitsused kui ka riigikoolid. Nüüdseks on aga selgunud, et need andmed ei ole täpsed.  "Kuna me pidime tegema andmete kontrolli, siis on selgunud väga palju olukordi, kus taotlus on esitatud õpetajate või töötajate kohta, kes tegelikult ei kvalifitseeru sellele palgalisale," rääkis Kallas. Nimelt on kuni 874 eurot palgalisa tingimuseks, et õpetaja peab töötama eesti keeles ja tema keeleoskus peab vastama nõuetele. Paraku taotleti haridusministri sõnul lisaraha ka näiteks 20 tugispetsialistile, kelle andmete kontrollimisel ilmnes, et tegu on vene keeles töötavate inimestega. "Täpselt samamoodi on meil olnud probleem sellega, et selgus, et kümme õpetajat, kelle puhul esitati taotlus lisapalga saamiseks, on tegelikult saanud keeleametilt ettekirjutuse oma keeleoskuse parandamiseks või siis sunniraha ehk nad tegelikult ka ei vasta nendele keelenõuetele," rääkis ta. Lisaks töötavad paljud õpetajad mitmes koolis korraga ja nende kohta esitasid andmed mõlemad koolid, mistõttu ulatub mõnel õpetajal koormus kahe täiskohani. Sellisel puhul tuleb haridusministeeriumil koolidega täpsustada, milline on õpetajate reaalne koormus ja kus nad valdava koormusega töötavad. Ministeerium korrastab nüüd õpetajate andmeid ja saab alles siis lisatasud välja maksta. Kallase sõnul oleks palju halvem see, kui palgad kohe oleks välja makstud, kuid pärast kontrollimist hakataks neid tagantjärele tagasi nõudma. "Tõesti täna on selline olukord, kus see viivitus on nende andmete kontrolli tõttu tekkinud. Meie soov on võimalikult kiiresti omavalitsustega suheldes need andmed korda saada ja oktoobrikuu jooksul välja maksta kõik see saamata jäänud lisatasu," lausus Kallas. Küsimusele, kas nende koolide tegevust, kes üritasid lisaraha saada eesti keelt mitte oskavale õpetajale, võiks nimetada pettuseks, vastas Kallas, et see näib tõesti pettusena – koolijuht peaks ometi teadma, et õpetajale on esitatud keeleoskuse nõuded või isegi sunniraha, kuid ikkagi on ta palgalisataotluse ankeeti lisatud. "Samamoodi tegelikult nende circa 20 vene keeles töötava tugispetsialisti puhul, kes tegelikult ei tööta eesti keeles, vaid vene keeles, on küsimus, et miks siis ikkagi tullakse õngitsema, lootuses, et äkki ministeerium ei kontrolli ja teeb pimesi kohaliku omavalitsuse taotluse pealt või kooli taotluse pealt väljamaksed," ütles ta. Andmebaasi korrastamine on ühekordne töö ja seega võtab kontrollimine järgmistel kordadel Kallase kinnitusel märksa vähem aega, sest üle tuleb vaadata ainult lisanduvad taotlused.  Millistes omavalitsustes pettusega lisaraha taotleda püüti, ei soovinud Kallas öelda ja rõhutas, et väga paljud koolipidajad ja omavalitsused esitasid kõik oma andmed korrektselt ega üritanud valedel alustel lisatasu saada. Ta palus korrektselt toiminud koolide ees vabandust, et lisaraha saamiseks tuleb ka neil oodata, kuni kõik andmed korda saavad ja üheaegselt väljamaksed tehakse. Ühtlasi kinnitas haridusminister, et Ida-Virumaale õpetajate lähetamise toetus ei ole ka tulevikus ohus. Riigieelarve läbirääkimistel leiti selleks raha ja 27 miljonit eurot on planeeritud nii järgmise kui ülejärgmiste aastate eelarvetesse. "Nii et praegu on planeeritud kõik raha, mis on vaja õpetajate lisatasude maksmiseks nii lasteaedades kui koolides," ütles Kallas.    					Toimetaja:  Karin Koppel    					Allikas:  "Uudis+", intervjueeris Arp Müller


Meelis Oidsalu: kas Kaja Kallas kütab oma toetajatega lihtsalt meediaviha?   Kaja Kallase frustratsioon meedia aadressil on kasvanud, kohe idavedude skandaali alguses võetud ohvrihoiak on veelgi tugevnenud ja väljendub vahel ka mühaklikus toonis, millega peaminister ajakirjanikke kostitab, märgib Meelis Oidsalu Vikerraadio päevakommentaaris.   Idavedude skandaali kaks peategelast, peaminister Kaja Kallas ja tema abikaasa Arvo Hallik, pakuvad jätkuvalt meediale kõneainet ning on oma tõrksusega selgituste jagamisel ja mõne jätkualgatusega aidanud kaasa skandaali venimisele. Kui alguses oli peaminister eituses ja umbkaitses, siis vahepeal on Kaja Kallas ja tema toetajad ennast kogunud ning proovivad kogu idavedude skandaali meediakriitiliste vastutorgete taustal ajakirjandusliku liialdusena näidata. Kaja Kallase isiklik nn meedia ümberkasvatamise eriprogramm algaski 23. augustil, sellesama Madis Hindrele antud avaintervjuu ajal, kui ajakirjanikku nimetati alatuks, et ta küsib küsimusi peaministri käest tema abikaasa Vene ärisidemete kohta. Hiljem on lubanud peaminister kommunikatsiooni parandada, aga kes vaatas ETV 20. septembri saadet "Esimene stuudio" või kuulas kaht viimast Vikerraadio saadet "Stuudios on peaminister", võis veenduda, et 23. augustil antud intervjuuga võrreldes pole peaministri hoiakus ja toonis midagi muutunud. Pigem on Kallase frustratsioon ajakirjanike aadressil kasvanud, selle väljendamisel on peaminister jätkuvalt rabe, kohe alguses võetud ohvrihoiak on veelgi tugevnenud ja väljendub vahel ka mühaklikus toonis, millega peaminister ajakirjanikke kostitab. Kallas pole sugugi esimene Reformierakonna peaminister, kes ajakirjanikele nn järeleaitamistunde annab. Ka pole ta esimene poliitik, kes meediaga üleolevalt käitub, president Toomas Hendrik Ilves oli vahel familiaarsemgi ning andis ajakirjandusele isegi hüüdnime "tintla". Meediakriitika pole mõistagi midagi keelatut. Ka siis, kui ajakirjandust kritiseerib poliitik või muu võimukandja, võib see olla sõnavabaduse teenistuses. Eestis on poliitikute ja toimetuste vahel periooditi ikka pingeid esinenud, juba Lennart Meri ajal öeldi üksteisele halvasti, need pinged on ajakirjanduse järelevalvaja rolli sisse kirjutatud. Reformierakonna ja selle toetajate hiljutised meediavalgustuslikud algatused õhutavad üldsõnalist meediaskepsist. Nimetagem kasvõi Valdo Randpere 24, septembri Eesti Päevalehes ilmunud artiklit "Kuidas tappa sõjaprintsessi?" või SALK-i juht Tarmo Jüristo 29. septembril samale väljaandele antud intervjuud. Jüristo hoidus endiselt andmast hinnangut peaministrile (polevat tema kompetents), Arvo Halliku Eesti Päevalehe kaasautori vastu esitatud hagi aga on valmis selgitama. Meediat kritiseerib Jüristo harvanähtavalt lahtise tekstiga, hoogsalt, üldistavalt. Ka tema esitleb end meedia ohvrina, keda hirm meedia omavoli ees on sundinud end vaigistama. Hiljuti sekundeeris Arvo Halliku meediahagile ka reformierakondlasest riigikogulane Karmen Joller, kelle hilinenud hagi EKRE erakonnameedias avaldatu vastu loob Kallase narratiivile, et "probleem on ajakirjanduses, mitte peaministris" konteksti. Kaja Kallase ja tema toetajate meediaskepsis pole veel võrreldav Keskerakonna ja EKRE suhtumisega ajakirjandusse, mis päädis erakondlike alternatiivmeediaprojektiga. Väikese sammu nende kahe erakonna "avalikkuse"-käsitluse suunas on Kallas koos toetajatega ometi teinud ja seda just meediakriitika mühakliku esitusviisi ning ähmasuse, sh silmnähtava, tundub et teadliku ebakonstruktiivsuse tõttu. Mõnegi Kallase meediakriitilise episoodi kohta võiks küsida, et kui palju on seal sisulist kriitikat ja kas ei küta peaminister ja tema toetajad ajakirjanduse kriitika sildi all lihtsalt meediaviha, et idavedude skandaal ülespuhutu ja kunstlikuna näiks. Ajakirjanduses nagu igas teises eluvaldkonnas on mõistagi oma puudujäägid ja parem on nendest rääkida rohkem kui vähem. Kohati ei saa aru, kus lõpeb valitsuskommunikatsioon ja kust algab ajakirjandus. Nii oli see ka siis, kui Eesti Ekspress avaldas mitmel kümnel leheküljel Eero Epneri emotsionaalse loo peaminister Kaja Kallase rahvusvahelisest tööst Ukraina kaitsel. Ka minul tõuseksid jalad maast lahti sellise erikohtlemise peale. Kui oleksin SALK-i liige, oleks mul samuti reaalsustajuga halvasti, sest Eesti Ekspressis taas Eero Epneri sulest tulnud triumfaalne lugu jättis mulje, et valimised võitis Tarmo Jüristo, mitte Kaja Kallas. Ukraina sõja ajal on palju ja osaliselt ilmselt ka põhjendatult räägitud avaliku debati julgeolekustamise ohust. Kui aga lugeda juhtkirju, siis tundub kohati, et toimetused võivad mingite arengute suunamisel olla kohati jõulisemate meetmete poolt, kui seda on julgeolekuasutused. Sama paistis silma ka koroonapandeemia ajal. Sel nädalal oli eetris ETV uus arutelusaade "Impulss". Avasaate alapealkiri oleks võinud olla ka "rahvakohus", sest julgeolekuga seotud teemat käsitles toimetus kitsalt kaitsepolitseiameti vajaduste vinklist. Nädalavahetuse jutusaadetest õigustatakse pimesi ametnikke, pannakse neile suhu ja pähe taotlusi ja motiive, mis ei vasta tõele, ja mille arvamusliider saates mõnikord ilmselt koha peal välja mõtleb. Võimulolijate positsiooni ja taotlusi ongi vaja peegeldada, aga ka see võiks toimuda informeeritult Taotlusi ja motiive omistatakse sageli pimesi just julgeolekuasutustele. Selline heatahtlikkus on hea, loob ühiskonnas sidusust, kuni see pole sisuliselt eksitav."Paljude progressiivsemate valijate jaoks ongi avalik arvamusruum juba mõnda aega katki ning osa peavoolumeediast peetakse pigem konservatiivide erakonnameediaks."Reformierakonna viimasel ajal sagenenud avalik meediaskepsis peaks erakonna valijaid kõnetama, sest paljude progressiivsemate valijate jaoks ongi avalik arvamusruum juba mõnda aega katki ning osa peavoolumeediast peetakse pigem konservatiivide erakonnameediaks. Twitteris oravate fännikontosid lugedes nähtub, et seda arusaama süvendas abieluvõrdsuse vastane arvamusavalduste hulk Postimehes. Kaja Kallase jätkuvat toetust võib selgitada ka sellega, et 2019. aasta EKRE, Isamaa ja Keskerakonna koalitsiooni võimule saamise ehmatuse taustal ei pruugi paljude oravate toetajate jaoks idavedude skandaal emotsionaalsel tasandil lihtsalt kuigi oluline olla. Kommunikatsioonis mängivad emotsioonid olulist rolli, võtame vastu ja tõlgendame infot läbi emotsioonide prisma. See kehtib nii ajakirjanike, peaministrite kui ka kõikide teiste elualade esindajate kohta. Emotsioonid võivad vahel eetri üle võtta, küsimus on, kuidas sellisel juhul käituda. Legendaarne riigikogu liige Eiki Nestor on kunagi öelnud, et riigikogus räägib poliitik alati rahvaga. Kaja Kallas unustas selle, kui läks korruptsioonivastase erikomisjoni ette selgitusi andma ilma asjakohase ettevalmistuseta. Ta ei teadnud oma mehe firmaga 350 000-eurose laenulepingu sõlmimise aega, küll aga olid tal kaasas tsitaadid küsimuste esitaja ründamiseks. Kaja Kallas läks küsijatele suu pihta lööma, aga ei andnud endale ilmselt aru, et vaatamata talle ebameeldivale küsijale ootas vastuseid siiski Eesti rahvas. Sama on võimalik tähele panna ka siis, kui peaminister suhtleb Eesti ajakirjanikega. Muide, BBC ajakirjanik, kes 22. septembril Tallinnas saate "HARDTalk" episoodi salvestamas käis, sai märksa sõbralikuma kohtlemise osaliseks, kuigi küsis idavedude skandaali kohta samuti neid küsimusi, mida peaminister on Eesti ajakirjandusele pahaks pannud. Ka BBC toimetuse jaoks tundusid need küsimused, millele tänini pole lõpuni arusaadavaid vastuseid antud, järelikult põhjendatud ja aktuaalsed, ka kuu aega pärast idavedude skandaali algust. Kõiki Vikerraadio päevakommentaare on võimalik kuulata Vikerraadio päevakommentaaride lehelt.  ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.     					Toimetaja:  Kaupo Meiel


Kallas Ida-Viru õpetajate palgalisa viibimisest: väga palju küsiti seda töötajatele, kes eesti keeles ei õpetaIda-Virumaale tööle läinud õpetajatele lubatud palgalisa maksmine viibib, sest osa koole taotles lisaraha töötajatele, kellele on kasina eesti keele oskuse eest isegi sunniraha määratud, ütles haridus- ja teadusminister Kristina Kallas ERR-ile.
Kuigi meedias ja avalikkuses meelitati Ida-Virumaale tööle eesti keelt valdavaid kvalifitseeritud õpetajaid, lubades neile 2624-eurost palka, siis oktoobri alguses, kui õpetajad palga kätte said, see lisatasu ei sisaldanud, vaid lähtus üle-eestilisest õpetaja töötasu alammäärast ehk 1749 eurost.
Haridusminister Kristina Kallas ütles ERR-ile, et palgalisale kvalifitseeruvate õpetajate kohta esitasid septembri jooksul ministeeriumile andmed nii kohalikud omavalitsused kui ka riigikoolid. Nüüdseks on aga selgunud, et need andmed ei ole täpsed.
„Kuna me pidime tegema andmete kontrolli, siis on selgunud väga palju olukordi, kus taotlus on esitatud õpetajate või töötajate kohta, kes tegelikult ei kvalifitseeru sellele palgalisale,“ rääkis Kallas.
Nimelt on kuni 874-eurose palgalisa tingimuseks, et õpetaja peab töötama eesti keeles ja tema keeleoskus peab vastama nõuetele. Paraku taotleti haridusministri sõnul lisaraha ka näiteks 20 tugispetsialistile, kelle andmete kontrollimisel ilmnes, et tegu on vene keeles töötavate inimestega.
„Täpselt samamoodi on meil olnud probleem sellega, et selgus, et kümme õpetajat, kelle puhul esitati taotlus lisapalga saamiseks, on tegelikult saanud keeleametilt ettekirjutuse oma keeleoskuse parandamiseks või siis sunniraha ehk nad tegelikult ka ei vasta nendele keelenõuetele,“ rääkis Kallas.
Küsimusele, kas nende koolide tegevust, kes üritasid lisaraha saada eesti keelt mitte oskavale õpetajale, võiks nimetada pettuseks, vastas Kallas, et see näib tõesti pettusena – koolijuht peaks ometi teadma, et õpetajale on esitatud keeleoskuse nõuded või isegi sunniraha, kuid ikkagi on ta palgalisataotluse ankeeti lisatud.
„Samamoodi tegelikult nende circa 20 vene keeles töötava tugispetsialisti puhul, kes tegelikult ei tööta eesti keeles, vaid vene keeles, on küsimus, et miks siis ikkagi tullakse õngitsema, lootuses, et äkki ministeerium ei kontrolli ja teeb pimesi kohaliku omavalitsuse taotluse pealt või kooli taotluse pealt väljamaksed,“ ütles ta.


KERT KINGO: Kulla „ajakirjanikud“, hakake EKRE toetajaks!Ega liberaalidele ja nende tööriistale peavoolumeediale (süvariigile?) ongi arusaamatu, et EKRE saadik korraldabki päriselt oma valijatega kohtumisi, mitte ei nimeta suvalisi õhtuseid sõpradega napsitamisi ja luksuslikke söömaaegu formaalselt “kohtumiseks valijatega”. Eks see tekitab tõesti nendes tuska.
Mina suhtlen oma valijatega ka peale valimisi. Tunnen kohustust oma valijatele anda ülevaadet sellest, mida ma Riigikogus teinud olen ja mis veel tegemisel on. Tänu sellele on minu (EKRE) valijad teistest paremini kursis Riigikogu töö ja seal toimuva tagamaadega.
Loomulikult ei kutsu ma oma kohtumistele refi, sotside või E200 liikmeid – nemad pole minu valijad, nemad mind ei valinud ega vali.
Oma kohtumisõhtuid võin nimetada kuidas tahan. Olgu see kasvõi “Suvine lõkkeõhtu”, “Kitarrimängud Kert Kingo esituses” (kitarri ma mängida ei oska) või lihtsalt “Suvepäev”. Kohtumise nimetus ei muuda sisu, see on ja jääb valijatega kohtumiseks.
Aga igasugu #äripäev, #postimees, #õhtuleht, #delfi jms , kelle jaoks pole Lehtme 6,5 mlj, Kallase veneäri või rahapesu miljonid mingi eriline probleem pingutavad või nina verest välja, et mingit “skandaali” teha.
Lihtsalt naeruväärne!
NB! Eriline tase on muidugi viide, et “Kohal viibis ka Kert Kingo”.
Kulla “ajakirjanikud”, hakake EKRE toetajaks ja minu valijaks, siis saate ka nendel kohtumistel osaleda ja nendest osa ning polegi vaja oma kibestumist leheveergudel välja elada
Kert Kingo


JUHTKIRI | Rohkem austust, auväärt erakondlasedEile kogunes Tallinna lauluväljaku klaassaalis riigikogu esimehe Lauri Hussari kutsel ekspertkogu, kus analüüsiti vastasseisu parlamendis ning otsiti lahendusi töövõime taastamiseks.
See kukkus osaliselt läbi, kuna kolmest riigikogu opositsiooniparteist tuli kohale vaid üks inimene – Enn Eesmaa Keskerakonnast. Nagu viitasid ka kohalviibinud, on ju põhiküsimus ja -lahendus saada ühise laua taha kõigi kuue parlamendierakonna esindajad ning suurendada nende ühisosa ehk siis tupik ületada.
Eks see, et asi nii läks, ole kivi mõlema poole kapsaaeda. Saame aru, et opositsioon heitis Hussarile muuhulgas ette korralduslikke probleeme. Ent viisakas parlamentaarne kultuur näeb ette, et riigikogu esimehe kutsele vastatakse ja vähemalt kuulatakse eksperdid ära.
Kui koalitsioon ja opositsioon on omavahel tupikusse jooksnud, ongi vähe teid selle umbsõlme lahti harutamiseks. Üks on otsida lepitust ja ideid väljaspoolt – ekspertidelt. Sellest vaatest on ideena loogiline, et riigikogu esimees asjatundjate kogu kokku kutsus – ja et ka opositsioon sinna kohale ilmub, vähemalt kuulama.
Lõputu demokraatia toimimise ehk eelkõige parlamendi töö blokeerimine on hullem kui Kaja Kallas peaministrina.
Paljud eksperdid võtsid kutset ja probleemi tõsiselt. Lisaks koalitsioonierakondade esindajatele olid kohal mitmed asjatundjad ja arvamusliidrid – presidendid Toomas Hendrik Ilves ja Kersti Kaljulaid, presidendiks pürginud endine õiguskantsler Allar Jõks, endine riigikohtu esimees Märt Rask, Eesti põhiseaduse üks loojatest Liia Hänni ja teised.
Ekspertkogu päris tühja ei läinud – sealt korjati kokku 30 ideed olukorra lahendamiseks, mida siis hakatakse edasi arutama. Iseenesest võiks ju ideed, mida pole esitanud mõni konkreetne erakond, leida kergemini parlamendiülest poolehoidu.
Ent lahendus on eelkõige kinni tahtes. Praktilisest poolest lahendaks kõige kiiremini punnseisu see, kui Kaja Kallas astuks peaministrikohalt tagasi. Lahendus saaks olla ka järeleandmised opositsioonile riigieelarveläbirääkimistel. Teisalt on vaja garantiid, et obstruktsiooniline väljapressimine ei muutu traditsiooniks ehk siis ka opositsioon peab astuma samme, andma siduvaid lubadusi.
Kuigi Hussar esindab riigikogu esimehena põhiseaduslikku institutsiooni, võib vaadata eilset üritust ka nii, et koalitsioon näitas head tahet ja tegi omapoolse sammu, et umbsõlme lahti harutada.
Eelkõige tahaks järgnevalt näha opositsioonilt võimalikult siirast katset seda samuti harutada. Näiteks Isamaalt, kelle toetatud presidendikandidaadid Kaljulaid ja Jõks pidasid vajalikuks üritusele kohale tulla, ent kes otsituna mõjunud põhjustel tulemata jättis ehk üritusele enim vee peale tõmbas.
Kui Isamaa püüab näidata end mõistliku poliitilise alternatiivina, siis ootaks neilt ka mõistlikumat käitumist - näiteks et minnakse vähemalt enda presidendikandidaatide ekspertkogu üritusel tehtud ettepanekutega kaasa. Lõputu demokraatia toimimise ehk eelkõige parlamendi töö blokeerimine on hullem kui Kaja Kallas peaministrina.


Riigikogu eelinfo 9.–15. oktoobriniRiigikogu eelinfo 9.–15. oktoobrini
Riigikogu II istungjärgu 4. töönädal 9.–13. oktoobrini
Esmaspäev, 9. oktoober
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=09.10.2023>.
Riigikogu liikmete arupärimistele ministri valdkonnas mõjuanalüüside
puudumise (nr 19), äriühingute kestlikkuse aruandluse direktiivi (nr 52),
majutusasutuste käibemaksu (nr 63), toiduainete käibemaksu (nr 76),
käibemaksu tõstmise (nr 101), „maksuküüru“ kaotamise ja maksude
tõusu (nr 78), automaksu kehtestamise (nr 118), riigieelarve puudujäägi
(nr 121), maksupaketi terviklike mõjude (nr 140) ja valeliku poliitika
kohta (nr 80) vastab rahandusminister Mart Võrklaev.
Arupärimistele valeliku poliitika (nr 89), majandusasutuste käibemaksu
tõstmise (nr 69), inflatsiooni mõju kohta ministri juhitava ministeeriumi
haldusalas (nr 137) ja rohepöörde mõju kohta ministri juhitava
ministeeriumi haldusalas kohta (nr 138) vastab majandus- ja
infotehnoloogiaminister Tiit Riisalo.
Arupärimistele transpordi valla investeeringute (nr 11), tuumaelektrijaama
rajamise (nr 21), maavarade kasutamise (nr 20), metsanduse arengukava
rakendamise (nr 28), Ida-Virumaa korterelamute renoveerimise (nr 55),
hoonete sundrenoveerimise keskkonnamõju ning kodanike maksevõime (nr 123)
ja maksupaketi terviklike mõjude kohta (nr 141) vastab kliimaminister
Kristen Michal.
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Kell 11 – komisjonide istungid
kultuurikomisjonis – kell 11.10: tugevate maakoolide ja maaelu säilimise
teemalise olulise tähtsusega riikliku küsimuse ettevalmistamine, kutsutud
Haridus- ja Teadusministeeriumi, Eesti Linnade ja Valdade Liidu ning
Kohtla-Nõmme Põhikooli esindajad;
maaelukomisjonis – kell 11.10: 2024. aasta riigieelarve seaduse eelnõu
(306 SE) Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas ning
riigi eelarvestrateegia 2024–2027, kutsutud regionaalminister Madis
Kallas; Riigikogu otsuse „Putukate ja putukaid sisaldavate toitude ja
toodete erimärgistamise ja müügi kohta“ eelnõu (222 OE), kutsutud
algatajate ning Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi esindaja (ruum
L332);
majanduskomisjonis – kell 11.10: infoühiskonna teenuse seaduse ja
karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu (224 SE), kutsutud siseminister
Lauri Läänemets; arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade komisjonile:
Euroopa Komisjoni delegeeritud määrus, millega kehtestatakse Euroopa
kestlikkusaruandluse standardid, kutsutud Rahandusministeeriumi esindaja;
liiklusseaduse ja autoveoseaduse muutmise seaduse eelnõu (302 SE),
kutsutud kliimaminister Kristen Michal;
rahanduskomisjonis – kell 11.15: riigieelarve seaduse muutmise ja sellega
seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (304 SE);
riigilõivuseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise
seaduse eelnõu (298 SE); maamaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse
muutmise seaduse eelnõu (297 SE); 2024. aasta riigieelarve seaduse eelnõu
(306 SE), kutsutud kaitseminister Hanno Pevkur.
riigikaitsekomisjonis – julgeolekuolukorra arengud, kutsutud
Kaitseministeeriumi valitsemisala esindajad;
sotsiaalkomisjonis – kell 11.15: Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele töötada välja meetmed üksi elavate pensionäride
toetamise suurendamiseks“ eelnõu (143 OE); Riigikogu otsuse
„Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele töötada välja meetmed üksi
elavate pensionäride toetamise suurendamiseks“ eelnõu (176 OE); 2024.
aasta riigieelarve seaduse eelnõu (306 SE) Sotsiaalministeeriumi
valitsemisalas, õigusloomeplaanid ning riigi eelarvestrateegia
2024–2027, ravimiseaduse ja tervishoiuteenuste korraldamise seaduse
muutmise seaduse (lähtetoetused) eelnõu (293 SE), ravikindlustuse seaduse
täiendamise seaduse eelnõu (294 SE), kutsutud terviseminister Riina
Sikkut;
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonis – kell 13.30: 2023. aasta
eelarve täitmine ja 2024. aasta eelarve, kutsutud siseminister Lauri
Läänemets ja Kaitsepolitseimeti peadirektor Margo Palloson;
korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: huvide deklaratsioonide
kontrollimisest (ruum L332);
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: Riigikontrolli
kontrollaruanne „Töövõime vähenemise ennetamine“, kutsutud
terviseminister Riina Sikkut, majandus- ja infotehnoloogiaminister Tiit
Riisalo, Terviseameti peadirektor Birgit Lao, Eesti Töötukassa juhatuse
esimees Meelis Paavel, Tööinspektsiooni peadirektor Kaire Saarep ning
Riigikontrolli esindajad; istung on avalik, toimub
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).
Sündmus
Kell 16 – Riigikogu liige Mati Raidma osaleb videosilla vahendusel
Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Parlamentaarse
Assamblee kohtumisel.
Teisipäev, 10. oktoober
Kell 10 – täiskogu istung
Riigikohtu esimehe Villu Kõve ülevaade kohtukorraldusest.
Esimene lugemine – seitse eelnõu: Riigikogu otsuse „Ukraina laenu
intressikulude katmine“ eelnõu (258 OE), Riigikogu otsuse „Eesti
Vabariigi osaluse suurendamine Euroopa Nõukogu Arengupangas“ eelnõu
(259 OE), atmosfääriõhu kaitse seaduse muutmise seaduse eelnõu (27 SE),
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (71 SE), tulumaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõu (75 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu
(82 SE), tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (88 SE).
Kell 14 – komisjonide istungid
keskkonnakomisjonis – keskkonnatasude seaduse ja metsaseaduse muutmise
seaduse eelnõu (300 SE), looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu (301
SE), maapõueseaduse muutmise seaduse eelnõu (296 SE), kutsutud
kliimaminister Kristen Michal; arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile: Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
eelnõu kohta, millega muudetakse direktiivi 2005/35/EÜ, mis käsitleb
laevade põhjustatud merereostust ning karistuste, sealhulgas
kriminaalkaristuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest,
kutsutud Kliimaministeeriumi esindajad;
kultuurikomisjonis – koolieelse lasteasutuse seaduse, kutseõppeasutuse
seaduse ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu
(231 SE), kutsutud Haridus- ja Teadusministeeriumi esindaja;
majanduskomisjonis – arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade komisjonile:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu, mis käsitleb karistusi
laevade põhjustatud merereostuse eest, kutsutud Kliimaministeeriumi
esindajad; kohtumine Statistikaameti peadirektori Urmet Leega;
rahanduskomisjonis – arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade komisjonile:
Eesti seisukohad Euroopa Liidu pikaajalise eelarve 2021–2027 muutmise
ettepaneku kohta; käibemaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise
seaduse eelnõu (225 SE); 2024. aasta riigieelarve seaduse eelnõu (306
SE), kutsutud terviseminister Riina Sikkut, sotsiaalkaitseminister Signe
Riisalo ja välisminister Margus Tsahkna.
põhiseaduskomisjonis – kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse
täiendamise seaduse eelnõu (305 SE); avaliku teenistuse seaduse muutmise
seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsusest;

riigikaitsekomisjonis – Kaitseväe personali voolavusest ja
pühendumisuuringust, kutsutud Kaitseressursside Ameti esindaja;
sotsiaalkomisjonis – 2024. aasta riigieelarve seaduse eelnõu (306 SE)
Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas, õigusloomeplaanid ning riigi
eelarvestrateegia 2024–2027, sotsiaalhoolekande seaduse ja teiste
seaduste muutmise seaduse (tagasipöörduja toetus, kojukanne,
arvelduskonto küsimused) eelnõu (295 SE), kutsutud sotsiaalkaitseminister
Signe Riisalo; ravimiseaduse, ravikindlustuse seaduse ja tervishoiuteenuste
korraldamise seaduse muutmise seaduse eelnõu (299 SE), kutsutud
terviseminister Riina Sikkut; kollektiivne pöördumine „Lapsed ei tohi
olla riigi kokkuhoiukoht“;
väliskomisjonis – Riigikogu otsuse „Ettepanek Vabariigi Valitsusele
võtta kasutusele Königsbergi ajalooline, eestipärane nimi“ eelnõu
(218 OE); 2024. aasta riigieelarve seaduse eelnõu (306 SE)
Välisministeeriumi valitsemisalas ning riigi eelarvestrateegia
2024–2027, aktuaalsed välispoliitilised küsimused, kutsutud
välisminister Margus Tsahkna.
Sündmused
Kell 8.15 – riigikaitsekomisjon kohtub Rootsi Riksdagi
riigikaitsekomisjoni delegatsiooniga, kohtumisel osaleb ka Rootsi
suursaadik Eestis Ingrid Tersman (A. Rei nõupidamisruum).
Kell 11.30 - väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson kohtub Ukraina
kõrgemate ametnikega.
Kell 12 – Riigikogu esimees Lauri Hussar kohtub Kanada suursaadikuga
Eestis Laird Hindlega.
Kell 12.15 – väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson kohtub Rootsi
riigikaitsekomisjoni delegatsiooniga.
Kolmapäev, 11. oktoober
Kell 12 – infotund
Kell 14 – täiskogu istung
Esimene lugemine – 23 eelnõu: Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist kehtestada Eestis automaks“
eelnõu (46 OE), Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi
Valitsusele analüüsida täiendavalt põlevkivi väärindamise ja
kasutamise võimalusi“ eelnõu (50 OE), Riigikogu otsuse „Ettepaneku
tegemine Vabariigi Valitsusele töötada välja meetmed üksi elavate
pensionäride toetamise suurendamiseks“ eelnõu (143 OE), Riigikogu
otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele töötada välja
meetmed üksi elavate pensionäride toetamise suurendamiseks“ eelnõu
(176 OE), isikut tõendavate dokumentide seaduse § 11 muutmise seaduse
eelnõu (256 SE), tulumaksu muutmise seaduse eelnõud (110 SE, 112 SE, 116
SE, 127 SE, 130 SE, 133 SE, 150 SE, 151 SE, 155 SE, 181 SE, 194 SE, 199 SE,
253 SE), relvaseaduse muutmise seaduse eelnõu (19 SE), maksukorralduse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (54 SE), välismaalaste seaduse muutmise
seaduse eelnõu (45 SE), kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (56
SE), kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (58 SE).
Komisjoni istung
riigieelarve kontrolli erikomisjoni videoistungil – kell 8.30:
Riigikontrolli kontrolliaruandest, kutsutud Riigikontrolli esindajad.
Sündmused
Kell 9 – Eesti-Ukraina parlamendirühma aseesimehed Eerik-Niiles Kross,
Urmas Reinsalu ja Tanel Kiik kohtuvad Ukraina suursaadikuga Eestis Maksõm
Kononenkoga (O. Strandmani nõupidamisruum).
Kell 12.15 – Eesti 200 fraktsiooni esimees Toomas Uibo ning aseesimehed
Marek Reinaas ja Kadri Tali kohtuvad Ukraina suursaadikuga Eestis Maksõm
Kononenkoga.
Kell 12.30 – riigikaitsekomisjoni esimees Kalev Stoicescu kohtub Jaapani
suursaadikuga Eestis Yukihiko Matsumuraga.
Kell 15 – Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimees Jevgeni
Ossinovski ja aseesimees Helmen Kütt kohtuvad Ukraina suursaadikuga Eestis
Maksõm Kononenkoga (O. Strandmani nõupidamisruum).
Kell 16.50 – Riigikogu esimees Lauri Hussar kohtub Läti peaministri
Evika Siliņaga.
Neljapäev, 12. oktoober
Kell 10 – täiskogu istung
Esimene lugemine – neli eelnõu: töötervishoiu ja tööohutuse seaduse
ning ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (205 SE), Riigikogu
otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist tõsta
ettevõtte tulumaksu kahe protsendipunkti võrra“ eelnõu (44 OE),
Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele algatada
tulumaksuseaduse muutmise eelnõu, et kehtestada täiendav maksuvaba tulu
alates esimesest lapsest“ eelnõu (59 OE), Riigikogu otsuse „Ettepaneku
tegemine Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist kaotada täiendav maksuvaba
tulu eluasemelaenude intresside eest“ eelnõu (62 OE).
Kell 14 – komisjonide istungid
riigikaitsekomisjoni väljasõiduistungil – NATO staabielemendi Eestis
külastus;
sotsiaalkomisjonis – sotsiaalmaksuseaduse § 3 täiendamise seaduse
eelnõu (260 SE), kutsutud Rahandusministeeriumi ja Sotsiaalministeeriumi
esindajad.
Sündmus
Kell 13 – Riigikogu liige Tõnis Lukas osaleb Arenguseire Keskuse
veebiseminaril „Kuidas mõjutavad koolide erinevused nende
tulemuslikkust?“. Kava ja registreerumine mõttekoja
veebilehel<https://arenguseire.ee/uritused/veebiseminar-kuidas-mojutavad-
koolide-erinevused-nende-tulemuslikkust/>.
Reede, 13. oktoober
Komisjoni istung
Euroopa Liidu asjade komisjoni videoistungil – kell 9: Eesti seisukohad
16. oktoobril toimuval eurorühma kohtumisel ja 17. oktoobril toimuval
Euroopa Liidu majandus- ja rahandusnõukogu istungil, kutsutud
rahandusminister Mart Võrklaev; Eesti seisukohad 16. oktoobril toimuval
Euroopa Liidu keskkonnanõukogu ja 17. oktoobril toimuval Euroopa Liidu
transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetikanõukogu istungil, kutsutud
Kliimaministeeriumi esindajad; seisukoha andmine: Euroopa Parlamendi ja
nõukogu direktiivi eelnõu kohta, millega muudetakse direktiive 2009/102
/EÜ ja (EL) 2017/1132 seoses digitaalsete vahendite ja menetluste
kasutamise laiendamise ja ajakohastamisega äriühinguõiguses, kutsutud
Justiitsministeeriumi esindajad.
Sündmus
Kell 12.05 – Riigikogu esimees Lauri Hussar kohtub Läti välisministri
Krišjānis Kariņšiga.
Välislähetused
6.–9. oktoober
NATO Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni esimees Raimond Kaljulaid
ning liikmed Urmas Reinsalu (6.–8. oktoober), Marko Mihkelson, Meelis
Kiili ja Jüri Ratas osalevad NATO PA aastaistungil Kopenhaagenis Taanis.
8.–9. oktoober
Balti Assamblee (BA) Eesti delegatsiooni esimees ja president Timo Suslov
osaleb Euroopa Tuumauuringute Organisatsiooni (CERN) kolmandal Baltimaade
konverentsil Riias Lätis.
8.–12. oktoober
Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) Eesti delegatsiooni
esimees Liisa Pakosta (9.–10. oktoober) ning liikmed Aleksei Jevgrafov ja
Hanah Lahe (9.–12. oktoober) osalevad ENPA täiskogu neljandal
osaistungil Strasbourgis Prantsusmaal.
9.–12. oktoober
Riigikogu liige Eduard Odinets osaleb Euroopa regioonide ja linnade nädala
sündmustel Brüsselis Belgias.
13.–14. oktoober
Väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson osaleb ümarlaual „Mastering the
Zeitenwende, Together: Developing Grand Strategy for Liberal Democracies“
Berliinis Saksamaal.
13.–15. oktoober
Riigikoguliige Kristo Enn Vaga osaleb Euroopa Julgeoleku- ja
Koostööorganisatsiooni (OSCE) Parlamentaarse Assamblee valimismissioonil
Varssavis Poolas.
15.–16. oktoober
Balti Assamblee Eesti delegatsiooni liige Meelis Kiili osaleb esimesel
Läänemeremaade parlamentaarsel konverentsil Riias Lätis.
15.–18. oktoober
Väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson osaleb Balti riikide
väliskomisjonide esimeeste visiidil Jerusalemmas Iisraelis.
Riigikogu pressiteenistus
Eleen Lindmaa
631 6456, 5551 4433
eleen.lindmaa@riigikogu.ee<mailto:eleen.lindmaa@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Suvaline ärikink raiskab raha ja määrib mainetÄrikinkide puhul tasub riigiettevõttel või -ametil mõelda alustuseks, kas üldse on sobilik neid teha, leiab Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) kommunikatsioonijuht Triin Küttim.
Kui Küttim juhtis statistikaameti statistika levi osakonda, siis jõudsid nad kollektiiviga ühisele meelele, et nende asutusele ei ole ärikingid sobilikud. Nemad lähtusid sellest, et nende kingituseks on kvaliteetsed andmed. Kui aga tõesti tundus kohane midagi kaasa anda, siis sobiks selleks sümboolne kommikarbike.
Idufirma Gratitude Services eestvedaja Gerli Palgi sõnul saatsid nemad eelmise aasta jõulideks partneritele omavalmistatud Itaalia mandliküpsiseid.Foto: Hannes Dreimanis, Gratitude ServicesGerli Palgi, Gratitude Services asutajaÄrikinkide vastuvõtmine on avalikus sektoris vaat et veelgi tundlikum teema kui nende tegemine.
Ärikinkide vastuvõtmine on avalikus sektoris vaat et veelgi tundlikum teema kui nende tegemine, kinnitab Gerli Palgi. Palgi juhtis aastaid tagasi siis veel Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS), nüüdse EASi ja KredExi ühendasutuse välisinvesteeringute keskuses äriarendust. Palgi märkis, et kui reegleid ei järgi, terendab parimal juhul käskkiri, halvimal korruptsioonikahtlustus. Samas näitab tema kogemus, et ka ettevõtluses võib korporatiivpoliitika olla kingikottide puhul üsnagi resoluutne.
Gerli Palgi.Foto: Hannes Dreimanis, Gratitude Services
Kui Palgi töötas Swedbanki varahaldusüksuses kliendihaldurina, siis vähemalt sellel ajal klientidele kinke ei tehtud, meenutas ta. Järgmise tööandja, välimeediafirma JCDecaux nägemus oli aga väga erinev. „Aju vajas suisa aega, et mõista: sellest ei tulegi pahandust, kui võtad koostööpartnerilt kingituse vastu,“ tunnistas Palgi.
Ligikaudu kümme aastat tagasi kommunikatsiooniagentuuris Corpore töötanud Küttim meenutas, et siis tuli ette juhuseid, mil klient või koostööpartner neile jõulukringli „tagastas“. Enamasti olid need rahvusvahelisse korporatsiooni kuulunud ärid, kusjuures üks neist pani kaasa lausa paberkirja, milles juhtis tähelepanu koostöölepingu punktile, mis keelab kingituste tegemise. Küttim jagas nõu, et kuna ärikingi eesmärk on teha rõõmu, tasub kahtluse korral alati uurida, millised on konkreetse organisatsiooni reeglid, et ei tekiks kingituse tagastamise ohtu.
RMK korduvkasutatav toidukarp, mida on hea metsamatkale kaasa võtta ning on sobilik ärikink.Foto: Birgit Varblane
Hea kink toob elamuse või toetab kohalikku väiketootjat
RMK lähtub põhimõttest, et ärikink peab haakuma ja toetama nende põhitegevust, selgitas Küttim. Näiteks toob ta RMK võileivakarbi komplekti, kuhu kuuluvad korduvkasutatav karp, kahvel ja lusikas, et metsa minnes nautida kõhutäit ja hiljem piisava motivatsiooni korral see viia tagasi koju. Küttim väljendab ka isiklikku veendumust, et ilma praktilise väärtuseta asju pole mõtet kinkida.
Kaubamaja turundusdirektor Britta Ratas lisas, et hea kink pakub elamusi ja erilisi kogemusi, olgu see siis kontsert või gurmee. Küttim ütles, et õnneks on möödumas aeg, mil januneti vaid asju. Ta rõhutas, et see on küll tema isiklik seisukoht, aga ta ei soovi kanda näiteks teise firma logoga mütsi või kujundada oma kodu koostööpartneri keraamikaga. Ratas leiab, et asju on maailmas tõesti palju, aga kui ärikingiks ikkagi valida mõni asi, siis võiks see olla vähemalt Eesti toode. Ta tõi näite Kaubamaja kingikottidest, kuhu nad panevad tihtipeale valiku kohalikelt väiketootjatelt.
RMK kommunikatsioonijuht Triin Küttim.Foto: Birgit Varblane
Kui logistiliselt on vähegi mõistlik, soovitab Palgi ärikingi viia isiklikult kohale. Küll aga ei tasu enam teha spontaanseid kontorivisiite, sest koroonapandeemia tagajärjel on töörahvas liikunud rohkem kodudesse. Samuti ei soovita Palgi minna end esimest korda esitlema kiirel pühadeajal, kingitus näpus, sest ei hinda seda parima viisina kustumatu esmamulje jätmiseks. Tema meelest on parem viia jõulukink pigem neile, kellega on suhe juba soojas.
Ärikinki tasub teha ka ise
RMK on aastaid kinkinud oma partneritele jõulukuuski, mis kasvavad teepervedel või mõnes teises ebasoodsas kohas, sest vastasel juhul võetakse nagunii maha. Küttimi sõnul võtavad kingisaajad jõulukuuse vastu alati suure rõõmu ja tänutundega.
Ka Palgi on märganud, et üha rohkem tehakse emotsioone pakkuvaid ärikinke. Samas ei pea emotsioonikink olema ekstravagantne või kallis, saab hakkama ka piiratud vahenditega. Mõni aasta tagasi lükkas Palgi koos paari kaasasutajaga käima kalmistute hooldusega tegeleva ettevõtte Gratitude Services. Alustavale idufirmale kohaselt oli rahast rohkem ideid, mistõttu eelmisel aastal otsustatigi kinkida paarikümnele koostööpartnerile jõuludeks oma koduahjus valminud cantuccini ehk Itaalia mandliküpsised.
Palgi sõnul on isetehtud hõrgutise eelis see, et selle külge ei saa panna hinnalipikut. Nii saavad kinki lubada endale ka need, kes töötavad keskmisest rangema korporatiivpoliitikaga organisatsioonis.
Küttim jagas oma kogemust, kus üha enam kuhjatakse jõulukingid ühele lauale kokku, et kontorirahvas saaks neid nautida koos või omavahel ära jagada. Tema hinnangul on selline põhimõte mõistlik, sest ärikink on mõeldud enamasti asutusele, mitte kindlale inimesele. Palgi kinnitab, et vahel jagatakse kingid ära ka loosi teel.
Tallinna Kaubamaja turundusdirektor Britta Ratas ütleb, et nemad eelistavad kinkekarpi panna Eesti väiketootjate toodangut.Foto: Sandra Palm, Kaubamaja
Anneta koos partnerite ja klientidega
Sarnaselt muude valdkondadega lainetavad trendid ka ärikinkidega. Kui 4–5 aastat tagasi võis kindel olla, et jõuluks laekub vaagnate kaupa juustu ja vorsti, on viimase aja põhikink mesi, kinnitas Küttim. Aga on olnud ka aeg, mil paljude kontorite kööginurgas ootas oma tähetundi paar, kurioossematel juhtudel kuni kümme ärikingiks saadud lõikelauda.
Küttim soovitab oma ärikingile seatud ootuste puhul läheneda julgemalt ja loovamalt. Tema toetab ringmajandust, kus näiteks meeskond valmistab ise vanadest materjalidest midagi uut. Samas annab ta endale aru, et see on ajakulukas lähenemine, mis paljudele ei sobi.
Teine võimalus on võtta kampa partnerid ja kliendid, et teha koos head. Näiteks Kaubamaja on aastaid annetanud jõulude-eelse heategevuskampaania tarbeks loodud toodete müügitulu, millele lisandub nende eelarvesse ärikingi reale planeeritud summa. Seda kampaaniat tutvustab ettevõte ka oma partneritele, pakkudes neile võimalust lisada oma panus, lisas Ratas. Küttim tõi aga näite enda kunagise tööandja Eesti Energia ajast, mil tehti jõulukingi asemel koostööpartnerite nimel annetus. „Minu meelest on see väga mõistlik mõte!“ toonitas Küttim.
Tallinna Kaubamaja turundusdirektor Britta Ratas. Foto: Sandra Palm, KaubamajaLiitumisega nõustud, et Äripäev AS kasutab sinu e-posti aadressi sulle uudiskirja saatmiseks. Saad nõusoleku tagasi võtta uudiskirjas oleva lingi kaudu. Loe oma õiguste kohta lähemalt privaatsustingimustest


KERT KINGO: “Mina suhtlen inimestega ka pärast valimisi”Ega liberaalidele ja nende tööriistale peavoolumeediale (süvariigile?) ongi arusaamatu, et EKRE saadik korraldabki päriselt oma valijatega kohtumisi, mitte ei nimeta suvalisi õhtuseid sõpradega napsitamisi ja luksuslikke söömaaegu formaalselt “kohtumiseks valijatega”. Eks see tekitab tõesti nendes tuska.
Mina suhtlen oma valijatega ka peale valimisi. Tunnen kohustust oma valijatele anda ülevaadet sellest, mida ma Riigikogus teinud olen ja mis veel tegemisel on. Tänu sellele on minu (EKRE) valijad teistest paremini kursis Riigikogu töö ja seal toimuva tagamaadega.
Loomulikult ei kutsu ma oma kohtumistele refi, sotside või E200 liikmeid – nemad pole minu valijad, nemad mind ei valinud ega vali.
Oma kohtumisõhtuid võin nimetada kuidas tahan. Olgu see kasvõi “Suvine lõkkeõhtu”, “Kitarrimängud Kert Kingo esituses” (kitarri ma mängida ei oska) või lihtsalt “Suvepäev”. Kohtumise nimetus ei muuda sisu, see on ja jääb valijatega kohtumiseks.
Aga igasugu #äripäev, #postimees, #õhtuleht, #delfi jms , kelle jaoks pole Lehtme 6,5 mlj, Kallase veneäri või rahapesu miljonid mingi eriline probleem pingutavad või nina verest välja, et mingit “skandaali” teha.
Lihtsalt naeruväärne!
NB! Eriline tase on muidugi viide, et “Kohal viibis ka Kert Kingo”.
Kulla “ajakirjanikud”, hakake EKRE toetajaks ja minu valijaks, siis saate ka nendel kohtumistel osaleda ja nendest osa ning polegi vaja oma kibestumist leheveergudel välja elada
Kert Kingo, Riigikogu liige (EKRE)


Rohelised: rohepesu ei ole rohepööre! Ilusa rohelise sildi taha on end sättinud igasugused kurjamidKui Jüri Liiv on oma positsioonis otsustanud siduda kokku rohepöörde, rohepöörasuse ja rohepesu, siis tähendab see sisult sama kui võrrelda armastust laste vastu pedofiiliaga.
Keemiadoktori ja Tartu Ülikooli säästliku tehnoloogia endise teaduri Jüri Liivi “Suur rohepesu käsiraamat“ on sattunud mitmete kliimateemadega kursis olevate inimeste arutelupunktiks. Raamat pole ei rohepesust ega käsiraamat, veel vähem sobiks ta õpikuks. Seal on palju ja parajalt segast koos - fakte, hinnanguid, valeväiteid ja vigaseid järeldusi.
Üksjagu leiab sealt ka autori isiklikke hoiakuid: nn parimates aastates valge mehe frustratsiooni maailma suhtes ning valiku fakte, mis neid hoiakuid toetab või vähemalt millega neid püütakse toetada. Leiab aga ka valeväiteid, seega ettevaatust lugemisel.
Kui ühes lauses saab kokku kriitika Greta Thunbergi, rohepöörasuse, rohepesu, roheleppe ja loodusteaduslike teadmiste osas, jääb sinna kokkuvõttes vähe ruumi teaduse propageerimisele ja sellest saab taas üks järjekordne võitlus narratiivi pärast.
Mõnede Liivi tähelepanekutega saab nõustuda
Samas ei ole kliimamuutused usu küsimus. Seda leevendavad asjaolud - iseasi, kas piisavad -, mis võivad jällegi olla usu küsimuseks. Me lihtsalt ei tea kogu “looduse“ aparatuuri vastupanuvõime üksikasju.
Keegi ei tea, ehkki me samas jällegi paljude seoste olemasolu juba tunneme. Aga see, et kliimamuutustes on kriitiline roll inimtekkelistel asjaoludel, on jällegi teadusliku konsensusega tõsiasi, millest võikski lähtuda.
Valefaktide ümberlükkamise jätan teistele, samas on Liiv estianud ka üksjagu tähelepanekuid, millega saab ainult nõustuda.
Näiteks CO2 kvootide ülistamine on tee põrgusse või lihtsalt üli-lihtsustatud näidik, mis ei vii meid keskkonnahoiu eesmärkidele lähemale. Või et tehnoloogiad, eriti tulevikutehnoloogiad võivad ise olla suure pettuse allikaks ja kurja juureks, sest nad ei asenda ega kõrvalda probleemi ennast, mille olemuseks on inimlik ahnus ja rumalus. Me peame seadma end päriselt ka suuremale säästule ja loodusvarade kokkuhoiule. Seda tulebki teha, mitte edasi lükata!
Kliimaministeeriumi nime ja eesmärgipüstituste kallal võib samuti küllaga iriseda, kuid lõpptulemusena on oluline, mida me nende juhtimisel ära suudame teha. Seda, et teha on palju, on selge.
Kui optimistlikult, kui kavakindlalt kui teaduspõhiselt, kui suure konsensuse ja arusaamisega või kui suure turu ümberjagamise hinnaga, on iseasi. Selles on alati neid, kes kaotavad, sest nad elavad tänini meie ühise keskkonna ja loodusressursi arvelt.
Samuti saab igati nõustuda kriitikaga ületarbimise, üldse keskkonnaga seotud lihtsustuste ja sellest johtuvate vigaste lahenduste tuletamisega, samuti korporatiivse rohepesu näidetega. Olgu selleks siis roheraha eest subsideeritud pelletitööstus, mis ei saa kuidagi olla kliimaneutraalne, nagu ka siia plaanitav tuumatööstus, mis jällegi autorile tundub meeldivat.
Ilusa rohelise sildi taha on end sättinud igasugused kurjamid
Kui kasvõi Eesti rohepesu konnatiiki sukelduda, siis leiame sealt verivärske RMK arengustrateegia, mis lubab sõna-sõnalt järgmist: “Et metsamajandus toimiks ka edaspidi kestlikult, et iga riigimetsas kasvatud puu saaks kasutatud viisil, mis võimaldab selles sisalduvat süsiniku hoida seotuna võimalikult pikalt. Seda tehes plaanime täita meile pandud omaniku ootusi ja teenida omanikule tulu.“ Kui ei teaks, siis rõõmutaks.
Nimelt, kaks nädalat tagasi avalikustati põhjalik metsade alternatiivse hindamise aruanne, mis jõudis järeldusele, et kestlikust metsamajandamisest ei saa RMK puhul juttugi olla ja sealt edasi on vaid aja küsimus, kui sellise “kestlikkuse“ eest seisnud vaatavad oma tööle-tegevusele tagasi läbi rootsi kardinate. PR-agentuur uhab oma narratiivi edasi, aga tegelikkus on üsna mustades toonides.
Nii pole imestada, et ilusa rohelise sildi taha on end sättinud igasugused kurjamid.
Võime jätkata ka näitega Keskkonnaametist, kes pole paljude aastate jooksul suutnud endale selgeks teha, mida veemajandus veeseaduse mõttes tegelikult tähendama peaks (selles kirja pandu on muide teaduspõhine); mida tähendab vesikonna loomulik seisund, mida seisundiklass “hea“ jne.
Selle meetmekavaga pööritatakse taas lihtsalt palju euromiljoneid olemasolevate tegevuste jätkamiseks ilma sisulise eesmärgita, ehkki oleks võimalik ja lausa kohustus seista päriselt vee kui julgeoleku ressursi kvaliteedi ja olemasolu eest. Ei hakka siin pikalt lahkama.
On asendustegevusi, meelepetet ja täitumata lubadusi
Aga tõesti - seni kuni tublid poliitik-vandersellid sõdivad Brüsselis looduse taastamise määruses toodud maakasutusmeetmete vastu ja jutustavad sellest, kuidas nad kaitsevad Eesti põllumeeste huve, jääb tõesti üle kiruda inimlikku rumalust. Taolistest näidetest võiksin isegi kokku panna käsiraamatutäie frustreerivaid lugusid. Ainult et meie osundused süüdlaste osas kipuvad olema erinevad.
Roheline on popp. See on mainstream, kõik tahavad olla rohelised, aga vähesed on. Veel vähemad saavad aru, mida see tegelikkuses ka tähendab. Seetõttu pole ka põhjust imestada, et palju rumalusi tehakse teadmatusest, palju aga sellest, et nii saab.
Veelgi suurem mõju on suurel lihtsustamisel ja ambitsioonikuse tagant tõukamisel olukorras, kus isegi selle vähesega ei saada praktikas hakkama, mis ette on võetud. Nii viib see meid probleemi ja seoste enda olemuse mõistmisest ja õigete järelduste tegemisest kaugele-kaugele.
On palju asendustegevusi, on palju meelepetet ja ilmselgelt täitumata lubadusi, sest tegevused pole nende saavutamiseks kunagi olnud realistlikud, sest see pole tegelik eesmärk isegi olnud. See aga süvendab ohtu, et poliitiline kapital ja ajalooline momentum saab otsa ilma, et muutused saaksid ellu viidud. Planeeti Maa ei pea päästma, aga meid inimestena ju võiks?
Kui autor on oma positsioonis otsustanud siduda kokku rohepöörde, rohepöörasuse ja rohepesu, siis tähendab see sisult sama kui võrrelda armastust laste vastu pedofiiliaga.
Nüüd vähemalt on Eesti rohelised autori ebaõiglase kriitika alt välja toodud. Oleme arengute üle enam kui kriitilised. Rohepesu ja rohepöörasuse süüdlasi ja lahendusi nende vastu aga otsime Jüri Liiviga edaspidi heal meelel ühiselt edasi!


“Kuuuurija”: kontolt varastati minutitega mitukümmend tuhat eurotTALLINN, 6. oktoober, BNS – Kanal 2 saade “Kuuuurija” toob esmaspäeval ekraanile hoiatava loo netikelmusest, mis näitab, et isegi need, kes on teadlikud ja ettevaatlikud veebis varitsevate ohtude suhtes, võivad langeda pettuste ohvriks.
Saates jagab oma jahmatavat lugu raamatupidajana töötav Irina, kes sattus petturite küüsi ja kaotas kogu oma raha. Kõik algas, kui naine märkas oma telefonis midagi kummalist – Swedbanki äpi teavitused hakkasid aktiveeruma, kuigi ta polnud midagi puudutanud. Hoolimata sellest, et Irina ei avanud ühtegi kahtlast linki oma telefonis ega arvutis, hakkas tema kontolt minutitega raha kaduma.
Ta proovis ühendust võtta pangaga, et abi saada. Samal ajal helistati talle väidetavalt politseist ja räägiti tema kontol toimuvatest kummalistest kannetest. Helistajaks oli mees, kes rääkis vene keeles ja teadis palju Irina isiklikest andmetest, sealhulgas tema käikudest pangakontorisse ja isegi tema endist perekonnanime.
Irina uskus helistajat, seda enam, et kõneleja saatis talle oma identiteedi tõestamiseks ka politseiniku töötõendi. Segaduses ja kriitilises olukorras ei suutnud naine mõista, et tegemist on pettusega. Hiljem sai Irina teada, et tema kontol tehti ülekandeid Suurbritanniasse ning tema krediitkaardiga võeti laenu. Irina mitmekümne tuhande suurused säästud kadusid minutitega.
Hiljem selgus, et tema arvutisse oli paigaldatud kaugjuurdepääsutarkvara AnyDesk, mis võimaldas kurjategijatel tema seadmetes liikuda ja tema isiklikke andmeid varastada.
Kas ja millise lahenduse sai Irina ehmatav lugu ja kuidas kommenteerib seda politsei, selgub esmaspäeval kell 20.30 Kanal 2 saates “Kuuuurija”.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Naaber ähvardas maja põlema pannaNeljapäeval pidi politsei sekkuma Jõhvis puhkenud konflikti, kus üks naaber ähvardas teise maja põlema panna. Mis täpsemalt juhtus, selgub kriminaalmenetluse käigus.Väidetav kelmus kuldketi müügiga
Politsei poole pöördus mees, kes väitis, et temalt kuldketti osta soovinud mees pettis talt välja 664 eurot. Müüja saatis kuldketi pakiautomaadi kaudu ostjale. Kui ostja väitis, et pole ketti kätte saanud, tagastas müüja talle raha. Ent hiljem arvas müüja, et küllap sai ostja selle keti siiski kätte ja pettis talt lihtsalt raha välja.
Mees ründas elukaaslast
Neljapäeval sai politsei teate, et Kohtla-Järvel ründas mees oma elukaaslast.
Samal päeval löödi Kohtla-Järvel ka 37aastast meest.
Mõlema juhtumi puhul alustas politsei kriminaalmenetlust.


Politseil ja päästjatel tööd jagubEelmisel nädalal sai politsei teate, et Järvamaal Abaja külas varastati elumajast mootorratas. Vargusega tekitatud kahju on ligi 6900 eurot.29. septembril sai politsei teate, et Paides Soo tänaval varastati kortermaja trepikojast kaks elektritõukeratast. Vargusega tekitatud kahju on 320 eurot.Viimaste päevade jooksul häkiti sisse Järva vallas ettevõtte arvutivõrku ja nakatati serverid, mille tulemusena krüpteeriti failid serveritel. Tekitatud varaline kahju on selgitamisel.Samuti tuli teave, et septembri keskpaigas varastati Paides Aiavilja tänaval kortermaja juurest rattahoidlast jalgratas Classic. Vargusega tekitatud kahju on 230 eurot.30. septembril sai politsei teate, et Türi vallas lõi 49aastane mees sõnavahetuse käigus 20aastast meest, kes sai viga. Politsei võttis 49aastase mehe kuriteos kahtlustatavana kinni.2. oktoobril sai politsei teate, et alates septembri keskpaigast on Järvamaal varastatud ettevõtte kinnistutele rajatavatest päikeseparkidest neli inverterit ja kolm vasest maanduskaabli pooli. Vargusega tekitatud varaline kahju on ligi 36 700 eurot.3. oktoobril alustati kriminaalmenetlust selles, et septembri lõpus helistasid Järvamaa naisele vene keelt kõnelevad inimesed, kes pakkusid võimalust teenida investeerimisega raha. Naise arvuti võeti tema nõusolekul üle ning tema teadmata võeti tema nimele Bondorast 6500 eurot laenu ja tema kontolt kanti ära raha. Kokku tekitati kelmusega kahju 7750 eurot.Tööd on olnud ka päästjatel, sest eelmise töönädala alguses tuli minna väljakutsele Järva-Madise külla, kus teataja sõnul oli fassaaditööde käigus süttinud seinas olnud penoplast.Asi sai alguse nii, et peremees tegi tuletöid, kui kuulis imelikku praksumist. Ta eelmaldas kohe lauad seinast ja kustutas tule ise ära. Aravete päästjad tunnustasid majaomanikku õigeaegse tegutsemise eest.Päästjad kontrollisid hoone seina üle ja ohtu enam polnud.3. oktoobril kell 11.19 said päästjad teate, et Järva vallas Ervita külas on põlema läinud viljakuivati punker, kuid otsest leeki näha polnud. Päästjad lasid punkri viljast tühjaks, avasid mõne elemendi, et punkrile ligi pääseda, kustutasid põlengu. Kohale sõitsid Koeru, Jõgeva ja Väike-Maarja kutselised ning Järva-Jaani vabatahtlikud päästjad.4. oktoobri hommikupoolikul eemaldasid päästjad Järva vallas Roosna külas teele kukkunud puu ja päev hiljem Pullevere külas teele kukkunud suure pajupuu.JT


“Kuuuurija” kontolt varastati minutitega mitukümmend tuhat eurotKanal 2 saade “Kuuuurija” toob esmaspäeval ekraanile hoiatava loo netikelmusest, mis näitab, et isegi need, kes on teadlikud ja ettevaatlikud veebis varitsevate ohtude suhtes, võivad langeda pettuste ohvriks.
Saates jagab oma jahmatavat lugu raamatupidajana töötav Irina, kes sattus petturite küüsi ja kaotas kogu oma raha. Kõik algas, kui naine märkas oma telefonis midagi kummalist – Swedbanki äpi teavitused hakkasid aktiveeruma, kuigi ta polnud midagi puudutanud. Hoolimata sellest, et Irina ei avanud ühtegi kahtlast linki oma telefonis ega arvutis, hakkas tema kontolt minutitega raha kaduma.
Ta proovis ühendust võtta pangaga, et abi saada. Samal ajal helistati talle väidetavalt politseist ja räägiti tema kontol toimuvatest kummalistest kannetest. Helistajaks oli mees, kes rääkis vene keeles ja teadis palju Irina isiklikest andmetest, sealhulgas tema käikudest pangakontorisse ja isegi tema endist perekonnanime.
Irina uskus helistajat, seda enam, et kõneleja saatis talle oma identiteedi tõestamiseks ka politseiniku töötõendi. Segaduses ja kriitilises olukorras ei suutnud naine mõista, et tegemist on pettusega. Hiljem sai Irina teada, et tema kontol tehti ülekandeid Suurbritanniasse ning tema krediitkaardiga võeti laenu. Irina mitmekümne tuhande suurused säästud kadusid minutitega.
Hiljem selgus, et tema arvutisse oli paigaldatud kaugjuurdepääsutarkvara AnyDesk, mis võimaldas kurjategijatel tema seadmetes liikuda ja tema isiklikke andmeid varastada.
Kas ja millise lahenduse sai Irina ehmatav lugu ja kuidas kommenteerib seda politsei, selgub esmaspäeval kell 20.30 Kanal 2 saates “Kuuuurija”.
]]>


Ramaswamy: Ukrainas ei tohi korrata Iraagi ja Afganistani viguAmeerika Ühendriikide Vabariikliku Partei presidendikandidaat Vivek Ramaswami leiab, et Ukraina on korrumpeerunud, Volodõmõr Zelenskõi osas on kahtlusi ja midagi ette võtmata läheb Ukrainas samuti, nagu Iraagis ning Afganistanis.
Ameerika Ühendriikide vabariiklaste 2024. aasta presidendivalimiste kõige noorem (s 9.08.1985), tõenäoliselt kõige haritum ja üks populaarsemaid kandidaate Ramaswamy esines sotsiaalmeedias Ukraina sõja rahastamise osas ettevaatlikusele kutsuva üleskutsega.
Tema valimiskampaania loosungiks on "TÕDE" (TRUTH) ja tema jutupunktid on "tõed". Üheks "tõeks" on olukord Ukrainas:
"TÕDE: tõik "Putin on paha" ei tähenda, et Ukraina on hea. Sõja poolt olevad vabariiklased müüvad samasugust valet, nagu seda teeb Joe Biden. Zelenskõi keelustas üksteist opositsiooniparteid ja koondas kõik telekanalid *üheks* riigi ringhäälinguks. Riik ähvardab juhul, kui Ameerika Ühendriigid ei viska rohkem $$, valimisi mitte korraldada. Ukraina olukord korruptsiooniga on kohutav. Zelenskõi ühines häbiväärsel kombel Kanada parlamendiga ja aplodeeris natsionaalsostialistide kaastöölisele. Enamus Donbasi okupeeritud piirkondadest on venekeelsed ja seal pole korraldatud Ukraina parlamendivalimisi ligi kümmekond aastat. Me peame seisma silmitsi nende kainestavate tõikadega elik me kordame neid samu vigu, mida me tegime Iraagis ja Afganistanis."
Ramaswami kuulub brahmiinide kasti ja üks peamiseid süüdistusi, mida progressistid talle ette heidavad, on "kasti-kallutatus" ning vastumeelsus "positiivse diskrimineerimise" suhtes. Teda peetakse "ultra konservatiiviks", kelle vaated sarnanevad Donald Trumpile.
Toimetas Karol Kallas


Tähtsündmusi maailma ajaloostTALLINN, 8. oktoober, AFP-AP-BNS – Esmaspäev, 9. oktoober on 2023. aasta 282. päev. Aasta lõpuni jääb 83 päeva.
9. oktoobri tähtsamaid ajaloosündmusi:
1000 - Viikingist meresõitja Leif Ericsson nägi oma laevalt "Vinlandi", mis võis olla Newfoundlandi saar.
1238 – Aragóni kuningas Jaime I vallutas Valencia. Valencia kuningriigi rajamine.
1582 - Itaalias, Poolas, Portugalis ja Hispaanias jäi 9. oktoober Gregoriuse kalendri kasutuselevõtu tõttu vahele.
1701 - Connecticutis New Havenis asutati Yale'i ülikool.
1708 – Põhjasõda: Peeter Suur võitis rootslasi Lesnaja lahingus.
1760 - Vene väed vallutasid Berliini.
1801 - Türgi sai Prantsusmaaga sõlmitud lepinguga uuesti võimu Egiptuse üle.
1806 - Preisimaa kuulutas Prantsusmaale sõja.
1824 - Costa Ricas kaotati orjapidamine.
1831 - Mõrvati Kreeka esimene riigipea Ioannis Kapodistrias.
1874 – Bernis asutasusid 22 riiki Ülemaailmse Postiliidu.
1876 – Alexander Graham Bell katsetas esimest telefoniliini.
1914 - Saksa väed vallutasid Antwerpeni.
1915 - Austria ja Saksa väed vallutasid Belgradi.
1918 – Eduskund valis Hessen-Kasseli maakrahvi Friedrich Wilhelmi poja Friedrich Karli Soome kuningaks.
1934 - Horvaatia rahvuslaste agent Vlada Chernozamsky mõrvas Marseille'is Jugoslaavia kuninga Aleksandar I ja Prantsuse välisministri Jean Louis Barthou', kes pidasid liidukõnelusi.
1958 - Suri 82-aastane paavst Pius XII, kes juhtis roomakatoliku kirikut Teise maailmasõja ajal.
1963 - Endine Buganda valitseja Mutesa II sai Uganda riigi esimeseks presidendiks.
1967 - Boliivias tapeti Ernesto "Che" Guevara, Argentinast pärit sissiliider ja revolutsionäär.
1969 - Tšehhoslovakkias jõustusid uued reisipiirangud ja riigi piirid suleti läände reisijaile.
1971 - Argentina sõjaväelastest riigipöörajad andsid pärast 19-tunnist mässukatset alla.
1975 - Nõukogude dissident ja füüsik Andrei Sahharov sai Nobeli rahupreemia.
1983 - Birmas Yangonis plahvatas arvatavasti Põhja-Korea agentide pandud võimas pomm, hukkus 18 Lõuna-Korea presidendi Chun Doo-hwani kaaskondlast.
1987 - Afganistani pealinnas Kabulis plahvatas ühe mošee lähedal võimas autopomm, hukkus 27 inimest ja vigastada sai 35 inimest.
1989 - Äsjaasutatud Ungari Sotsialistlik Partei võttis vastu manifesti, milles tõotas demokraatiale kindlaks jääda.
1994 - Kaks automaatide ja granaatidega relvastatud palestiinlast ründasid Jeruusalemmas iisraellasi ja turiste, mõlemad ründajad lasti maha.
1996 - Afganistani kukutatud valitsusele lojaalsed sõdurid peatasid Talibani islamiliikumise pealetungi ja murdsid Talibani rindest läbi.
1997 - Mehhiko Vaikse mere rannikut tabas orkaan, mis laastas Acapulcot ja milles hukkus 249 inimest.
1998 - Iisraeli välisministriks sai Ariel Sharon, kes asus juhtima rahukõnelusi palestiinlastega.
1999 - Kosovo rahukaitsejõudude juhtimise võttis üle Saksa kindral Klaus Reinhardt.
2000 - Sloveenia mäesuusaõpetaja laskus esimese inimesena maailmas suuskadel vahepeatusteta alla Džomolungma mäelt.
2001 - Kolmandat päeva kestvate USA õhurünnakute käigus tabas üks tiibrakett Afganistani valitseva Talibani rühmituse liidri mulla Mohammad Omari maja ja purustas selle osaliselt. Omar pääses vigastusteta.
2002 - Venemaal toimus esimene Nõukogude Liidu lagunemise järgne rahvaloendus, loendajateks värvati läbi 11 ajavööndi laiutavas riigis 650 000 inimest.
2003 - Nigeerias Benue jõel hukkus laevaõnnetuses vähemalt 100 inimest.
2004 - Afganistanis toimusid riigi esimesed presidendi otsevalimised, mis andsid võidu senisele riigipeale Hamid Karzaile.
2006 - Põhja-Korea korraldas esimese tuumakatsetuse, nurjates rahvusvahelised püüded takistada tema astumist tuumariikide hulka.
2007 - Nobeli füüsikapreemia pälvisid nanotehnoloogia pioneerid prantslane Albert Fert ja sakslane Peter Grünberg.
2008 - Nobeli kirjanduspreemia võitis prantsuse romaanikirjanik Jean-Marie Gustave Le Clézio.
2012 - Nobeli füüsikapreemia pälvisid prantslane Serge Haroche ja ameeriklane David Wineland murranguliste katsemeetodite eest, mis võimaldavad mõõta ja mõjutada üksikuid kvantsüsteeme.
2019 - Türgi alustas oma sõjalisi operatsioone Kirde-Süürias.
2021 - Sebastian Kurz teatab oma tagasiastumisest Austria kantsleri kohalt tema suhtes algatatud korruptsiooniuurimise tõttu.
9. oktoobril on sündinud:
Camille Saint-Saëns, prantsuse helilooja (1835-1921);
Alfred Dreyfus, prantsuse juudi taustaga ohvitser, Euroopat raputanud kohtuafääri peategelane (1859-1935);
Nikolai Buhharin, vene bolševik (1888-1935);
Ivo Andrić, jugoslaavia kirjanik, Nobeli preemia laureaat (1892-1975);
Tawfiq Hakim, egiptuse kirjanik (1898-1987);
Jacques Tati, prantsuse filmirežissöör ja näitleja (1908-1982);
John Lennon, briti muusik ja helilooja (1940-1980);
Boriss Nemtsov, Vene endine asepeaminister ja opositsionäär (1959-2015);
Guillermo del Toro, Mehhiko-Ameerika režissöör (1964-);
David Cameron, Briti endine peaminister (1966-).
AFP – AP – Baltic News Service


Esmaspäeval «Kuuuurijas»: digipädeva eestlase kontolt varastati minutitega mitukümmend tuhat eurotEsmaspäevane «Kuuuurija» toob ekraanile hoiatava loo järjekordsest netikelmusest, mis näitab selgelt, et veebikurjategijad on muutunud üha osavamaks. Isegi need, kes on teadlikud ja ettevaatlikud veebis varitsevate ohtude suhtes, võivad langeda pettuste ohvriks.Nii jagab saates oma jahmatavat lugu raamatupidajana töötav Irina, kes sattus petturite küüsi ja kaotas kõik oma raha. Kõik algas, kui naine märkas oma telefonis midagi kummalist – Swedbanki äpi teavitused hakkasid aktiveeruma, kuigi ta polnud midagi puudutanud. Hoolimata sellest, et Irina ei avanud ühtegi kahtlast linki oma telefonis ega arvutis, hakkas tema kontolt minutitega raha kaduma.
Ta proovis ühendust võtta pangaga, et abi saada. Samal ajal helistati talle väidetavalt politseist ja räägiti tema kontol toimuvatest kummalistest kannetest. Helistajaks oli mees, kes rääkis vene keeles ja teadis väga palju Irina isiklikest andmetest, sealhulgas tema käikudest pangakontorisse ja isegi tema endist perekonnanime.
Irina uskus helistajat, seda enam, et kõneleja saatis talle oma identiteedi tõestamiseks ka politseiniku töötõendi. Segaduses ja kriitilises olukorras ei suutnud naine mõista, et tegemist on pettusega. Hiljem sai Irina teada, et tema kontol tehti ülekandeid Suurbritanniasse ning tema krediitkaardiga võeti laenu. Irina mitmekümnetuhande suurused säästud kadusid minutitega.

Kaader saatest

Hiljem selgus, et tema arvutisse oli paigaldatud kaugjuurdepääsutarkvara AnyDesk, mis võimaldas kurjategijatel tema seadmetes liikuda ja tema isiklikke andmeid varastada.
Kas ja millise lahenduse sai Irina ehmatav lugu ja kuidas kommenteerib seda politsei, selgub esmaspäeval kell 20.30 Kanal 2 saates «Kuuuurija».