BLOGI Blinken: Ukraina on võtnud tagasi umbes 50 protsenti hõivatud territooriumistPühapäev, 23. juuli. Käimas on sõja 515. päev. Öösel ründas Venemaa Ukrainas õigeusu kirikut, Odessa Issandamuutmise katedraali. Hukkus üks tsiviilisik ning vigastada said 18. Venelased pommitavad edasi Sumõ oblastit, viimase ööpäeva jooksul põhjustasid rünnakud 113 plahvatust.
Ülevaade viimastest sündmustest:
Öösel ründas Venemaa Ukrainas õigeusu kirikut, Odessa Issandamuutmise katedraali. Hukkus üks tsiviilisik ning vigastada said 18.
Vladimir Putin aga süüdistas katedraali kahjustamises Ukrainat. Ja läks tunde peale Ukraina õigeusu kiriku ründamist Vene õigeusu kirikusse Peterburis.
Venelased pommitavad edasi Sumõ oblastit, viimase ööpäeva jooksul põhjustasid rünnakud 113 plahvatust.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi lubas Odessa rünnaku eest venelastele kätte maksta.
Valgevene president Aleksandr Lukašenka ütles, et peab Wagneri vägedega ettevaatlik olema, sest nemad tahavad väga rünnata Poolat. „Tüübid Wagnerist on hakanud meid stressama - nad tahavad minna läände. 'Lähme reisile Varssavisse ja Rzeszowi',“ tsiteeris presidendi üks Valgevene väljaanne.
Aleksandr Lukašenka ütles muuhulgas, et Poola tahab endale Lääne-Ukraina ja Lääne-Valgevene territooriumi. „See pole meie jaoks aktsepteeritav. Kui Lääne-Ukraina elanikel läheb abi vaja, me kindlasti toetame neid! Ma tahan, et ka teie meid toetaksite,“ ütles Lukašenka Putinile.
Donetski oblastis hukkus Vene rünnakus neli inimest.
Allikad: The Guardian, Reuters, CNN, Sky News
Ööl vastu 23. juulit kahjustas Venemaa raketirünnak Odessa kesklinnas viit lasteaeda, nelja kooli ja veel kahte õppeasutust. Kaks nendest olid kesklinna arhitektuurilised vaatamisväärsused ja neid ei saa taastada.
On the night of July 23, a russian missile attack on the city center damaged five kindergartens, four schools, and two educational institutions in Odesa. Two were architectural landmarks in the city center and cannot be restored. pic.twitter.com/SYQ88Tncap
— Defense of Ukraine (@DefenceU) July 23, 2023
„Me ei saa lubada inimestel üle maailma terrorirünnakutega harjuda. Kõigi nende rakettide sihtmärgiks ei ole ainult linnad, külad ega inimesed. Nende sihtmärk on inimkond ja kogu meie Euroopa kultuuri alused. Eile õhtul tabas Odessa Issanda Muutumise katedraali altarit Vene rakett – see oli X-22, laevatõrjerakett...
Ukraina üks hinnalisemaid katedraale, mida 1936. aastal rüüstasid ja hävitasid bolševikud. Katedraal taastati iseseisvas Ukrainas. Ja nüüd üritavad terroristid seda uuesti hävitada. Ainuüksi eile õhtul sai Odessas kannatada ligi 50 hoonet, neist 25 olid arhitektuurimälestised. Ajalooline keskus, mille UNESCO on võtnud oma kaitse alla maailmapärandi nimistusse. Kannatada sai ka Kreeka konsulaadi hoone, see on juba teine konsulaarbüroo Odessas, mida Venemaa terror tabab. Vaid kolm päeva tagasi kahjustas järjekordne selline rünnak Hiina konsulaadi hoonet.
Ilmselgelt on see kõik ülemaailmne oht. Linnade hävitamine, kultuuri hävitamine, sadamate, mis on maailma toiduga varustamise jaoks üliolulised, hävitamine. Pole kunagi olnud terroristi, kes suudaks maailmast jagu saada ja see ei õnnestu ka Kremli hulludel,“ ütles president Zelenskõi oma videopöördumises.
We cannot allow people around the world to get used to terrorist attacks. The target of all these missiles is not just cities, villages or people. Their target is humanity and the foundations of our entire European culture. Last night, a Russian missile – it was an X-22, an… pic.twitter.com/RItCBNNZE9
— Володимир Зеленський (@ZelenskyyUa) July 23, 2023
23. juulil võetud uued fotod Wagneri välilaagrist Mogilevi oblastis Asipovitšis Tselis.
Kaldkujutised näitavad täiendavaid üksikasju hiljuti sellesse rajatisse saabunud sõidukite arvu ja tüüpide kohta.
Need pildid annavad laagri üldise perspektiivi ning näitavad, et sõidukid, mis on praegu pargitud sõidukite hoiualale ja selle ümbrusesse, koosnevad peamiselt sadadest autodest, väikestest veoautodest ja ligikaudu 35 poolhaagisest.
New images of the Wagner Field Camp in Tsel, Asipovichy, Mogilev Oblast collected today on July 23, 2023.
The oblique imagery reveals additional details about the numbers and types of vehicles that have recently arrived at this facility.
Some observations below.
: @Maxar pic.twitter.com/fuelFmOVDN
— George Barros (@georgewbarros) July 23, 2023
NATO peasekretär Jens Stoltenberg määras äsja moodustatud Ukraina-NATO nõukogu kohtumise 26. juuliks, kinnitas NATO pressiesindaja Oana Lungescu 23. juulil Saksa uudisteagentuurile dpa.
Kohtumine toimub pärast Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi konkreetset palvet. „Osapooled kogunevad, et konsulteerida viimaste arengute üle ja arutada Ukraina vilja veo üle Musta mere kaudu,“ ütles ta.
Kiireloomuline üleskutse Ukraina ja NATO nõukogu kohtumiseks tuli vastuseks olukorrale Mustal merel ja üliolulise teraviljakoridori katkemisele, nagu rõhutas president Zelenskõi oma 22. juuli videokõnes.
Võitlejatele ei selgitatud midagi.
Uudised | MaailmWagneri võitleja mässust: me ei teadnud, mis toimub
Ukraina on tagasi võtnud umbes 50% Venemaa vallutatud territooriumist, kuid Kiievi vasturünnak kestab mitu kuud, ütles USA välisminister.
„Praegu on veel suhteliselt esmased vasturünnaku päevad. See on raske, see ei lõpe järgmise nädala või paari jooksul. Ma arvan, et see kestab veel mitu kuud,“ ürtles Antony Blinken CNN-ile.
Venemaa raketirünnakute põhieesmärk Odessale on isoleerida Ukraina juurdepääsust Mustale merele, neutraliseerides samal ajal rahvusvahelised jõupingutused viljakoridori taastamiseks, ütles Ukraina riikliku julgeoleku- ja kaitsenõukogu sekretär Oleksi Danilov 23. juulil Facebookis.
„Kremli plaani kohaselt püüavad nad kunstlikult luua tingimusi, mis võivad põhjustada näljahäda ja ohustada eriti Aafrika riike, eskaleerides migratsiooniriske Euroopale. Venelased loodavad, et nad suudavad väljapressimistaktikaga survestada läänt nõustuma Putini viljaultimaatumiga,“ kirjutas Danilov.
Ukraina infrastruktuuri hävitamine on osa suuremast skeemist, mille eesmärk on muuta maailm sõltuvaks Venemaa teraviljast, logistikast ja võimetest.
„Eesmärk on suruda maailm põlvili ja muuta Venemaa ainsaks ja eksklusiivseks teravilja tarnijanaks,“ lisas Danilov.
Kreml teatas 17. juulil Musta mere viljaleppe, mis hõlbustas kolme Ukraina sadama avamist toiduainete ekspordiks, peatamisest.
Ukraina palus Türgil ja ÜRO-l jätkata viljakoridori operatsioone ilma Venemaad kaasamata.
Nende arengute taustal alustas Venemaa ulatuslikke rünnakuid Ukraina sadamate ja teraviljataristu vastu, võttes sihikule Odessa ja Mõkolaivi sadamalinnad. Nende rünnakute tulemusel hävis tsiviilinfrastruktuur ja hukkus tsiviilelanikke.
Märkimisväärne on see, et 23. juuli öösel andsid Vene väed Odesa ajaloolisele keskusele laastava löögi, mille tulemusel hukkus vähemalt üks inimene, sai vigastada 22 ja linn sai märkimisväärset kahju.
Vladimir Putin on väljendanud valmisolekut kaaluda teraviljalepingu juurde naasmist, kui täidetakse Venemaa tingimused.
„Sõda ei lõpe 1991. aasta Ukraina riigipiirini jõudmisega. Rahuleping Venemaaga tähistab sõja lõppu. Ukrainast ei saa enne seda NATO liiget,“ kirjutab Ukraina siseministeeriumi nõunik Anton Geraštšenko Twitteris.
„Venemaa osaline isoleerimine tundub praeguses maailmamajanduses võimatu. Venemaa on ületanud oma 2021. aasta näitajaid keerukate kaupade/seadmete/mitmesuguse kasutusega komponentide impordi osas. Tundub, et globaalne maailm jaguneb üha enam kaheks osaks, lähtudes oma suhtumisestsuurde sõtta.“
Geraštšenko tõdeb, et Venemaa kiiret lagunemist on ennatlik loota.“Peame eeldama, et sõda kestab kaua.“
An analysis of the situation and development prospects of the Black Sea region by Andriy Klymenko, project manager at Black Sea Strategic Research Institute
Current situation:
1⃣No one can predict when the war will end.
The war will not end with reaching the 1991 state…
— Anton Gerashchenko (@Gerashchenko_en) July 23, 2023
Valgevene president Aleksander Lukašenka on kindel, et Ukraina soov liituda NATO-ga pole päris: teemat tõsteti selleks, et anda Lääne-Ukraina territooriumi Poolale. Poola ihaldab tema sõnul ka Lääne-Valgevene territooriumi.
Uudised | MaailmVIDEO | VALGEVENE DIKTAATOR LÄKS HULLUKS? Lukašenka: Poola tahab üle võtta Lääne-Ukrainat ja Lääne-Valgevenet
NATO Ukraina Nõukogu kohtub 26. juulil, et arutada julgeolekut Mustal merel pärast Venemaa taganemist teraviljalepingust, teatas NATO pressiesindaja Oana Lungescu.
Teadaanne tuli samal päeval, kui president Volodõmõr Zelenskõi palus NATO peasekretär Jens Stoltenbergil arutada lõpetatud Musta mere teravilja algatust.
NATO käivitas nõukogu, mille eesmärk on võimaldada tihedamat koordinatsiooni Kiievi ja alliansi vahel, 11. juulil. Ukraina sai NATO tippkohtumisel vaid murdosa sellest, mida soovis.
Venemaa 17. juuli taganemine teraviljalepingust oli löök ülemaailmsele toiduohutusele.
Türgi ja ÜRO vahendatud teraviljaleping võimaldas Ukrainal sõjaaegadel eksportida oma põllumajandustoodangut läbi Musta mere Aafrikasse, Aasiasse ja Euroopasse.
Pärast lepingust taganemist on Venemaa väed korraldanud mitmeid õhurünnakuid Ukraina Musta mere sadamalinnade vastu, sealhulgas Odesas, hävitades sadamainfrastruktuuri ja kümneid tonne teravilja.
Diktaatorid käisid koos ka kirikus.
Loetuid tunde peale Vene vägede rünnakut Odessa õigeusu katedraalile Ukrainas läks Venemaa president Vladimir Putin koos oma Valgevene kolleegiga Peterburi õigeusu katedraali palvetama.
Vene inimesed tulid nende juurde, et selfie-d teha.
Venemaa lähedal Ukrainas hukkunud vene sõjareporteri surm on tekitanud poliitikute seas pahameelt. Rostislav Žuravljov, kes töötas riigile kuuluvas uudisteagentuuris RIA, hukkus tule all Zaporižžja piirkonnas, teatas Venemaa kaitseministeerium.
Teatatavalt said veel kolm ajakirjanikku vigastada.
Venemaa on süüdistanud Ukrainat klastrimürskude kasutamises. Ülemkoja aseesimees Konstantin Kosatšov nimetas klastrimürskude kasutamist ebainimlikuks ja ütles, et vastutus lasub nii Ukrainal kui ka Ameerika Ühendriikidel. Alamkoja parteijuht Leonid Slutski nimetas seda koletuks kuriteoks. Konteksti saamiseks: Ukraina sai sel kuul klastrimürske Ameerika Ühendriikidelt, kes on lubanud neid kasutada ainult Venemaa sõjaväelaste baaside ründamiseks.
Klastrimürskude kasutamine on paljudes riikides keelatud, kuna need paiskavad laiali lõhkemata pomme, mis tekitavad laialdaselt haavatükke ja võivad ohustada tsiviilelanikke. Mõned neist võivad tavaliselt mitu aastat hiljem plahvatada.
Twitteris teatakse, et rünnakus Odessa vastu sai kahjustada teadlaste maja. See pidevat olema oluline ajalooline objekt.
The house of scientists after the night attack of the Russians on Odesa. This is an architectural monument. pic.twitter.com/V81qqjSaj5
— Devana (@DevanaUkraine) July 23, 2023
Paistab, et kohtumisel ei joonud diktaatorid ainult teed. Valgevene liider teatas, et Valgevene on valmis kaitsma Lääne-Ukrainat Poola eest. Viimane tahab diktaatori sõnul väga vallutada Ukraina lääneosa. Lukašenka arvates näeb nõnda välja NATO-ga liitumine – osa riigist läheb lihtsalt Poolale.
Lukashenko: the transfer of Ukrainian lands to Poland is unacceptable, if Western Ukraine asks for help, we will provide. pic.twitter.com/EqeGzb7kP7
— MARIA (@its_maria012) July 23, 2023
Ukrainlanna säutsub kummalise saatuse kohta. Tema vanaisa oli Natsi-Saksamaaga sõdinud Nõukogude vägede rindemeedik. Nüüd aga aitavad sakslased tema lapselapse varustada Ukraina rindemeedikuid sõjas Natsi-Venemaaga.
„Midagi selle juures ravib minu põlvkondlikku traumat,“ pihib neiu.
My grandpa was a combat medic in the war with Nazi Germany.
Now Germans are helping me supply medics in the war with Nazi Russia.
Something about this is healing my generational trauma.
#RussiaUkraineWar #StandWithUkraine pic.twitter.com/Yi9CrOy9he
— Anna Filippova (@AnnaFil_Ukraine) July 23, 2023
Lääne riikide juhid teadsid, et Ukraina vägedel on väga keeruline Vene vägesid vasturünnakuga positsioonidest välja tõrjuda, teatab Wall Street Journal.
Sügavad ja surmavad miiniväljad, ulatuslikud kindlustused ja Vene õhujõud on ühinenud, et takistada oluliselt Ukraina vägede edasiminekut.
Lääne sõjandusõpetus ütleb, et kaevikutesse varjunud vastase ründamiseks peaks ründav jõud olema vähemalt kolm korda suurem ja kasutada tuleks hästi koordineeritud kombinatsiooni õhu- ja maavägedest.
Kiievi väed ei suuda neid soovitusi järgida väljaõppe ja ressursside puudumise tõttu. Ükski Lääne sõjavägi ei üritaks ka rünnata kindlalt loodud kaitset ilma õhuvõimeta.
Lukašenka tuli oma Vene ülemusele külla. Valgevene allikates kirjutatakse, kuidas Lukašenka tegi nalja Poola ründamise üle.
SÕBRAD: Valgevene liider käib tihti Kremlis.
(Alexander Demyanchuk / APA / Scanpix)
Venemaa tulistas 23. juulil Donetski oblastit. Neli inimest said surma ja 11 haavata, ütleb Donetsk Oblasti kuberner Pavlo Kõrõlenko.
Tema sõnul hukkusid inimesed Sofiivka, Avdiivka, Toretsk ja Fedorivka asulates.
Prokuratuur teatas, et Vene väed tulistasid oblasti põhjaosa suurtükkide ja raketiheitjatega. Prokuratuuri teatel hukkusid kolm naist ja 51-aastane mees. Raporti kohaselt hospitaliseeriti rünnakute järel üheksa inimest vanuses 31–71.
Kõrõlenko sõnul tekitas Venemaa tulistamine kahju mitmetele hoonetele üle oblasti.
Suur osa Donetski oblastist on Venemaa vägede poolt okupeeritud ning piirkond jääb korduvate rünnakute ja tulistamise sihtmärgiks.
1. juulil tappis Vene rünnak Donetski oblastis kahte last.
„Üks mürsk tabas õue, kus lapsed olid, 10-aastane poiss ja 16-aastane tüdruk. Vend ja õde. Nende vigastused olid eluga kokkusobimatud,“ kirjutas Kõrõlenko rünnaku järel.
USA poliitika ei ole muutunud Ukrainale kaugmaarakettide tarnimise osas, hoolimata Kongressi ja Kiievi kasvavast survest, vahendab Washington Post.
USA kaitseametnikud ütlesid lehele, et sellel teemal pole viimastel kuudel sisulist arutelu peetud. Ukraina soovib saada 1,5 miljoni dollari väärtuses rakette, mis suudaksid tabada Venemaa baase rindejoone taga.
USA president Joe Biden ütles mais, et ATACMS-i ehk armee taktikalise raketisüsteemi pakkumise võimalus on varasematest keeldumistest hoolimata endiselt õhus.
Ametnike sõnul on ATACMS-ide arv Ameerika varudes fikseeritud. Lockheed Martin toodab endiselt igal aastal 500 ATACMS-i, kuid kogu see toodang on mõeldud müügiks teistesse riikidesse.
Suurbritannia ja Prantsusmaa on juba tarninud umbes 140-miilise lennuraadiusega tiibrakette tingimusel, et neid ei kasutata Venemaa territooriumi ründamiseks.
Vaimulikud peavad Odessa Issanda Muutmise katedraali kõrval õues jumalateenistust pärast seda, kui kirikut tabas eile õhtul Vene raketi otsetabamus.
The priests at the Transfiguration Cathedral in central Odesa, which took a direct hit by a Russian missile overnight, are doing an outdoor service. pic.twitter.com/iDkzJMyZ06
— Shaun Walker (@shaunwalker7) July 23, 2023
„Kurjus ei võida kunagi, Venemaa vastutab kõigi oma agressioonide ja sõjakuritegude eest,“ kinnitab president Alar Karis.
515 days of Russia's barbaric war against . Again missiles hit Odesa damaging civilian buildings & leaving historic cathedral in ruins. Nothing is sacred for RU regime. Evil never wins, RU will be accountable for all its aggression & war crimes committed in #SpecialTribunal
— Alar Karis (@AlarKaris) July 23, 2023
Ta pidi mängima WTA 250 turniiril Varssavis, kuid Poola siseministeerium teatas, et tal takistati reedel riiki sisenemast. Ministeeriumi sõnul saabus ta Prantsuse viisaga Belgradist. Ta jäi Varssavi lennujaama transiiditsooni ja laupäeval lendas ta edasi Montenegrosse.
Zvonareva, kes on hetkel maailma edetabelis 60. kohal, pidi osalema PNB Paribas Warsaw Open turniiril, mis algab esmaspäeval. Poola teatas, et Zvonarevat ei lubatud Poola riigi ja avaliku julgeoleku põhjustel.
Riigi ametlik seisukoht on see, et Poola on järjekindel Venemaa ja Valgevene presidendi Vladimir Putini ja Aleksandr Lukašenka režiimi vastu ning ei luba inimestel, kes toetavad Venemaa ja Valgevene tegevusi, riiki siseneda.
Venemaa on eitanud rünnakut Odessa linna katedraali vastu Ukrainas. Odessa katedraal sai õhurünnakutes tõsiseid kahjustusi, milles hukkus vähemalt üks inimene ja vigastada sai 22 elanikku.
Kuid just avaldatud avalduses väidab Venemaa, et Ukraina väited ei vasta tõele. Venemaa sõnul oli sihtmärgiks rajatised, mis olid valmistumas terroristlikeks aktideks Vene Föderatsiooni vastu ning nad olid kirikust kaugel.
Kremli teatel on süüdi hoopis Ukraina vägede hooletus, sest nad paigutasid ohtlikke relvi kiriku lähedale.
Vladimir Putin ütles, et Ukraina vasturünnak on ebaõnnestunud, kui ta võõrustas Valgevene liidrit Aleksandr Lukašenkat Peterburis. Vene uudisteagentuuride sõnul ütles Lukašenka: „Vasturünnakut pole.“
Vene president väidetavalt vastas sellele: „See käib, kuid see on ebaõnnestunud.“
Ukraina alustas kauaoodatud vasturünnakut eelmisel kuul, kuid on seni teinud vaid väikeseid edusamme hästi kindlustatud Vene vägede vastu, kes kontrollivad rohkem kui kuuendikku Ukraina territooriumist.
USA kindral Mark Milley ütles teisipäeval, et Ukraina pealetung on kaugel läbikukkumisest, kuid see saab olema pikk, raske ja verine. Samal ajal tsiteeris Lukašenka Telegrami kanal, mis on temaga seotud, teda naljatlevalt ütlemas, et Wagneri võitlejad, kes treenivad Valgevene armeed, on huvitatud liikumisest Poola piiri suunas. „Need Wagneri kutid hakkavad meid stressama - nad tahavad minna läände. 'Lähme reisile Varssavi ja Rzeszowi',“ tsiteeriti teda.
Ei olnud märke sellest, et Lukašenko tõsiselt seda mõtet kaalus. Poola suunab täiendavaid vägesid Valgevene piiri suunas vastuseks Wagneri vägede saabumisele, kes liikusid sinna pärast Venemaal mõne aja tagasi toimunud lühikest mässu.
Üks Wagneri palgasõdurite grupi liige on rääkinud meediale, kuidas ta ja tema võitluskaaslased ei teadnud üldse, mis toimub Wagneri Vladimir Putini vastu korraldatud mässu ajal. BBC kirjutab, et Gleb (nimi muudetud) oli nooremohvitser, kes leidis ennast tegevuse keskpunktist.
Mässu alguse ajal puhkas tema üksus koos kasarmutes Venemaa okupeeritud Luhanski piirkonnas. Ta ütles, et neile tuli käsk liituda Wagneri võitlejate kolonni liikumisega Ukrainast välja 23. juuni hommikul – käsk tuli juhilt, keda juhtis palgasõdurigrupi nüüdseks Valgevene pagenud ülemus Jevgeni Prigožin.
Gleb rääkis BBC-le, et keegi ei öelnud, kuhu kolonn suundub – ja ta oli üllatunud, kui mõistis, et nad liiguvad eemale rindejoonest. Wagneri võitlejatel ei tekkinud vastupanu, kui nad ületasid Venemaa piiri Rostovi piirkonda, ütles ta. „Ma ei näinud ühtegi piirivalvurit,“ rääkis ta BBC-le. „Aga liikluspolitsei tervitas meid teel.“
Ukraina õhujõud teatasid, et 23. juuli öösel lasti alla neli Vene Kalibr-kalist raketit ja viis Iskanderi lühimaaraketit, mis tulistati Odessa oblasti suunas.
Õhujõudude teatel lasi Venemaa Mustalt merelt ja okupeeritud Krimmist kokku välja 19 raketti, tappes ühe inimese ja vigastades 19 inimest, sealhulgas neli last.
Odessa oblasti kuberner Oleh Kiper ütles, et rünnak hävitas või kahjustas kuut eluhoonet, kaht arhitektuurimälestist ning kümneid autosid.
Odessa ajaloolises kesklinnas asuva katedraali arhiidiakon Andrii Paltšuk on öelnud, et kahju kirikule on tohutu.
„Tuhastust on tohutult, pool katedraali on nüüd katuseta,“ ütles ta. Põrand oli vee all, sest töötajad kustutasid tulekahju.
Kirikuisa ütles, et hoones viibinud kaks inimest said haavata. „Kuid Jumala abiga taastame selle,“ ütles ta.
Katedraal kuulub Ukraina õigeusu kirikule ja võeti sel aastal Unesco kaitse alla, kui Odessa ajalooline keskus kuulutati sel aastal ÜRO kultuuriasutuse maailmapärandi ohustatud alaks. Vene õigeusu kirikupea, patriarh Kirill õnnistas selle isiklikult.
Ukraina parlamendisaadik Kira Rudik ütles Sky Newsile, et öine rünnak Odessale oli tõenäoliselt kõige julmem alates Venemaa täismahus invasiooni algusest.
Ta jagas ka Twitteris fotosid linnas tekitatud hävingust, öeldes, et see oli põrgulik öö ja ütles, et ukrainlased jõuavad kõige kõrgemasse valuskaalani.
Kas Odessast võib saada järgmine Mariupol?
Venemaa väed ründasid 23. juuli ööl raske suurtükitulega Dnipropetrovski oblasti Nikopoli, teatas kuberner Serhii Lõsak.
Lõsaki sõnul kahjustas rünnak kolme eluhoonet ja kolme majapidamisrajatist. Samuti sai pihta elektriliin ja üks auto, lisas ta. Lõsaki sõnul ei olnud rünnakus hukkunuid.
Nikopol, linn, kus enne sõda elas üle 115 000 elaniku, on olnud Venemaa vägede poolt pideva tulistamise all.
Linn asub Dnepri jõe vastaskaldal Venemaa kontrolli all oleva Enerhodari lähedal.
Nikopol asub Kahhovka veehoidla kaldal, mis on kuivanud pärast seda, kui Venemaa väed hävitasid 6. juunil Kahhovka hüdroelektrijaama paisu.
Paisu purunemine on põhjustanud ulatusliku keskkonna- ja humanitaarkatastroofi Lõuna-Ukrainas ning põhjustanud veevarustuse probleeme Krimmis ja neljas Ukraina oblastis, sealhulgas Dnipropetrovski oblastis.
Venemaa kaotused Ukraina andmetel:
Russia's estimated losses as of day 515 of its full-blown invasion of Ukraine pic.twitter.com/2qESukCbKA
— Euromaidan Press (@EuromaidanPress) July 23, 2023
„Vene rünnakud Odessale saab peatada, vähemalt osaliselt. On vajalik tabada Sevastopoli sadamat. Seal asub Bastion ranniku-raketisüsteem, millelt tulistatakse Onyx rakette. Seal on ka laevu, kust rünnatakse Odessat,“ arvab Ukraina aktivist ja blogger Serhii Sternenko.
Ta on kindel, et Ukrainal on vaja 300 km ulatusega rakette, et peatada Vene rünnakuid Odessale.
Elanikud aitavad linnas korda lüüa:
Odesa residents are cleaning the city after the Russian attack. It’s 22 wounded already… pic.twitter.com/nasRfrSXAH
— Iuliia Mendel (@IuliiaMendel) July 23, 2023
Vaata videost, kuidas näeb välja Odessa peale järjekordset Vene rünnakut:
Odesa city center this morning.
The city center is on UNESCO World Heritage List. No military objects there, obviously.
: suspilne pic.twitter.com/K4TnEayesX
— Anton Gerashchenko (@Gerashchenko_en) July 23, 2023
Zelenskõi lubas Odessa eest kätte maksta.
„Venemaa kurjusele ei ole mingit vabandust. Nagu alati, kaotab see kurjus. Ja kindlasti tuleb vastulöök Venemaa terroristidele Odessa eest. Nad tunnevad selle vastulöögi ära,“ kirjutas Zeneskõi Twitteris.
President lubas, et kõik, kes kannatasid selle viimase terroristirünnaku all, saavad abi. „Olen tänulik kõigile, kes aitavad inimesi, ja kõigile, kes mõtlevad ja tunnevad kaasa Odessale. Me saame sellest üle. Me taastame rahu. Selleks peame aga võitma Venemaa kurjuse.“
Missiles against peaceful cities, against residential buildings, a cathedral... There can be no excuse for Russian evil. As always, this evil will lose. And there will definitely be a retaliation to Russian terrorists for Odesa. They will feel this retaliation.
All those who… pic.twitter.com/gcpD30BFP1
— Володимир Зеленський (@ZelenskyyUa) July 23, 2023
Viimastel kuudel on surmavad rünnakud Vene linnade vastu tekitanud kaost ja põhjustanud märkimisväärset kahju. Ukrainaga seotud paramilitaarsed jõud on rünnanud piiriületusel otse Venemaad, mis on üks esimesi kordi, kui sõda on toodud otse vene rahva ette.
Sky News kogus igapäevaseid tulistamise raporteid Belgorodi piirkonnas. Kõiki juhtumeid ei saa iseseisvalt kinnitada, kuid need esindavad informatsiooni, mida esitatakse Vene kodanikele. Belgorodi piirkonda on kahe kuu jooksul tabatud 620 korda, kõige rohkem on kannatanud Šebekino linn.
Vene president Vladimir Putin ja Valgevene liider Alexander Lukašenka kohtuvad pühapäeval.
Moskva hoiatas kaks päeva tagasi, et igasugune agressioon nende naabri ja kindla liitlase vastu tähendaks rünnakut Venemaale endale.
Poola otsustas sel nädalal viia sõjaväeüksused lähemale oma piirile Valgevenega vastuseks Vene Wagneri grupi vägede saabumisele Valgevenesse. Putin teatas seepeale, et Moskva kasutab kõiki vahendeid, et reageerida igasugusele vaenulikkusele Minski suunal.
Kreml teatas, et Lukašenka tuleb töövisiidile Venemaale ja arutab Putiniga riikide strateegilise partnerluse edasist arengut.
Nende kahe riigi vahel on sellest ajast peale toimunud mitmeid ühiseid sõjaväeõppusi ning juunis lubas Lukašenka oma riigi kasutamist Venemaa tuumarelvade baasina.
Ukraina merevägi teatas oma ametliku Telegrami kanali kaudu, et nad võtsid 22. juulil vangi kuni 10-liikmelise Vene võitlejate grupi ning hävitasid nende varude ladu.
Ukraina meremehed hävitasid ka kolm veokit ja Vene varustusladu.
Mereväe kanalile postitatud video näitab plahvatust Vene lipuga hoones.
Vene vägede sõjatehnika ja varustuse hävitamine on endiselt Ukraina jätkuva vasturünnaku oluline osa.
Vene rünnakud viie asula suunas Sumõ oblastis tapsid ühe inimese ja vigastasid kuut, teatas Sumõ oblasti sõjaväeadministratsioon.
Suurtükituli Krasnopillia piirikogukonnas tappis ühe inimese ja vigastas neli teist. Tulistamine kahjustas ka eluhooneid ja gaasijuhet.
Seredõna-Budas vigastas Vene kamikaze droonirünnak kahte inimest. Bilopillias toimunud tulistamine kahjustas elektriliini.
Lisaks droonidele ja suurtükitulele tulistasid Vene väed piirkonna kohal olevatelt helikopteritelt juhitamata rakette. Selle päeva rünnakud põhjustasid Sumõ piiri ääres 113 plahvatust.
Alates 2022. aasta kevadest, mil Ukraina väed osa oblastist vabastasid, on Vene väed Sumõ oblastit terroriseerinud igapäevaste rünnakutega.
Õigeusu kirik Venemaal on väga oluline propaganda tööriist. Venemaa ametlike andmete järgi on riigis umbes 70-80 miljonit inimest, kes seda usku tähtsaks peavad. Patriarh Kirill, Vene õigeusu kiriku tähtsaim mees, on korduvalt väljendanud toetust Putinile ning kutsunud inimesi üles palvetama nende sõdurite eest. Kirill on öelnud, et sõduritele andestab jumal kõik patud, sest nad kaitsevad kodumaad.
Sõja algusest on Venemaa süüdistanud Ukrainat kirikute lõhkumises ja õigeusuliste diskrimineerimises. Sõja pärast lahkusid mitmed Ukraina õigeusu kirikut Moskva patriarhaadist.
Vene raketi rünnakud 22.-23. juuli ööl tekitasid Odessa ajaloolisele õigeusu kirikule, Keerupühitsuse katedraalile, märkimisväärset kahju..
Odessa linnapea Hennadii Trukhanov külastas sündmuskohta 23. juuli varahommikul. Hoone oli osaliselt hävinud ja mitmed õigeusu pühakojad olid kahjustatud. Päästetöötajad tõid rusude alt välja ikooni, Jumalaema Kasperovskaja ikooni. Administratsioon nimetas seda ikooni „Odessa kaitsepühakuks“.
Katedraal sai öise raketi rünnaku tagajärjel tabamuse, mis nõudis ühe tsiviilisiku elu ja vigastas 18 inimest, sealhulgas neli last.
Keerupühitsuse katedraal asutati aastal 1794. Algupärane hoone hävitati Nõukogude vägede poolt 1936. aastal ja uus katedraal rajati 2003. aastal. Nüüd pommitasid venelased kirikut uuesti.
Venemaa väed ründasid Odessat sel nädalal korduvalt, lastes rakette väärtuslikule infrastruktuurile ja tappes ning haavates tsiviilelanikke.
Loe eelmise päeva blogi siit:
Uudised | MaailmBLOGI | Saksa kaameramees sai Ida-Ukrainas Vene kobarpommirünnakus haavata


Kaljurand lubab kandideerida ka järgmistel europarlamendi valimistelTALLINN, 23. juuli, BNS – Sotsiaaldemokraatliku erakonna (SDE) ja europarlamendi liige Marina Kaljurand kinnitas sotsiaalmeedias, et kandideerib ka järgmisesse europarlamendi koosseisu.
"Kinnitasin erakonnakaaslastele, et kandideerin EP valimistel ning teen kõik endast oleneva, et korrata 2019 valimiste edu," kirjutas Kaljurand.
Saadiku sõnul vestles ta partei- ja parlamendikaaslase Sven Mikseriga europarlamendi rollist üldisemalt, stereotüüpidest ja suurimatest üllatustest, oma tegevusest europarlamendis ning Euroopa Sotsiaaldemokraatliku Partei fraktsiooni (S&D) prioriteetidest – sealhulgas sotsiaalteemadest, digi- ja rohepöördest ja sõjast Ukrainas – ning ka mullu detsembris lahvatanud Qatargate'i skandaalist, viidates Katari ja Maroko huvisid edendanud pistisevõrgustikule, mille raames leidis politsei vähemalt 1,5 miljoni euro jagu sularaha.
Tallinna toimetus, +372 502 5532, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kõlvart tuleb tõrjuda linnapea kohalt ja Keskerakonna juhtimisestMe tahame elada Euroopa linnas. Kõlvart peab tagasi astuma Tallinna linnapea kohalt. Kõik tänavad on üles kaevatud, ühistransport ei toimi, linna juhitakse Lasnamäelt ning eestikeelse hariduse vastu võideldakse, kirjutab Tallinna linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees Pärtel-Peeter Pere.Aitab. On aeg Kõlvarti umbusaldamiseks.Nagu näha läheb inimestele ühistransport korda. Ka siis, kui see on halvasti korraldatud ning kui linnavalitsus pakub seda tasuta nagu vaesteabi. Valdavalt eestikeelne 4000 elanikuga Kose asum jäetakse toimivast bussiühendusest ilma. Buss number viis on üks väheseid liine, mis on toiminud aastakümneid ning sidunud ühe linna otsa ning mitu linnajagu ära teisega.Nüüd otsustas Tallinna linnapea näidata, kes on kes. Venelastele näidatakse, kes siin linnas otsustab. Eestlastest ei hoolita. Kõige tipuks on ajastus: on kultuuritu juuli keskel rikkuda ära linlaste raskesti kätte võideldud puhkused ja ülejäänud suvi.Aastaid on räägitud kuidas pealinna ühistransport kiratseb. Et buss, troll ja tramm ei sõida sealt sinna, kus inimesed elavad ja tööl ja koolis käivad. Kasutajate osakaal langeb alates 2014. aastast, kui piletit enam ei küsita. Helsingi eelarve on Tallinna omast viis korda suurem, investeeringud ühistransporti 10 korda suuremad.Tõhus peab olema linnatransport, ütles ühel neljapäeval Pirital ahastuses ja pahastele inimestele linnavalitsus. Midagi raiskavamat kui tasuta ühistransport on raske leida. Miks muidu on viimasel paaril aastal valminud kolme eraldiseisvat uuringut riigikontrolli, transpordiameti ning rahvusvaheliselt isegi OECD sulest, mis kõik ütlevad: lõpetage tasuta ühistransport, see ei toimi, sest investeeringud jäävad kõik tegemata ning inimesi ei motiveeri olematu kvaliteedi kasutamine ka siis, kui peale makstakse.Kas teadsite, et Harjumaal eri ühistranspordisõite kombineerides maksab pilet rohkem kui Pariisis ja Helsingis? Täpselt nii kõlab transpordiameti uuringu järeldus. Andmepõhine Tallinna ühistransporti ei ole ega tule, ükskõik mida ütleb miski arusaamatu ja läbipaistmatu liiklusmudel kuskil linnavalitsuse kõvakettal. Tartu tegi andmepõhiselt ümber ühistranspordi vaid mõne aasta eest tervikuna (!) ja kasutajate osakaal tõusis 15 protsenti.Pealinna juhib mitmekordselt kriminaalkorras karistatud erakond. Korruptsioon Tallinna linnavalitsuses ei pane inimesi enam ei kulme kergitama ega valima minema. Sest miks eestlane valima läheb, kui linnavalitsuse jaoks on kõik üks suur Lasnamägi?Mis tõhususest me räägime linnavalitsuses, kus linnapea on riigi kõige tuntum mikromanageerija, kes üksipulgi vaatab iga detailplaneeringu läbi? Miks on linnas mullu vastu võetud kaheksa detailplaneeringut, kuigi aastas on 12 kuud? Kuulake inimesi Pirital. Kose asub eesliinil: nad on Lasnamäe külje all ning on pidanud aastast aastasse nägema, kuidas Kõlvarti valijaskond nende elus rohkem ja rohkem tooni annab. Aedlinna elukeskkonast on saanud mürarikas, saastav ja ohtlik läbisõidukoridor. Sealne eestikeelne kool suleti, kui pärast koolihoone kordategemist avati sama õppeasutus hoopis vene lütseumina.Tallinna linnapea kui mitte ei dikteeri, siis mikromanageerib kõike ja kõiki, räägitakse küll erakondades, küll ametnike suust.Vene kultuuris võrdub võim ja juhtimine teiste üle käskimisega juba aastasadu, kirjutab Mihhail Šiškin raamatus «Sõda või rahu», võttes kokku Venemaa ajaloo ning tänapäeva. Nii ka Tallinnas: linnapea kui mitte ei dikteeri, siis mikromanageerib kõike ja kõiki, räägitakse küll erakondades, küll ametnike suust. Mis tõhususest me räägime linnas, mis segregeerub Euroopas pea kõige kiiremas tempos? Kus autostumine kasvab viis protsenti aastas ning linnavalitsus keeldub asjaga tegelemast, tahtes vaid lasnamäelikke magistraale läbi linna raiuda? See on kõige ebatõhusam viis korraldada transporti ja linna planeerida. Ja see mõtteviis on sovjetlik.Võrdlus Eesti Vabariigile otseselt vaenulike jõududega eile ja täna on kohane. Lugege ajalehes Sirp (30.6) ilmunud emeriitprofessor Rein Ruutsoo analüüsi Keskerakonna ja Kõlvarti kohta. See on põhjalik kokkuvõte temast kui fašistliku terrorriigi, Vene Föderatsiooni sõbrast Eesti Vabariigis. Pole midagi nii, et vene kaardi käivad välja ainult poliitikud paremate ideede puudumisel või vaenu õhutamiseks. Meil räägib ja kirjutab linnavalitsus vene keeles, võitleb eestikeelse hariduse vastu täpselt samade argumentidega, millega okupandid Interrindes 1980ndatel võitlesid vaba Eesti ning eestikeelse hariduse vastu. Lahendusi ei pakuta, ainult kurdetakse.Kõlvart valmistub kohalikeks valimisteks usinalt, üritades teha Keskerakonnast vene munitsipaalerakonda; nende eesti tiib on raskes olukorras. Olgugi, et olen Keskerakonna vastane, tuleb mul neile jõudu soovida. Nende puudustest hoolimata kaotaks Eesti poliitiline maastik tsentristliku jõu. Tundub aga juba mõnda aega, et see juba on kaotatud. Domineerib rahvus, mitte maailmavaade. Nii on ka vaid aja küsimus, millal sotsid koalitsioonist välja visatakse.Midas oli Kreeka kuningas, kes muutis kullaks kõik, mida puudutas. Kõik, mida Kõlvart Lasnamäelt autoroolis linna juhtides puudutab, muutub samuti millekski, kullaks igatahes aga mitte. Venekeelne kool siin, kultuurikeskus seal, putiniste toetav ajakirjanik riigikokku, venekeelsed inimesed volikokku ja linnavalitsusse.Aitab venekeelsest ja -meelsest linnajuhtimisest. Reformierakond on nende seas, kes ei taha, et Tallinna valitsetaks Lasnamäelt. See on vale, et linnavalitsus võitleb eestikeelse hariduse vastu, sunnib inimesi ehitama ja ostma parkimiskohti, mida nad ise ei soovi. See on vastuvõetamatu, et ühistransporti ja rattaliiklust korraldatakse risti vastupidi ekspertide soovitustele. Rohepealinn on halb paroodia: rattaliiklust linnavalitsus isegi ei mõõda mitte.Suve lõpus, kui volikogu taas koguneb, algatame Kõlvarti umbusalduse. Tallinlased väärivad paremat juhtimist. Kutsun üles ka Keskerakonna kolleege üles hääletama Kõlvarti vastu.


Miljard eurot ärimeestele: Eesti rahvas maksab juba üht suurt kliimamaksuKuigi Eestis rajatakse aina enam taastuvenergialahendusi ka täitsa ilma riigipoolse toetuseta, maksavad elektritarbijad siiski iga kuu miljoneid eurosid nn taastuvenergiatasu, mis läheb siis edasi tootjatele. Riik maksu mahavõtmisega ei kiirusta.Samal ajal kui valitsus aina makse tõstab, maksavad kõik eestimaalased jätkuvalt üht maksu, mille kaotamise ametnikud ise juba mitu aastat tagasi välja pakkusid.
Tegu on taastuvenergiatasuga, mis kogutakse iga energiaarve pealt ja millest ei pääse keegi. Kui automaksuga püütakse koguda aastas 120 miljonit eurot, siis taastuvenergiamaksuga kogutakse inimestelt julgelt samas suurusjärgus raha. Sealjuures teenivad varasemate valitsuste soovide tõttu paljud energiafiramad jätkuvalt inimeste pealt kena summa.
Kui kena? Konkurentsiamet ütles juba 2021. aasta alguses, et taastuvenergiatoetused tuleks järk-järgult kaotada. Kuigi täna on taastuvenergia puhul kasutusel vähempakkumise süsteem,siis tuleb meenutada, et 2007. aastal määrati elektrituruseadusega taastuvenergia toetuste perioodiks 12 aastat ning viimased 12-aastased toetused sai 2021. aastal võrku läinud jaam. See tähendab, et 2007. aastal tootmist alustanud ettevõtja sai toetust kuni 2019. aastani. Kuigi tehniliselt on tänaseks üle mindud vähempakkumise-põhisele süsteemile, mis elektritootjatele enam nii lihtsalt raha jagada ei lase, siis vana skeemi sisse pääses veel koroona-aastalgi, mis tähendab, et Eesti inimesed peavad veel vähemalt 2031. aastani elektrifirmade kasumitesse panustama.
Vanas skeemis ehk fikseeritud toetusmääraga toetuste all on kliimaministeeriumi andmetel 743 MW võimsust, vähempakkumiste toetusskeemis 5 MW võimsust ning viimasesse peaks lähiaastatel lisanduma veel 405 MW võimsust.
„Täna kehtiva toetusskeemi juures on ka tarbijatele pandud põhjendamatult suur maksukoormus, mis jätkub veel aastakümneid. Eesti on täitnud küll võetud taastuvenergia kohustused, kuid tarbija jaoks ei ole see tulnud odavalt. Prognooside kohaselt ulatuvad tarbijate poolt makstud subsiidiumid 2030. aastani 1,5 miljardi euroni ning eeldatavalt makstakse toetusi aastani 2045,“ leiti konkurentsiameti poolt tehtud analüüsis. Kaks aastat tagasi ei tahtnud majandus-ja kommunikatsiooniministeerium toetuste vähendamisest midagi kuulda, ja tänaseks pole olukord muutunud.
„Kindlasti on riigi taastuvenergia arendamise eesmärk jõuda punkti, kus taastuvenergia projektide rahastamine ja rajamine ei vajaks enam riigi/maksumaksja tuge. Samm-sammult oleme sinna poole ka teel. Aina enam levinud on taastuvenergia projektid, mida rajatakse täiesti turupõhiselt, ilma riigi toetusskeemide abita,“ vastab Kliimaministeeriumi asekantsler Timo Tatar.
„Kui taastuvenergia varasemad toetusskeemid nägid ette taastuvenergia tootjatele toetuse maksmist igasuguse turuhinna juures, siis praegu rakendatav taastuvenergia võistlev vähempakkumine põhineb loogikal, et toetust makstakse üksnes siis, kui elektri turuhind langeb alla tootja vähempakkumisel esitatud lävendi. Viimati toiminud vähempakkumisel jäid edukaks osutunud taastuvenergia tootjate lävendid vahemikku 19-35 eurot/MWh. See tähendab, et nendest tasemetest kõrgemate turuhindade puhul vähempakkumisel edukaks osutunud tootjad lisatoetust ei saa,“ lisas Tatar. Tatar rõhutas, et taastuvenergia varasemate toetusskeemide alusel tootjatele makstavad toetused on igal aastal järk-järgult vähenemas, sest toetust on õigus saada üksnes 12 aastat tootmise alustamisest. Valdav osa vana toetusskeemi alusel toetust saanud tootjaid alustasid tegevust 2010.–2016. aastal.
„Leiame, et taastuvenergia tasu toetusskeemi tagasiulatuvalt sekkumine vähendaks Eesti taastuvenergia investeerimiskeskkonna usaldusväärsust. Seepärast ei pea Kliimaministeerium vana toetusskeemi tagasiulatuvalt muutmist mõistlikuks,“ ütles Tatar.

Kui palju me maksame

Elering teatas vastu suve, et langetab alates juulist taastuvenergia tasu 1,24 sendilt 1,13 sendile kWh kohta, millele lisandub käibemaks. Elering põhjendas hinnalangust asjaoluga, et tegelikud kulud toetuste väljamaksmiseks taastuvenergia tootjatele on sellel aastal olnud prognoositust madalamad.
"Toetuste mahtu on mõjutanud ilmastikuolud ehk päikeseliste tundide vähenemine ja kehvemad tuuleolud võrreldes aastataguse ajaga, aga samuti elektrijaamade ehituse ja tegelike töötundidega seotud ühekordse iseloomuga asjaolud. Samuti vähendavad toetusteks kuluva raha vajadust riikidevahelisest statistikakaubandusest laekunud tulud," teatas Elering.
Elering teatas, et kuna toetust saavate elektrijaamade hulgas on kasvanud just päikesejaamade osakaal, tähendab see seda, et päikesepaistelistel kuudel suurendab see makstavate toetuste summat. Toetust tuleb neile maksta siis nii palju, et see ületab suvekuudel tarbijatelt kogutava tasu summat.

Kuidas töötab vana skeem

Toetust makstakse kaksteist aastat alates kuupäevast, mil võrguettevõtja poolt nõuetele vastavaks tunnistatud tootmisseade andis esimest korda elektrienergiat võrku või otseliini.
Taastuvenergia toetuse määr on 5,37 s/kWh ehk 0,0537 eurot kilovatt-tunni kohta.
Tõhusa koostootmise toetuse määr on 3,2 s/kWh ehk 0,032 eurot kilovatt-tunni kohta.

Uus skeem

Vähempakkumise võitja toetuse ülemmäär kõnealuse vähempakkumise puhul on:
Taastuvast energiaallikast elektrienergia tootmise puhul 0,0537 EUR/kWh pluss eelmise kuu Eesti hinnapiirkonna keskmine börsihind, kuid mitte rohkem kui 0,093 EUR/kWh;
Tõhusa koostootmise režiimil elektrienergia tootmise puhul 0,032 EUR/kWh pluss eelmise kuu Eesti hinnapiirkonna keskmine börsihind, kuid mitte rohkem kui 0,072 EUR/kWh.
Taastuvenergia toetuse summa jaguneb eeldatavalt järgmiselt: 37 protsenti kulub päikeseelektijaamade toetuseks, 35 protsenti biomassist ja biogaasist toodetud elektrienergia toetamiseks ja 28 protsenti tuulikute toetamiseks.


Eesti rahvas maksab juba üht suurt kliimamaksuTALLINN, 24. juuli, BNS – Kuigi Eestis rajatakse aina enam taastuvenergialahendusi ka täitsa ilma riigipoolse toetuseta, maksavad elektritarbijad siiski iga kuu miljoneid eurosid nn taastuvenergiatasu, mis läheb siis edasi tootjatele ning riik maksu mahavõtmisega ei kiirusta, kirjutab Postimees.
Samal ajal kui valitsus aina makse tõstab, maksavad kõik eestimaalased jätkuvalt üht maksu, mille kaotamise ametnikud ise juba mitu aastat tagasi välja pakkusid. Tegu on taastuvenergiatasuga, mis kogutakse iga energiaarve pealt ja millest ei pääse keegi. Kui automaksuga püütakse koguda aastas 120 miljonit eurot, siis taastuvenergiamaksuga kogutakse inimestelt julgelt samas suurusjärgus raha. Sealjuures teenivad varasemate valitsuste soovide tõttu paljud energiafiramad jätkuvalt inimeste pealt kena summa.
Konkurentsiamet ütles juba 2021. aasta alguses, et taastuvenergiatoetused tuleks järk-järgult kaotada. Kuigi täna on taastuvenergia puhul kasutusel vähempakkumise süsteem,siis tuleb meenutada, et 2007. aastal määrati elektrituruseadusega taastuvenergia toetuste perioodiks 12 aastat ning viimased 12-aastased toetused sai 2021. aastal võrku läinud jaam. See tähendab, et 2007. aastal tootmist alustanud ettevõtja sai toetust kuni 2019. aastani. Kuigi tehniliselt on tänaseks üle mindud vähempakkumise-põhisele süsteemile, mis elektritootjatele enam nii lihtsalt raha jagada ei lase, siis vana skeemi sisse pääses veel koroona-aastalgi, mis tähendab, et Eesti inimesed peavad veel vähemalt 2031. aastani elektrifirmade kasumitesse panustama.
Vanas skeemis ehk fikseeritud toetusmääraga toetuste all on kliimaministeeriumi andmetel 743 MW võimsust, vähempakkumiste toetusskeemis 5 MW võimsust ning viimasesse peaks lähiaastatel lisanduma veel 405 MW võimsust.
"Täna kehtiva toetusskeemi juures on ka tarbijatele pandud põhjendamatult suur maksukoormus, mis jätkub veel aastakümneid. Eesti on täitnud küll võetud taastuvenergia kohustused, kuid tarbija jaoks ei ole see tulnud odavalt. Prognooside kohaselt ulatuvad tarbijate poolt makstud subsiidiumid 2030. aastani 1,5 miljardi euroni ning eeldatavalt makstakse toetusi aastani 2045," leiti konkurentsiameti poolt tehtud analüüsis. Kaks aastat tagasi ei tahtnud majandus-ja kommunikatsiooniministeerium toetuste vähendamisest midagi kuulda, ja tänaseks pole olukord muutunud.
"Kindlasti on riigi taastuvenergia arendamise eesmärk jõuda punkti, kus taastuvenergia projektide rahastamine ja rajamine ei vajaks enam riigi/maksumaksja tuge. Samm-sammult oleme sinna poole ka teel. Aina enam levinud on taastuvenergia projektid, mida rajatakse täiesti turupõhiselt, ilma riigi toetusskeemide abita," ütles kliimaministeeriumi asekantsler Timo Tatar.
"Kui taastuvenergia varasemad toetusskeemid nägid ette taastuvenergia tootjatele toetuse maksmist igasuguse turuhinna juures, siis praegu rakendatav taastuvenergia võistlev vähempakkumine põhineb loogikal, et toetust makstakse üksnes siis, kui elektri turuhind langeb alla tootja vähempakkumisel esitatud lävendi. Viimati toiminud vähempakkumisel jäid edukaks osutunud taastuvenergia tootjate lävendid vahemikku 19-35 eurot/MWh. See tähendab, et nendest tasemetest kõrgemate turuhindade puhul vähempakkumisel edukaks osutunud tootjad lisatoetust ei saa," lisas Tatar.
Tatar rõhutas, et taastuvenergia varasemate toetusskeemide alusel tootjatele makstavad toetused on igal aastal järk-järgult vähenemas, sest toetust on õigus saada üksnes 12 aastat tootmise alustamisest. Valdav osa vana toetusskeemi alusel toetust saanud tootjaid alustasid tegevust 2010.–2016. aastal.
"Leiame, et taastuvenergia tasu toetusskeemi tagasiulatuvalt sekkumine vähendaks Eesti taastuvenergia investeerimiskeskkonna usaldusväärsust. Seepärast ei pea Kliimaministeerium vana toetusskeemi tagasiulatuvalt muutmist mõistlikuks," ütles Tatar.
Elering teatas vastu suve, et langetab alates juulist taastuvenergia tasu 1,24 sendilt 1,13 sendile kWh kohta, millele lisandub käibemaks. Elering põhjendas hinnalangust asjaoluga, et tegelikud kulud toetuste väljamaksmiseks taastuvenergia tootjatele on sellel aastal olnud prognoositust madalamad. "Toetuste mahtu on mõjutanud ilmastikuolud ehk päikeseliste tundide vähenemine ja kehvemad tuuleolud võrreldes aastataguse ajaga, aga samuti elektrijaamade ehituse ja tegelike töötundidega seotud ühekordse iseloomuga asjaolud. Samuti vähendavad toetusteks kuluva raha vajadust riikidevahelisest statistikakaubandusest laekunud tulud," teatas Elering.
Elering teatas, et kuna toetust saavate elektrijaamade hulgas on kasvanud just päikesejaamade osakaal, tähendab see seda, et päikesepaistelistel kuudel suurendab see makstavate toetuste summat. Toetust tuleb neile maksta siis nii palju, et see ületab suvekuudel tarbijatelt kogutava tasu summat.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Paar mõtlematut nupulevajutust ja oledki petuskeemi ohverAutentimisvahendid muutunud ajas turvalisemaks, kuid nendega seotud pettused pole kuhugi kadunud. Kõige enam eksitakse põhitõdede vastu.
Foto: Pixabay
Kui inimese seade küsib PIN-koodide sisestamist ajal, mil ta seda ise ei algatanud, siis on see kindlasti suur ohumärk. Nii võib üksnes paar nupuvajutust viia olukorrani, kus petuskeemi ohvriks langenud inimesel tuleb tegeleda kurbade tagajärgedega. „Kui inimene on koodid ise sisestanud ning selle tulemusel on toimunud tehingud, siis on hiljem tehtut raske tagasi pöörata. Seetõttu on tõenäolised ka olukorrad, kus pettusega kaotatud raha on väga keeruline või lausa võimatu tagasi saada,“ tõdes Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik.


Luminor tuletab meelde: petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saadaLuminori pettuste tõkestamise spetsialisti Veiko Kiige sõnul on autentimisvahendid muutunud ajas turvalisemaks, kuid nendega seotud pettused pole kuhugi kadunud. Kõige enam eksitakse lihtsa põhitõe vastu, et autentimisvahendite, näiteks Smart-ID ja mobiil-ID, PIN-koode ei tohi kellelegi avaldada.
„Telefoni teel PIN-koodide küsimisse tuleb igal juhul suhtuda skeptiliselt ning alati mõelda enne, kui kellelegi mingisugust infot avaldada või kellegi palvel midagi kinnitada. Kuna PIN1 ja PIN2 on turvakoodid, mis peaksid olema teada vaid sellele inimesele, kellele need kuuluvad, siis ei tohi neid kellelegi edasi öelda. Kindlasti ei küsi koodide avalikustamist pangatöötaja, kelleks pettur sageli telefoni teel kehastuda üritab. Tuleb meeles pidada, et petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saada,” ütles Kiik.
Kui inimese seade küsib PIN-koodide sisestamist ajal, mil ta seda ise ei algatanud, siis on see kindlasti suur ohumärk. Nii võib üksnes paar nupuvajutust viia olukorrani, kus petuskeemi ohvriks langenud inimesel tuleb tegeleda kurbade tagajärgedega. „Kui inimene on koodid ise sisestanud ning selle tulemusel on toimunud tehingud, siis on hiljem tehtut raske tagasi pöörata. Seetõttu on tõenäolised ka olukorrad, kus pettusega kaotatud raha on väga keeruline või lausa võimatu tagasi saada,” tõdes spetsialist.
PIN1-koodi kasutatakse isikutuvastamiseks ning sellega autoriseeritakse näiteks internetipanka sisse logimine. PIN2 toimib seevastu nagu digitaalne allkiri ehk sellega on näiteks võimalik kinnitada makseid. Turvakoodid on täpselt nii turvalised kui meetmed, mida nende kaitsmiseks rakendatakse, seetõttu tuleb PIN-koode ja paroole võõraste silmade eest kaitsta – kunagi ei tasu neid hoida nähtavas kohas nagu külmkapiuks või kontori töölaud.
„Kui kirjutada koodid paberitükile, tuleb hoolt kanda ka selle eest, et paberi edasine hoiustamine oleks turvaline ja kõrvalistel isikutel välistatud sellele ligipääs. Kõige parem, kui turvakoodid oleksid inimesel peas, kuid kuna kõike meelde jätta on keeruline, tasub paroolide asukohta hoolega valida,” lisas Kiik. Näiteks pole telefoniga tehtud foto või kuvatõmmis kaugeltki parim variant info talletamiseks.
Paroolide ja koodide hoiustamiseks on olemas ka spetsiaalsed rakendused. Kiik soovitab tutvuda erinevate võimalustega ning leida endale sobivaim. Pettuste tõkestamise spetsialist paneb inimestele südamele, et paroole ja turvakoode tuleb hoolega kaitsta ning hoiduda nende jagamisest kolmandate isikutega nii, nagu hoidutakse allkirja kirjutamisest lepingule, mida läbi pole loetud.


Tuleb taas meenutada: petturitega jagatud info teeb su rahast lagedaksFoto: Shutterstock
Luminori pettuste tõkestamise spetsialisti Veiko Kiige sõnul on autentimisvahendid muutunud ajas turvalisemaks, kuid nendega seotud pettused pole kuhugi kadunud. Kõige enam eksitakse lihtsa põhitõe vastu, et autentimisvahendite, näiteks Smart-ID ja mobiil-ID, PIN-koode ei tohi kellelegi avaldada.
„Telefoni teel PIN-koodide küsimisse tuleb igal juhul suhtuda skeptiliselt ning alati mõelda enne, kui kellelegi mingisugust infot avaldada või kellegi palvel midagi kinnitada. Kuna PIN1 ja PIN2 on turvakoodid, mis peaksid olema teada vaid sellele inimesele, kellele need kuuluvad, siis ei tohi neid kellelegi edasi öelda. Kindlasti ei küsi koodide avalikustamist pangatöötaja, kelleks pettur sageli telefoni teel kehastuda üritab. Tuleb meeles pidada, et petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saada,“ ütles Kiik.
Kui inimese seade küsib PIN-koodide sisestamist ajal, mil ta seda ise ei algatanud, siis on see kindlasti suur ohumärk. Nii võib üksnes paar nupuvajutust viia olukorrani, kus petuskeemi ohvriks langenud inimesel tuleb tegeleda kurbade tagajärgedega. „Kui inimene on koodid ise sisestanud ning selle tulemusel on toimunud tehingud, siis on hiljem tehtut raske tagasi pöörata. Seetõttu on tõenäolised ka olukorrad, kus pettusega kaotatud raha on väga keeruline või lausa võimatu tagasi saada,“ tõdes spetsialist.
PIN1-koodi kasutatakse isikutuvastamiseks ning sellega autoriseeritakse näiteks internetipanka sisse logimine. PIN2 toimib seevastu nagu digitaalne allkiri ehk sellega on näiteks võimalik kinnitada makseid. Turvakoodid on täpselt nii turvalised kui meetmed, mida nende kaitsmiseks rakendatakse, seetõttu tuleb PIN-koode ja paroole võõraste silmade eest kaitsta – kunagi ei tasu neid hoida nähtavas kohas nagu külmkapiuks või kontori töölaud.
„Kui kirjutada koodid paberitükile, tuleb hoolt kanda ka selle eest, et paberi edasine hoiustamine oleks turvaline ja kõrvalistel isikutel välistatud sellele ligipääs. Kõige parem, kui turvakoodid oleksid inimesel peas, kuid kuna kõike meelde jätta on keeruline, tasub paroolide asukohta hoolega valida,“ lisas Kiik. Näiteks pole telefoniga tehtud foto või kuvatõmmis kaugeltki parim variant info talletamiseks.
Paroolide ja koodide hoiustamiseks on olemas ka spetsiaalsed rakendused. Kiik soovitab tutvuda erinevate võimalustega ning leida endale sobivaim. Pettuste tõkestamise spetsialist paneb inimestele südamele, et paroole ja turvakoode tuleb hoolega kaitsta ning hoiduda nende jagamisest kolmandate isikutega nii, nagu hoidutakse allkirja kirjutamisest lepingule, mida läbi pole loetud.


Venestuvas Tallinnas pannakse juba ka linnaliiklus vene valija kasuks töölePealinnas on pingestumas olukord linnaliini nr 5 ümber, mille kulgemisteekond tahetakse viia eestikeelselt Pirita-Koselt rohkem venekeelsemasse kanti ehk Priisle suunale. Juba levivad jutud, et Mihhail Kõlvart loob sellega paremad tingimused Lasnamäele, kus elavad tema valijad.
Isegi kui Kõlvart seda teadlikult ei tee, on juttudel siiski vundament olemas. Eestlased on tänu Reformierakonna algatatud massirändele endisest Nõukogude Liidust muutumas venekeelestuvas pealinnas marginaalseks vähemuseks. Võim Tallinnas on riigivõimu aastatepikkuse tiivaripsutamise tõttu venelastega läinud Keskerakonna kaudu venelastele.
Pole mingit põhjust Kõlvartit ja Ossinovskit putinimeelseteks pidada, kuid venemeelsed on nad kindlasti. Ehk siis ei huvita neid eestluse saatus (Ossinovski võitleb aktiivselt eesti rahvusluse vastu) ja poliitikamaastikul mängivad nad oma venekeelsete valijate kasuks.
Vene poliitikud on Tallinna valitsemisse toonud tüüpilised võtted, mis on omased kõigi Venemaa linnade valitsemisele. Esiteks, nad aitavad igati “omasid”, kelleks Tallinnas on siinsed venekeelsed, seda ka näiteks Lasnamäe arendamisega.
Teiseks, nad on riigitruud. Ei, mitte truud Eesti riigile, vaid liberaalide ametlikule poliitikale – Tallinn viib päris elavalt ellu kliimapoliitikat. Kõlvart on tark poliitik, ta teab, et selle vastu sõdida pole mõtet, selle saab hoopis oma kasuks teenima panna, näiteks eurorahade saamiseks. Nii ongi Tallinnas algatatud igasuguseid ettevõtmisi, näiteks jalgrattadeteede osas, mille tulemus on nagu saates “Võimalik vaid Venemaal” ehk absurd.
Vene poliitikutel on sellest “poohui” – nad teavad, et aeg töötab Eestis venelaste heaks. Kui Reformierakond mõtleb, et saaks taskud raha täis kohe ja praegu, siis vene poliitikud on pigem hiinlaste moodi, kes mõtlevad ka saja aasta peale ette, arvestamata seda, kas neid endid on siis enam alles.
Nad töötavad selle nimel, et venelased jääksid Tallinnasse alles ja muudaksid selle liberaalide kaudsel toel vene linnaks. Praegu töötab kogu tööjõu-, rände- ja muugi poliitika venestumise kasuks. Muide, sotsid on siin ühenduslüli venelaste ja Reformierakonna venestajate vahel, sest nad on ainsana nii Tallinnas kui kogu riigis võimul.
Nii lasevadki Kõlvart ja teised Tallinnas vohada nii kliimavõitlusel, Kaja Kallase rändepoliitikal, homoagendal kui ka kõigel muul – nad teavad kindlalt, et kõik see on neile kasulik. Kliimavõitlus viib absurdini, aga see pole valija silmis mitte Kõlvarti, vaid Kaja Kallase riigipoliitika. Homoparaadid vihastavad venekeelse valija välja ja panevad ta ikkagi Kõlvarti heaks hääletama, sest see pole mitte linnapea, vaid peaministri poliitika. Rändevabadus aga on neile igati tervitatav, sest isegi kui tulevad ukrainlased, tähendab see vene keele positsiooni tugevnemist.
Tallinn on ka Vene linnade kombel paras korruptsioonipesa, kus “omad” saavad parimad palad. Hea näide on Deniss Boroditš, kes osteti Reformierakonnast ära soojale kohale linnatranspordis, samuti Gruz 200-s maandunud roheline Züleyxa Izmailova, kes osteti üles Reidi tee ehitamise ajaks abilinnapeaks. Keskerakondlike mustrite kohta on palju teada, aga kõik otsad on üldjuhul vette peidetud. Kõlvart on Tallinnast teinud ehtsa vene mentaliteediga valitsetava linna, mis sarnaneb omaaegsele Juri Lužkovi Moskvale.
Venelastel poleks vaja Delfi ja Postimehe venekeelses ruumis lõugu laiutada, sest aeg töötab igati nende kasuks, Reformierakonna, sotside ja Eesti 200 venestava poliitika tõttu on neil poliitiline võim Ida-Virumaal, Maardus, Tallinnas ja mitmel pool mujalgi juba käes. Kui Kõlvart Keskerakonna enda kätte saab ja poliitoravate siiaveetud venekeelsetega oma valijaskonda suurendab, on tal lootust ka peaministrikoht saada. Muidugi mitte kohe, aga varsti, ja siis määrab lisaks Kristina Kallase sugustele globalistidele rahvusriigi poliitikat ka al-Assadi sõbranna Yana Toom.
Üks huvitav kommentaar loo alt, mis puudutab liini nr 5: “Männiku poolelt on 5 liin sedavõrd tigedaid Männiku venelasi täis, et isegi kusagil Viljandi maantee kandis elavad neegrid ei sõida selle bussiga.”
Uued Uudised


2000 riigi- ja valitsusesindajat arutlevad tippkohtumisel 50 teemalTALLINN, 24. juuli, BNS – 6.-7. septembril kaheksandat korda Tallinnas toimuva avatud valitsemise partnerluse (AVP) tippkohtumise raames korraldatakse ligi 50 arutelu, milles osaleb kokku rohkem kui 2000 riigi- ja valitsusesindajat, kodanikuühenduste eestvedajat ja poliitikakujundajat.
Ürituse keskmes on korruptsioonivastasus, vabakond ja osalemine, kliima, digitehnoloogiad, õigus ning kriisivalmidus, teatas riigikantselei BNS-ile.
AVP valitsuse kaaseesistuja, riigisekretär Taimar Peterkopi sõnul on tippkohtumise teemad Eesti jaoks erilise tähtsusega. „Viimased aastad on näidanud, kuivõrd oluline roll on kodanikuühiskonnal kriisidega toimetulekul,“ ütles Peterkop. „Koosloome vaimus on rõõmustav näha, et programmi loomisele aitasid kaasa nii paljud inimesed. Programmi on koostatud enam kui 50 riigi ja vabaühenduse koostöös,“ lisas riigisekretär.
Avatud valitsemise partnerluse tippkohtumise programm lähtub AVP strateegia 2023–2028 koostamise käigus tõstatunud küsimustest ning kaaseesistujate tegevusplaanist. Koosloome käigus sündinud AVP tippkohtumise programm pakub mitmekülgseid arutelusid, töötubasid ja võimalusi vabas vormis kohtumisteks osalejatele ühiselt väljakutsetele lahenduste leidmiseks ja kitsaskohtadele tähelepanu juhtimiseks. Tippkohtumisele oodatakse enam kui 2000 riigi- ja valitsusesindajaid, kodanikuühenduste eestvedajaid ja poliitikakujundajaid.
Programmi koostamisel lähtuti AVP põhimõttest, mille kohaselt on kaasavate protsesside keskmeks läbiv koostöö kõigi osapooltega. Esialgne programm avaldati mais ning igaühel oli võimalus programmi kavandamisel kaasa rääkida, pakkudes välja ideid ning jagades kogemusi. Seejärel töötasid tippkohtumise korraldajad ja nõuandekogu tagasiside läbi ning tegid vajalikud täiendused.
Ürituse kodulehel avaldatud info sessioonide kohta täieneb jooksvalt. Detailne ajakava koos arutelude toimumise päeva, toimumisaja ja ruumiga avaldatakse augusti alguses.
Lisaks temaatilistele aruteludele on tippkohtumisel erinevaid võimalusi kogemusi jagada ning kontakte luua. Näiteks on AVP kogukonnal on võimalik korraldada 4. ja 8. septembril väljaspool põhiprogrammi lisasündmusi – töötubasid, konsultatsioone ja kohtumisi.
Lisaks toimub päev enne tippkohtumise ametlikku algust, 5. septembril AVP kontaktpunktidele ja vabaühendustele suunatud kogukonnapäev ning samuti AVP juhtkomitee kohtumine.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Tallinlased kaotasid kelmidele tuhandeid eurosidTALLINN, 24. juuli, BNS – Politsei uurib nelja juhtumit, kus tallinlased kaotasid kelmidele tuhandeid eurosid.
21. juulil alustati menetlust juhtumis, kus Kesklinnas elavale 76-aastasele naisele helistati väidetavalt nii nii politseist kui ka pangast ning teavitati kahtlastest tehingutest pangakontol. Ebaseaduslike tegevuste peatamiseks paluti alla laadida kaugjuurdepääsu tarkvara, millest naine keeldus. Seejärel paluti kinnitada toiminguid Smart-ID PIN-koodidega, mida naine ka vastavalt juhistele tegi. Hiljem selgus, et naise pangakontolt tehti ülekandeid tundmatutele pangakontodele Kelmusega tekitatud varaline kahju 13 435 eurot.
21. juulil alustati menetlust juhtumis, kus Lasnamäel elavale 55-aastasele mehele helistati ja esitleti ennast politseitöötajana ning teavitati sellest, et keegi soovib tema nimel laenu taotleda ja tema pangakontolt raha välja võtta. Ebaseaduslike tegevuste peatamiseks paluti tal edastada oma isikukood ja internetipanga kasutajatunnus, siseneda internetipanka ning kinnitada tegevused Smart-ID PIN-koodidega. Seejärel kanti raha summas 9150 eurot edasi järgmistele kontodele.
21. juulil alustati menetlust juhtumis, kus Nõmmel elavale 48-aastasele mehele saabus SMS väidetavalt Omnivast, kus teavitati, et paki aadress on vale ja pakki ei saa sorteerida. Mees vajutas lingile, mis oli SMS-iga saabunud. Mees sisestas sinna enda pangakaardi andmed, misjärel toimus tema kontolt neli tehingut kogusummas 900 eurot.
21. juulil helistati Kesklinnas elavale 53-aastasele naisele väidetavalt politseist ja pangast ning teavitati sellest, et keegi soovib tema nimele võtta laenu. Asjaolude kontrollimiseks paluti naisel alla laadida kaugjuurdepääsu rakendus AnyDesk ning siseneda internetipanka. Kontol oleva raha kaitsmiseks pakuti võimalust kanda see turvalisele arvele, millega naine nõustus ja kinnitas tehinguid Mobiil-ID PIN-koodidega. Hiljem avastas ta, et nii tema isiklikult kui ka ettevõtete kontodelt on tehtud mitmeid ülekandeid. Kelmusega tekitatud kahju kokku 24 050 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Eesti rahvas maksab juba üht suurt kliimamaksuKuigi Eestis rajatakse aina enam taastuvenergialahendusi ka täitsa ilma riigipoolse toetuseta, maksavad elektritarbijad siiski iga kuu miljoneid eurosid nn taastuvenergiatasu, mis läheb siis edasi tootjatele ning riik maksu mahavõtmisega ei kiirusta.
Eesti rahvas maksab juba üht suurt kliimamaksu
Samal ajal kui valitsus aina makse tõstab, maksavad kõik eestimaalased jätkuvalt üht maksu, mille kaotamise ametnikud ise juba mitu aastat tagasi välja pakkusid. Tegu on taastuvenergiatasuga, mis kogutakse iga energiaarve pealt ja millest ei pääse keegi. Kui automaksuga püütakse koguda aastas 120 miljonit eurot, siis taastuvenergiamaksuga kogutakse inimestelt julgelt samas suurusjärgus raha. Sealjuures teenivad varasemate valitsuste soovide tõttu paljud energiafiramad jätkuvalt inimeste pealt kena summa.
Konkurentsiamet ütles juba 2021. aasta alguses, et taastuvenergiatoetused tuleks järk-järgult kaotada. Kuigi täna on taastuvenergia puhul kasutusel vähempakkumise süsteem,siis tuleb meenutada, et 2007. aastal määrati elektrituruseadusega taastuvenergia toetuste perioodiks 12 aastat ning viimased 12-aastased toetused sai 2021. aastal võrku läinud jaam. See tähendab, et 2007. aastal tootmist alustanud ettevõtja sai toetust kuni 2019. aastani. Kuigi tehniliselt on tänaseks üle mindud vähempakkumise-põhisele süsteemile, mis elektritootjatele enam nii lihtsalt raha jagada ei lase, siis vana skeemi sisse pääses veel koroona-aastalgi, mis tähendab, et Eesti inimesed peavad veel vähemalt 2031. aastani elektrifirmade kasumitesse panustama.
Vanas skeemis ehk fikseeritud toetusmääraga toetuste all on kliimaministeeriumi andmetel 743 MW võimsust, vähempakkumiste toetusskeemis 5 MW võimsust ning viimasesse peaks lähiaastatel lisanduma veel 405 MW võimsust.
"Täna kehtiva toetusskeemi juures on ka tarbijatele pandud põhjendamatult suur maksukoormus, mis jätkub veel aastakümneid. Eesti on täitnud küll võetud taastuvenergia kohustused, kuid tarbija jaoks ei ole see tulnud odavalt. Prognooside kohaselt ulatuvad tarbijate poolt makstud subsiidiumid 2030. aastani 1,5 miljardi euroni ning eeldatavalt makstakse toetusi aastani 2045," leiti konkurentsiameti poolt tehtud analüüsis. Kaks aastat tagasi ei tahtnud majandus-ja kommunikatsiooniministeerium toetuste vähendamisest midagi kuulda, ja tänaseks pole olukord muutunud.
"Kindlasti on riigi taastuvenergia arendamise eesmärk jõuda punkti, kus taastuvenergia projektide rahastamine ja rajamine ei vajaks enam riigi/maksumaksja tuge. Samm-sammult oleme sinna poole ka teel. Aina enam levinud on taastuvenergia projektid, mida rajatakse täiesti turupõhiselt, ilma riigi toetusskeemide abita," ütles kliimaministeeriumi asekantsler Timo Tatar.
"Kui taastuvenergia varasemad toetusskeemid nägid ette taastuvenergia tootjatele toetuse maksmist igasuguse turuhinna juures, siis praegu rakendatav taastuvenergia võistlev vähempakkumine põhineb loogikal, et toetust makstakse üksnes siis, kui elektri turuhind langeb alla tootja vähempakkumisel esitatud lävendi. Viimati toiminud vähempakkumisel jäid edukaks osutunud taastuvenergia tootjate lävendid vahemikku 19-35 eurot/MWh. See tähendab, et nendest tasemetest kõrgemate turuhindade puhul vähempakkumisel edukaks osutunud tootjad lisatoetust ei saa," lisas Tatar.
Tatar rõhutas, et taastuvenergia varasemate toetusskeemide alusel tootjatele makstavad toetused on igal aastal järk-järgult vähenemas, sest toetust on õigus saada üksnes 12 aastat tootmise alustamisest. Valdav osa vana toetusskeemi alusel toetust saanud tootjaid alustasid tegevust 2010.–2016. aastal.
"Leiame, et taastuvenergia tasu toetusskeemi tagasiulatuvalt sekkumine vähendaks Eesti taastuvenergia investeerimiskeskkonna usaldusväärsust. Seepärast ei pea Kliimaministeerium vana toetusskeemi tagasiulatuvalt muutmist mõistlikuks," ütles Tatar.
Elering teatas vastu suve, et langetab alates juulist taastuvenergia tasu 1,24 sendilt 1,13 sendile kWh kohta, millele lisandub käibemaks. Elering põhjendas hinnalangust asjaoluga, et tegelikud kulud toetuste väljamaksmiseks taastuvenergia tootjatele on sellel aastal olnud prognoositust madalamad.

"Toetuste mahtu on mõjutanud ilmastikuolud ehk päikeseliste tundide vähenemine ja kehvemad tuuleolud võrreldes aastataguse ajaga, aga samuti elektrijaamade ehituse ja tegelike töötundidega seotud ühekordse iseloomuga asjaolud. Samuti vähendavad toetusteks kuluva raha vajadust riikidevahelisest statistikakaubandusest laekunud tulud," teatas Elering.
Elering teatas, et kuna toetust saavate elektrijaamade hulgas on kasvanud just päikesejaamade osakaal, tähendab see seda, et päikesepaistelistel kuudel suurendab see makstavate toetuste summat. Toetust tuleb neile maksta siis nii palju, et see ületab suvekuudel tarbijatelt kogutava tasu summat.


Vincent Homburg: inimese loodud tehnoloogia ei ole neutraalne   Eestil on potentsiaal olla maailma kõige vastutustundlikum digiühiskond. Selleks peab siinse pragmaatilise teeme-ära-hoiakuga kaasas käima ka vastutustundlik innovatsioon, kirjutab professor Vincent Homburg.   Välismaalased seostavad Eestit tihtipeale e-teenuste ja digiuuendustega. Eesti riigi märkimisväärses arengus on kesksel kohal valitsusorganite ja kodanike vaheline suhtlus digitehnoloogia abil. Viimastel Riigikogu valimistel hääletas juba üle poole valijatest interneti teel. Tallinna lennujaamast kiviviske kaugusel asub e-Eesti esitluskeskus, kus käib kõikjalt maailmast riigiteenistujaid ja ettevõtjaid, kes soovivad süvitsi uurida siinset digiarengut. Eesti tutvustab end järjekindlalt maailma kõige arenenuma digiühiskonnana ja see sõnum on välisriikidesse hästi kohale jõudnud. Sellise arengu järsk lõppemine oleks väga ebatõenäoline. Digientusiastid valitsussektoris, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas ning akadeemilises maailmas on küllaltki agarad välja mõtlema uusi avalikke teenuseid, mis teevad kodanike elu lihtsamaks. Järgmine tõenäoline samm e-valitsemisel ja avalike teenuste osutamisel on tehisintellekti rakendamine. Tegelikult ongi juba kümneid selliseid rakendusi Eesti avalike teenuste süsteemides töös. Näiteks suunavad algoritmid politseipatrulle kindlal ajal vajalikesse kohtadesse ja tööotsijaid neile sobivate tööpakkumiste juurde. Praegu on arendamisel veel üks ahvatlev rakendus, Bürokratt. See on virtuaalne abiline, mis võimaldab kodanikel riigiga suhelda kõne, kirja või viipekeele teel, ilma et inimene ise peaks täpselt teadma, millise konkreetse ametniku poole oma murega pöörduda.  Tehisintellekti tumedam pool  Eesti ei ole ainus riik, mis rakendab ühiskonnaelu hõlbustamiseks ja avalike teenuste lihtsustamiseks tehisintellekti. Paraku ei vasta kõik kogemused kasutajate ootustele. Kiire pilk kolmele hiljutisele juhtumile illustreerib seda ilmekalt. Esimene näide puudutab eksamisüsteemi. 2020. aastal olid õpetajad ja õppejõud üle maailma sunnitud väga kiiresti otsustama, kuidas korraldada õpet ja eksameid koroonapiirangute tingimustes. Ühe lahendusena võimalike pettuste tuvastamiseks pakuti rakendust, mis jälgib kaugeksami ajal kaamera kaudu õpilase näoilmeid ja silmade liikumist, klahvivajutusi ja taustahelisid. See tehnoloogia tundus päris hea, kuni selgus, et õpilastel, kelle nahavärvus ei ole valge, oli sisselogimisel raskusi. Kui neil see ka õnnestus, märkis rakendus ebaproportsionaalselt sagedasti just nende näoilmed kahtlust äratavaks. Ilmselgelt ei saanud see rakendus mitteeuropiidsete näojoonte jälgimisega hakkama. Teine näide: 2020. aasta jaanuaris vahistas politsei Detroidis afroameerika mehe Robert Julian-Borchak Williamsi, keda kahtlustati poevarguses. Hiljem selgus, et kahtlustus põhines vigaselt töötanud näotuvastustarkvaral, mida oli kasutatud turvakaamera salvestise uurimisel. Analüüs näitas, et kuigi see tarkvara töötas võrdlemisi hästi europiidsete näojoontega meeste puhul, olid tulemused muude rahvastikurühmade korral märksa vähem täpsed. Osaliselt oli probleem tingitud liiga ühekülgsetest pildikogudest, mida oli algoritmide loomisel andmebaasides kasutatud. Kolmas näide on Hollandist, kus püüti algoritmide abil tuvastada isikuid, kes olid riigilt välja petnud lastetoetusi. Pärast seda, kui meedias oli avaldatud artikleid pettusjuhtumitest, kus Bulgaaria pered kolisid Hollandisse, taotlesid toetusi ja seejärel kolisid kohe jälle ära, otsustas maksuamet rakendada süsteemis riskide hindamise algoritme, mis määraksid toetuse taotlejatele individuaalsed riskiskoorid. Esmalt tekkis probleem, et algoritmid märkisid ülitäpselt ära kõik inimesed, kes olid oma taotluses teinud väiksemaidki vigu. Teine, tõenäoliselt suuremgi probleem seisnes aga selles, et tarkvara hakkas kõiki väljastpoolt Hollandit pärit taotlejaid pidama tõenäolisemateks petturiteks. Hilisem analüüs näitas, et niisugune järelduste muster oli tingitud peamiselt sellest, et osa pettusjuhtumeid oli sisestatud tarbetult ükshaaval ja käsitsi andmekogusse, millega algoritmidel töötada lasti. Masinõppe kasutamine pettuste tuvastamiseks mitte ainult ei võimendanud aluseks olnud andmekogude algseid vigu, vaid lõi ka olukorra, kus toetuste väljamaksmine võimalike petturitena märgitud perekondadele lõpetati automaatselt, ilma et ükski ametnik otsuse oleks üle vaadanud. Niisiis tuleb algoritmilisest valitsemisest rääkides arvestada palju enamaga kui toreda looga sellest, kuidas tehnoloogia (ja iseäranis tehisintellekt) aitab ainult kodanike elu lihtsamaks ja ametnike tööd tõhusamaks muuta. Avalike teenuste pakkumine ei seisne ainult selles, kuidas võimalikult väikese vaevaga tulumaksudeklaratsiooni esitada või võimalikult kiiresti lubasid-toetusi taotleda. See on ka võitlus petuskeemide vastu sotsiaalvaldkonnas; see on inimese pädevust näitavate ja tema tulevast karjääri määravate tunnistuste väljaandmine; see on hoolitsemine selle eest, et seaduserikkujad tabatakse ja nad saavad õiglase karistuse, seaduskuulekad aga jäetakse rahule. Avalikud teenused võivad kahjustada kodanike vabadust ning puudutada õigluse, võrdsuse ja õiguse tagamist. Valitsusorganite ja kodanike suhtluses avalike e-teenuste kaudu võime mõnikord rõhutada liiga palju e-d ja liiga vähe avalikkust. Teisisõnu, avalike e-teenuste pakkumine, iseäranis algoritmiline valitsemine, on palju poliitilisem küsimus, kui esmapilgul tundub.  Eeskirjad kaitsevad  Masinõppe algoritmid tõstatavad nii juba nende arendamise ajal kui ka kasutamise käigus intrigeerivaid küsimusi, kuidas tegeldakse digiühiskondades, sealhulgas Eestis, demokraatia põhiväärtustega nagu õiglus, võrdsus ja õigus. Need küsimused on ajendanud Euroopa Parlamenti juba alates 2016. aastast arutama tehisintellekti käsitlevaid määrusi. Euroopa Komisjon on välja töötanud nõuded Euroopa turule tulevate tehisintellekti rakenduste kohta, koheldes neid samamoodi nagu muid, tavalisi tooteid. Euroopa Nõukogu on valinud fundamentaalsema seisukoha ning koostab konventsiooni, mis käsitleb inimõiguste kaitset, demokraatiat ja õigusloomet tehisintellekti kasutuse kontekstis. Need algatused kohustavad juba praegu või vähemasti lähitulevikus põhjalikumalt kaaluma, millised tehisintellekti kasutusviisid on vastuvõetavad ja lubatud, milliseid aga tuleks piirata või suisa keelata. On tõenäoline, et tulevikus on tehisintellekti andmete kvaliteet ja standardid veelgi täpsemini reguleeritud, ja see omakorda nõuab, et tähtsamate otsuste üle oleks kontroll ikkagi inimestel. Esmased põhimõtted tehisintellekti kasutusviiside lubatavuse hindamisel on seega valvsus ja skeptilisus. Üks osa Eesti mainest on pragmaatiline suhtumine digiinnovatsiooni. Muidugi on suur kiusatus heita kõrvale skeptiline suhtumine tehisintellekti ning võtta õigusakte ja eeskirju kui Eesti digiarengu piiranguid ja ohtu maailma arenenuima digiühiskonna kuvandile. Segu teeme-ära-suhtumisest ja algoritmipõhise valitsemise poliitika tunnustamisest võiks aga olla hea näide julgest, ent vastutustundlikust tehisintellekti kasutusest ning pakkuda realistlikku ja kutsuvat väljavaadet tõesti demokraatlikule infoühiskonnale. Selleks on vaja pöörata tähelepanu mitmele asjaolule. Esiteks tuleb tõsiselt võtta kodanike ootusi tehisintellektile ja kogemusi sellega, ja mitte vaid sõnades, vaid ka otsustes ning tegudes. Ausalt öeldes on Eestil siin arenguruumi. Teiseks tuleb tekitada ja hoida arutelu arendajate, seadusandjate ja teadlaste vahel, otsustamaks, milliseid kasutusviise tegelikult vaja on ja millistest ideedest tuleks loobuda. Ootan huviga aega, mil e-Eesti esitluskeskus jutustab oma külalistele, kuidas Eesti lahendas demokraatliku maailma suure keerdküsimuse: kuidas kujundada vastutustundliku pragmaatilisuse abil välja demokraatlik infoühiskond. Artikkel ilmus esialgselt Universitas Tartuensises    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Ekspert selgitab: millised küberrünnakud on tänavu sagenenud?Küberrünnakute arv on tänavu suurenenud.Foto: Shutterstock
IT-teenuseid pakkuva OIXIO küberturbe ja võrgu ärisuuna juht Andres Vallistu rääkis, et tänavu on märgatud küberruumis ründekatsete arvu kasvu.
Nii riigi infosüsteemi amet kui mitmed ettevõtted on viimasel ajal viidanud, et küberrünnakute arv on aasta algusest sagenenud. Riigi infosüsteemi ameti (RIA) eksperdid tuvastasid vastu suve iga päev suurusjärgus kümmekond uut õngitsuslehte, mille kaudu püüti inimestelt pangakaardi andmeid ja PIN-koode välja petta, kirjutas hiljuti ERR. Selliseid õngitsusi saadetakse nii e-mailile kui ka sõnumina telefoni. Enamasti teeskleb nende saatja, et on kullerfirmast ja kliendi pakk on saabunud valele aadressile või ootab tollimaks tasumist.
Kuu keskel teatas Elisa, et tuvastatud ohtude hulk on viimastel kuudel järjest tõusnud. Tuvastatud rünnete hulk on ettevõtte andmeil liikunud tõusvas joones terve esimese poolaasta vältel.
Andres Vallistu kommenteeris, et mõjuga rünnakuid pole esinenud OIXIO klientide seas, kuhu kuuluvad Eesti suuremad ja väiksemad ettevõtted, aga ründekatseid toimub pidevalt. „Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga on märgata ca 25-protsendist ründekatsete tõusu. Näiteks õngitsusrünnakud, ründed avalike veebide vastu, brute force ründed kasutaja kontode pihta jne. Õnneks on jäänud ründekatsed vaid pelgalt katseteks, sest klientide poolt kasutusel olevad turbetehnoloogiad on oma tööd hästi teinud,“ tõi ta välja.
„Loomulikult õngitsusrünnakud on täna kõige levinum ründeviis ja rünnakud on muutunud varasemaga võrreldes oluliselt professionaalsemaks ja raskemini tuvastatavaks. Küberpätid on selles suunas väga head tööd teinud ja isegi vilunud arvutikasutajad võivad kogemata oma mandaadid mõnele õngitsussaidile sisestada. Globaalne statistika ütleb, et 94 protsenti mõjuga lunavararünnakute taga on justnimelt õnnestunud õngitsusrünnak. Ehk siis probleem on päris akuutne…“ selgitas ta.
Vallistu sõnul on õngitsusrünnakutest tulenevate küberintsidentide ärahoidmiseks on mitmeid võimalusi. „Oluline on investeerida parimasse küberturbe tehnoloogiasse, rakendada pidevat turvaintsidentide seiret üle kogu IT-taristu ning koolitada töötajaid küberohte ära tundma,“ märkis ekspert.
„Klassikaline küberhügieeni koolitus tõstab töötajate teadlikust kahtlemata teoreetilisel tasemel, aga praktikas ei pruugi sellest piisata. Kuidas siis praktilisi teadmisi suurendada, et ohuolukorras edukalt toime tulla? Selleks on vaja teha pidevat „trenni“ ja siinkohal on abi õngitsusrünnakute matkimise teenusest, kus teenusepakkuja poolt imiteeritakse ettevõtte töötajate suunal erinevaid õngitsusrünnakuid. Selline kindla regulaarsusega tehtav treening hoiab ettevõtte töötajad ärksana ja annab võimaluse tuvastada kõrgema riskikäitumisega inimesed ettevõttes, keda on võimalik täiendavalt koolitada ja seeläbi riski maandada,“ lisas ta.


PANKROTILOOD | Kuidas viisid Venemaaga seotud skeemid Eesti ühe nimekama toidutööstuse pankrotti?Eesti ühe suurima toidutööstuse Uvicu põhjakäik tuli paljudele ootamatult, sest firma tooted olid kahtlemata populaarsed. Paraku maksis riskantsel ajal ette võetud äriseiklus Venemaal valusalt kätte.
1990ndatel Eestisse suundunud Aleksander Musarov jättis oma arstipaberid sinnapaika ja tegi olulisi tegusid sootuks teisel elualal. Nimelt pani ta käima Uvicu toidutööstuse, millega teenis ära pelmeenikuninga hüüdnime. See oli teenitud tiitel.
Artikliseeria “Pankrotilood” vaatab tagasi Eesti lähiajaloo suurematele pankrottidele, nende põhjustele ja tagajärgedele.
– Kuidas aastaid kasumlikult tegutsenud ehitusfirma järsku kõrvuni võlgades lõpetas?
– Kuidas investorite raha põletanud puidutööstus oma lõpu leidis?
Uvic osutus vägagi edukaks ja kasvas eksponentsiaalselt isegi läbi 2008. aasta suure majanduskriisi. Rahvas hindas nende tooteid. kui esimesed 15 aastat tegutseti pea puhtalt Eestis, siis edaspidi laienes nende müük ja tootmine ka Baltikumi ning mujale Euroopasse. Paraku tõi see tööstuse juhile pähe saatuslikus saanud idee. Venemaa turg oli suur, tööjõud odav ning tooraine samuti.
Võimas kasv
Uvic AS-i algus jääb pikkade aastate taha. Täpsemalt pani moskvalasest arst Aleksander Musarov Eestisse tööstuse üles keset 1990ndate aastate keskme kauboikapitalismi. Kodumaise toidutootja algus oli vaieldamatult hoogne. Põhiliselt hakkas ettevõte koguma tuntust poolvalmistoodetega nagu pelmeenid, pannkoogid ja muu.
Nii suudeti ka turgu lennult haarata. Vaid paari tegutsemisaastaga kasvatati käive tänases vääringus poole miljoni euroni. Inflatsiooni arvestades ulatuks see summa miljoni lähedusse. Kasum oli samuti korralik. Järgneva viie aastaga paisus müügitulu Uvicu edu tuules juba nelja miljoni euroni, töölisi oli aga 90 ringis. 2010. aastaks ulatus käive 13 miljoni euroni.
Kasumit lõigati sealjuures aastas kuni 1,5 miljonit eurot. See kõik oli suuresti tänu kodumaise äri edule, kuigi 2000ndatel lisandusid ka Läti ja Leedu, mida Uvic nimetas samuti koduturuks. Üle aastate osutusid Uvicu tooted kõrgelt hinnatuteks, saades auhindu ettevõtte elu lõpuni. Samuti laiendati 2000ndatel hoogsalt Eesti tootmisvõimsusi algsest Jüri tehasest edasi.
Süües kasvab isu
Kohalik edu inspireeris aga 2010ndate alguses Musarovit mõlgutama mõtteid tootmise ning müügiga Venemaale laienemisest. See oleks toona olnud igati loogiline samm – odav tooraine ja tööjõud, samas tohutu turg. Tegelikult oli suurte laienemisplaanide juures hoiatavaks näiteks juba Balti turule pürgimine.
Nimelt panustati 2011. aastal Lätis asuvasse Druva Food AS-i jäätisestehasesse heldelt finantse. Selle tulemusel kujunes sama aasta Uvicu majanduspildis erandlikuks ja jäädi miljoni euroga miinusesse. Samuti jäi üürikeseks ka 2013. aastal alanud rõõm lihatoodete Venemaale eksportimisest. 2014. aasta majandusaruandes tunnistas ettevõte, et idanaabri turul teha suudetud käive kukkus sigade katku Eestisse saabumisega nulli.
Uvicu juhil oli aga selge siht silme ees. Ta tahtis ka tootmise Venemaa turule laiendada ning ei lasknud end kulukusest häirida. “Kui ma olen mingi otsuse vastu võtnud ja pean seda ettevõtte jaoks õigeks, siis nii ka jääb,” sõnas Musarov intervjuus 2010ndate algul end autoritaarse juhina kirjeldades.
Riskantne investeering
2016. aastal panigi Uvic mängu tohutud summad, et reaalne toiduainete kasvatus ja tootmine Novgorodi oblastisse viia. Seal suudeti isegi suur majand avada. Ka Krimmi annekteerimise ja sellega kaasnenud sanktsioonide valguses oli samm loogiline. Nimelt oli lootus, et idanaabrite enda kodumaine tootmine saab uue hoo, seega olnuks kohapeal tootjatel ilmselge eelis.
Toonaselt peaministrilt Dmitri Medvedevile oli Uvic isegi kinnituse saanud, et plaan võib käiku minna. Plaanide järgi pidanuks sellest saama regiooni üks mastaapsemaid põllumajandusprojekte.
“Mina ütlen küll, et suur aitäh nende optimismi eest, et nad ei karda Venemaale investeerida,” ütles oblasti põllumajandusjuht Vadim Kožemjakin toona meediale. Majandi juurde pidi majutatama kuni 500 spetsialisti. Tööstus pidi sisaldama kartuli-, jäätise-, rapsiõlitehast ning mitmetuhendepealisi loomakasvatusi.
Suur tükk ajab suu lõhki
Nii võttis Musarov erinevatest kohtadest laenu ning investeeris tootmisesse 10 miljonit eurot. Kokku pidanuks need Venemaa siseselt tehtud investeeringutega ulatuma üle 100 miljoni euro. Paraku ajas niivõrd suur tükk ettevõttel siiski suu lõhki. 2016. aasta kahjumiks kujunes 12,6 miljonit eurot. Samal ajal kukkus firma miljonilisse maksuvõlga.
Selle tulemusel üritati asja siluda saneerimisega. Selle protsessi käigus tulid välja küllaltki karmid tõsiasjad. Nimelt oli Uvic kaasanud palju väiksemaid ja suuremaid investeeringuid, alates mõnesajast tuhandest kuni miljonitesse eurodesse. Paraku oli enamikele investoritele üllatuseks, et teise ettevõtte alt käinud Venemaa äriarendust otse Uvicu võlakirjadest rahastati.
“Keegi ei osanud toona ette nähagi, et võlakirjade raha mittesihtotstarbeliselt kasutatakse,“ sõnas ühe invstori, Redgate Capitali esindaja Valeria Kiisk. Saneerimiskatsete käigus üritati töövalmis tööstust maha müüa teistele toidutootjatele, näiteks Maagile. Paraku said takistuseks just rahaasjadest välja tulnud ebakõlad.
Mastaapne pankrot
Skeemile tekkis aga järjest kihte juurde. Kuna raskuste tõttu jäi toppama tohutult raha neelanud Venemaa arendus, tekkisid Musarovil ka piiri taga võlad. Nii tuli välja, et saneerimise kõrvalt on Uvicu looja võlgade katteks vaikselt ära andnud ühe USAs paikneva emafirma enamusosaluse. Uueks omanikuks oli Vene ärimees Juri Petrunin. Samuti liikus teatud vara Musarovi abikaasa kätte.
Nii kuulutati 2020. aastal pankroti välja. Seda nõudis Luminori pank, kes tahtis tagasi 5,5 miljonit laenatud eurot. Samuti oli Musarov isiklikult juba 2017. aastal pankrotti jõudnud. Vahepealsetel aastatel kaugelt üle 100 töötaja palganud tööstus vabastas toona töölt oma viimased 70 palgalist. Tegemist oli nii suure krahhiga, et Uvic jõudis 2020. aastal kolme suurima pankrotistuja sekka.


Haritud inimesed ei põleta üksteise raamatuid, vaid loevad neidMida mitmeti tõlgendavamaks teha reeglistikud, seda rohkem hakatakse neis rägastikes auke leidma ja kurjasti ära kasutama, kirjutab usundiloolane Peeter Espak pühakirjade põletamisest.Rootsis viimase aasta jooksul toimunud koraanipõletamised on sattunud rahvusvahelise ajakirjanduse laiema tähelepanu alla - islamiusu sümbolit teotati. Nagu olen varasemalt kirjutanud, rahvusvaheliste inimõigusvõrgustike agendas on peamiselt olnud islami õiguste kaitse ning islamofoobia vastane võitlus nii lääneriikides kui Lähis-Idas. Samal ajal kui kristlaste, juutide või ka mingis riigis elavate põliselanike õiguste kaitse jääb enamasti tahaplaanile või vaikitakse täiesti maha (ERR 20.07.21).
Teisena on teema tähelepanu keskmes seetõttu, et Türgi kasutab mistahes leiduvat ajendit läänemaailmalt endale kasulike otsuste või suhtumise väljapressimiseks. President Erdoğan teab, et Rootsi võimalikult kiire NATOsse vastuvõtmine on alliansile praeguses sõjaolukorras nii maineliselt kui sõjaliselt eluliselt vajalik. Ning selle tuules leitakse läbirääkimistel survestamiseks mistahes «solvavaid» aspekte ja nähtusi, mille kõrvaldamist saab siis eeltingimusena Rootsilt või kogu läänemaailmalt nõuda.
Loomulikult ei saa Rootsi loobuda enda kehtivate seaduste järgimisest. Ei saa lihtsalt hommepäev öelda, et meil kehtivad taas pühaduse teotamist keelavad ususeadused nagu pool sajandit varem, sest Türgi president nii tahab. Seda teavad loomulikult jällegi ka türklased, kes saavad säärast kassi-hiire mängu edukalt edasi mängida. Ja seda kuniks mingis vallas saavutavad endale piisavalt head läbirääkimistulemused nagu ka loodetava „austuse“ ja «aktsepteerimise» läänelt.

Põhjused oleks leitud niikuinii

Kui aga keegi poleks parasjagu põletanud Koraani, oleks leitud tõenäoliselt mingid muud põhjused. Rootsi on kokku kogunenud niivõrd värvikas seltskond erinevaid «tagakiusatuid», kellele kõigile on antud asüüli selletõttu, et neid enamasti «ootab oma kodumaal vangla» või «mõtete pärast tagakius». Tõenäoliselt oleks Erdoğanil vajadusel käepärast päris suur valik, millist „terroristi“ või «rühmitust» nõuda Rootsilt kas ära keelama või välja andma.
Nii võib mõnegi riigi meediaüldsust ja arvamusliidreid pressides panna nad lausa nõudma omaenda riigi seaduste muutmist. Või mõne arulageda vihakõneseaduse karmistamist ja seda ka meil Eestis.
Peatähelepanu võiks minna hoopis sellele, et karmistada meie riikidesse sisenevate inimeste taustakontrolli ning anda asüüli või pagulasestaatust ainult neile inimestele, kes seda ka päriselt vääriks. Mitte kogu maailma kirevale paljususele, kes ütlevad, et neid ähvardavat oma kodumaal vangla või tagakius. Kuigi enamik saabujaid on majanduspagulased, leidub siiski väga sageli just ka väga halbade mõtete ja neile järgnenud tegude eest põgenejaid, kelle kohta võib sageli öelda, et võibolla nad peakski olema justnimelt oma enda kodumaal enda tegude eest kas vangis või vähemalt veidigi tagakiusatud.
Ka mingi riigi armeest põgenenud desertöör või sõjalise rühmituse liige ei pea saama koheselt elamisluba ja poliitilist kaitset sellepärast, et ta oma enda võitlusest või ka riigi relvajõudude teenistusest deserteerus. Oma «heade» ideede ja ka riigi eest peabki vajadusel sõdima ning võitluse eest „halbade“ vastu põgenemine ei saa olla täisealise meesterahva argumendiks kuskil turvalise elu hankimiseks.

Salwan Momika

Ka viimaste koraanipõletamisinitsiatiividega kuulsaks saanud 37-aastane Salwan Momika ei näi olevat oma riigi, kultuuri ja usu musteresindja. Ta ei näi olevat õiglust ja headust kehastava opositsiooniliikumise tegelane (France24 10.07.23). Sellise järelduse tegemine on ehk ennatlik info fragmentaarsuse tõttu. Kuid Lääne, Lähis-Ida või ka India meediaväljaannetest tema tausta kohta leitav materjal ei viita just kõige puhtama mineviku ja motiividega aktivistile.
Tegu olla Iraagi kristliku taustaga, nüüdseks aga ennast valgustatud ateistina identifitseeriva, endise erinevate rühmituste liikmega. Väidetavalt olla ta sattunud vastuollu ka enda relvarühmitustega, millel sidemed näiteks eri Iraani terrorigruppidega. Kuid Rootsis olla talle määratud karistusena inimese noaga ähvardamise ja maha lüüa lubamise eest ühiskondliku töö tegemine.
Rootsi võimud talle püsivat elamisluba igaljuhul ei väljastanud. See on vastava aktivisti eelpoolkirjeldatud käitumuslike tendentside tõttu suure tõenäosusega tõepoolest väga mõistlik otsus ning seeläbi puudub tal ka võimalus taotleda edaspidi Rootsi kodakondsust. Järgmisel aastal olevat tema elamisluba lõppemas ning ei saa välistada, et aktivist saadetakse oma kodumaale tagasi.

Sealiha ja surmanuhtlus

See seletab muide väga kujukalt ka ära, mis võis olla tema poolt korraldatud mõne koraani lehe põletamise ja koraanile ka sealihatükkide asetamise aktsiooni päriseesmärk. Nimelt sel viisil toimides sooritas ta tõepoolest teo, mis tema kodumaal on tõlgendatav ränga eksimuse ja usuteotamisena ning tema elu ongi edaspidi kõikjal islamistlike jõududega piirkondades hädaohus. Samasugustel motiividel vahetavad ka paljud ajutise kaitse saanud moslemid sageli oma usku ning liituvad mõne kristliku kirikuga, sest teadupärast on islami hülgamine (sh ateismi kasuks) tänaseni mitmes islamienamusega riigis karistatav surmanuhtlusega, paljudes aga endiselt eri moel kriminaliseeritud.
Ka riikides, kus väga karmid vastavad riiklikud karistusmeetmed enam seaduses ei kehti (sh Iraak), on suhteliselt tõenäoline, et usuhülgajate ning -vahetajate või koraanipõletaja elu sattub ikkagi ohtu. Seda seetõttu, et mingi «omakohus» viib usuliselt nõutava otsuse ikkagi täide. Ka Rootsis viimase koraanipõletamisega (milles osales ainult Salwan Momika ise ning sündmust filminud isik) meediakünnise ületamise järgselt olla ta asunud Rootsi riigilt oma elule kaitset nõudma väidetavalt juba paar tundi pärast aktsiooni toimepanemist.

Kristlaste vastu suunatud vägivald tagaplaanil

Tõepoolest, lääne meedias ületab vahetevahel harva ka uudiskünnise näiteks kristlaste vastu suunatud vägivald või teadlik ja süstemaatiline ususümbolite hävitamine ja põletamine. Kuid üldjuhtumil sellele mingit erilist emotsionaalset vastureaktsiooni ajakirjanduselt, arvamusliidritelt ja enamasti ka lääne valitsustelt ei järgne. Pigem võib oodata kristlaste õiguste kaitset olgu India või kasvõi mõne Lähis-Ida riigi ametivõimudelt, aga mitte valdava osa Euroopa riikide poolt.
Ühes maailma kõige totalitaarsemas ning usu- ja mõttevabadust allasuruvamas diktatuuris, president Xi ainuvõimuga Hiinas, ei toimu samuti ainult islamiusuliste uiguuride süstemaatiline tagakiusamine, mida võib paljude arvates liigitada ka genotsiidiks. Samasugune vaenamine on alanud ka kristlaste ja kristluse vastu.
Näiteks aastal 2018 Hiina võimude poolt läbi viidud ususümbolite hävitamised ning väidetavad piiblipõletamised ei köitnud olulisel määral lääne avalikkuse tundeid. Ning Hiina null-COVID kampaania käigus tegeleti samas süstemaatiliselt kristlaste õiguste ja tegutsemisvõimaluste allasurumisega kogu riigi president Xi ainuaustamisele allutamise eesmärgil. Sääraseid uudiseid kristlaste vastu läbiviidavatest tagakiusudest raporteerivad meile läänes peamiselt konservatiivsesse meediatiiba kuuluvad väljaanded. Samal ajal kui progressiivne või vasakliberaalne meedia üldiselt üritab teemat pigem vältida.

Vihakõneseadused lubavad põletada

Ka praegu üritatakse progressiivses üldsuses ja meedias käsitleda koraanipõletamise probleemi vihaõhutamise või vihakuriteona islamofoobia võltsnarratiivi rakkes. Loomulikult on mängu toodud ka «pahad» parempopulistlikud parteid, kellega «süüdlane» olevat väidetavalt seotud. Tegelikkus näitab aga seda, et osavad aktivistid suudavad edukalt kõikvõimalikud vihakõneseadused hoopiski enda huvides tööle panna.
Nimelt Koraani või ka Piibli põletamist ei saa käsitleda Rootsi vihakõneseaduste raames, sest viha ei ole ju õhutatud mitte ühegi inimrühma, vaid hoopis usu kui mõttesüsteemi vastu. Kuidas ongi aga võimalik ära keelata kellegi «viha õhutamist» mistahes usulise või filosoofilise õpetustekogumi vastu.
Kristluse vastu viha ülesnäitamine ja selle religiooni kõikides aspektides madaldamine näib aga olevat progressiivse maailmapildi üks konstitueerivaid osasid! Ning kui poleks lubatud põletada Koraani, võiks sama argumendiga ju öelda, et Karl Marxi «Kommunistliku partei manifesti» või «Kapitali» põletamine on viha õhutamine ühe mõttesüsteemi vastu. Me kõik teame, et erinevad vihakõneseadused on peamiselt loodud selleks, et kaitsta islamit ja üha uusi seksuaalvähemusi, anda hoovad «kriitikute» korralekutsumiseks.
Nüüd aga näeme, et väga tugevalt ja silmaga nähtavalt silmakirjalikus maailmas, saab igast reeglist alati auke otsides kõrvale hiilida. Mida mitmetitõlgendavamaks ja ka mahukamaks teha kõikvõimalikud reeglistikud, seda rohkem aga hakatakse neis reeglirägastikes ka auke leidma ja muuhulgas kurjasti ära kasutama. Ning lõpuks elamegi Nõukogude Liidu mõttemaailmaga sarnases õhustikus, kus mitte ükski avalik sõna ega tegu ei tähenda päriselt seda, mida tekst või visuaalne kujutis otse ütleb. Sest mõte või ka soov on ridade vahel.
Nii on ka koraanipõletamise ümber toimuvaga. See on absurdini viidud poliitkorrektse maailma reeglistike kõikide osapoolte poolt omakasu või siis oma narratiivi edendamise nimel ärakasutatav farss. Selline, kus kõikidel osapooltel on omad konkreetsed huvid, aga mitte keegi ei ütle neid otse välja – toimub peitemäng kuvandite ja sümbolite ümber.
Kui rootsi rahval oleks olnud õigus ilma igasuguste vihakõneseaduste ja -reeglistiketa otse ja ausalt välja öelda, et nad ei soovi oma riiki kõikvõimalikke usufanaatikuid, kahtlasi poliitilisi aktiviste ja ka oportunistlikke majanduspagulasi, ei põletataks täna ka tänavatel peiteaktsioonide käigus raamatuid ega oleks tänavatel ka enneolematult suurt kuritegevust. Haritud inimesed nimelt ei ähvarda üksteist nugadega ja ei põleta ka üksteise raamatuid, vaid loevad neid. Ja kui selleks vajadus tekib, ütlevad ilma riiklikku tagakiusu kartmata otse ja ausalt välja ka neis raamatutes leiduvate halbade asjade nagu ka neid järgivate inimeste kohta välja oma kriitika.


Euromoney hinnangul on Eesti parim pank SwedbankMaailma üks juhtivaid majandusajakirju Euromoney nimetas Swedbanki taas Eesti parimaks pangaks. Awards for Excellence nimelisi pangandusauhindu jagati juba 31. korda.„Meil on väga hea meel olla taaskord pärjatud Eesti parima panga tiitliga. Pingutame Eesti suurima pangana igapäevaselt selle nimel, et pakkuda oma klientidele parimaid lahendusi läbi personaalse lähenemise ja see auhind on meie töö kvaliteedimärk,“ ütles Swedbank Eesti juhatuse esimees Olavi Lepp.
Swedbankile tõi seekord edu tugevate rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaste meetmete rakendamine. Lisaks tõstis Euromoney esile ka 2022. aasta tugevaid majandustulemusi, aga ka kasvanud laenude mahtu, mis moodustab nüüd 38,4% kogu Eesti laenuturust.
„Nii ettevõtted kui ka eraisikud täidavad laenukohustusi korrektselt ning võlgnevuste osakaal on jäänud ajalooliselt väikeseks. Swedbanki laenupoliitika aluseks on vastutustundlikkus – laenude väljastamisel arvestame võimalike intressimuudatustega ning kaalume iga kliendi puhul läbi tema riskid ja võimalused,“ lisas Lepp.
Eelmisel nädalal avalikustatud mainekate Euromoney pangaauhindade tipus olid seekord rahvusvaheline pank BNP Paribas, kes pälvis maailma parima panga tiitli. Maailma parimaks investeerimispangaks valiti Morgan Stanley ja aasta pankuriks Deutche Banki tegevjuht Christian Sewing.


Millist tüüpi mängijaid sa kasiinodes enim kohtad?Nii kasiinodesse endisse kui ka inimestesse, kes kasiinosid külastavad, kiputakse sageli suhtuma teatud umbusuga. Arvatakse, et kõiki kasiinokliente ühendab vaid hasart ning kirg kasiinomängude vastu. Tegelikult külastavad kasiinosid aga väga erinevad inimesed, kel on sinna minemiseks mitmeid erinevaid põhjuseid. Võttes aluseks kasiinos viibimise eesmärgi, võime jagada kasiinokülastajad neljaks erinevaks rühmaks.1.Juhuslikud kliendid

Kuigi arvatakse, et „inimesed tänavalt“ kasiinodesse päris niisama ei satu, pole see kaugeltki nii. Päriselus on pea pooled maapealsete kasiinode klientidest jõudnud sinna täiesti juhuslikult. Seejuures pole paljud neist tulnud isegi niivõrd mängima, vaid näiteks mõnda esinemist vaatama, pokkeriturniirile, spordivõistlusi jälgima või lihtsalt aega veetma. Ajendiks võib olla ka odav alkohol või parajasti mängusaalis viibivad sõbrad. Samuti moodustavad olulise osa juhuslikest klientidest turistid. Aga ka internetikasiinodesse satutakse sageli üsna juhuslikult. Näiteks mõne reklaambänneri avamise järel, sõbra soovitusel või siis lihtsalt uudishimust.
Juhuslike klientide käitumine on kõige ettearvamatum. Paljud neist ei pööra kasiinomängudele mingit tähelepanu, kuid mõni võib mängida ka kõrgetele panustele. Kuna osadest juhuslikest külastajatest võivad saada perspektiivsed kasiinokliendid, pingutavad kõik kasiinod selle nimel, et neile jääks (esimesest) külastusest hea mulje ning oleks hiljem põhjust tagasi tulla. Selleks meelitatakse juhuslikke kliente vähemalt oma andmeid esitama, et nendega tulevikus suhelda. Kindlasti ei pääse sellest klassikalistes internetikasiinodes, kus tuleb juba kontot avades oma meiliaadress sisestada. Seevastu paljud kiirkasiinod Eestis seda ilmtingimata ei nõua.

2.Meelelahutusmängijad

Sinna kliendirühma kuuluvad mängijad on kasiinode jaoks kahtlemata kõige ideaalsem sihtgrupp. Nad tulevad kasiinosse lõbutsema ning enamasti on meelelahutusmängijatel ka piisavalt raha, et võimalike kaotustega leppida. Neid huvitab eelkõige hea meelelahutus ning nad teavad, et pikemas perspektiivis kasumisse jääda on sisuliselt võimatu. Sageli meelitavad meelelahutusmängijad kasiinodesse ka oma sõpru ning osalevad sotsiaalmeedias toimuvates kampaaniates, aidates sel viisil kasiinodel end reklaamida.
Meelelahutusmängijatele pööratakse alati enim tähelepanu. Nende ergutamiseks on palju boonuseid, nendega suheldakse personaalselt ning neile on suunatud erinevad püsikliendiprogrammid. Suurim oht meelelahutusmängijaid kaotada tekib siis, kui konkurent hakkab pakkuma paremal tasemel meelelahutust. Suurtes linnades võib see väljenduda näiteks uue ja suurema kasiino asutamises, internetis aga kliendi meelitamises mugavama, kiirema arveldamise või parema klienditeenindusega mängukeskkonda.

3.Mängusõltlased

Mängusõltlased on enamasti kõige tulusam, kuid ka kõige ohtlikum sihtgrupp. Arvatakse, et nende osakaal kasiinoklientide üldarvust on vahemikus 5-25%, kuid tegelikult on seda numbrit väga keeruline määrata. See sõltub nii kasiino asukohast, suurusest kui paljudest muudest eripäradest. Lisaks on mitmeid kliente, kes kõiguvad kuskil „sõltlaste“ või „meelelahutusmängijate“ rühma vahel.
Mängusõltlased on kirglikud mängijad, nende käibed on suured ning kokkuvõttes teenivad kasiinod tänu probleemsetele mängijatele palju raha. Leidub koguni selliseid mängusaale, mis püsivadki elus vaid tänu väikesele grupile sõltlastele. Siiski on oma äri ehitamine sõltuvusprobleemidega inimestele ebaeetiline ning ka äriliselt äärmiselt libedal jääl kõndimine.
Paljudel sõltlastel on halb maine ning raha, millega nad mängivad, pole alati hangitud ausal teel. Neid iseloomustavad sügavad psühholoogilised probleemid, mis võivad väljenduda halvas käitumises ning kasiinotöötajate kiusamises. Nad vajavad erinevaid boonuseid ning erilist tähelepanu, vahetades vastasel juhul mängukohta. Samuti võivad sõltlased kehtestada endale ka mängukeelu ning mängimise täielikult lõpetada.
Ideaalis eelistasid kasiinod olukorda, kus kõikidest sõltlastest saaksid meelelahutusmängijad. See tähendab, et nad mängisid endiselt edasi, kuid ei paneks alati kõike mängu ning tuleksid kasiinosse eelkõige lõbu ja emotsioone otsima. Leidub isegi selliseid mängukorraldajad, kes püüavad ise oma mängijad ohjes hoida. Näiteks Paf määrab kõikidele oma klientidele – tahavad nad seda või mitte – aastase kaotuste limiidi. Seejuures on kaotuste limiit seotud mängija vanusega.

4.Elukutselised mängijad

Kui kõik eelmised kolm kliendigruppi on tulnud kasiinosse piltlikult öeldes raha kulutama, siis neljanda - elukutseliste mängijate – eesmärk on risti vastupidine. Nemad teenivad kasiinodes elatist või lisatulu ning on oma otsustes alati ratsionaalsed. Vaid vähesed neist tarvitavad alkoholi ning sedagi vaid marginaalses koguses. Elukutselised mängijad ei mängi ühtegi mängu, kus „majal“ on eelis ning peavad ülejäänuid mängijaid ullikesteks.
Elukutseliste mängijate hulka kuuluvad näiteks pokkeriprofid, spordiennustajad, kaardilugejad Blackjacki laudades ning vaid tulusates boonuskampaaniates osalevad mängijad. Kui varasemalt kuulusid sellesse kategooriasse ka kaardipetturid ning muu sulid, siis viimasel ajal neid vähemalt Eestis praktiliselt ei leidu. Ühiskond on väike ning kasiinodes tipptasemel turvaseadmed ja piisavalt tihe kontroll, mis pettused eos välistab. Lisaks ootab kasvõi ühel korral millegi kahtlasega vahele jäänud sullereid pikaajaline või suisa eluaegne mängukeeld.
Kuna elukutseliste mängijate sihiks on raha teenimine, siis kasiinod neid kindlasti ei armasta. Teatavaks erandiks on vaid pokkeriprofid, kuna viimaste sissetuleku allikaks pole kasiino, vaid teised mängijad. Seevastu elukutseliste spordiennustajate panuste limiite kärbitakse ning internetikasiinodes ainult boonuseid jahtivad mängijad lülitatakse edasistest pakkumistest välja. Ka mitmed kasiino mängud on ajapikku reegleid muutnud ning endised trikid (näiteks kaartide lugemine Blackjackis) enam ei tööta. Kui keegi ka piirangutest hoolimata endiselt ainult võidab, võetakse tema tegevus nii või naa luubi alla ning võib juhtuda, et ühel hetkel kehtestatakse talle lihtsalt vastavasse kasiinosse sisenemise keeld. Välistada ei saa sedagi, et kasiinod problemaatiliste klientide andmeid konkurentidega jagavad või vahetavad.