Päevalehtede juhtkirjad taunivad Kaja Kallase käitumist riigikogu suhtesEesti päevalehtede värsked juhtkirjad ei mõista peaminister Kaja Kallase soovi vältida küsimustele vastamist riigikogu esikomisjonide ees.
Kas peaminister Kaja Kallas on end Eesti õigussüsteemist lahti sidunud, küsis Eesti Päevaleht oma juhtkirjas. Nimelt eirab ta riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni kutset tulla aru andma avalikule istungile, mille teema on sõjaaegne äritegevus Venemaaga.
„Kindlasti on riigikogu komisjonidel õigus peaministri osalemist nõuda – selle õiguse sätestab riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 22. Tõsi, nõudmise eiramise eest pole karistust ette nähtud, aga parlamendiga koostöö tegemine on poliitilise kultuuri küsimus,“ selgitas Eesti Päevaleht.
Praeguses skandaalis käitub Kallas lehe arvates nagu need poliitikud, kelle valitsusest eemal hoidmiseks andsid paljud valijad Reformierakonnale viimastel valimistel oma hääle. „Selleks, et peaministriametis õige näoga jätkata, tuleb läbida puhastustuli, mille üks osa on ka tund-paar riigikogu komisjonide küsimustele vastamist,“ kinnitas Eesti Päevaleht.
Postimees kirjutas juhtkirjas, et „peaminister ja tema nõustajad on otsustanud edaspidi probleemi ignoreerida, lootes, et teema viimaks ammendub ning karavan liigub edasi“. Demokraatlikus riigis ei tooda peaministrit Postimehe arvates parlamenti politseiga, vaid ta ilmub sinna ise. „Vastupidise käitumise eest seadusesse sanktsioonide kirjutamine oleks kummaline, kuna selline olukord on… lihtsalt kujuteldamatu,“ lisati toimetuse seisukohavõtus.
Õhtulehe juhtkirja kohaselt saab olukorda nimetada kasvavaks demokraatia kriisiks. „Kevadest üha tugevnenud vastasseis Toompeal tõi endaga kaasa seaduste läbisurumise ja parlamendi töö seiskumise,“ kirjutas leht ning lisas, et nüüd keerab vinti peale peaministri järjest rohkem esile kerkiv kahepalgelisus.
„Kui me tahame tõesti olla läänelike väärtuste kandja, pole vaja kasutada juhitud demokraatia võtteid, mille puhul surutakse seadusi jõuga läbi ning ei räägita enne valimisi rasketest valikutest,“ selgitati juhtkirjas ning lisati, et „vähim, mida ta saab teha, on minna riigikogu ette“.


Erikomisjonid arutavad sõjaaegset äritegevust VenemaagaRiigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel erakorralisel avalikul istungil arutatakse teisipäeval sõjaaegset äri Venemaaga.Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu märkis, et istungit on vaja, kuna on vajalik saada selgus Venemaaga sõja ajal tehtud sanktsioonikaupade tootmise äris aset leidnu kohta, arvestades, et see äri toimib praeguseni.
Istungile on kutsutud peaminister Kaja Kallas, maksu- ja tolliameti tolliosakonna tolliformaalsuste valdkonnajuht Külli Kurvits, Metaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli kommunikatsioonijuht Priit Simson.
Nii Kaja Kallas kui ka eraettevõtete juhid on teatanud, et ei osale teisipäevasel kohtumisel.


Otse kell 10: riigikogu erikomisjonid arutavad äritegevust Venemaal   Riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel erakorralisel avalikul istungil arutatakse täna sõjaaegset äri Venemaaga. Kell 10 algavat istungit näeb otsepildis ERR-i portaalis.   Istungile on kutsutud peaminister Kaja Kallas, maksu- ja tolliameti tolliosakonna tolliformaalsuste valdkonnajuht Külli Kurvits, Metaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli kommunikatsioonijuht Priit Simson. Kallas ja Kraag teatasid esmaspäeval, et nemad istungil ei osale. Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu märkis, et istungit on vaja, kuna on vajalik saada selgus Venemaaga sõja ajal tehtud sanktsioonikaupade tootmise äris aset leidnu kohta, arvestades, et see äri toimib siiani.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


KELMIDE UUED TRIKID: maksa tollimaksu tuntud postifirmale! Vastutasuks tühi tasku või soovimatu kaupKelmid ei puhka. Järjekordse nutika skeemiga petetakse inimeselt raha välja nii, et ta sellest arugi ei saa. „Ma ei saanud alguses aru, kus pettus on, aga nüüdseks olen saanud omajagu uusi pakiteateid,“ räägib kelmide ohver.
„Mulle tuli veidralt aadressilt e-kiri, et teile on Hiinast pakk. Kuna asi tundus imelik, siis ma ühelegi lingile ei vajutanud,” kirjutab Õhtulehe lugeja. Paari päeva pärast tuli sama saadetise numbriga sõnum Omnivalt. Arvates, et ehk on abikaasa selle paki tellinud, vormistas ta ära tollideklaratsiooni ja maksis kaheksaeurose tollimaksu. Saadetise sai ta kätte ja seal olid sees päikeseprillid. „Täitsin riigikassat ja Omniva rahakotti ning sain „originaal“ Ray-Banid,“ kirjeldab ta juhtunut. Pidevad sõnumid teavitavad teda sellest, et uued pakid on juba teele saadetud. Ta ise on veendunud, et kandis tollimaksu ikka õigele kontole.
ROHKEM KUI KAHTLANE: Kirjavigadest kubisevas e-kirjas antakse teada, et paki kättesaamiseks on vaja maksta tollimaksu. Selleks suunatakse lingiga kelmide veebilehele.
(Kuvatõmmis e-kirjast)
Sarnaseid sõnumeid on saanud paljud. Tähelepanelikumad märkavad, et Omniva ei tervita kunagi klienti sõnaga „Hallo!” ja et ka tekstis on kirjavead. Kohaletoimetamiseks saadetakse aadressi kontrollima ning tollimaksu maksma hoopis võõrapärasele veebiaadressile.
Kadrit üllatab aga see, et kõigepealt saabus talle sõnum Omnivalt ja vaid 14 minutit hiljem ka kelmidelt. Kas tõesti on see kokkusattumus?
KOKKUSATTUMUS? Kelmide sõnum saabus vaid 14 minutit pärast Omniva saadetud pakiteadet.
(Kuvatõmmis sõnumitest)
„Üks tüüpiline petuskeem toetub oma olemuselt mitte andmelekkele, vaid tõenäosusele. Püütakse luua näilisus tegelikkusest, mille juures on oluline ainult esmane usutavus,“ selgitab Omniva riskijuhtimise üksuse juht Margus Normak.
Paljud inimesed saadavad pakke ja nendega on seotud ka lisatoimingud nagu tollimaksu tasumine. Nii on lihtne saata õngitsuskiri, mis sisaldab viidet mingile pakile, millega oleks nagu vaja sooritada lisatoiming. Suure tõenäosusega leidub õngitsuskirja adressaatide seas neidki, kes ka tegelikult pakki ootavad. „Adressaatide nimistul ei ole meiega mitte mingit pistmist, see on saadud kas avalikest allikatest või mujalt. Omnival ei ole andmeleket toimunud,“ ütleb Normak.
Omniva riskijuhtimise üksuse juht Margus Normak.
(Omniva)
Kontrolli ja veelkord kontrolli
Kelmid panustavad sellele, et inimesed ei kontrolli linke, millele nad vajutavad. Samuti tehakse hoolimatult rahalisi ülekandeid või jagatakse oma andmeid. Makse tegemisel tuleb olla valvas ja kontrollida üle saaja andmed. Hoolikalt tuleks üle vaadata ka veebileht, mille link on lisatud. Näiteks ei kasuta Omniva teenuse osutamiseks .com-lõpuga veebilehti.
Kui sõnumis on kirjas saadetise number, siis tuleks seda võrrelda tegelikult tellitud saadetise omaga. Numbri sobivust ei tasu eeldada. Kui inimesele on tulemas saadetis ja selle toob kohale Omniva, siis saab saadetise numbri järgi infot ka postiettevõttest. Kõige lihtsam on sisestada number Omniva Track&Trace lahendusse.
Omniva ei küsi pangakaardi andmeid ega paki väljastamisel makset ette mobiilis või e-kirjaga. Paki eest makstakse selle saatmisel või kättesaamisel. Vähimagi kahtluse korral soovitab Omniva enne makse tegemist võtta ise ühendust nende klienditeenindusega telefonil 661 6616. „Kurikaelad otsivad kahjuks pidevalt uusi võimalusi pettusteks ja nende vastu aitab eelkõige inimeste enda teadlikkus ja tähelepanelikkus. Oleme teinud pettuste ennetamiseks koostööd politseiga ja suhtleme ka telekommunikatsiooni ettevõtetega, kes näevad sõnumite liiklust ja kel on võimalus SMSidele rakendada scamscanner'eid,“ ütleb Normak.
„Alati veenduge, et olete õigel veebilehel, sest kelmid võltsivad ka populaarsete ettevõtete lehti. Vähem tuntud veebilehtede korral guugeldage neid enne, sest internetis leidub palju infot ja hoiatusi petturite kohta,“ soovitab Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin.
Osteldes tuleks kasutada pangakaarti, mille peal ei ole kogu palk või säästud. Nii hoiab ära suuri kaotusi, kui satutakse kelmide otsa. Juhul, kui oodatud pakile peab juurde maksma, siis tuleb võtta enne igasuguse makse tegemist ühendust teenusepakkujaga ja uurida, kas ja mille eest tuleb juurde tasuda.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin.
(PPA)


Vilja Kiisler: vabandamise lühike õpetusAvalikult vabandust paluda on mõtet ainult siis, kui inimene päriselt tunneb, et ta on eksinud. Muidu kujuneb sellest nende süüdistamine, kelle käest justkui vabandust palutakse.
Kaja Kallase suust on mitu päeva oodatud vabandused lõpuks kõlanud, aga kas need ka vabandustena toimivad? Ei, üleüldse mitte. Väga lihtsal põhjusel: peaminister ei tunne, et ta oleks milleski eksinud.
Usutavalt mõjus see, mida Kallas ütles eelmisel neljapäeval ehk siis päev pärast skandaali puhkemist: „Ma tõesti ei saa aru, mis see otsene etteheide mulle on, milles mind süüdistatakse /---/ Mina ei ole teinud mitte midagi valesti. Minu abikaasa pole teinud mitte midagi valesti.“ Nii ta ütles. Ja nii ta mõtleb.
Vahepeal on Kaja Kallas eeldatavasti saanud paremat suhtekorralduslikku nõu kui see ümmargune null peaministri büroost ja Reformierakonnast, mis tegi võimalikuks ajalooliselt halva intervjuu ERR-ile, milles peaminister ajakirjaniku eest põgenes. Avalikuks saanud asjaolusid arvestades kuuluvad vabandused praegusel juhul paketti sama loomulikul viisil nagu Arvo Halliku Venemaaga seotud äri mahamüümine.
Ja nii ütles peaminister: „Kõigepealt ütlen seda, et mul on väga kahju, et selline olukord on üldse tekkinud. Ma kindlasti vabandan kõigi ees, kes sellest riivatuna on end tundnud, aga mina saan vastutada nende moraalsete hinnangute eest, mida ma olen ka andnud.“
Vabanduse asemel ohvri süüstamine
Sellise vabanduse struktuur tuleb tuttav ette. Mäletate Taavi Rõivase külmkapiskandaali? Seda EAS-i korraldatud pidu Malaisias, milles joviaalses meeleolus ekspeaminister Rõivas üht naist ahistas? Tol korral kõlas Rõivase vabandus nii: „Vabandan veelkord nii isiklikult kui kogu delegatsiooni nimel kõigi ees, kes end peol toimunu pärast halvasti tundsid.“
Nii Kallas kui ka Rõivas vabandasid nende ees, kes on ennast halvasti või riivatuna tundnud. See on absurdne. Esiteks, selline vabandus kätkeb ohvri varjatud süüstamist: teie tundsite end halvasti/riivatuna (ja tõite mulle oma tunnetega jama kaela). Teiseks, vabandustpalumise tegelik mõte on ju võtta vastutus iseenda tegude või tegematajätmiste eest. Vabandustpalumine, mis vastutuse võtmise asemel tegeleb varjatult süüdistamisega, on soovituga vastupidine efekt.
Mäletatavasti õnnestus ERR-i ajakirjanikul Rain Koolil kord rohkem kui kümme aastat tagasi välja pressida vabandus peaminister Andrus Ansipi käest. See kõlas nii: „Jah, ma vabandan.“ Vaevalt teil meeles on, mille pärast Ansip vabandas, nii et tuletan meelde ka küsimuse, mille vastuseks viidatud vabandus kõlas: „Kas olukorras, kus Reformierakonna liikmed on mokaotsast möönnud, et võib-olla rahastamisega seotud ebaselgeid tegusid on minevikus tehtud, ei tundu teile, et oleks puhtam ja selgem avalikult vabandada – see puhastaks õhku ja muudaks tõsisemalt võetavaks ka võimalikud seadusemuudatused erakondade rahastamisega seoses?“ Aasta oli mälestusväärne 2012.
Kui nüüd tundub, et Reformierakonnas on lood vabandustpalumisega ajalooliselt kehvad – no lihtsalt ei tule välja, keel ei paindu –, siis leidub mees, kellel tuleb natuke paremini välja kui teistel. Üllatus, üllatus: see on Jürgen Ligi. Tema on päris õnnestunud (loe: siiras) sõnastuses palunud vabandust selle pärast, et ta nimetas Jevgeni Ossinovskit sisserändaja pojaks roosast erakonnast. Ta on vabandust palunud näiteks kiiruseületamise pärast ja vähemalt korra nende ees, kellele oravad on mäkra mänginud. Need vabandused ei ole aga pooltki nii hästi meeles kui Andrus Ansipi läbi hammaste surutud „Ma vabandan“.
Vabandused ei tohi devalveeruda
Põhjus peitub selles, et Ligi on aastate jooksul suust välja ajanud nii palju asju, mille pärast vabandust paluda, et ei jõua järge pidadagi. Ei meenu näiteks, et Ligi oleks Kallaselt avalikult vabandust palunud pärast seda, kui kuulutas, et Kallasel on ilusate silmade all olnud tavaliselt kinnine suu, ammugi siis Kadri Simsonile öeldud „Ära kaaguta!“ pärast.
Vabandused ei tohiks devalveeruda. Täielikult devalveeris vabandamise Jüri Ratas ajal, mil ta oli peaminister. Mäletatavasti sigatsesid EKRE omad mõnuga igal võimalikul rindel ja peaminister pidi neil kogu aeg lapiga järel käima, et mõni inimgrupp või konkreetne persoon koalitsioonipartneri poristel ja ligastel saapajälgedel libisedes end päris vigaseks ei kukuks.
Taavi Rõivase ja Kaja Kallase väärilise vabandusega on maha saanud ka Mart Helme. Mäletate, kuidas Helme siseministri ja EKRE esimehena Soome peaministrit solvas? Vabandus tuli, see oli niisugune: „Kui keegi on seda valesti mõistnud tänu suurel määral ka Eesti ajakirjanduse rõhu asetustele, siis tõepoolest, ma tahan öelda, et ma palun Soome peaministrilt vabandust, kui see valestimõistmine on võimendunud ka Soomes.“
Klassikaks on muidugi saanud Mart Laari ammune „Mul on kahju ja ma vabandan“. Need sõnad ütles Laar peaministrina 2001, kui oli teatavaks saanud, et paar aastat tagasi tulistas ta Edgar Savisaare pilti Nursi sõjaväebaasis. Tulistamisest endast on nüüd varsti veerand sajandit möödas.
Pärast skandaali lahvatamist vassis ja valetas Laar nii, et suu suitses, ei tunnistanud tulistamist otsesõnu isegi vabandust paludes, aga kui mälu ei peta, siis on see vabandustpalumine siiraim kõigist Eesti poliitilisel skeenel kuulduist. Mäletan isegi hääletooni. Tol korral jäin uskuma, et Laaril on päriselt kahju ja et ta sai ise aru, kui loll see oli, mis ta tegi. Tollal olin ma muidugi 25 aastat noorem ka.


Kallas palub riigikogu esimehel täpsustada erikomisjoni teemapüstitustPeaminister Kaja Kallas (RE) saatis teisipäevase erikomisjonide ühisistungi ja sellest puudumise kohta kirja riigikogu esimehele Lauri Hussarile (Eesti 200). Kallase sõnul tuleks teemapüstitust täpsustada. Peaminister teatas eile, et tiheda päevakava tõttu ei ole tal võimalik osaleda riigikogu riigieelarve kontrolli ja korruptsioonivastases erikomisjonis, kus Urmas Reinsalu (Isamaa) ja Mart Helme (EKRE) soovivad arutada Venemaal toimuva äritegevuse üle.
«Olen valmis tulema asjaomaste komisjonide ette, aga palun komisjoni ajad eelnevalt kooskõlastada. Ühtlasi juhin tähelepanu, et ei ole aru saada, millest soovitakse rääkida teemapüstituse «Sõjaaegne äritegevus Venemaaga» all,» kirjutas Kallas Hussarile.
«Vastavalt riigikogu kodu- ja töökorraseadusele §22 lg 1 p2 võib komisjon nõuda Vabariigi Valitsuse liikme komisjoni istungil osalemist valitsusliikme võimkonda kuuluvate küsimuste kohta teabe saamiseks. Palun täpsustada teemapüstitust, et oleks arusaadav, millise ministri võimkonda teema kuulub ning kuidas teema arutamine kuulub riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni pädevusse,» palus Kallas.
Samuti loetles peaminister ette riigikogu otsusega sätestatud riigieelarve kontrolli erikomisjoni ülesandeid: vaadata läbi riigi majandusaasta koondaruanne ja selle kontrolliaruanne; vaadata läbi avaliku sektori auditeerimise küsimusi; arutada riigikontrolli kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning riigikontrolöri tõstatatud olulisi küsimusi; teavitada riigikontrolli probleemidest, mis jõuavad komisjoni liikmeteni suhtlemisel ametija eraisikutega; võtta riigikontrolli informatsiooni alusel seisukoht tema tegevuse takistamise juhtude kohta.
«Nii nagu varasemalt olen riigikogu komisjonides aru andmas käinud, olen valmis seda ka edaspidi tegema. Samuti olen kutsunud ministreid üles sama tegema. Kuid selleks, et seda võimalikult professionaalselt teha, peaks olema selge, mida riigikogu soovib arutada,» kirjutas peaminister Hussarile.
Teisipäevasest istungist on lisaks Kallasele loobunud ka Metaprint ja Stark Logistics.


OTSE | Erikomisjonid arutavad avalikul istungil sõjaaegset äritegevust VenemaagaTeisipäeval algusega kell 10 toimub riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine erakorraline avalik istung, kus arutatakse sõjaaegset äri Venemaaga.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu märkis, et istungit on vaja, kuna on vajalik saada selgus Venemaaga sõja ajal tehtud sanktsioonikaupade tootmise äris aset leidnu kohta, arvestades, et see äri toimib tänaseni.
Istungile on kutsutud peaminister Kaja Kallas, Maksu- ja Tolliameti tolliosakonna tolliformaalsuste valdkonnajuht Külli Kurvits, Metaprint ASi tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics ASi tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli kommunikatsioonijuht Priit Simson.
Esmaspäeval ütles Kallas, et ei saa komisjonide ühisistungile tulla, sest peaministri päevakava on täis. Ka Stark Logisticsi tegevjuht Kristjan Kraag teatas komisjonidele, et ei saa osaleda istungil, mis tahab käsitleda äritsemist Venemaal. Esmaspäeva õhtul teatas Metaprint ASi tegevjuht Martti Lemendik kirjas riigikogule, et ka tema ei osale istungil.


Kallas palub riigikogu esimehel täpsustada erikomisjoni teemapüstitustTALLINN, 29. august, BNS – Peaminister Kaja Kallas (RE) saatis teisipäevase erikomisjonide ühisistungi ja sellest puudumise kohta kirja riigikogu esimehele Lauri Hussarile (Eesti 200) ning leiab, et teemapüstitust tuleks täpsustada, vahendab Postimees.
Peaminister teatas eile, et tiheda päevakava tõttu ei ole tal võimalik osaleda riigikogu riigieelarve kontrolli ja korruptsioonivastases erikomisjonis, kus Urmas Reinsalu (Isamaa) ja Mart Helme (EKRE) soovivad arutada Venemaal toimuva äritegevuse üle. Teisipäevasest istungist on lisaks Kallasele loobunud ka ettevõtted Metaprint ja Stark Logistics.
"Olen valmis tulema asjaomaste komisjonide ette, aga palun komisjoni ajad eelnevalt kooskõlastada. Ühtlasi juhin tähelepanu, et ei ole aru saada, millest soovitakse rääkida teemapüstituse "Sõjaaegne äritegevus Venemaaga" all," kirjutas Kallas Hussarile.
"Vastavalt riigikogu kodu- ja töökorraseadusele §22 lg 1 p2 võib komisjon nõuda Vabariigi Valitsuse liikme komisjoni istungil osalemist valitsusliikme võimkonda kuuluvate küsimuste kohta teabe saamiseks. Palun täpsustada teemapüstitust, et oleks arusaadav, millise ministri võimkonda teema kuulub ning kuidas teema arutamine kuulub riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni pädevusse," palus Kallas.
Samuti loetles peaminister ette riigikogu otsusega sätestatud riigieelarve kontrolli erikomisjoni ülesandeid: vaadata läbi riigi majandusaasta koondaruanne ja selle kontrolliaruanne; vaadata läbi avaliku sektori auditeerimise küsimusi; arutada riigikontrolli kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning riigikontrolöri tõstatatud olulisi küsimusi; teavitada riigikontrolli probleemidest, mis jõuavad komisjoni liikmeteni suhtlemisel ametija eraisikutega; võtta riigikontrolli informatsiooni alusel seisukoht tema tegevuse takistamise juhtude kohta.
"Nii nagu varasemalt olen riigikogu komisjonides aru andmas käinud, olen valmis seda ka edaspidi tegema. Samuti olen kutsunud ministreid üles sama tegema. Kuid selleks, et seda võimalikult professionaalselt teha, peaks olema selge, mida riigikogu soovib arutada," kirjutas peaminister Hussarile.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


OTSEPILT | Riigikogu erikomisjonid arutavad sõjaaegset äritegevust Venemaaga. Kallast kohal ei oleRiigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel erakorralisel avalikul istungil arutatakse sõjaaegset äri Venemaaga.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu märkis, et istungit on vaja, kuna on vajalik saada selgus Venemaaga sõja ajal tehtud sanktsioonikaupade tootmise äris aset leidnu kohta, arvestades, et see äri toimib tänaseni.
Istungile on kutsutud peaminister Kaja Kallas, Maksu- ja Tolliameti tolliosakonna tolliformaalsuste valdkonnajuht Külli Kurvits, Metaprint ASi tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics ASi tegevjuht Kristjan Kraag ning Riigikontrolli kommunikatsioonijuht Priit Simson.
Ettevõtjad ja Kallas on öelnud, et nemad kohale ei tule.
Vaata istungit otsepildis selle loo päises!


Kätlin Kukk: ettevaatust! Küberkelmid on muutunud veel nutikamaksKätlin Kukk, pangaliidu pettuste tõkestamise töögrupi juht
Küberpetturitel on aasta esimese seitsme kuuga õnnestunud Eesti inimestelt kätte saada juba pea neli miljonit eurot. Kannatanuid on enam kui 500.
Pettused on muutunud üha kavalamaks ja ohvriks langevad väga erineva taustaga inimesed alates tudengitest ja lõpetades tippjuhtidega. Selleks, et mitte kelmide ohvriks langeda, tuleb olla ülitähelepanelik iga kord, kui kusagile mobiil-ID või Smart-ID PIN-koode sisestad või kellegi poolt edastatud linkidele vajutad. Keegi pole kaitstud – petturid on paraku loomingulised ja ronivad su sotsiaalmeediasse, e-postkasti ja telefoni eri viisidel.
Investeerimispettuste kahju ulatub politsei andmetel tänavu juba üle 2 miljoni euro. Politseini on jõudnud 156 juhtumit, mis teeb keskmiseks kahjusummaks üle 12 000 euro. Aga politseinikeni ei jõua kaugeltki kõik petujuhtumid.
Näiteks õnnestus kelmidel ühelt inimeselt kätte saada 2500 eurot, lisaks võeti tema isikuandmeid kasutades 23 000 euro väärtuses kiirlaenu. See kõik juhtus internetti postitatud investeerimiskuulutuse kaudu. Ohver vajutas vaid lingile ja sisestas oma kontaktandmed, kohe saabus kõne täpsemate instruktsioonidega. Selle juhtumi puhul paluti WhatsAppi vestlusaknas saata dokumendiandmed ja foto ning siis alla laadida programm, mille kohta kinnitati, et see on ohutu tehniline abimees. Selle programmiga andis ohver aga petturitele ligipääsu oma pangaandmetele, ka said nad ka võimaluse luua inimese nimel uus Smart-ID konto. Vaid tänu pangakontole seatud limiitidele ei saadud kogu kontol olnud raha kätte.
Investeerimispakkumised pole ainuke investeerimiskelmuse liik, mille puhul tähelepanelik olla. Kui juba mingist summast on ilma jäädud, võib järgneda n-ö teine laine: mis tahes raha tagastusskeemid on ka suure tõenäosusega hoopis petuskeemid ja abivalmis inimene teisel pool ekraani ei pruugi osutuda selleks, kellena ta end esmapilgul esitleda üritas.
Facebooki turuplats ehk marketplace on oma kauba müümiseks teada-tuntud koht, kuid lisaks ostjatele-müüjatele liikleb müügiplatvormidel ka hämarate eesmärkidega tegelasi. Näiteks pakutakse müüjale kauba kulleriga kättetoimetamiseks viise, mille jaoks peab müüja väidetava ostja poolt edastatud lingile „kullerfirma jaoks” sisestama oma pangaandmeid ja „kinnitama” need Smart-ID paroolidega.
Registreeritud pakikelmuse juhtumeid on tänavu juuli lõpu seisuga 166 ja petturitel on õnnestunud kätte saada üle 110 000 euro. See on enam kui kaks korda rohkem kui terve eelmise aasta jooksul kokku, mis tähendab, et kelmide jultumus kasvab ja inimeste tähelepanelikkus eraisikutevaheliste tehingute puhul peaks ohvriks langemise vältimiseks samuti tõusma.
Tähelepanelik tuleb olla nii sotsiaalmeedias kui ka hiljem telefonile saadetavate sõnumitele reageerides, sest petturid teevad väga tõetruult järgi kodulehekülgi ja nt vale-Omniva kodulehele sattumine võib olla vaid ühe vale kliki tagajärg. Jälgi hoolega veebibrauseri aadressireal nähtavat ja veendu, et ka ise kullerfirma lehte internetist otsides satuksid täpselt samasse kohta.
Norstat ja pangaliit tegid äsja uuringu, kust selgus, et vaid 54 protsenti inimestest võrdleb alati enne mobiil- või Smart-Id PIN-koodi sisestamist kontrollkoode tehingu tegemise keskkonnas telefoni ekraanile ilmuvatega. Lisaks selgus, et vaid 65 protsenti vastanutest keeldus PIN-koode sisestamast, kui telefon ilma põhjuseta seda küsis.
Jah, tänapäeval peame end internetis autentima ning makseid sooritama söögi alla ja peale, kuid kui mõni portaal küsib PIN2 koodi, peab automaatselt minema peas põlema punane tuli! PIN2 on võrdväärne paberil antud allkirjaga. Tegu on viiekohalise koodiga, mida EI TOHI kunagi sisestada oma isiku tõestamiseks. Muidugi tuleb ka PIN1 – neljakohalise oma isiku tuvastamiseks ja mis tahes keskkondadesse sisenemiseks vajaliku koodi – sisestamisel olla ettevaatlik, sest sellega võid anda petturile ligipääsu oma pangakontole. Lisaks tuleb meeles pidada, et pangakaardi taga olevat kolmenumbrilist CVC-koodi ei tohi jagada üheski suvalises ankeedis.
Võta aega, et veenduda, kas oled makse sooritamiseks või allkirja sisestamiseks õigel internetilehel. Kui keegi utsitab tempoga tagant, on ka see kindel ohumärk. Kiirustades teeme kõik vigu.
Kui petturitega veebiavarustes kokku puutud, siis isegi kui sellest midagi halba ei sünni, teavita kindlasti politseid ja panka, et hoida ära teiste inimeste pettuse ohvriks langemine. Iga kord, kui politseini jõuab teadmine mõnest leheküljest või lingist, mis viib petuskeemini, saab selle kiirelt sulgeda.


Riiki juhitakse nagu firmatPõhiseaduse preambulisse, mis ütleb, et meie 1918. aasta 24. veebruaril loodud riik peab tagama eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise läbi aegade, on eesti rahva, keele, kultuuri ja riigi hääbumine sisse kirjutatud. Sest läbi aegade suudaksid Eesti riigi säilimist tagada Eesti rahvus, keel ja kultuur, aga kindlasti mitte ei saa see olla vastupidi.Mis oleks Eesti riik ilma kultuurita? Firma, ettevõte, ei enamat. Pole väga naljakas, et teatud poliitilistes ringkondades riiki omavahelises suhtluses niimoodi nimetataksegi.
Mis saaks eesti rahvast, keelest ja kultuurist globaalses kultuurilises konkurentsis ilma riigita? Ausalt öeldes ei taha mitte mõeldagi...
Milles üldse probleem on? Selles ongi, et riiki juhitakse nagu firmat, mille huvides on hoida kultuur kontrolli all, et see firma juhtimisse ei sekkuks, aga et see samas oleks olemas ja seda saaks tellida firma suvepäevadele suud liigutama.
Mis kammitseb kultuuri?
Esiteks – polariseerumine väikeses ühiskonnas. Liberaalid ja konservatiivsed. Kodanikkond on politiseerunud. Kunstnik ei saa luua teravat, kriitilist, ühiskonnas vastanduvat teost, kuna viskab kultuurilisse opositsiooni minnes pooled oma loomigu tarbijatest üle parda. Kuidas sa viskad pool palka minema? Seega loob kunstnik ellujäämiseks seda, mis sobib kõigile. Ta looming ei pruugi olla halb, aga mida ei teki, on riigile tervikuna tervendavalt mõjuv kultuuriline opositisoon. Firmale sobib see samas hästi.
Teiseks – raha. Loomeliitudele jagab firma näpuotsaga ja need pungestavad elu eest, et ots otsaga kokku tulla. Loovisikute eest hoolitsevad Kultuurkapital, sellele firma poolt jagatav pisku ja selles juurdunud korruptiivne rahajagamiskord. Ühelt poolt tellib firma muusika, teisalt on pandud sihtkapitalide koosseisud raha jagama kitsas ruumis, kus raha andjad ja saajad on omavahel rohkem või vähem tuttavad, mistõttu pole võimalik tagada raha jagamise objektiivsust. Siin ei saa süüdistada sihtkapitalide koosseise; neid on sellisesse olukorda pannud firma ja firmale sobib taoline olukord jällegi kenasti.
Kas firmale käiks loomeinimeste ülalpidamine üle jõu?
Ei, loomulikult mitte. Kui firma suudab üleval pidada rohkem kui 300 000 vanaduspensionäri, jõuaks see samal määral (700 eurot kuus) kindlustada ka loomeliitudesse kuuluvaid inimesi. Neid pole ülemäära palju; Eesti kirjanike liidul on 346 liiget, kunstnike liidul 998, jne. Loovisikud seejuures töötaksid ja nende ametitegevusest laekuks riigile maksude näol raha tagasi.
Aga seda firma ei taha. See pole vastuvõetav, sest siis tekiks firmale automaatselt kultuuriline opositsioon ja samas puuduksid hoovad ebamugavat laulu laulvate suude sulgemiseks.
Mis asi on kultuuriline opositsioon?
Kui demokraatkus ühiskonnas nullivad opositsioon ja koalitsioon end teineteisele vastu töötades sisuliselt ära, mistõttu koalitsiooni kasutegur jääb väikeseks, siis kultuuriline opositsioon suudaks terveid osapooli nähtusena ühiskonnast välja kirjutada. Praegu on Venemaa pealt hästi näha, kuidas sõja ajal emigreerunud kultuuriinimeste sõnavõtud ja looming Kremli propagandistidel kaela kinni pigistavad.
Heaks näiteks on sõja ajal perega Iisraeli emigreerunud vene produtsent ja koomik Semjon Slepakov, kes avaldas Youtube'is hällilaulu väiksest Vanjast, kes on alles kolmeaastane ega saa seetõttu Ukrainasse natse tapma minna; tema keskmisest vennast, kes on IT-spetsialist ja reetur ning elab nüüd koos teiste sodomiitidega Euroopas; ja vanemast vennast, kes jäi ustavaks kodumaale, tuli kirstuga Ukrainast koju tagasi, saab kalmu ümber aiakese ja selle peale mälestuseks kujukesegi. Video on tänaseks kogunud 2,5 miljonit vaatamist.
Solovjov ägises selle peale, et Slepakov pole üldsegi mingi mees ning Kadõrov vastas omalt poolt luuletusega, kus sõimas Slepakovi häbituks reeturirämpsuks. Võib ainult arvata, kui palju said Slepakovi pöördumisest tuge ukrainlased ja sõjavastased Venemaal.
Aga äkki lõpetaks üldse selle morsipeo ära?
Võtaks kultuurirahad ära ja topiks need praegusesse eelarveauku? Lendoravale on raha, aga kultuurile, vot, ei ole! Riik ja kultuur pikas pespektiivis ju võidaksid. Häda on selles, et kultuurivaldkonnas ei tööta kalasilmadega firmajuhid. Loomeinimesed on tundlikum ja haavatavam osa ühiskonnast ning kultuuri rahastamise sissejuurutatud süsteemi lagunedes saaksid paljud inimesed asjatult haiget.
Kusjuures ei meeldiks see ka firmale. Siis poleks jälle midagi, millega kultuuriinimeste suid kinni toppida!
Eesti kultuur ei saa kuidagi oma riigita, firma aga tundub uskuvat, et saab kultuurita hakkama küll. Firmajuhid vahetuvad iga mõne aasta tagant, kultuuril tuleb aga nad kõik kuidagi üle elada ja seejuures ellu jääda.
Huvitav, kas firma ikka annab endale aru, kui ohtlik kogu see mäng nende jaoks on? Kui kultuurisupp taustal väga lahjaks jääb, ei suuda firma üksi seda riigiasja siin lihtsalt kuidagimoodi koos hoida.


Nüüd hakkas peaminister lihtsalt lolli mängima: täpsustagu Riigikogu komisjonid “päevateema”. See aga on vaid üks: tema pereäri VenemaagaNagu Kaja Kallas poleks veel ennast halvast küljest piisavalt näidanud, nüüd hakkab ta veel ka lolli mängima, kui kasutada rahvalikku ütlust.
BNS vahendab: “Olen valmis tulema asjaomaste komisjonide ette, aga palun komisjoni ajad eelnevalt kooskõlastada. Ühtlasi juhin tähelepanu, et ei ole aru saada, millest soovitakse rääkida teemapüstituse “Sõjaaegne äritegevus Venemaaga” all,” kirjutas Kaja Kallas Riigikogu esimehele Lauri Hussarile.
“Palun täpsustada teemapüstitust, et oleks arusaadav, millise ministri võimkonda teema kuulub ning kuidas teema arutamine kuulub riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni pädevusse,” lisas Kallas.
Päris huultelt seda vist lugeda ei saa, aga kui püstitada hetke kuumim teema  “Sõjaaegne äritegevus Venemaaga”, siis praegu saab kõne all olla ainult peaministri abikaasa Venemaa-äri ja Kaja Kallase seotus sellega. Ja see teema kuulub ministritest ainult peaministri võimkonda, olles Vene agressorriigi sidemete tõttu ka korruptsioonivastase erikomisjoni pädevuses.
Peaministri kutsumine komisjonidesse kahel päeval oli vähemalt meediale teada juba eelmisel nädalal, Kaja Kallas aga “ärkas” alles siis, kui peaks juba komisjoni ees istuma, ning hakkas küsima: “Millest te üldse rääkida tahate?”
Kaja Kallas ütles teisipäeval Paldiskis, et eelistas Urmas Reinsalu juhitud riigikogu komisjoni ette mineku asemel osaleda uue sadamakai nurgakivi panekul, kirjutab Postimees.
Uued Uudised


Kallas palub riigikogu esimehel täpsustada erikomisjoni teemapüstitustPeaminister Kaja Kallas (RE) saatis tänase erikomisjonide ühisistungi ja sellest puudumise kohta kirja riigikogu esimehele Lauri Hussarile (Eesti 200) ning leiab, et teemapüstitust tuleks täpsustada, vahendab Postimees.
Kaja Kallas, peaminister
Peaminister teatas eile, et tiheda päevakava tõttu ei ole tal võimalik osaleda riigikogu riigieelarve kontrolli ja korruptsioonivastases erikomisjonis, kus Urmas Reinsalu (Isamaa) ja Mart Helme (EKRE) soovivad arutada Venemaal toimuva äritegevuse üle. Teisipäevasest istungist on lisaks Kallasele loobunud ka ettevõtted Metaprint ja Stark Logistics.
Olen valmis tulema asjaomaste komisjonide ette, aga palun komisjoni ajad eelnevalt kooskõlastada. Ühtlasi juhin tähelepanu, et ei ole aru saada, millest soovitakse rääkida teemapüstituse "Sõjaaegne äritegevus Venemaaga" all,
kirjutas Kallas Hussarile.
"Vastavalt riigikogu kodu- ja töökorraseadusele §22 lg 1 p 2 võib komisjon nõuda Vabariigi Valitsuse liikme komisjoni istungil osalemist valitsusliikme võimkonda kuuluvate küsimuste kohta teabe saamiseks. Palun täpsustada teemapüstitust, et oleks arusaadav, millise ministri võimkonda teema kuulub ning kuidas teema arutamine kuulub riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni pädevusse," kirjutas Kallas.
Samuti loetles peaminister ette riigikogu otsusega sätestatud riigieelarve kontrolli erikomisjoni ülesandeid: vaadata läbi riigi majandusaasta koondaruanne ja selle kontrolliaruanne; vaadata läbi avaliku sektori auditeerimise küsimusi; arutada riigikontrolli kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning riigikontrolöri tõstatatud olulisi küsimusi; teavitada riigikontrolli probleemidest, mis jõuavad komisjoni liikmeteni suhtlemisel ametija eraisikutega; võtta riigikontrolli informatsiooni alusel seisukoht tema tegevuse takistamise juhtude kohta.
"Nii nagu varasemalt olen riigikogu komisjonides aru andmas käinud, olen valmis seda ka edaspidi tegema. Samuti olen kutsunud ministreid üles sama tegema. Kuid selleks, et seda võimalikult professionaalselt teha, peaks olema selge, mida riigikogu soovib arutada," kirjutas peaminister Hussarile.


Pakistani kohus tühistas ekspeaminister Imran Khani vanglakaristuseISLAMABAD, 29. august, AFP-BNS – Pakistani kõrge kohus tühistas ekspeaminister Imran Khanile korruptsiooni eest mõistetud vanglakaristuse, kuid tal on käimas veel hulk kohtuasju, teatas teisipäeval tema partei.
Erakonna Pakistan Tehreek-e-Insaf pressiesindaja ütles, et Islamabadi kohus lükkas tagasi alama astme kohtu otsuse, millega oli Khan kolmeks aastaks vangi mõistetud.
Kohtuotsus takistas teda eelolevatel valimistel kandideerimast.
AFP – Baltic News Service


FOTOD | Riigi kuulsaim nurgakivi. Kaja Kallas läks erikomisjonide istungi asemel PaldiskissePeaminister Kaja Kallas osales täna hommikul valitsuse kabinetinõupidamisel ning põrutas siis Paldiskisse lõunasadamasse, kus toimus uue kai sisseõnnistamine. Sealse tervituskõne hakul lõõpis ta, et on kui rahvusvaheliselt tagaotsitav kurjategija.
See üritus oli üks põhjus, miks Kallas ei osalenud täna kell 10 alanud riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel avalikul istungil.
„Peaministri ajakava on esiteks päris tihe, erinevalt mõnest teisest,“ rääkis Kallas eile Delfile. „Homne päevakava on täiesti täis,“ rõhutas ta ja lisas, et seda poleks saanud mitte kuidagi ümber teha. „[See on olnud] väga pikalt paika pandud ja seotud Eesti majanduse arendamisega.“
Kallas lõõpis: olen rahvusvaheliselt tagaotsitav kurjategija
Kallas jõudis saatjaskonnaga Paldiskisse kella 11 paiku. Natuke hiljem pidas ta tervituskõne. Selle hakul adresseeris ta skandaali irooniavõtmes. „Väga hea meel siin olla. Olen küll rahvusvaheliselt tagaotsitav kurjategija just selle pärast, et ma ei ole praegu Reinsalu komisjonis, aga ma leian, et sellised varasemad kokku lepitud asjad nagu see konverents siin on, ja ka selle kai avamine, on tegelikult samuti olulised selle pärast, et ka ettevõtetele antud lubadused on olulised,“ lausus ta.
Kallas osales nurgakivi tseremoonial ja lahkus veidi pärast südapäeva.
Komisjonide ühisistung lõppes 12.45 paiku.
Mainitud komisjonid arutlesid teemal „sõjajärgne äritegevus Venemaaga“. Istungile ei tulnud ka kaks teist kutsutud külalist – Metaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik ja Stark Logisticsi juht Kristjan Kraag. Viimased andsid sellest komisjonidele eile teada kirjalikult.
Kallas läkitas täna kirja riigikogu esimehele Lauri Hussarile. Kirjas sees on küll koostamise osas märgitud eilne kuupäev, aga digiallkirjastatud ja teele pandud on see täna (kell 5.58). „Olen valmis tulema asjaomaste komisjonide ette, aga palun komisjoni ajad eelnevalt kooskõlastada. Ühtlasi juhin tähelepanu, et ei ole aru saada, millest soovitakse rääkida teemapüstituse „sõjaaegne äritegevus Venemaaga“ all,“ märkis Kallas seal. „Palun täpsustada teemapüstitust, et oleks arusaadav, millise ministri võimkonda teema kuulub ning kuidas teema arutamine kuulub riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni pädevusse.“
Kallas ütles eile Delfile, et tema arvates ei puutu riigieelarve kontrolli erikomisjon kuidagi kõnealusesse teemasse. Ta ütles, et kõik komisjonid peaksid tegelema sellega, milleks nad on ellu kutsutud.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu (Isamaa) lausus seepeale, et kindlasti on teema antud komisjoni pädevuses. „Paistab, et peaminister kardab mu küsimisi,“ torkas ta ja selgitas, et eelarve täitmise ja üldse riigi rahanduse eeldus on see, et juhtimine on läbipaistev. „Põhimõttelised küsimärgid on praegu üleval. Kriitiline usaldusdefitsiit peaministri osas,“ märkis ta. „Küsimustest mööda vaatamine pole lahendus, see ainult võimendab.“
Reinsalu viitas, et ka president Alar Karis oli kriitiline. „Valitsuspoliitikute töö on ka vastata küsimustele, kui need kerkivad. Ja teha seda ka riigikogu komisjoni ees, sõltumata sellest, kas komisjoni juhib opositsiooni või koalitsiooni esindaja. Ning eriti siis, kui tuleb arutada raskeid ja ebameeldivaid küsimusi, nii nagu normaalses parlamentaarses riigis on kohane ja vajalik, vajalik demokraatia toimimiseks. Valikud, mis selles olukorras jätavad riigikogu kõrvale, loovad tuleviku jaoks pretsedendi ja kujundavad Eesti demokraatia mainet,“ ütles president eile. „Eesti on parlamentaarne riik, mis eeldab meilt kõigilt respekti rahva poolt valitud esinduskogu vastu.“
Kallas: olen valmis komisjonides aru andma
Lauri Hussarile saadetud kirjas sõnas Kallas, et nii nagu on ta varem komisjonides aru andmas käinud, on ta valmis seda tegema ka edaspidi. „Samuti olen kutsunud ministreid üles sama tegema. Kuid selleks, et seda võimalikult professionaalselt teha, peaks olema selge, mida riigikogu soovib arutada.“
Mis puudutab aga üritust Paldiskis, siis toimub ka investeerimiskonverents „Teistmoodi Paldiski“. Avaettekande „Tulevik on roheline“ pidas kell 10.10 kliimaminister Kristen Michal. Õhtul on oodata pidu, millega tähistatakse lõunasadama 30 aasta juubelit. Üles astub Anne Veski.


Mart Võrklaev: Reinsalu on võtnud endale uurija, süüdistaja, kohtumõistja ja karistaja rolliRahandusminister Mart Võrklaev sõnas, et riigieelarve osas tänasel valitsuse kogunemisel konkreetsete otsusteni ei jõutud ning otsused kindlate kokkuhoiukohtade kohta tulevad ilmselt nädala lõpus. Teil oli täna siin Stenbocki majas suur eelarve arutelu. Mis te siis selgeks arutasite?

Täna me keskendusime sellele suvisele tööle, mis kõikidel ministritel ja ministeeriumitel oli - otsida kiiremaid kokkuhoiukohti või täiendavaid tulusid 2024. aasta vaates või pikemaajaliselt. Ministrid on teinud suvel tööd ja rea ettepanekuid. Täna vaatasime need ühiselt üle, oli arutelu, aga täna veel otsusteni ei jõudnud. Loodame, et need tulevad siis neljapäeval - konkreetsete suviste tööde osas.

Millises suurusjärgus need ettepanekud siis olid?

See nüüd sõltub, mida vaadata. Kui võtta kokku kõik kokkuhoiukohad - osad neist on juba tänaseks tegelikult riigikogus ju otsustatud ja osad juurde tulnud ja võimalikud täiendavad tulumeetmed, siis nelja aasta peale me võime rääkida ligi miljardist, kui me need otsustatud siis ka lõplikult kõik saame.

Aga konkreetselt ministeeriumite kokkuhoiu kohta - ministeeriumid pidid tänaseks leidma igaüks oma haldusalas kokkuhoiu. Millised ettepanekud sealt tulid?

Seal on väga erinevaid. On nii kokkuhoiukohti, kui täiendavaid tulumeetmeid, mis on suure numbri sees, mida ma nimetasin. Detailselt mul täna on vara veel neid kommenteerida, sest täna me nende osas otsusteni ei jõudnud. Minu soov oli nendeni täna jõuda, aga arusaadav, et neid on palju ja erinevad teemad vajavad erinevate ministrite poolt ka natukene mõtlemist. Loodan, et me nendeni jõuame. Arutelu oli viljakas, aga täna meil tööaeg oli piiratud kahe tunniga. Eks see väljakutse oligi suur, aga loodan, et igaüks võttis mõtlemisaega ja nädala lõpus saame teha selles osas otsuseid.

Kas oli ka selliseid ministreid, kes ei esitanud kärpeplaani või esitas väga-väga tagasihoidliku?

Selliseid ministreid kes üldse ei esitanud ei olnud. Loomulikult on ministeeriumitel ühtepidi erinevad võimalused, teistpidi oma nägemused. On neid, kes on esitanud rohkem kokkuhoiukohti ja täiendavaid tulumeetmeid ja on neid, kes mõnevõrra vähem. Seda, et keegi poleks mitte midagi teinud, ei ole. Tunnustan ministreid tehtud töö eest igal juhul.

Kui palju rahandusministeerium säästab?

Kui rahandusministeeriumi numbreid kokku vaadata, siis kokkuhoiumeetmeid sai esitatud kuskil 3,6 miljoni eest 2024. aasta vaates ja üle-välja ettepanekuid kuskil 5,5 miljoni ulatuses. Tulude osad olid nelja aasta peale kümnetes miljonites. Aga ütlen veel, et detailidest on vara rääkida, kui me pole neid veel kokku leppinud.

Sellest valitsusest on räägitud kui säästmise-valitsusest. Samas koalitsioonilepingus oli ka parajasti kalleid lubadusi nagu näiteks maksuküüru kaotamine. On veel üks asi, mis on üsna kallis - SÜKU ehitus. Miks ei lükata edasi selliseid asju, mis on kallid, sest praegu ju ehitamine on kallis?

Kui me räägime maksuküürust, siis see ikkagi jätab inimestele rohkem raha kätte ja tulumaks on riigile tulumeede. Kui me võrdleme teda ühe vigase süsteemi vastu, mis inimestelt rohkem raha ära võttis töötamise eest, siis jah, laekub justkui vähem, aga pikas plaanis samal ajal kui me tõstame ka tulumaksu protsenti, siis toob see ikkagi riigieelarvesse märkimisväärset tulu. Tulumaks on tulu meede.

Kui me räägime SÜKU-st, siis me ei saa ainult rääkida SÜKU-st vaid seal on rida objekte veel, mis riigikogu on kinnitanud riiklikult tähtsate kultuuriobjektidena. See on riigikogu, kes on need kinnitanud ja riigikogu on oma sõna öelnud. Täna on need lepingutes, ettevalmistused käivad ja ehitused lähevad lahti alles paari aasta pärast. Eks kogu selle kokkuhoiu vaates peame ka vaatama, et riik areneks. Kui riigikogu on teinud otsuse, et need on olulised objektid, mida tuleb rajada, eks siis tuleb neid rajada. See raha tuleb kultuurkapitalist ja hasartmängumaks sinna laekub, ehk sinna tulevad tulud ja lähevad juba ette määratud kohta. Mina olen teinud mõned ettepanekud, et Kulka rahastust võiks mõnevõrra laiemalt vaadata, ehk rahastada ka neid objekte, mis vajavad renoveerimist, ehk kasvõi see rahvusraamatukogu teema. Koalitsiooniläbirääkimistel pakkusin ka ERR-i maja, mis on väga oluline ja ma ütleks, et ka ka osa kultuurist ja julgeolekust. Täna on kultuurikomisjon nii kaugele jõudnud, et kaalutakse, kas ka ERR-i maja võiks sealt teha. Jah, ma väga seda meelt olen, et kui meil on Kulkas raha, mis tuleb hasartmängu maksust, siis me vaatame ikkagi ka seda, et me suudame olemasolevaid kultuuriasutusi ülal pidada ja renoveerida lisaks nendele, mis me uuena rajame.

Kuna te selle teemaks tõite, siis kuidas Kultuurkapitalist juriidiliselt raha määramine selleks välja peaks nägema? Kas see on üldse võimalik?

Mina usun küll, et see on võimalik. Kes meil seadusi teeb? Riigikogu. Riigikogu on otsustanud teatud nimekirja ja loonud reeglid, et Kulka rahast võib kultuuriobjekte rahastada. Rahvusraamatukogu ma arvan, et on kultuuriobjekt ja ERR ma arvan, et on ikkagi ka märkimisväärselt kultuuriobjekt. Siis ongi variant, et kas nimekirja täiendada ja luua sinna ühekordse otsusena mingi täiendav rahastus nende jaoks. Küsimus on lihtsalt selles, kas raha sinna jagub.

Kasvõi seesama näide SÜKU - leping on sõlmitud, ettevalmistused käivad, aga reaalselt suured rahad hakkavad alles liikuma alles paari aasta pärast. Sinna laekub kuskil 15-16 miljonit aastas kultuurkapitali raha. Minu küsimus ongi olnud, mis ma olen kultuuriministrile, kultuurikomisjonile ja Kulkale saatnud, et proovida koos leida, kas meil õnnestub need asjad sinna vahele ära mahutada või mitte. Tundub, et ERR-i maja on võimalik ikkagi mahutada, ehk teemapüstitus oli õige.

Peaminister Kaja Kallas oli tänaseks kutsutud riigikogu ühiskomisjoni istungile. Selle asemel ta sõidab praegu Paldiski poole, et nurgakivi panna. Mis te sellest arvate, et ta keeldus riigikogu ühiskomisjoni ette minemast?

Ma arvan seda, et peaministril on tihe graafik ja peaminister peab käima kokku lepitud kohtades ja oma tööülesandeid täitma. Peaminister minu teada on ka öelnud, et talle sobival ajal on ta valmis riigikogu komisjoni ette minema, kellel on õigus käsitleda neid teemasid. Kui me räägime riigieelarve kontrolli erikomisjonist, siis ka minul on tekkinud küsimusi, et kas see komisjon tegeleb nende ülesannetega, mis riigikogu talle pannud on. Need on selgelt riigikogu otsuses kirjas, nende komisjoni lehel kirjas ja nad peaksid tegelema ikkagi eeskätt riigieelarvega. Peaks küsima komisjoni esimehelt, et kas ehk ei kasutata riigi vahendeid enda poliitagenda ajamiseks või millised on alused, miks peaks riigieelarve väliseid küsimusi arutama selles komisjonis. Tunne on, et komisjoni esimees on võtnud endale uurija, süüdistaja, kohtumõistja ja karistaja rolli. Kas see ikkagi on seadusekohane ja põhjendatud?

Tegelikult oli täna tegemist ühiskomisjoniga, ehk ka korruptsioonivastane erikomisjon oli seal. Kas korruptsioonivastane erikomisjon on teie arvates siis asjakohane?

Jällegi lugedes neid ülesandeid, siis tegeleb ta korruptsiooniga. Minu meelest me ei ole antud keissis korruptsioonist kuskil rääkinud või pole selliseid kahtlustusi olnud. Eks nüüd peab analüüsima, kas see komisjon on põhjendatud. Aga jällegi, kuna tegemist oli ühiskomisjoniga, siis mis see riigieelarve kontrollikomisjon siis seal teeb? Loomulikult meil on parlamentaarne riik ja tuleb käia küsimustele vastamas. Selleks on meil omad protseduurid. Aga need protseduurid ja reeglid kehtivad kõigile ja neid ei saa laiendada sõltuvalt teemast oma suva järgi. On mitmeid asju, mis puudutavad riigieelarvet, aga mida komisjoni esimees ei ole soovinud arutada. Kasvõi Pere Sihtkapitali teema, mis on selgelt riigieelarvega seotud ja «joogid autosse» skandaal, mis on selgelt riigieelarvega seotud. Need on huvitavad küsimused.

Kui palju peaministri abikaasat puudutav skandaal on valitsuse tervist mõjutanud? Kas see skandaal võib saada valitsusele saatuslikuks?

Minu hinnangul on valitsuse tervis hea ja töö konstruktiivne. Loomulikult erinevad skandaalid valitsuse tööd mõnevõrra mõjutavad ja keegi me selle üle õnnelikud ei ole - kaasaarvatud peaminister. Peaminister on öelnud, et tema põhimõtted ja vaated ei ole muutnud, ta on hukka mõistnud kaubandustegevuse Venemaaga, ta on vabandanud ja ta on kinnitanud, et ta nendest asjadest ei teadnud. Mina ise arvan, et kui sa asjadest ei tea ja pole nende osa olnud, siis ei saa nende eest vastutada.

Aga ma usun, et valitsuse tervis on hea ja ega meil tööd jagub ja väljakutsed on suured. Kasvõi seesama eelarve kokku panemine.


Investeeringute üleandmine mitterahalise sissemakse abilFoto: Shutterstock
PRO tellijale
Sageli jõuavad investorid sellesse punkti, kus saavad aru, et on mõistlik eraisikuna loodud investeerimisportfell viia üle äriühingu alla. Järgmisena tekib küsimus, kas ja kuidas viia olemasolevad investeeringud ettevõtte alla.
Lisaks võimalusele müüa investeeringud maha ettevõttele, millega tihti kaasneb tulumaksukohustus, või alustada investeerimist ettevõtte alt nullist, on üheks levinud võimaluseks seda teha mitterahalise sissemaksena osaühingu osakapitali.
Artiklis vaadatakse detailselt, mida arvestada mitterahalise sissemakse abil osaühingule investeerimisportfelli üleandmisel.
Kas investeerimiseks sobilik osaühing on asutatud?
Kui osaühing, kuhu investeerimisportfell soovitakse üle anda, on juba loodud, tasuks mõelda, kas osaühing on üldse sobiv, et seal hoida oma investeerimisvarasid?
Kui osaühingus käib aktiivne äritegevus, millega kaasnevad ka riskid (näiteks on sõlmitud üürilepinguid, palgatud töötajad), siis osaühingu pankrotistumise korral muutuvad ka investeeringud pankrotivaraks ja tekib võimalus seeläbi oma investeeringutest ilma jääda.
Samuti ei pruugi olla mõistlik kasutada varahalduseks osaühingut, kus on mitmeid osanikke.
Vahel soovitakse aga luua ühine varahaldusettevõte koos elukaaslase või äripartneriga. Sellisel juhul tasuks kindlasti kaaluda osanike lepingu sõlmimist, kus lepitakse kokku lahendustes kui partnerlus peaks millegi pärast purunema.
Kui investeerimiseks sobivat osaühingut ei ole loodud, tuleb see asutada.
Kas põhikiri lubab mitterahalise sissemakse tegemist?
Kui osaühing on sobilik investeerimisportfelli üleandmiseks, siis järgmiseks tuleks vaadata osaühingu põhikirja: kas põhikiri lubab mitterahalise sissemakse tegemist ja ülekursi kasutamist.
Juhul kui osaühing on juba olemas või see asutatakse elektrooniliselt, siis reeglina osaühingu põhikiri ei luba mitterahalise sissemakse ja ülekursi kasutamist. Seega tuleb esmalt muuta osaühingu põhikirja. Lisaks tuleb muuta ära põhikirjas ka osakapitali suurus vastavalt sellele, millisel määral mitterahalise sissemakse abil osakapitali suurendatakse.
Põhikirja muutmiseks tuleb läbi viia osanike koosolek kui osanikke on mitu ning koostada osanike koosoleku protokoll. Kui osanikke on osaühingus üks, piisab ainuosaniku otsusest. Seejärel tuleb esitada avaldus äriregistrile ettevõtjaportaalis koos digiallkirjastatud osanike koosoleku protokolli/ainuosaniku otsuse ja muudetud põhikirja tekstiga.
Äriregister teeb otsuse põhikirja muutmise kohta 5 päeva jooksul.
Mitterahalise sissemakse tegemine osaühingusse
Kui osaühing on juba loodud ning osakapital sisse makstud, siis saab mitterahalise sissemakse osaühingusse teha osakapitali suurendamise abil.
Osakapitali suurendamiseks mitterahalise sissemaksega tuleb koostada kolm dokumenti:
1) osanike koosoleku protokoll või ainuosaniku otsus;
2) mitterahalise sissemakse üleandmise leping;
3) mitterahalise sissemakse hindamise akt.
Juhul kui osaühingu osakapital on alla 25 000 euro ja suurendamise tulemusena saadud või suurendatava osa nimiväärtus on alla 25 000 euro, hindab mitterahalise sissemakse väärtust tavaliselt juhatus või toimub hindamine põhikirjas sätestatud korras.
Kui osakapital on 25 000 eurot või mitterahalise sissemakse arvel saadud või suurendatava osa nimiväärtus on vähemalt 25 000 eurot või üle selle, peab mitterahalise sissemakse väärtuse piisavuse hindamist kontrollima audiitor.
Mitterahalise sissemakse tegemisel tuleb otsustada ka, mis osa kajastatakse osakapitalina ja mis summa (kui üldse) kajastatakse ülekursina. Ülekurss on tasu, mille osaühing saab osa eest kui see ületab osa nimiväärtust.
Mitterahalise sissemaksega osakapitali suurendamiseks tuleb taas koostada avaldus kapitali muutmiseks ettevõtjaportaalis äriregistrile ning lisada sinna juurde ülalloetletud digiallkirjastatud dokumendid.
Mida teha, kui mitterahalise sissemakse väärtus on suurem kui 25 000 eurot?
Sageli küsitakse, et kui mitterahalise sissemakse väärtus on suurem kui 25 000 eurot, siis kas tuleb kindlasti kaasata audiitor?
Alates 1. veebruarist 2023 on muutunud äriseadustiku paragrahv, mis käsitleb audiitori kaasamise kohustust ning uus tekst võib olla erinevalt tõlgendatud. Meie praktika näitab, et audiitori kaasamine ei sõltu mitterahalise sissemakse väärtusest vaid osaühingu osakapitali suurusest.
Ehk kui investeerimisportfelli väärtus on suurem kui 25 000 eurot, siis on võimalik suurendada osakapitali selliselt, et kanda osa mitterahalisest sissemaksest ülekurssi, et osakapital või suurendatav osa ei ületaks 25 000 eurot.
Millal on vaja kaasata mitterahalise sissemakse tegemisse notar?
Kui mitterahalise sissemakse esemeks on näiteks kinnisvara või osalus osaühingus, on mitterahalise sissemakse üleandmise leping vajalik teha tavaliselt notaris. Samuti on üheks alternatiiviks asutada osaühing mitterahalise sissemaksega notari juures, sest sellisel juhul ei pea ise tegelema põhikirja muutmisega.
Kuidas kajastatakse muudatused raamatupidamises?
Raamatupidamises mitterahalise sissemakse vormistamiseks peab olema sõlmitud vara üleandmise leping ning tuleb ära teostada tehingu vara ettevõttele üleandmiseks, näiteks väärtpaberite makseta väärtpaberikandega.
Raamatupidamises kajastatakse peale tehingu toimumist osakapitali/ülekurssi muutmist ning aktiva poolelt kajastatakse saadud vara. Osakapitali sissemaksed tuleb samuti deklareerida TSD lisas 7.
NB! Riigikohus on korduvalt rõhutanud, et mitterahalise sissemakse tegemisel peab olema majanduslik sisu ning selle ainsaks eesmärgiks ei saa olla maksudest kõrvalehoidumine. Ehk siis mitterahalise sissemakse tulemusena ei tohiks tekkida olukorda, kus investor saab mitterahalise sissemakse tulemusena majanduslikus mõttes tulu ning väldib maksukohustust tehingu majanduslikku sisu moonutatult kajastades.
Kui mitterahalise sissemakse tegemise eesmärgiks on üksnes hoiduda kõrvale investeeringute müügist tekkivast tulumaksukohustusest, siis on maksu- ja tolliametil õigus kohaldada maksustamisel sellise tehingu tingimusi, mis vastavad tegelikule majanduslikule sisule.
Allikas:
Target Smart Services


Venemaaga äritsevaid ettevõtjaid kritiseerinud Lauri jäi istungist eemaleKui eile postitas reformierakondlane Maris Lauri väga kriitilise kommentaari Eesti ettevõtjatest, kes siiani äritsevad Venemaal, siis tänasest erikomisjonide istungist, kus arutati sõjaaegset äri Venemaaga, Lauri osa ei võtnud. «Venemaal äritegemine muutus minu arvates eetiliseks küsimuseks juba alates sissetungist Gruusiasse. Järgnev on seda aspekti üksnes olulisemaks muutnud ning peale 23. veebruari 2022 on minu arvates Venes ja Venega äritegemine eetiliselt ülimalt taunitav tegu,» kirjutas Lauri eile. «Võib mõista, et äri ei saa päeva pealt kinni panna, kuid isegi mõned kuud on minu arvates selleks enam kui küll. Kõik järgnev, see on moraali- ja eetikalage,» lisas Lauri.
Täna oleks pidanud Lauri osalema riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel erakorralisel avalikul istungil, kuid seal asendas teda Reformierakonna fraktsiooni esimees Erkki Keldo.
«Mul oli juba paar kuud tagasi kokku lepitud üks isiklik kohtumine,» selgitas Lauri.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu märkis, et istungit on vaja, kuna on vajalik saada selgus Venemaaga sõja ajal tehtud sanktsioonikaupade tootmise äris toimunu kohta, arvestades, et see äri toimib praeguseni.
Istungile oli kutsutud peaminister Kaja Kallas (RE), maksu- ja tolliameti tolliosakonna tolliformaalsuste valdkonnajuht Külli Kurvits, Metaprint ASi tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics ASi tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli kommunikatsioonijuht Priit Simson. Nii Kallas kui ka eraettevõtete juhid kohtumisel ei osalenud.


Reformierakondlased püüdsid riigikogu erikomisjonide ühisistungit takistada   Peaminister Kaja Kallase (Reformierakond) abikaasa äritegevuse seostele Venemaaga pühendatud riigikogu kahe erikomisjoni ühisistungist suurem osa kulus reformierakondlaste algatatud vaidlustele sellise istungi pidamise õiguspärasuse üle ning alles istungi viimase kolmandiku ajal küsitleti maksu- ja tolliameti esindajat. Komisjonide esimehed lubasid istungist eemale jäänud Kallasega kokku leppida talle sobiv aeg uueks istungiks.   Riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel erakorralisel avalikul istungil, mille päevakorras oli sõjaaegne äri Venemaaga, püüdsid reformierakondlased Erkki Keldo ja Valdo Randpere takistada istungi alustamist, seades kahtluse alla, kas ühisistung on üldse õiguspärane. Saadikud jõudsid istungi rakendamise ehk päevakorra kinnitamiseni alles tund ja 38 minutit pärast istungi algust, istung kestis kokku kaks tundi ja 28 minutit. Keldo, kes osales istungil riigieelarve kontrolli erikomisjoni liikme Maris Lauri asemel, viitas seadustes loetletud komisjonide selgetele ülesannetele ning leidis, et riigieelarve kontrolli erikomisjoni pädevuses ei ole peaminister Kallase abikaasa äritegevuse arutamine ning seetõttu pole alust ka kahe komisjoni ühisistungil. Keldo teatas ka, et on saatnud riigikogu juhatusele kirja, milles palub selgitada selle teema õiguslikke aspekte. Kuna tema hinnangul võib ühisistungi pidamisel selliselt püstitatud päevakorraga olla tegemist seaduserikkumisega, siis hääletas Keldo koos Randperega istungi alustamise vastu Keldo kaitses ka Kallase otsust mitte tulla teisipäeval kahe komisjoni ühisistungile, öeldes, et peaminister on valmis tulema nende komisjonide istungitele, millel on pädevus skandaaliga seotud teemasid arutada. Randpere viitas Kallast kaitstes sellele, et ka varasemalt on ministrid või nende nõunikud keeldunud sellistel istungitel osalemast ning tõi nimeliselt välja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) praeguse esimehe Martin Helme. "Siis ei protesteerinud keegi teist!" ütles Randpere. Ühisistungit juhtinud riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu (Isamaa) leidis, et tema komisjonil on teema arutamises õigus, kuna peaministri käitumine on vastuolus rahvusvahelise avaliku sektori käitumise põhiprintsiipide ja eetikaga, mille üle peab parlament järelevalvet tegema. "Mõistan Reformierakonna esindajate taktikat see parlamentaarne ahel surmata. Küsimus pigem selles, miks soovitakse ebamugavaid teemasid tappa," lausus Reinsalu. "See olukord on äärmiselt piinlik ja parlamendi väärikust alandav. Juhtunud on väga tõsine skandaal. See, mida püütakse kaitsta on ju äritegevus, tootmine Venemaal, mis jätkub siiani. /---/ Ja sellel on puutumus Kaja Kallase abikaasal ja peaministril, kes talle laenu on andnud. Kui väita, et see ei puutu parlamenti, siis see on hale ja ebaväärikas," lisas Reinsalu. Korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Mart Helme (EKRE) ütles, et Kallase juhtumiga on komisjon jõudnud "vähkkasvaja avastamise juurde, kus on näha siirete laienemist". Tema hinnangul on Kallas otseselt seotud äritegevusega Venemaal, kui andis oma abikaasa ettevõttele selleks laenu, lisaks küsis ta, kust pärineb Kallase antud 350 000 eurot, mis oli esimese laenu summa. "Me pole tuvastanud, kust need säästud pärinevad – ta peab näitama, et tegemist pole kõrvalt teenitud mittedeklareeritud rahaga," ütles Helme. Helme leidis, et toimuv on Reformierakonna obstruktsioon ning rõhutas, et tema juhitud korruptsioonivastase erikomisjoni ette oleks Kallas pidanud igal juhul tulema. "Ütlen, et me alles hakkame nende teemadega tegelema," lubas Helme. Koalitsiooni kuuluvate sotsiaaldemokraatide esindaja, kunagine korruptsioonivastase komisjoni esimees Eduard Odinets meenutas, et ka Mart Helme ja Mailis Reps on ministritena keeldunud komisjoni ette tulemast. "Kuid naastes küsimuse juurde, kellel on õigus peaministrit istungile kutsuda ja arutada, siis korruptsioonivastase erikomisjoni endise esimehe ja praeguse liikmena tundub mulle küll, et siin on mida peaministri suhtes arutada," lisas Odinets. "Korruptsioonivastase komisjoni liikmena tahaksin proua peaministrit siin näha ja teda küsitleda," ütles Odinets. Ta soovitas siiski mitte korraldada kahe komisjoni ühisistungit, kuna siis oleks ka peaministril ja teistel teemaga seotutel selgem otsustada, kas istungil osaleda. Kui küsimusi on laiematel teemadel, siis neid saab ka esitada teistes parlamendi tööformaatides, märkis Odinets. Ka Keldo toetas Kallase kutsumist korruptsioonivastse komisjoni istungile. Isamaa liige Priit Sibul väljendas toetust Sibul Odinetsi ideele moodustada teema käsitlemiseks parlamendi uurimiskomisjon, kuna sellel on märksa suuremad võimalused ja õigused kui parlamendi probleemkomisjonidel. Toomas Uibo (Eesti 200) ütles, et toetab samuti teema sisulist arutamist, aga seda korruptsioonivastases komisjonis. "Ühiskomisjonis ma ei näe seda pädevust," tõdes ta. Odinets rõhutas samuti, et koalitsiooni saadikud ei taha arutelu nurjata, vaid soovivad kohtuda peaministriga, esitada küsimusi ja saada selgust. "Peame lähtuma samadest reeglitest sõltumata sellest, kes on opositsioonis ja kes koalitsioonis," märkis ta. Kell 11.38 otsustasid komisjoni häältega 10-2 alustada istungiga. Vastu hääletasid Keldo riigieelarve kontrollikomisjonist ja Randpere korruptsioonivastasest komisjonist. Seejärel andis maksu- ja tolliameti tolliosakonna tolliformaalsuste valdkonnajuht Külli Kurvits ülevaate tolli tööst, sanktsioonidest kinnipidamise kontrollimisest ning avastatud rikkumistest. Konkreetsete ettevõtete kohta Kurvits maksukorralduse seaduses sätestatud piirangutele viidates infot ei jaganud. Reinsalu ja Helme teatasid, et neil komisjoni esimeestena on õigus kokku kutsuda uus istungi ja koostada selle päevakord. Nad lubasid peaministriga konsulteerides leida ka talle sobiva aja istungil osalemiseks. Istungile kutsutud peaminister Kallase kõrval ei osalenud sellel ka juhtumi keskmes olevate ettevõtete Metaprint AS tegevjuht Martti Lemendik ja Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag.    					Toimetaja:  Mait Ots


Poliitiline palagan erikomisjonide istungil jõudis lõpus Vene-suunalise äri aruteludeniRiigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine erakorraline istung poleks napilt rakendusfaasistki edasi jõudnud, kuna pigem käis üksteisele ärapanemine ja minevikust vigade otsimine kui sisuline arutelu. Lõpuks viimaseni siiski jõuti.
Eriti sõnakad olid Reformierakonna liikmed Erki Keldo ja Valdo Randpere, kuid loomulikult ei jäänud vastust võlgu EKRE aseesimees Mart Helme.


Miks on Viljandi südames tänav, kus võivad liigelda vaid selle elanikud?Viljandi lauluväljaku kõrval Talli tänaval on sealse elaniku Kalle Jentsi eestvedamisel 2018. aastast kõigile sõidukitele liiklemine keelatud ning sõita võivad seal vaid need, kes sellel tänaval elavad.
Tegelikult hakati Talli tänaval liiklemist piirama juba 2015. aastal, kui tänava mõlemasse otsa paigaldati mootorsõidukite liikumist keelav märk. Viljandi linnavalitsuse haldusameti spetsialist Heikki Teearu meenutas, et siis arutati asja Talli tänaval elanud endise riigikogu liikme ja Viljandi linnapea Kalle Jentsi soovil liikluskomisjonis.
Teearu sõnul otsustati märk paigaldada seetõttu, et Talli tänaval oli hakanud noortekeskuse ja Omniva jaotuskeskuse tekkega rohkem autosid liikuma. Tänav on kitsas ja eriti talvisel ajal läksid teeolud seal kehvaks. Teearu sõnutsi oli ühe kinnistu aed lausa katki sõidetud. Veel ütles ta, et tiheda liikluse tõttu oli jalakäijatel tänaval ohtlik kõndida.
Appi tuleb linnavalitsus
2018. aastal tõusis Talli tänav uuesti liikluskomisjonis päevakorda. Siis soovis Kalle Jents, et mootorsõidukite liikumist keelav märk asendataks sissesõidu keelu märgiga. Rahvasuus on see liiklusmärk tuntud kui telliskivi. Linnapeale Madis Timpsonile, kes kuulub Reformierakonda nagu temagi, põhjendas Jents muudatuse soovi sellega, et olukord oli pärast märgi panekut küll paremaks läinud, kuid keeldu eirati siiski edasi. Jents ütles Timpsonile saadetud kirjas, et telliskivi märki austavad liiklejad millegipärast rohkem.
Liikluskomisjoni liikmed märgi vahetamist ei pooldanud. Põhjuseks toodi näiteks seda, et telliskivi märk keelaks Talli tänaval ka jalgrattaga sõitmise, kuid rattaga peaks sealt igal juhul läbi pääsema. Öeldi sedagi, et noortekeskusesse pääsemiseks tuleks sel juhul teha suur ring. Uue märgi paigaldamise asemel otsustas liikluskomisjon, et Talli tänavat hakatakse talviti tõhusamalt hooldama.

Liikluskomisjonis Jentsi soov toetust ei leidnud ja seepeale pöördus endine meer linnavalitsuse poole.
Kuvatõmmis liikluskomisjoni istungi protokollist

Jentsi liikluskomisjoni otsus ei rahuldanud ning ta esitas uue avalduse. Nüüd juba linnavalitsusele. Jents kirjutas, et liikluskomisjoni istungi protokollist ei nähtu, millistel põhjustel jättis komisjon olukorra lahendamata ja lükkas probleemi "määramatusse". Tema arvates ei olnud komisjoni liikmed probleemi tõsidusest aru saanud.
Linnavalitsuses otsustati Jentsi soovi ikkagi arvestada. Sellest ajast saati ei tohi seal sõita ükspuha millise sõidukiga. Ka jalgrattaga mitte. 2018. aasta 16. aprillil peetud linnavalitsuse istungi protokoll on üsna lakooniline ning põhjalikku arutelu, miks telliskivi märk paigaldada otsustati, sellest ei paista. Ei osanud selgeid põhjuseid välja tuua ka istungil osalenud reformierakondlasest abilinnapea Kalvi Märtin, kes ütles, et viie aasta tagust aega on raske meenutada. Protokolli järgi oli märgi paigaldamise vastu vaid Gunnar Veermäe Isamaast.

2018. aasta 16. aprillil peetud linnavalitsuse istungil võeti Jentsile soodne otsus vastu vähemalt protokolli järgi ilma põhjaliku aruteluta.
Kuvatõmmis linnavalitsuse istungi protokollist

Kuidas läks nii, et liikluskomisjonis Jents endale soodsat otsust ei saanud, aga linnavalitsuse istungil tehti asi erakonnakaaslastest linnajuhtidega ära? Märtin andis mõista, et midagi korruptiivset selles loos ei ole. Samal meelel oli ka Jents: "Siin ei ole intriigi."
Tänav on ohtlik
Kalle Jents ei ela Talli tänaval tegelikult juba kolm aastat. Ta meenutas, et mootorsõidukite liikumist keelava märgi paigaldamine oli tema ja kahe teise elaniku initsiatiiv.
"See tänav on nii kitsas, et ainult üks auto mahub sellele sõitma. Aastaid tagasi oli nii, et üks nooruk sõitis suure hooga Talli tänavast üles ja samal ajal oli seal üks ema kaksikute vankriga. See nooruk sai hädavaevu pidama," rääkis Jents. Küsimusele, kas pärast telliskivi märgi panekut muutus tänaval olukord paremaks, vastas Jents, et eks vahel ikka sõideti.
Ta lisas telliskivi märgi paigaldamise soovi kohta, et jalgrataste vastu kellelgi midagi ei olnud. "Ma ei oska seda kommenteerida," sõnas Jents. Ta ütles veel, et tegi linnale korduvalt ettepaneku muuta Hariduse tänav ja Reinu tee kahesuunaliseks, sest siis ei peaks enam Omniva ja noortekeskuse juurde jõudmiseks pikka tiiru tegema.
Nüüd ongi need tänavad kahesuunalised. Kas linn hakkab Talli tänava liikluskorraldust uue pilguga vaatama? Abilinnapea Märtin ütles, et see ei ole ei esimese, teise ega ka viienda järgu küsimus. "See teema ei karju väga."
Märtin rääkis veel, et selliseid tänavaid, mis kohalike soovil võõrastele suletud oleksid, tema teadmise järgi Viljandis rohkem ei olegi. "Lamavaid politseinikke ikka küsitakse, aga keelumärke ei meenu." Kas igaüks võiks saada endale nii-öelda eratänava? Märtin ütles, et soovi korral võib pöörduda liikluskomisjoni poole ja kui tolle otsus ei meeldi, võib minna linnavalitsuse jutule.


Varjatud kasumieraldise maksustamine ja deklareerimineFoto: Shutterstock
Varjatud kasumieraldisena tuleb maksustada kontserni emaettevõtjale või emaettevõtja teisele tütarettevõtjale ehk sõsarettevõtjale väljaantud laen, kui laenulepingu tingimustest ja laenu kasutamisest nähtub, et laenu ei kavatseta tagasi maksta või see osutub ilmselgelt võimatuks (TuMS § 502 lg 1).
Mis on kontsern, emaettevõtja ja sõsarettevõtja?
Kontsern on ema- ja tütarettevõtete kogum, mis tegutsevad ühtse majandusüksusena ühtse kontrolli all.
Varjatud kasumieraldiste säte kehtib kontserni emaettevõtjale ja sõsarettevõtjale äriseadustiku tähenduses. Äriseadustiku § 6 järgi võib kontsern olla:
osaluskontsern, kus emaettevõtjal on tütarettevõtjas häälteenamus ehk üle 50% häältest. Emaettevõtja tütarettevõtjaks on ka ühing, kus häälteenamus on teisel tütarettevõtjal või tütarettevõtjal üksinda või koos emaettevõtjaga (ÄS § 6 lg 1).
lepinguline kontsern, kus emaettevõtjal on tütarettevõtjas osalus ja emaettevõtja omab tütarühingu osaniku või aktsionärina lepingu alusel valitsevat mõju (ÄS § 6 lg 2);
faktiline kontsern, kus emaettevõtjal on tütarettevõtjas osalus ja emaettevõtja omab tütarühingu osaniku või aktsionärina reaalselt valitsevat mõju (ÄS § 6 lg 3).
Emaettevõtjana käsitatakse ka ühingut, kes asub kontsernis laenu andvast tütarettevõtjast ülalpool, samuti mittetulundusühingut ja sihtasutust, kellel on laenu andvas ühingus häälteenamus või valitsev mõju (TuMS § 502 lg 2).
Mida käsitatakse laenu andmisena?
Laenu andmisena käsitatakse laenu- või krediidilepingut või muud samaväärset lepingut, millega laenu või krediiti antakse või tagatakse või muid majanduslikult samaväärseid tehinguid tehakse.
Millal on väljaantud laen käsitatav varjatud kasumi jaotamisena?
Selleks et otsustada, kas emaettevõtjale või sõsarettevõtjale antud laen on käsitatav varjatud kasumi jaotamisena või mitte, tuleb hinnata ettevõtja majandustegevust tervikuna.
Üldjuhul tuleb eeldada, et mistahes investeeringu tegemine (kaasa arvatud laenu andmine) on ettevõtlusega seotud, kui sellelt on eeldatavasti võimalik saada tulu ning laenu andmine vastab sedalaadi tehingu tavapärastele tingimustele. Samuti tuleb arvestada ka laenu andja ja saaja omavahelisi suhteid (seotus osaluse või juhtimise kaudu, varasem või tulevikus kavandatav koostöö jms). Oluline võib olla arvestada ka laenu andja võimalikke alternatiive investeerimisel ning laenu saaja alternatiivseid võimalusi laenu saamisel (riigikohtu otsus 3-3-1-22-07).
Et hinnata laenu vastavust tavapärastele tingimustele, tuleb eelkõige pöörata tähelepanu:
laenu tagasimakse tähtajale ja
laenusaaja võimele saadud laenu tagasi maksta (riigikohtu otsus 3-3-1-22-07).
Maksustamine on õigustatud eelkõige siis, kui laenulepingu tingimustest ja laenu kasutamisest nähtub, et laenu ei kavatseta tagasi maksta või see osutub ilmselgelt võimatuks. Hinnates tagasimaksmise tõenäosust analüüsitakse laenusaaja olemasolevat ja kavandatavat äritegevust, tema äriplaani ja muud majandustegevusega seonduvat informatsiooni. Hinnates laenusaaja suutlikkust laenu tagasi maksta on oluline arvestada ka tagatise olemasolu (riigikohtu otsus 3-3-1-22-07).
Laen, mis on algselt ettevõtlusega seotud, võib pärast laenulepingu tingimuste hilisemat muutmist (näiteks tagasimakse tähtaja pikendamine vms) osutuda ettevõtlusega mitteseotuks ning kuulub siiski tulumaksuga maksustamisele.
Väljaantud laen on käsitatav varjatud kasumi jaotamisena, kui laenu tagasimaksmine on vähetõenäoline või esinevad asjaolud, mis annavad alust arvata, et laenu andmisega on soovitud vältida või vähendada maksukohustust, näiteks:
laenu andmine ebamõistlikult pikaks ajaks (üle 5 aasta);
ebamõistlik tagasimakse graafik;
tagasimakse tähtaja korduv pikendamine;
laenusumma korduv suurendamine;
laenusumma suuruse sõltumine kasumi suurusest (nt olukorrad, kus igal aastal antakse emaettevõtjale laenu samas suurusjärgus, mis on tütarettevõtja kasum);
laenusaaja tegevus laenusumma kasutamisel viitab ilmselgelt tagasimaksmise võimatusele;
dividendide mittemaksmine
või muu taoline.
Maksustamisel ei ole määrava tähtsusega see, millist intressimäära rakendati. Erandlikel juhtudel võib põhjendatud olla ka intressita laenu andmine, kui laenuandja saab laenutehingust muul viisil kasu, näiteks osa ühise äriprojekti kasumist.
Kuidas varjatud kasumieraldis maksustatakse ja deklareeritakse?
Varjatud kasumieraldis maksustatakse tulumaksuga määras 20/80 ja deklareeritakse maksudeklaratsiooni vorm TSD lisal 7 (esitatakse järgneva kuu 10. kuupäevaks).
Kui varjatud kasumieraldisena maksustatud laen tagastatakse täielikult või osaliselt, siis on õigus tagastatud summa ulatuses maksta maksuvabalt dividende (TuMS § 50 lg 11 p 7). Tagastatud laen ja maksuvabad dividendid deklareeritakse samuti maksudeklaratsiooni vorm TSD lisal 7.
Kuidas deklareeritakse väljaantud laenud, mis ei ole maksustatud varjatud kasumieraldisena?
Emaettevõtjale või sõsarettevõtjale antud laenud, mis ei ole varjatud kasumieraldisena maksustatud, ja tagastatud laenud tuleb deklareerida maksudeklaratsiooni vormil INF 14 (TuMS § 565).
Vormi INF 14 esitavad residendist äriühingud ja mitteresidendist äriühingu Eestis asuvad püsivad tegevuskohad iga kvartali kohta kvartalile järgneva kuu 20. kuupäevaks (TuMS § 565).
Vormil INF 14 deklareeritakse kõik laenud (sh majanduslikult samaväärsed tehingud), mis on välja makstud emaettevõtjale või emaettevõtja teisele tütarettevõtjale ehk sõsarettevõtjale (olenemata, kui pikaks ajaks laenuleping on sõlmitud). Deklareeritakse kvartali jooksul antud ja tagastatud laenud (raamatupidamise deebet- ja kreeditkäibed) laenuliikide lõikes ning tasutud intress.
Varjatud kasumieraldiste maksustamise ja deklareerimise kohustus TSD lisal 7 ning antud ja tagastatud laenude deklareerimise kohustus vormil INF 14 on residendist äriühingul ja mitteresidendist äriühingu Eestis asuval püsival tegevuskohal. Varjatud kasumieraldiste maksustamise säte ja laenude deklareerimise kohustus ei kohaldu residendist aktsiaseltsifondile, krediidiasutusele ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti filiaalile.
Millele lisaks varjatud kasumieraldiste maksustamisele tähelepanu pöörata?
Tähelepanu tuleb pöörata ka sellele, et tulumaksuga maksustamisel ei võeta arvesse tehingut või tehingute ahelat, mille peamine eesmärk või üks peamisi eesmärke on maksueelise saamine.
Teisisõnu, maksuvabastust kohaldatakse niivõrd, kuivõrd tehing või tehingute ahel on tehtud ärilistel põhjustel, mis kajastavad sellise äritegevuse jaoks vajalikku ja kohast majanduslikku sisu.
Maksustamisel on eesmärk vältida topelt maksuvabastuse andmist või maksueelise saamist keerulisemate tehingute ja tehingute ahela puhul.
Tehing või tehingute ahel, mis ei ole tegelik
Maksueelise saamise eesmärgil tehtava tehingu kuritarvitusvastased reeglid on sätestatud tulumaksuseaduse §-s 51: “Tulumaksuga maksustamisel ei võeta arvesse tehingut või tehingute ahelat, mille põhieesmärk või üks põhieesmärkidest on saada maksueelis, mis on vastuolus kohaldatava maksuõiguse või välislepingu sisu või eesmärgiga, ja mis ei ole kõiki asjasse puutuvaid asjaolusid arvesse võttes tegelik. Tehingute ahel võib koosneda rohkem kui ühest vaheastmest või osast. Eelneva kohaldamisel ei peeta tehingut või tehingute ahelat tegelikuks, kui see ei ole tehtud reaalsetel elulistel või ärilistel põhjustel, mis kajastavad tehingu tegelikku majanduslikku sisu.“
Kui tehingute struktuur on keeruline ja mitmetasandiline, tuleb otsustamisel hinnata tehinguid nii ükshaaval kui ka kogumis, et välja selgitada, kas nende peamiste eesmärkide hulka kuulub kunstlikult maksueelise saamine või on soodsam maksutagajärg vaid üks juhuslik tegur erinevate äriliste kaalutluste kõrval.
Kohtupraktikas on kinnistunud põhimõte, et maksumaksja ei ole erinevate tegutsemisviiside vahel valimisel kohustatud korraldama oma tegevust sellisel viisil, mis tooks kaasa suurema maksukoormuse. Samas maksukoormuse vähendamine ei saa õiguspäraselt olla tehingu peamine eesmärk.
Maksukorralduse seaduse § 84 kohaldamiseks ja maksude tasumisest kõrvalehoidmise tahtluse tuvastamiseks on kohus loonud reeglid, millest saab lähtuda ka tehingu tegelikkuse tuvastamisel.
Riigikohtu halduskolleegium on selgitanud, et sellised olulised tegurid, mis peaksid koostoimes mõjuma ja tõendama tehingu või tegevuse majandusliku sisu puudumist ning õiguse kujundusvõimaluste kuritarvitamist, võiksid olla järgmised:
tehingutes osalejate vahelised juriidilised, majanduslikud ja/või isiklikud sidemed;
tehingute jada, kus ühe tehingu käigus tekkinud õigussuhe oleks olnud ülejäänud tehingute tegemiseta mõttetu;
sellise jada etteplaneeritus;
jada mõne etapi puhul majandusliku eesmärgi puudumine;
tehingute ebaloomulikkus võrreldes tavalise majandustegevusega;
tehingute ajaline järgnevus ja kiirus.
Riigikohus on samuti märkinud, et õiguse kujundusvõimaluste kuritarvitamisele viitab tehingu ebakohasus. Selle all mõeldakse, et teadlikud ja sõltumatud tehingupooled ei oleks tavaliselt samasuguses olukorras sellist tehingut teinud. Seejuures peab ebakohane õiguslik kujundus andma maksueelise (kohane tehing annaks kõrgema maksukoormuse) ning puuduma mõistlik põhjendus sellise tavapärasest kõrvale kalduva tehingu tegemiseks. (13.02.12 3-3-1-79-11)
Maksukorralduse seaduse § 84 kohaselt, kui tehingu või toimingu sisust ilmneb, et see on tehtud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil, kohaldatakse maksustamisel sellise tehingu või toimingu tingimusi, mis vastavad tehingu või toimingu tegelikule majanduslikule sisule. Kohtupraktikas on selgitatud, et maksukorralduse seadus § 84 kohaldub kehtivatele tehingutele, mille õiguslikke tagajärgi pooled soovivadki, kuid millele nad on andnud õigussuhete kujundamise võimalusi kuritarvitades majanduslikule sisule mittevastava vormi maksukohustuse vähendamise eesmärgil (27.09.17 otsus 3-14-53226, p 13). Tegemist on maksuõigusliku normiga, mida kohaldatakse siis, kui tehingu näilikkusele ei ole võimalik või vajalik viidata, näiteks kui maksuobjekt ei ole üheselt seostatav tsiviilõigusliku tehinguga või kui maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil ei ole moonutatud tsiviilõiguslikku tahteavaldust (12.05.15 otsus 3-2-1-82-14, p 35). Kellelgi ei ole kohustust korraldada oma tegevust viisil, millega kaasneb kõrgem maksukoormus, kuid õiguspärase maksuplaneerimisega on tegemist üksnes seni, kuni maksukohustuslase tehingu vorm vastab selle tegelikule majanduslikule sisule ja järgitakse maksuseadusi. (12.12.19 otsus nr 3-18-979)
Maksukorralduse seaduse § 84 rakendamiseks tuleb selgitada välja tehingu majanduslik sisu ning tuvastatud objektiivsetest asjaoludest peab olema võimalik järeldada, et tehingute ja toimingute peamine eesmärk on olnud maksueelise saamine ning tegevusel puuduvad muud majanduslikud põhjendused või on need maksueelise saamisega võrreldes ebaolulised. Maksuhaldur peab maksukorralduse seaduse § 84 kohaldamiseks tuvastama, et maksukohustuslase tegevus oli suunatud sellele, et anda tehingutele maksude tasumise vältimiseks moonutatud õiguslik vorm (13.02.12 otsus 3-3-1-79-11, p-d 18–24; 26.05.11 otsus 3-3-1-23-11, p-d 12–14). (12.12.19 otsus 3-18-979)
Ringkonnakohus on lisaks leidnud, et maksukorralduse seaduse § 84 alusel on põhimõtteliselt võimalik ümber kujundada kogu õigussuhe, mida tehingu pooled on näidanud tehingute majanduslikule sisule mittevastavana maksukohustuse vähendamise eesmärgil (07.02.19 otsus 3-17-1881, p-d 10–11). (12.12.19 otsus 3-18-979)
Eelnev kehtib ka piiriüleste tehingute korral ning topeltmaksustamist välistavate maksulepingute olemasolul, kus üheks lepingupooleks on Eesti Vabariik. Maksulepingute üheks eesmärgiks on nii topeltmaksustamise vältimine kui ka maksudest hoidumise tõkestamine ning seda tuleb arvestada ka maksulepingu sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel. Osalisriigid soovivad maksulepingute sõlmimisega lahendada tegelikke probleeme, mistõttu ei ole täiesti kunstlike skeemide puhul üldse alust rääkida sellest, et maksukorralduse seaduse §-le 84 kui riigisisese õiguse sättele tuginedes võetakse kelleltki ära mingi maksulepinguga osalisriikide kokkuleppel ettenähtud soodustus ja jäetakse seeläbi maksuleping riigisisesele normile tuginedes täitmata või ei tõlgendata lepingut heas usus. (12.12.19 otsus 3-18-979)
Kui maksuhalduri tuvastatud asjaoludest ilmneb, et maksulepinguga antud maksuvabastust (st vabastusmeetodit) on soovitud rakendada tegeliku majandusliku sisuta tehingule või toimingule (st maksuvabastuse rakendamise tingimused on täidetud üksnes formaalselt), siis ei ole maksulepingule tuginemine asjakohane. Maksulepingu heas usus tõlgendamine ja täitmine eeldab muu hulgas, et osalisriik ei kohalda maksulepingu sätteid viisil, mis võimaldab nende kuritarvitamist. Seejuures kehtib seaduse (või ka välislepingu) maksumaksja kahjuks tõlgendamise keeld üksnes olukorras, kus esineb kaks võrdväärset tõlgendust, kuid sellest põhimõttest ei ole võimalik tuletada maksuhalduri ega kohtu kohustust lähtuda maksukohustuslase eelistatud tõlgendusest. (12.12.19 otsus 3-18-979)
Tehingute ahel, mis on tehtud ärilistel põhjustel, mis kajastavad sellise äritegevuse jaoks vajalikku ja kohast majanduslikku sisu
Tehingu või tehingute ahela eesmärgi väljaselgitamisel tuleb kindlasti arvestada erineva iseloomuga tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate eripära.
Näitena võib tuua olukorra valdusühinguga, kes on asutatud erinevate osaluste haldamiseks ja kelle äritegevuse olemus erineb oluliselt näiteks kaupade tootmisega tegeleva äriühingu omast. Seetõttu tuleb valdusühingu puhul hinnata, kas valdusühingul on olemas oma funktsioonide täitmiseks piisav majanduslik sisu (st reaalne tegevuskoht, tegevuse olemusele vastav juhtimisstruktuur, kvalifitseeritud töötajad ja muud tegutsemiseks vajalikud vahendid) või on tegemist vaid “tühja” juriidilise kehaga, mille ainus või peamine ülesanne on asukohariigi maksureeglite või maksulepingute võrgustiku abil soodsama maksutagajärje saavutamine.
Teise näitena võib tuua olukorra tootmisühinguga, kes on rajanud tootmistehase riigis, kus on madalamad tööjõu- ja tootmiskulud. Kuigi äriühing on valinud maksukulude poolest kõige soodsama riigi, ei ole maksusoodustuse saamine tehase rajamisel peamine või üks peamisi eesmärke.
Tehingute ahel, mis ei ole tehtud ärilistel põhjustel, ning ei kajasta äritegevuse jaoks vajalikku ja kohast majanduslikku sisu
Tehingute ahela, mis ei ole tehtud ärilistel eesmärkidel, näitena võib tuua olukorra, kus välisriigi tütarühing on asutatud või omandatud üksnes eesmärgil, et teha selle äriühingu kaudu maksuvabalt dividendimakseid. Kui välisriigi tütarühingu kaudu investeerimine ei ole äriliselt põhjendatud, siis ei ole alust ka maksuvabastuseks.
Teise näitena võib tuua tehingute ahela, kus emaettevõtja, kes soovib omandada uut äriühingut, loob selleks vahelülina täiendava tütarühingu, kellele laenab raha soovitava äriühingu omandamiseks. Kui loodud tütarettevõtja viib omandamistehingu lõpuni, siis toimub loodud tütarettevõtja ning omandatud äriühingu ühinemine, mille tulemusel on omandatav äriühing võlgu oma emaettevõtjale.
Tehingu või tehingute ahela eesmärgi väljaselgitamisel kogumis võib maksueelisele kui peamisele või ühele peamisele eesmärgile viidata näiteks see, et:
ümberkorraldustel puudub majanduslik sisu,
ümberkorraldused toimuvad kontsernisiseselt,
deklareeritud maksunduslikke õigusi või raamatupidamises kajastatud nõudeid või kohustusi muudetakse oluliselt ümberkorralduste käigus,
pärast ümberkorraldusi vähendatakse kasumit,
tehingute ahelas osalevad “tühjad” juriidilised kehad.
Kohtupraktikas on kinnistunud põhimõte, et tulumaksuseaduse § 50 lõikes 11 punktis 1 sätestatud maksuvabastuse tingimused ei ole täidetud, kui tehingute ainsaks põhjuseks on saada maksuvabastus edasimakstavatelt dividendidelt. Näiteks osaluse omandamisel välisriigi äriühingus puudub reaalne äriline eesmärk. Sellisel juhul on osaluse omandamine ja kasumi jaotamine tsiviilõiguslikult kehtivad, kuid maksustamise seisukohast on need kvalifitseeritavad majandusliku sisuta tehinguteks ja toiminguteks, millega ei ole tegeliku majandusliku sisu puudumise tõttu võimalik täita tulumaksuseaduses sätestatud maksuvabastuse tingimusi. Asjas ei hinnata ümber omandisuhteid, vaid välistatakse üksnes saadud dividendimaksele tuginedes maksuvabastuse rakendamine, kui selle aluseks olnud osaluse soetamine toimus üksnes maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil (12.12.19 otsus 3-18-979, p 30).
Allikas:
Maksu- ja tolliamet


VIDEO | Kaja Kallas paisuvast skandaalist: ma ei saa vastutada asjade eest, mida ma teinud ei ole„Olen valmis tulema riigikogu ette. Aga palun, et ka minust ja minu ajakavast peetaks lugu,“ sõnas peaminister Kaja Kallas Paldiskis ettevõtlusüritusel viibides. Enda ametipositsioonis on peaminister kindel ega usu, et keegi kuskil tema vastu plaani sepistab.
Kell 10 startis riigikogus riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine avalik istung. Päevakorras oli teema „sõjajärgne äritegevus Venemaaga“.
Kutsutud oli ka Kallas, ent ta ei saanud osa võtta, kuna oli teel Paldiski lõunasadamasse, kus toimus uue kai nurgakivi paigaldamine. Kallas selgitas Delfile, et üritus lepiti kokku enam kui pool aastat tagasi. Peaminister ütles, et kai valmimine on meie julgeoleku vaates ülioluline. Ta lisas, et kohtus üritusel ka välisinvestoritega. „Olukorras, kus meie majandus hetkel jahtub, on sellised investeeringud üliolulised.“
Kallas hilisest teavitusest: tehniline aps
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu (Isamaa) heitis eile ette, et Kallas komisjone ei teavitanud, et ei plaani tulla. Täna varahommikul läks riigikogu esimehele Lauri Hussarile teele kiri, mille Kallas oli allkirjastanud 5.58. „See kiri oli ammu valmis. Midagi oli valesti sellele allakirjutamisega. Ei teadnud, et pole välja läinud, tehniline aps,“ põhjendas nüüd Kallas.
„Olen valmis tulema asjaomaste komisjonide ette, aga palun komisjoni ajad eelnevalt kooskõlastada. Ühtlasi juhin tähelepanu, et ei ole aru saada, millest soovitakse rääkida teemapüstituse „sõjaaegne äritegevus Venemaaga“ all,“ märkis Kallas eespool mainitud kirjas.
Mis on praegusel juhul asjaomased komisjonid? „Kui räägime majanduslikest huvidest, siis korruptsioonivastane komisjon saab kontrollida avalike huvide deklaratsioone. Kui räägime transiidist Venemaaga, äritegevusest Venemaaga, siis see on majanduskomisjoni pädevus. Siis tahaks ette teada neid asju, mis küsitakse, et vastused oleksid professionaalsed.“ Ta lisas, et kõige lihtsam viis riigikogul küsitleda teda küsimustes, mis ta isikut puudutavad, on ikkagi umbusaldamisel. Opositsioon on kinnitanud, et läheb ilmselt umbusaldamise teed.
Seoses komisjonide istungitega on Kallase suunal lendu lastud palju kriitikat, seda opositsiooni kõrval ka näiteks riigipea Alar Karise poolt. „Valitsuspoliitikute töö on ka vastata küsimustele, kui need kerkivad. Ja teha seda ka riigikogu komisjoni ees, sõltumata sellest, kas komisjoni juhib opositsiooni või koalitsiooni esindaja. Ning eriti siis, kui tuleb arutada raskeid ja ebameeldivaid küsimusi, nii nagu normaalses parlamentaarses riigis on kohane ja vajalik, vajalik demokraatia toimimiseks,“ märkis Karis eile.
Kas austate seadusandlikku võimu ja riigikogu? „Mina austan seadusandlikku võimu ja riigikogu väga, aga ma palun, et nad austaksid ka mind. Ma praegu seda austust ei ole näinud. Võiks ju minuga ette kokku leppida ajad, millal ma saan tulla. Ja ma tulen. Mitte nii, et öeldakse kuupäev ja siis saab kella lüüa, et ta ei tule. Olles eelnevalt mitte kooskõlastanud,“ arutles Kallas. Ta rõhutas ka, et riigieelarve kontrolli erikomisjon peaks menetlema asju, mis puutuvad vahetult riigieelarvesse.
Kallas usub, et partei on ta selja taga
Skandaali puhkemisest saab homme nädal. Eile sõnas Kallas: „Kõigepealt ütlen seda, et mul on väga kahju, et selline olukord on üldse tekkinud. Ma kindlasti vabandan kõigi ees, kes sellest riivatuna on end tundnud, aga mina saan vastutada nende moraalsete hinnangute eest, mida ma olen ka andnud.“
Delfi uuris täna täpsustavalt, kas Kallas ka enda tegevuses näeb midagi, mille pärast vabandada. Kas Kaja Kallas vabandab? „Noh, me võime seda kõike analüüsida. Et olen vabandanud ja öelnud, et kahju, et selline olukord on tekkinud. Muidugi ma olen mõelnud, mida ma kõike oleks saanud teha, et sellist olukorda ei oleks. Aga ma ei saa vastutada asjade eest, mida ma teinud ei ole ja mida ma ei saa lihtsalt mõjutada,“ märkis ta.
Sügis on ukse ees ja riigieelarve taas laual. Kallas nentis, et temaga seotud skandaal on Eestis teema number üks, aga valitsus tegeleb ennekõike eelarvega. Praegu muret pole, et keegi sepistab uut valitsusliitu või Reformierakonna enda sees vastuolusid? „Ei ole,“ kostis Kallas kärmelt.


Reformierakondlased takistasid erikomisjoni töödPeaminister Kaja Kallase abikaasa äritegevuse seostele Venemaaga pühendatud Riigikogu kahe erikomisjoni ühisest istungist suurem osa kulus reformierakondlaste algatatud venitamisele, kus püüti vaielda sellise istungi pidamise õiguspärasuse üle.
Kaja Kallast ega Starks Logisticsi ja Metaprindi esindaja istungile ei ilmunud. Peaminister eelsitas minna Paldiskisse sadama nurgakivi paneku peole.
Komisjonide esimehed lubasid istungist eemale jäänud Kallasega kokku leppida talle sobiva aja uueks istungiks.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel erakorralisel istungil, mille päevakorras oli sõjaaegne äri Venemaaga, püüdsid nii reformierakondlane Erkki Keldo kui ka tema parteikaaslane Valdo Randpere takistada istungi alustamist, seades kahtluse alla, kas ühisistung on üldse õiguspärane.
Saadikud jõudsid istungi rakendamise ehk päevakorra kinnitamiseni alles tund ja 38 minutit pärast istungi algust, istung kestis kokku kaks tundi ja 28 minutit.
Pärast istungi rakendamist andis maksu- ja tolliameti tolliosakonna tolliformaalsuste valdkonnajuht Külli Kurvits ülevaate tolli tööst, sanktsioonidest kinnipidamise kontrollimisest ning avastatud rikkumistest.
Korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Mart Helme ütles, et Kallase juhtumiga on komisjon jõudnud “vähkkasvaja avastamise juurde, kus on näha siirete laienemist”. Tema hinnangul on Kallas otseselt seotud äritegevusega Venemaal, kui andis oma abikaasa ettevõttele selleks laenu, lisaks küsis ta, kust pärineb Kallase antud 350 000 eurot, mis oli esimese laenu summa. “Me pole tuvastanud, kust need säästud pärinevad – ta peab näitama, et tegemist pole kõrvalt teenitud mittedeklareeritud rahaga,” ütles Helme.
Helme leidis, et toimuv on Reformierakonna obstruktsioon ning rõhutas, et tema juhitud korruptsioonivastase erikomisjoni ette oleks Kallas pidanud igal juhul tulema. “Ütlen, et me alles hakkame nende teemadega tegelema,” lubas Helme.
Allikas: ERR


Britta Kuus: kuidas kujuneb notari tasu ja kes peaks selle kulu kandma?Notari tasu on tasu, mida notar küsib oma ametitegevuste läbiviimise eest. Mis mõjutab selle suurust ehk kuidas see täpsemalt kujuneb? Kelle kanda jääb see kulu kinnisvaratehingut tehes? Arco Vara kutseline maakler Britta Kuus selgitab kõik lahti.Notari tasu tuleneb Eestis seadusest ning see jaguneb kaheks: kindlaks määratud tasu ning tehinguväärtusest sõltuv tasu. Notari tasu on kõigis notaribüroodes samasugune.
Notari teenus on oluline selleks, et kõik kinnisvaratehingud oleksid turvalised, välistamaks pettused nii müügihinna kui ka juriidilise ebakorrektsuse osas – tagantjärele oleks kas ostjal või müüjal väga keeruline õiglust jalule seada.
Kuna notarid peavad ametit enda nimel ning riik on neile delegeerinud õigussuhete turvalisuse tagamise ja õigusvaidluste ennetamise, siis on notaritel ligipääs kõikidele võimalikele registritele ning infoallikatele, et kontrollida tehingu tõesust ning tagada osapooltele turvaline tehing.
Kuidas kujuneb notari tasu?
Kinnisvaratehingute puhul ei võeta notari tasu arvutamisel arvesse tehingu ettevalmistamiseks ning läbiviimiseks kulunud aega, see tähendab, et tunniarvestust ei tehta.
Kinnisvaratehingud liigituvad tehinguväärtusest sõltuvate tasude hulka. Tehinguväärtuseks võetakse asja hind, mille on tehingu toimumise hetkeks avaldanud toimingut taotlevad isikud.
Juhul, kui tehingut taotlevad isikud ei oska asjale hinda määrata või tundub hind tavapärasest madalam, et näiteks näilikult notari tasu pealt kokku hoida, siis võetakse tehinguväärtuse aluseks muudest allikatest saadud info (näiteks maa maksustamise hind, hüpoteegi suurus, kindlustussumma vms).
Samas on seadus kehtestanud ka mõned alam- ning ülemmäärad: kinnisasja või ehitise minimaalväärtuseks 6391 eurot, kinnisasja või ehitise mõttelise osa minimaalväärtuseks 1278 eurot, kinnisasja või ehitise reaalosa ning selle juurde kuuluva kinnisasja või ehitise mõttelise osa (näiteks erastatud korter) minimaalväärtuseks 3800 eurot ning abieluvara minimaalseks väärtuseks 6391 eurot. Absoluutseks ülempiiriks loetakse kõigi toimingute puhul 6 390 000 eurot.
Tasu arvutatakse seaduses toodud tabeli alusel, kuid tuleb arvestada sellega, et tabelis toodud summa on ühepoolsete tehingute tasu (näiteks kinnisvara müügilepingust taganemise avalduse tasu), mitmepoolse tehingu korral (kõik kinnisvara müügilepingud) tuleb tabelis toodud summa korrutada kahega.
Lisaks tehinguväärtusele peab notari tasu hulka arvestama hüpoteegi kustutamise, seadmise või loovutamise tasu. Hüpoteegiga seotud tasu maksab see, kes kannet soovib. Hüpoteegi seadmisel ja kustutamisel on tehinguväärtus 2/3 hüpoteegi summast.
Notari tasu ei määrata kindla protsendina tehinguväärtusest ja see väheneb proportsionaalselt: mida suurem on tehingu väärtus, seda väiksema protsendi sellest moodustab notari tasu. Notari tasu tehinguväärtuste tabeli leiab notari tasu seaduse 3. osast §-st 22. Kõikidele seaduses olevatele summadele lisandub käibemaks.
Tehinguväärtuse tasu ning hüpoteegiga seotud tasu moodustavadki enamiku notari tasust. Võivad lisanduda mõned väiksemad summad, näiteks tehingu tõestamise tasu juhul, kui tehing viiakse läbi internetis kaugtõestamise teel.
Kelle kanda jääb notaritasu?
Kui tehingus on mitu osapoolt, siis seadus ei määra, kes neist on kohustatud notari tasu maksma. Seaduse järgi peab selle maksma tehingu taotleja ehk mitmepoolse tehingu korral on kõik tehingus osalejad selle taotlejad. On välja kujunenud hea tava, et müügitehinguga seotud kulud maksavad ostja ning müüja võrdsetes osades ehk suhtes 50/50.
Juhul, kui hüpoteegi seadmine või kustutamine on vajalik ainult ühele osapoolele, siis kannab selle tasu asjast huvitatud osapool. Kui aga näiteks hüpoteek loovutatakse ostjale, siis üldjuhul jagatakse tasu pooleks.
Sellist jaotust näeb ette hea tava. Sellegipoolest on aeg-ajalt tehinguid, kus osapooled on kokku leppinud, et tasu maksab täies ulatuses kas ainult ostja või hoopis müüja. Seda sellepärast, et vahel on notari tasu summa kaudselt kinnisvaratehingu osa. Seda varianti võib esineda, kui näiteks müüja teeb suurema allahindluse, aga vastu ootab ostjalt notari tasu tasumist täies mahus.
Tasuda tuleb ka riigilõiv
Kinnisvaraga seotud toimingute eest tuleb ostjal tasuda ka riigilõivu, üldjuhul kannete tegemisel kinnistusraamatusse. Riigilõivu määradega saab tutvuda riigilõivuseaduses.
Kinnistusraamatu kanne on oluline selleks, et ostja saaks lõplikult uue kinnisvara omanikuks.
Samamoodi märgitakse kandega seatud, kustutatud või loovutatud hüpoteekide summad ning kelle kasuks need on tehtud.


VIDEO | Erikomisjoni juht Mart Helme: meil on sisuliselt parlamentaarne kriisRiigikogu korruptsioonivastase komisjoni esimees Mart Helme (EKRE) tõdes, et informatsiooni said nad tänasel istungil vähe, sest kõik andmed olla salastatud. Nurjunud istungis süüdistab ta aga Reformierakonda, kes üritas „obstruktsiooni teha“.
Tänane riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine erakorraline avalik istung kestis pea kaks ja pool tundi. Sellest pool aega läks päevakorra kinnitamisele.
Mart Helme sõnas pärast istungi lõppu Delfile, et koosolek ebaõnnestus, sest Reformierakonna liikmed üritasid käima tõmmata obstruktsiooni, väites poolteist tundi järjest, et erakorraline istung on ebaseaduslik.
„Me ei tee siin midagi ebaseaduslikku, me tahame selles, ma ütleks taasiseseisvumisaja kõige suuremas skandaalis, mis on jõudnud juba parlamentaarse kriisi lävele ja kõik see obstruktsioon, mis siin praegu toimus räägib ka sellest, et meil ei ole ainult siin valitsuskriis või moraalne kriis või siis ka idavedude kriis, et meil on sisuliselt parlamentaarne kriis,“ rääkis Helme.
Tema sõnul said nad istungil informatsiooni äärmiselt vähe. „Nagu me maksu- ja tolliameti esindajalt kuulsime, kõik on salastatud. Me peame hakkama siis nüüd vastavaid protseduure läbima, et kõige lihtsamaid andmeid kätte saada, mis väga suurel määral näiteks Vene tolli registrites on olemas. See on natukene absurdne olukord,“ leidis ta.
Helme meelest oli see puhas ettekääne, et peaministril ei olnud võimalik istungile tulla. Ta ütles, et kutsed saatsid nad välja juba eelmisel nädalal ning peaministril oleks olnud aega istungile tulla küll (peaminister viibis istungi ajal Paldiskis).
Umbusaldamiseks kuupäeva paigas ei ole
Opositsioon andis teada, et plaanivad peaministrit taas umbusaldada. Helme sõnul nad sellega ei kiirusta.
„Ma julgen öelda, et 1. september on Eestis see koht, kus alati on elu murdepunkt, sest lapsed lähevad kooli ja puhkused lõppevad, et ma usun, et kogu see temaatika ja kogu protseduurika läheb s tunduvalt aktiivsemalt ja tulisemalt käima,“ sõnas Helme.
Vaata lähemalt, mida arvab Mart Helme sellest, et Eesti suurimaks ekspordipartneriks väljaspool Euroopa Liitu on Venemaa!