OTSEBLOGI | Ukraina relvajõud andsid 14 lööki Vene sõdurite baasidele15:48
15:48
Norrasse põgenenud wagnerlane võeti politsei poolt vahi alla
Medvedev võeti vahi alla Norra välismaalaste seaduse alusel. Kaalutakse, kas ta tuleks interneerida, teatas Norra politsei välismaalaste üksuse juriidilise sektsiooni juhi kohusetäitja Jon Andreas Johansen Norra rahvusringhäälingule NRK.
delfi.ee
14:18
Kiievis maja ostnud Ukraina rahvasaadik jäi ilma fraktsiooni aseesimehe kohast: kui sul on paar miljonit üle, pead riiki aitama
„Kui sa oled rahvasaadik ja sul on paar üleliigset miljonit grivnasid, pead sa aitama oma riiki. See on sinu kohus. Seetõttu loomulikult on sellise käitumise eetiline osa vastuolus meie väärtuste ja meie nägemusega sellest, millega peaks rahvasaadik sõja ajal tegelema. Selle eest vabastatakse Pavlo Halimon meie fraktsiooni esimehe asetäitja kohalt,“ teatas Arahhamia.
delfi.ee
13:21
Saksamaa välisministri Annalena Baerbocki eilne avaldus, et Saksamaa ei ole tee peal ees, kui Poola Ukrainale tanke Leopard saadab, on tekitanud Berliinis mõnevõrra segadust. Esialgu ei ole selge, kas Baerbocki avaldus viitab nihkele Saksa valitsuse positsioonis või on see lihtsalt roheliste erakonna katse liidukantsler Olaf Scholzi kohmakat kommunikatsioonistrateegiat korrigeerida, teatab Guardian.
Baerbock ei korranud täna hommikul oma avaldust, kui temalt sel teemalt aru päriti.
„On tähtis, et meie rahvusvahelise kogukonnana teeksime kõik Ukraina kaitsmiseks, nii et Ukraina võidaks,” ütles Baerbock Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis ajakirjanikele. „Sest kui ta kaotab, ei ole Ukrainat enam olemas.”
Baerbocki erakonnakaaslane, Saksamaa majandusminister Robert Habeck andis juba kümme päeva tagasi mõista, et tema ministeerium ei blokeeri Leopard 2-de reeksporti teistest Euroopa riikidest Ukrainasse. Et see on majandusministeeriumi otustada, on Habecki carte blanche veeretanud otsustamise sisuliselt Scholzi õlgadele.
13:09
Ukrainal on võitmiseks vaja mitusada tanki ja ilma Ukraina võiduta ei tule stabiilset arengut ega arusaadavat maailmakorda, teatas Ukraina presidendikantselei juht Andri Jermak.
„Meil on vaja tanke, mitte 10-20, vaid mitusada. Meie eesmärk on 1991. aasta piirid ja vaenlase karistamine, kes maksab kuritegude eest,” kirjutas Jermak.
12:38
Saksamaa heakskiit tankide Leopard 2 reekspordiks Ukrainasse on teisejärgulise tähtsusega, sest Poola võib saata need tankid riikide koalitsiooni osana isegi Saksamaa loata, ütles täna Poola peaminister Mateusz Morawiecki.
Poola tahab, et riigid, kellel on Saksamaal toodetud Leoparde, saadaksid neid Ukrainasse isegi siis, kui Saksamaa ei taha nendega ühineda, vahendab Guardian.
„Me küsime sellist luba, aga see on teisejärgulise tähtsusega küsimus. Isegi kui me ei saaks seda luba ... saadaksime me oma tankid ikkagi koos teistega Ukrainasse,” ütles Morawiecki Reutersi vahendusel. „Tingimus on meie jaoks hetkel ehitada üles vähemalt väike riikide koalitsioon. Survel on mõtet, sest sel nädalavahetusel saatis Saksamaa välisminister veidi teistsuguse sõnumi, mis annab lootusekiire, et Saksamaa mitte ainult et ei blokeeri, vaid annab lõpuks üle rasketehnikat, moodsat tehnikat, et aidata Ukrainat.”
15:48
12:18
Eesti suursaatkonna avaldus: anname kõik on 155mm haubitsad Ukrainale – teistel riikidel ei peaks olema vabandusi
Eesti suursaatkond Ukrainas tegi avalduse, milles teatas, et Eesti annab kõik oma 155mm haubitsad Ukrainale, näitamaks muu hulgas seda, et Ukraina abistamisel ei tohiks ühelgi riigil olla vabandusi.
forte.delfi.ee
12:00
Venemaa Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB) teatas, et vahistas Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas Venemaa kodaniku, kes valmistas ette terrorikuritegu Ukraina eriteenistuste ülesandel.
11:30
Suurbritannia kaitseministeeriumi luureülevaade:
* Venemaa kindralstaabi ülem ja värskelt ametisse nimetatud komandör Ukrainas, kindral Valeri Gerassimov on tõenäoliselt alustanud oma ametiaega püüdega parandada positsioonidele paigutatud vägede igapäevast distsipliini. Alates tema ameti ülevõtmisest on ohvitserid püüdnud võidelda eeskirjadele mittevastava vormiriietuse, tsiviilsõidukites ringiliikumise, mobiiltelefonide kasutamise ja ebastandardsete soengutega.
* Need meetmed on vastu võetud skeptilise tagasisidega. Suurimad pilked on aga suunatud katsetele parandada sõdurite habemeajamisstandardeid. „Donetski rahvavabariigi” ametnikud nimetasid selle prioriteediks tegemist „farsiks”, mis „häirib vaenlase hävitamise protsessi”. Wagneri grupi omanik Jevgeni Prigožin kritiseeris sõjaväe juhtkonda, öeldes, et „sõda on aeg aktiivsete ja julgete, mitte puhtaks raseeritute jaoks”.
* Vene väed on jätkuvalt operatiivses patiseisus ja kannavad raskeid kaotusi, suuresti väikese tähtsusega eeskirjade prioriteediks seadmine Gerassimovi poolt kinnitab tõenäoliselt tema paljude skeptikute hirme Venemaal. Koos kaitseminister Šoiguga peetakse teda üha rohkem reaalsusest irdunuks ja keskendunuks välisele sisu asemel.
Latest Defence Intelligence update on the situation in Ukraine - 23 January 2023
Find out more about the UK government's response: https://t.co/CSN2KpKIMu
#StandWithUkraine pic.twitter.com/6ubHQ5sXPr
— Ministry of Defence (@DefenceHQ) January 23, 2023
09:43
Igaugused USA Ukrainasse saadetud relvad tehakse pihuks ja põrmuks ning selliste saadetiste tagajärjed võivad olla ettearvamatud, kuulutas Venemaa asevälisminister Sergei Rjabkov ajakirjanikele.
Rjabkovil paluti kommenteerida teateid, et USA võib saata Ukrainale kaugmaarelvi löökide andmiseks Krimmile, vahendab Interfax.
„Meie poolt on korduvalt öeldud, et eskalatsioon on kõige ohtlikum tee ja tagajärjed võivad olla ettearvamatud. Meie signaale ei ole vastu võetud, Venemaa vastased jätkavad panuste suurendamist,” lausus Rjabkov.
„Sõjalise erioperatsiooni eesmärgid saavutatakse igal juhul ja kogu see sõjatehnika, mis saabub kasvava voona erinevatest allikatest, lüüakse sõna otseses mõttes pihuks ja põrmuks,” teatas Rjabkov.
Rjabkovi sõnul on teated selliste saadetiste võimalikkuse kohta USA ja tema liitlaste Venemaa-vastase hübriidsõja element.
08:59
Poola peaminister Mateusz Morawiecki kritiseeris eile teravalt Saksamaad suutmatuse eest Ukrainale relvastust saata.
„Saksamaa suhtumine on vastuvõetamatu. Sõja algusest on möödunud pea aasta. Süütud inimesed surevad iga päev. Vene pommid purustavad Ukraina linnu. Rünnatakse tsiviilsihtmärke, mõrvatakse naisi ja lapsi,” ütles Morawiecki. „Ma püüan oma sõnu kaaluda, aga ma ütlen otse: Ukraina ja Euroopa võidavad selle sõja, kas koos Saksamaaga või ilma.”
Morawiecki teatas, et ootab Berliinist selget avaldust.
15:48
08:53
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kommenteeris oma igaõhtuses videopöördumises infrastruktuuriministeeriumi tippametniku vallandamist ja teatas, et alanud nädalal tehakse sellega seoses otsuseid, mis on juba ette valmistatud.
„Ma tahan, et see oleks signaaliks kõigile, kelle tegevus või käitumine rikuvad aususe põhimõtet. Loomulikult on praegu põhitähelepanu kaitseküsimustel, välispoliitikal, sõjal. Aga see ei tähenda, et ma ei näe ega kuule, mida ühiskonnas erinevatel tasemetel räägitakse,” kommenteeris Zelenskõi.
Zelenskõi sõnul peavad kõik otsused olema täiesti ausad ja igas olukorras tuleks kõike detailselt uurida. „See, mis puudutab energeetikat ja hankeid. See, mis puudutab suhteid keskvõimu ja regioonide vahel. See, mis puudutab hankeid sõjaväelaste jaoks,” selgitas Zelenskõi ja lisas, et ühiskond saab täieliku informatsiooni ja riik astub võimsad vajalikud sammud.
21. jaanuaril teatas infrastruktuuriministeerium kogukondade ja territooriumide ministri kohusetäitja Vassõl Lozõnskõi vahistamisest eelarverahade riisumises süüdistatuna. Hiljem sai teatavaks, et ta vahistati 400 000 dollari suuruse altkäemaksu saamise hetkel.
08:35
Baerbock: Saksamaa ei takista Poolal Leopardide Ukrainasse saatmist. Macron: Leclerc’ide saatmine ei ole välistatud
Saksamaa välisminister Annalena Baerbock ütles eile, et Saksamaa ei seisa tee peal ees, kui Poola tahab saata oma tanke Leopard 2 Ukrainasse. Prantsusmaa president Emmanuel Macron ütles aga, et Prantsuse tankide Leclerc Ukrainasse saatmine ei ole välistatud.
delfi.ee
08:06
Maroko armee andis Ukrainale umbes 20 tanki T-72B, mis moderniseeriti Tšehhi ettevõttes Excalibur Army, teatas Ukrinform viitega väljaandele Menadefense.
07:27
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ütles intervjuus Saksa telekanalile ARD, et kümnete lääne tankide saatmine Ukrainale tuhandete tankide vastu, mis on olemas Vene armeel, ei lahenda probleeme, aga võib Ukraina sõjaväelasi motiveerida.
„Kui meie vastu on Vene armee, millel on tuhandeid tanke, ei lahenda ükski riik otsusega, et annab meile 10-50 tanki, probleemi. Nad teevad ühe tähtsa asja: motiveerivad meie sõjamehi võitlema nende väärtuste eest, sest näitavad, et kogu maailm on sinuga,” ütles Zelenskõi.
Zelenskõi kritiseeris Saksamaad valmisoleku eest anda relvi ainult koos teiste partnerite, sealhulgas USA-ga.
„Nii ei tohi, nagu et mina annan sama palju kui sina. „Las Ameerika astub sammu, siis astun ka mina.” See ei ole Saksamaa probleem Ameerikaga, konkureerivad ambitsioonid. Te võite loomulikult veel pool aastat rääkida, võrreda oma mõjuvõimu, aga meil surevad iga päev inimesed. Kas võiks ilma „kuideta”, vaid lihtsalt: kui sa saad Leoparde anda, siis anna,” ütles Zelenskõi.
Zelenskõi ütles ka, et kui USA andis Ukrainale 20 jalaväe lahingumasinat Bradley, andis Saksamaa 20 Marderit.
„Ma olin väga tänulik. Aga pärast avaldust tankide kohta, et kui palju sina annad, nii palju annan ka mina, tekkis mul küsimus: „Tähendab, te oleksite võimud rohkem Mardereid anda? Te andsite neid lihtsalt 20, sest ameeriklased andsid 20 Bradleyt?”,” lausus Zelenskõi.
15:48
15:48
15:48
15:48
15:48
15:48
15:48


OTSEBLOGI | Zelenskõi: 10-50 lääne tanki ei lahenda probleemi, kui Venemaal on neid tuhandeid, aga motiveerib ukrainlasi15:48
15:48
Norrasse põgenenud wagnerlane võeti politsei poolt vahi alla
Medvedev võeti vahi alla Norra välismaalaste seaduse alusel. Kaalutakse, kas ta tuleks interneerida, teatas Norra politsei välismaalaste üksuse juriidilise sektsiooni juhi kohusetäitja Jon Andreas Johansen Norra rahvusringhäälingule NRK.
delfi.ee
14:18
Kiievis maja ostnud Ukraina rahvasaadik jäi ilma fraktsiooni aseesimehe kohast: kui sul on paar miljonit üle, pead riiki aitama
„Kui sa oled rahvasaadik ja sul on paar üleliigset miljonit grivnasid, pead sa aitama oma riiki. See on sinu kohus. Seetõttu loomulikult on sellise käitumise eetiline osa vastuolus meie väärtuste ja meie nägemusega sellest, millega peaks rahvasaadik sõja ajal tegelema. Selle eest vabastatakse Pavlo Halimon meie fraktsiooni esimehe asetäitja kohalt,“ teatas Arahhamia.
delfi.ee
13:21
Saksamaa välisministri Annalena Baerbocki eilne avaldus, et Saksamaa ei ole tee peal ees, kui Poola Ukrainale tanke Leopard saadab, on tekitanud Berliinis mõnevõrra segadust. Esialgu ei ole selge, kas Baerbocki avaldus viitab nihkele Saksa valitsuse positsioonis või on see lihtsalt roheliste erakonna katse liidukantsler Olaf Scholzi kohmakat kommunikatsioonistrateegiat korrigeerida, teatab Guardian.
Baerbock ei korranud täna hommikul oma avaldust, kui temalt sel teemalt aru päriti.
„On tähtis, et meie rahvusvahelise kogukonnana teeksime kõik Ukraina kaitsmiseks, nii et Ukraina võidaks,” ütles Baerbock Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel Brüsselis ajakirjanikele. „Sest kui ta kaotab, ei ole Ukrainat enam olemas.”
Baerbocki erakonnakaaslane, Saksamaa majandusminister Robert Habeck andis juba kümme päeva tagasi mõista, et tema ministeerium ei blokeeri Leopard 2-de reeksporti teistest Euroopa riikidest Ukrainasse. Et see on majandusministeeriumi otustada, on Habecki carte blanche veeretanud otsustamise sisuliselt Scholzi õlgadele.
13:09
Ukrainal on võitmiseks vaja mitusada tanki ja ilma Ukraina võiduta ei tule stabiilset arengut ega arusaadavat maailmakorda, teatas Ukraina presidendikantselei juht Andri Jermak.
„Meil on vaja tanke, mitte 10-20, vaid mitusada. Meie eesmärk on 1991. aasta piirid ja vaenlase karistamine, kes maksab kuritegude eest,” kirjutas Jermak.
12:38
Saksamaa heakskiit tankide Leopard 2 reekspordiks Ukrainasse on teisejärgulise tähtsusega, sest Poola võib saata need tankid riikide koalitsiooni osana isegi Saksamaa loata, ütles täna Poola peaminister Mateusz Morawiecki.
Poola tahab, et riigid, kellel on Saksamaal toodetud Leoparde, saadaksid neid Ukrainasse isegi siis, kui Saksamaa ei taha nendega ühineda, vahendab Guardian.
„Me küsime sellist luba, aga see on teisejärgulise tähtsusega küsimus. Isegi kui me ei saaks seda luba ... saadaksime me oma tankid ikkagi koos teistega Ukrainasse,” ütles Morawiecki Reutersi vahendusel. „Tingimus on meie jaoks hetkel ehitada üles vähemalt väike riikide koalitsioon. Survel on mõtet, sest sel nädalavahetusel saatis Saksamaa välisminister veidi teistsuguse sõnumi, mis annab lootusekiire, et Saksamaa mitte ainult et ei blokeeri, vaid annab lõpuks üle rasketehnikat, moodsat tehnikat, et aidata Ukrainat.”
15:48
12:18
Eesti suursaatkonna avaldus: anname kõik on 155mm haubitsad Ukrainale – teistel riikidel ei peaks olema vabandusi
Eesti suursaatkond Ukrainas tegi avalduse, milles teatas, et Eesti annab kõik oma 155mm haubitsad Ukrainale, näitamaks muu hulgas seda, et Ukraina abistamisel ei tohiks ühelgi riigil olla vabandusi.
forte.delfi.ee
12:00
Venemaa Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB) teatas, et vahistas Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas Venemaa kodaniku, kes valmistas ette terrorikuritegu Ukraina eriteenistuste ülesandel.
11:30
Suurbritannia kaitseministeeriumi luureülevaade:
* Venemaa kindralstaabi ülem ja värskelt ametisse nimetatud komandör Ukrainas, kindral Valeri Gerassimov on tõenäoliselt alustanud oma ametiaega püüdega parandada positsioonidele paigutatud vägede igapäevast distsipliini. Alates tema ameti ülevõtmisest on ohvitserid püüdnud võidelda eeskirjadele mittevastava vormiriietuse, tsiviilsõidukites ringiliikumise, mobiiltelefonide kasutamise ja ebastandardsete soengutega.
* Need meetmed on vastu võetud skeptilise tagasisidega. Suurimad pilked on aga suunatud katsetele parandada sõdurite habemeajamisstandardeid. „Donetski rahvavabariigi” ametnikud nimetasid selle prioriteediks tegemist „farsiks”, mis „häirib vaenlase hävitamise protsessi”. Wagneri grupi omanik Jevgeni Prigožin kritiseeris sõjaväe juhtkonda, öeldes, et „sõda on aeg aktiivsete ja julgete, mitte puhtaks raseeritute jaoks”.
* Vene väed on jätkuvalt operatiivses patiseisus ja kannavad raskeid kaotusi, suuresti väikese tähtsusega eeskirjade prioriteediks seadmine Gerassimovi poolt kinnitab tõenäoliselt tema paljude skeptikute hirme Venemaal. Koos kaitseminister Šoiguga peetakse teda üha rohkem reaalsusest irdunuks ja keskendunuks välisele sisu asemel.
Latest Defence Intelligence update on the situation in Ukraine - 23 January 2023
Find out more about the UK government's response: https://t.co/CSN2KpKIMu
#StandWithUkraine pic.twitter.com/6ubHQ5sXPr
— Ministry of Defence (@DefenceHQ) January 23, 2023
09:43
Igaugused USA Ukrainasse saadetud relvad tehakse pihuks ja põrmuks ning selliste saadetiste tagajärjed võivad olla ettearvamatud, kuulutas Venemaa asevälisminister Sergei Rjabkov ajakirjanikele.
Rjabkovil paluti kommenteerida teateid, et USA võib saata Ukrainale kaugmaarelvi löökide andmiseks Krimmile, vahendab Interfax.
„Meie poolt on korduvalt öeldud, et eskalatsioon on kõige ohtlikum tee ja tagajärjed võivad olla ettearvamatud. Meie signaale ei ole vastu võetud, Venemaa vastased jätkavad panuste suurendamist,” lausus Rjabkov.
„Sõjalise erioperatsiooni eesmärgid saavutatakse igal juhul ja kogu see sõjatehnika, mis saabub kasvava voona erinevatest allikatest, lüüakse sõna otseses mõttes pihuks ja põrmuks,” teatas Rjabkov.
Rjabkovi sõnul on teated selliste saadetiste võimalikkuse kohta USA ja tema liitlaste Venemaa-vastase hübriidsõja element.
08:59
Poola peaminister Mateusz Morawiecki kritiseeris eile teravalt Saksamaad suutmatuse eest Ukrainale relvastust saata.
„Saksamaa suhtumine on vastuvõetamatu. Sõja algusest on möödunud pea aasta. Süütud inimesed surevad iga päev. Vene pommid purustavad Ukraina linnu. Rünnatakse tsiviilsihtmärke, mõrvatakse naisi ja lapsi,” ütles Morawiecki. „Ma püüan oma sõnu kaaluda, aga ma ütlen otse: Ukraina ja Euroopa võidavad selle sõja, kas koos Saksamaaga või ilma.”
Morawiecki teatas, et ootab Berliinist selget avaldust.
15:48
08:53
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kommenteeris oma igaõhtuses videopöördumises infrastruktuuriministeeriumi tippametniku vallandamist ja teatas, et alanud nädalal tehakse sellega seoses otsuseid, mis on juba ette valmistatud.
„Ma tahan, et see oleks signaaliks kõigile, kelle tegevus või käitumine rikuvad aususe põhimõtet. Loomulikult on praegu põhitähelepanu kaitseküsimustel, välispoliitikal, sõjal. Aga see ei tähenda, et ma ei näe ega kuule, mida ühiskonnas erinevatel tasemetel räägitakse,” kommenteeris Zelenskõi.
Zelenskõi sõnul peavad kõik otsused olema täiesti ausad ja igas olukorras tuleks kõike detailselt uurida. „See, mis puudutab energeetikat ja hankeid. See, mis puudutab suhteid keskvõimu ja regioonide vahel. See, mis puudutab hankeid sõjaväelaste jaoks,” selgitas Zelenskõi ja lisas, et ühiskond saab täieliku informatsiooni ja riik astub võimsad vajalikud sammud.
21. jaanuaril teatas infrastruktuuriministeerium kogukondade ja territooriumide ministri kohusetäitja Vassõl Lozõnskõi vahistamisest eelarverahade riisumises süüdistatuna. Hiljem sai teatavaks, et ta vahistati 400 000 dollari suuruse altkäemaksu saamise hetkel.
08:35
Baerbock: Saksamaa ei takista Poolal Leopardide Ukrainasse saatmist. Macron: Leclerc’ide saatmine ei ole välistatud
Saksamaa välisminister Annalena Baerbock ütles eile, et Saksamaa ei seisa tee peal ees, kui Poola tahab saata oma tanke Leopard 2 Ukrainasse. Prantsusmaa president Emmanuel Macron ütles aga, et Prantsuse tankide Leclerc Ukrainasse saatmine ei ole välistatud.
delfi.ee
08:06
Maroko armee andis Ukrainale umbes 20 tanki T-72B, mis moderniseeriti Tšehhi ettevõttes Excalibur Army, teatas Ukrinform viitega väljaandele Menadefense.
07:27
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ütles intervjuus Saksa telekanalile ARD, et kümnete lääne tankide saatmine Ukrainale tuhandete tankide vastu, mis on olemas Vene armeel, ei lahenda probleeme, aga võib Ukraina sõjaväelasi motiveerida.
„Kui meie vastu on Vene armee, millel on tuhandeid tanke, ei lahenda ükski riik otsusega, et annab meile 10-50 tanki, probleemi. Nad teevad ühe tähtsa asja: motiveerivad meie sõjamehi võitlema nende väärtuste eest, sest näitavad, et kogu maailm on sinuga,” ütles Zelenskõi.
Zelenskõi kritiseeris Saksamaad valmisoleku eest anda relvi ainult koos teiste partnerite, sealhulgas USA-ga.
„Nii ei tohi, nagu et mina annan sama palju kui sina. „Las Ameerika astub sammu, siis astun ka mina.” See ei ole Saksamaa probleem Ameerikaga, konkureerivad ambitsioonid. Te võite loomulikult veel pool aastat rääkida, võrreda oma mõjuvõimu, aga meil surevad iga päev inimesed. Kas võiks ilma „kuideta”, vaid lihtsalt: kui sa saad Leoparde anda, siis anna,” ütles Zelenskõi.
Zelenskõi ütles ka, et kui USA andis Ukrainale 20 jalaväe lahingumasinat Bradley, andis Saksamaa 20 Marderit.
„Ma olin väga tänulik. Aga pärast avaldust tankide kohta, et kui palju sina annad, nii palju annan ka mina, tekkis mul küsimus: „Tähendab, te oleksite võimud rohkem Mardereid anda? Te andsite neid lihtsalt 20, sest ameeriklased andsid 20 Bradleyt?”,” lausus Zelenskõi.
15:48
15:48
15:48
15:48
15:48
15:48
15:48


Dokumentaalfilmi pidu AmsterdamisAmsterdami dokumentaalfilmide festival „IDFA" on maailma suurim amult dokile pühendatud festival. See on sündmus, kus enamus ambitsioonikamaid Euroopa dokumentaliste (palju on külalisi ka teistelt kontinentidelt) üritab osaleda oma filmi või töös oleva projektiga, ja kui sellist hetkel pole, siis lihtsalt selleks, et näha, mida teised teevad, ja suhelda kolleegidega. Nn networking elik erialase võrgu punumine on filmitegija elu möödapääsmatu osa. Covidi-aastatel oli vahetu suhtlus tugevalt häbitud, seetõttu pole imestada, et sel korral kihas Hollandi pealinn nii peomeeleolus filmitegijatest kui ka elevil kinopublikust.Kirjutasin kümne aasta eest samuti TMKle loo „IDFAst", mis siis tähistas oma veerandsajandit. Vahepealsete aastate jooksul on mul õnnestunud kolme dokiga ka ise sellele marjamaale pääseda1, sedapuhku võtsin selle tee ette puhtalt eneseharimiseks, et näha, kuhu dokumentalistika maailm liigub.Paratamatult tuleb teha valikuid, sest kõiki filme pole võimalik vaadata. Festivalil on 16 programmi, olulisim on rahvusvaheline võistlusprogramm 13 filmiga, kuid ülipopulaarsed on ka „meistrid" või „festivalide paremik", nii et hiljaks jääjatel pole lootustki saali pääseda.Jõudsin nelja päeva jooksul vaadata kümme filmi ja kuulata USA dokumentalisti Laura Poitrasi meistriklassi.Valik oli subjektiivne, nagu seda on ka järgnev väike peegeldus muljetest ja mõtetest.Püüd mõista vastuolulist„IDFA" prestiiž garanteerib, et alati leiab programmist mõne elava klassiku teoseid. Minu valikusse sattus Steve Jamesi „Kaastundlik spioon" („A Compassionate Spy"), mida Hollywood Reporter iseloomustab kui nüansirikast portreed spionaažist ja armastusest. James on sees enam-vähem kõikides dokumentaalfilmi õpikutes oma 1994. aasta filmiga „Hoop Dreams" („Korvpalliunistus"), mis jälgib viie aasta jooksul kahe afroameerika koolipoisi pürgimist profikorvpalluriks, et lahendada seeläbi probleemid, mida sündimine afroameeriklasena neile on põhjustanud. „Hoop Dreams" on praeguseks teeninud üle 11 miljoni dollari kassatulu.James on kogu oma karjääri jooksul püüdnud mõista alusetult või küsitavalt süüdistatud inimesi. Tema värske film avab seniteadmata tahke USA tuumaprogrammi tekitamisest Nõukogude Liidule. Peategelasteks on füüsik Ted Hall ja tema naine Joan.Teismeline Ted Hall värvati 1943. aastal tööle Manhattan Projecti. Kui terane poiss mõistis, et nende „kontor" töötab välja aatompommi, tekkis tal sinisilmne mõte, et kui sama tehnoloogia oleks olemas ka Nõukogude Ludul, ei julgeks ameeriklased massihävitusrelva kasutada, sest sama võidakse teha nende vastu. Noormees informeeris ameeriklaste edusammudest Nõukogude saatkonda. Niisiis, astus sammu, mille eest karistati surmanuhtlusega, lootuses, et päästab maailma. Vähemalt on selline autori konstrueeritud narratiiv.Ted Hall suri 1999. aastal, ilma et tema süüd oleks suudetud tõestada. Mida see tõestamine oleks kaasa toonud, on teada Juhus ja Ethel Rosenbergi kaasusest, kes saadeti 1953. aastal reetmise eest elektritoolile paranoiaajale kohaste fanfaarihelide saatel. Seegi sündmus on „Kaastundlikus spioonis" õõvastavate kaadritega kajastatud.Nagu öeldud, esitab James narratiivi, mille kohaselt soovis Ted Hall päästa maailma ja oh valmis minema selle nimel surma (või vähemalt pikaks ajaks trellide taha). Režissöör laseb seda ülipõnevat ja vastuokslikku lugu jutustada Tedi naisel Joanil. Seeläbi saab spiooniloost soe armastuselugu. Ted ja tema surmapatust teadlik Joan jätavad vaatajale sümpaatse, inimliku mulje, mis arvatagi seab režissööri olukorda, kus need ameeriklased, kes suhtuvad reetmisse nulltolerantsiga, nõuavad ka tema skalpi. Dokifestivalid suhtuvad üldiselt soosivalt nõrgematele või vaigistatutele hääle andnusse - nu esilinastus „Kaastundlik spioon" sel aastal Veneetsias ja osales „ IDFA1" „meistrite" kategoorias.Samasse, ebamugava tõe väljaütlemise rubriiki kuulub ka selle aasta „IDFA" avafilm „Kõik, mida sa näed" („All You See"). Režissöör Niki Padidar, kes seitsmeaastaselt kolis Traanist Hollandisse, toob ekraanile immigrantide kogemused uuel kodumaal. Lühidalt kokku võttes: vaatamata Hollandi ühiskonna justkui kõrgelt arenenud sallivusele võõraste vastu, ei võeta teistsuguse kultuuritaustaga inimesi omaks.Ekraanil jagavad oma mõtteid kolm tüdrukut, samuti üks Somaalia päritolu naine, kes on kakskümmend viis aastat Hollandis elanud, lõpetanud ülikooli ja töötab moodsas kollektiivis. Kuna tegemist on tumedanahalise kräsupeaga, kostitatakse teda tänavatel väsimatult selliste küsimuste ja kommentaaridega, nagu: kas sa kammid ka, kas sa päevitad ka, teist ei saa aru, kas te olete puhas, kas sa räägid hollandi keelt, kas sa oled ümber lõigatud, jne. Ta rääkis filmis loo, kuidas üks tema töökaaslane tihkus nutta ja teine seletas, et Fred on surnud. Kes on Fred, ei selgitatud. Arvata võis, et kass või madu. Naine möönis, et tal puudub selliste probleemide puhul kaastunne, kuna ta on näinud oma lähedaste vägivaldset surma. Kultuurikogemused on erinevad.Filmile on ehitatud stuudiodekoratsioon, neli kõrvuti asetsevat tuba, milles tegutsevad tegelased on justkui loomaaiaasukad, keda saab pileti eest vahtida. Kuigi autor ise ekraanile ei ilmu, esitab ta oma mõtteid jutustaja tekstina, samuti näeme koduvideost tema vanaisa maja Iraanis, millega seostub helge lapsepõlv. Kogu käsitlus on ilmselgelt autori enda läbielatud kogemuste projektsioon. Padidar on tunnistanud, et tal on palju sõpru ja perekond, aga talle tuletatakse pidevalt meelde, et ta ei kuulu süa.Filmile järgnenud küsimuste ja vastuste voorus küsis üks vaataja: „Te olete saanud Hollandis hariduse ja režissööri elukutse. Lõputiitritest oli näha, et seda filmi toetasid Hollandi fondid. Kas selles kontekstis on ikka õige näidata asju nii mustalt?" Autor vastas, etta ei näita mustalt, vaid esitab teistsuguseid seisukohti. Kõnekas küsimus igal juhul.Isiklikud filmid on siiradMinu eriline huvi kuulub isiklikele filmidele, filmidele, milles autor astub ise ekraanile ja muutub teose lahutamatuks osaks. Tänapäeval on valdav arusaam, et autor konstrueerib loo, isegi siis, kui see on filmitud vaatlevas stiilis. Autori positsioon peaks igal juhul vaatajatele aimu ma, vastasel korral on tegemist juhusliku kogumi elulise materjaliga. Ja kui esitada seisukoht, siis tuleb selle eest ka vastutada. Üks viis autori positsiooni jõulisemalt kehtestada ja vastutuse kontuure teravamaks timmida on autori selgesõnaline asumine filmi tegelase rolli. See lisab peaaegu kindlasti intiimsust ja loodetavasti ka usaldusväärsust, sest luust ja lihast autor ise viibib sündmuste keskel ja mõjutab neid nii nagu teisedki filmi tegelased. Siin on ka omad ohud, näiteks kui autor laotab oma saladused kogu ilus vaataja ette, kuid teeb seda kaalutletult, näideldes kaamera ees siirust. Sellisel juhul näeb vaataja selle kohe läbi ja distantseerub. Oluline on mõista, kas autori isiku „segamine" loosse annab sellele mingi uue hingamise võrreldes sellega, kui seda poleks tehtud.Valisin rahvusvahelisest võistlusprogrammist välja kaks filmi, milles „ Apolonia, Apolonia" maailma esilinastusel oli kohal ka filmi peategelane Apolonia Sokol (kübaraga), kes tänas režissöör Lea Globi visaduse eest teha filmi kolmteist aastat. Siitpeale tuleb mõlemal naisel oma eluga ilma teineteiseta hakkama saada.autor oli ise ka ekraanitegelane. Mul oli õnnelik käsi, sest üks neist sai parima filmi, teine parima režii preemia. Kui ühe puhul oli autor vahetu tegelane sündmustes, siis teise puhul otseselt mitte ja ma pole siiani kindel, kas film oleks kaotanud, kui seda ei oleks konstrueeritud autorikesksena.Räägin esmalt rahvusvahelise võistlusprogrammi parima filmi auhinna võitnud taani režissööri Lea Globi dokumentaalfilmist „Apoloma, Apolonia". Filmi peategelane on poola-taani-prantsuse päritolu figuratiivmaalija Apolonia Sokol. Siis, kui Glob kolmteist aastat tagasi Apolomat ülikooli projekti raames filmima hakkas, oh too alles teismeline, kes elas Pariisiunderground-teatris koos oma prantslasest isa, valgevenelasest ema ja suure hulga boheemlike tegelastega. Selles vabameelses seltskonnas arenes tüdrukul soov saada kunstnikuks. Ta pääses Pariisi prestiižsesse Acadenile des Beaux-Arts'i ja asus õppima figuratiivmaali. Paralleelselt kunstnikuteega kulgeb filmis tema naiseks saamise ja seksuaalse eneseavastamise protsess. Tüdruku sees on tohutu vedru, mis tõukab teda saama üha paremaks, kõige paremaks.Olla tõeline kunstnik on üks selle filmi tähtsamaid teemasid. Feministlik kunstnik. Mida see tähendab? Kuidas saada kinnitust, et sa oled andekas, et see, mida sa teed, on kunst? Pidev kõhklemine põhjustab vaimset pinget ja tagasilööke. Apolonia võitles oma positsiooni eest tähesüsteemis ennastsalgavalt. Glob filmis seda kannatlikult pikki aastaid.Kõige groteskseni on episood, kus Apolonia sõlmib orjastava lepingu ameerika kunstikoguja Stefan Simchowitziga. Ta peab raha nimel maalima kõvasti rohkem, kui suudab, kümme suuremõõdulist õlimaali kuus tavapärase nelja asemel. See tõmbab noore kunstniku täiesti tühjaks. Kahjuks jääb ka kommertsedu tulemata. Kriitikud ütlevad, et inimestel tema maalidel puudub elu. Noore naise viimanegi enesekindlus kipub kaduma.Aga tänaseks on Apolonia ennast tõestanud. Näituste ja galeriide nimekiri, kus ta on esinenud, on muljetavaldav. Ise on ta öelnud: „Kunst ei ole olnud ega ole ka praegu naistele alati kättesaadav. Kui vaadata lääne kunstiajalugu, siis on naisi kujutatud peamiselt seksuaalobjektide või allegooriliste sümbolitena mehe vaatenurgast. Olles ise naine, ei maali ma naisi kui „naiskehasid" või seksuaalobjekte, vaid rohkem kui inimesi, kellega ma samastun."Teine oluline liin filmis on inimsuhted. Apolonia ellu ilmub radikaalfeministliku liikumise FEMEN liige, ukrainlane Oksana Šatško, kes sai 2013. aastal Prantsusmaal poliitilise varjupaiga. Oksanast saab Apolonia muusa ja partner. Kahjuks ei kulge Oksana elu nii, nagu ta sooviks, vaimne koorem muutub talumatuks ja ta võtab 2018. aastal endalt elu.Kõik see juhtub tegelastega, kel vanust alla kolmekümne aasta. Režissöör oh neist mõned aastad vanem ja tõenäoliselt tundis tüdrukute ees teatavat vastutust. Filmi ilmub režissöör kui tegelane. Me näeme teda hingamisaparaadi all teadvuseta olekus. Äsjane sünnitus on olnud ränk, käib võitlus Globi elu eest, ees ootavad lugematud operatsioomd. Režissööri sõnul sündis sellest isiklikust kogemusest otsus muuta film universaalsemaks, kunstniku portreest dokumentaalfilmiks naistest, kellel on erinev elusaatus.Nagu eelnevalt märkisin, pole ma päris veendunud, et see konstruktsioon lõpuni töötas, aga ilmselt ei teinud see filmile ka kahju. Peategelane oli nii värvikas, nii selge ambitsiooniga ja samas nii impulsiivne, et vaataja istub igal juhul ligi kaks tundi nagu sütel. Lisaks veel Šatško traagiline kõrvalliin ja kapaga moodsat kunsti.Mis puutub aga filmi „ Palju kära suremise pärast" („Much Ado About Dying"), mis võitis parima režii preemia, siis seal ei tekita Simon Chambersi tegutsemine samaaegselt režissööri ja ühe peategelasena mingit küsimust. Chambers viibis Indias, et oma elu uuele rajale suunata, kui talle hakkas helistama tema onu David, kes rääkis, et hakkab vist surema. Chambers otsustas loobuda oma isiklikest plaanidest ja sõitis Londonisse, et sureval onul silma peal hoida. Ootamatult oma onu hooldajaks saanud, otsustas ta hakata nende omavahelist suhtlust dokumenteerima.Teemat oli. Onu David on tõeline draamaku nn, iseteadev, pretensioonikas, kuid samas ka artistlik, särav tüüp, kes esitab alailma katkendeid Shakespeare'i loomingust. Tema kodu on täis tuubitud tarbetut kola, erinevate virnade vahel saab liikuda vaid külg ees. Midagi ära visata ei tohi. Ta toitub konservidest, mida on varutud mitmeks aastaks. Maja on täis erinevaid, käepäraselt parandatud elektrisoojendajaid.Chambersi katsed onu eluvüsi või elukohta "mõistlikult" ümber kujundada põrkuvad otsekui vastu seina ja toovad kaasa temeteise kallal näägutamise. Küllap tuttav olukord paljudele, kes on oma vananevaid lähedasi aidata üritanud. Aja jooksul selgub, et ekstsentrilisel Davidil polegi plaanis surema hakata, vähemalt mitte esialgu. Ta naudib täiega oma elu just sellisena, nagu see on. See, et ta on suutnud vennapoja „ära rääkida", üksnes lisab naudingut. Publik on garanteeritud. Raevukalt, tihti (pool)alasti Shakespeare'i monolooge lugedes tunneb ta end omas elemendis.Publikut on aga veelgi, nimelt naaberkorteris elav poolakatest abielupaar, kes Davidit hooldab ja kellel on lootus pärida mehe maisest varast ühtteist (kui mitte kõik). Ka selle teemaga peab Chambers tegelema. Nii nagu ka müstilise noormehe Rodrigoga, kes on kunagi onu Davidit hooldanud ja kellele David regulaarselt kopsakaid rahaülekandeid teeb.Siis läheb keerulisemaks: üks paljudest vigastest elektrisoojendajatest paneb maja põlema. Kõik hävib ja David tuleb paigutada hooldekodusse. Kodu ja tulevikulootuseta jäänud poolakad kolivad tagasi kodumaale. Rodrigol kästakse vanamehe ärakasutamine lõpetada. Siitpeale hakkavad endast teravamalt märku andma ka mitmed haigused, millega seoses kasvab vanamehe jonn arstide ettekirjutuste järgimisel. See kiirendab haiguste kulgu, kuid lisab ka Davidile trotsi asju omamoodi teha.Chambersi dokumentaalfilmis võib leida palju sarnasusi kahe Oscariga pärjatud Florian Zelleri mängufilmiga „Isa," mida ETV hiljuti näitas. Isegi asjade peitmine/kaotamine oh olemas. Vahe on eelkõige selles, et üks valmis näidendi ekraniseeringuna, teise ekraniseeris elu. Suremise lugu on tegelikult elu lugu, inimeseks olemise lugu. Režissöör on osa sellest loost. Ta näib ekraanil ja autoritekstis siiras. Tragikoomilised stseenid Chambersi filmis panevad vaataja ühtaegu nü nutma kui naerma. Meeleheitel Chambers ütleb muu hulgas, et soovis mingil hetkel, et onu oleks oma lubaduse teoks teinud ja ära surnud. See ei peata teda järgmisel korral uuesti kell kaks öösel taksoga onu juurde kihutamast, kui surm väidetavalt taas „uksele koputab". Lõpuks saab surm Davidi siiski kätte. Viis aastat hiljem, kui ta on selle arvatavast tulekust vennapojale kuulu tanud.Chambersi dokil on mitu omadust, mis teevad sellest hea filmi: vastuoluline ja karismaatiline peategelane; hea lugu, mille märksõnadeks on „elu", „surm", „armastus", „üksildus"; siiras autor, kes on üksiti teine peategelane. Publikul on sellise looga lihtne samastuda, sest emotsioonid on ehedad. Tundub lollikindel skeem hea filmi lavastamiseks, aga nagu ma ütlesin, selle ekraniseeringu käivitas elu ise. Chambers haaras võimalusest ja tegi režiiliselt ja kinematograafiliselt õigeid valikuid. Keegi teine ei oleks saanud teha täpselt samasugust filmi.Huvitav, et olles vaadanud ära nii „Apolonia, Apolonia" kui „Palju kära suremise pärast", mõtlesin, et olen vist näinud selle aasta võidufilme. Nädal aega hiljem avalikustatud žürii otsus kinnitaski seda. Siit oleks kiusatus teha järeldus, et hea filmi tunneb ära igaüks. Kahjuks ma tean, et see pole alati tõsi.Kommentaar:1 Ksenija Ohhapkina „Tule tagasi vabana" võitis 2016. aastal keskmise pikkusega dokkide kategoorias žürii eripreemia, 2019. aastal aga linastus tema „Surematu" festivalide paremiku programmis. Mõlemad filmid tootis OÜ Vesilind. 2016. aastal oli võistlusprogrammis ka Audrius Stonyse „Naine ja liustik", mille kaastootja oli Vesilind.About Dyin Riho Västriku foto „IDFA 2022" parima režii preemia võitja «Palju kära suremise pärast". Režissöör Simon Chambersi surev onu.RIHO VÄSTRIK


Politsei hoiatab: Kelmid jäljendavad pankade veebilehtiViimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus jäljendatud pankade veebilehtede abil petetakse inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad kuni 120 000 euroni.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegemist uut liiki pettusega. „Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMS-i kui e-maili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,“ hoiatab Milenin.
Alates jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingu tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht. „Tegemist on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema. Üldiselt nendel järele tehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa. Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb. Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale mida tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot,“ selgitas politseinik.
Varasemalt oli Google otsingust leitav LHV panga nimel võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro.

Oluline info, mis tasub meelde jätta:
Sisene enda panka äppi kaudu või salvesta õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale.
Internetipanka sisselogimisel ei küsita mitte kunagi PIN 2 koodi – kui mõne „panga“ veebileht seda küsib, siis tegemist on petulehega.
Kontrolli alati veeblehe aadressi.
Esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.


UURING: 4% eestlastest tunnistab, et tegeleb igapäevaselt korruptsioonigaAvaldatud23 jaanuar, 2023
kategoorias Arvamus
Viisime oma lugejate hulgas läbi küsitluse, kus seekord kraadisime eestlaste poliitilisi eelistusi enne tulevasi riigikogu valimisi. Tulemused on šokeerivad, nagu ikka.
Niisiis küsisime oma lugejatelt lihtsa küsimuse: valimised on kohe-kohe ukse ees – millise erakonna poolt praegu hääletaksid? Tulemused on teie ees.
Tervelt 31% vastas, et Reformierakond – sest ka ma ei salli vaeseid absoluutselt!
15% vastas EKRE – sest ka mina olen tõeline Eesti patrioot ja elan USA-s või Soomes!
Samuti 15% vastas sotsid – sest ka mina ei tea, kust raha tuleb, aga kindlasti peaks seda kõigile jaotama!
13% vastas Rohelised – sest ka minust ei olene mitte kui midagi!
8% vastas Eesti200 – sest ka mina üritan olla progressiivne tolerastist liberast!
7% vastas Parempoolsed – kes? Pole kuulnudki!
6% vastas Isamaa – sest ka mina mõtlen nii nagu Parvel Pruunsild mõtleb!
Ning ainult 4% vastas Keskerakond – sest tegelen ka ise väikestviisi korruptsiooniga!
Hääletajaid oli seekord kokku: 312. Aitäh kõigile, kes oma hääle andsid ja seega ka tõel selguda lasid.
Aga uus küsitlus on juba üleval (siinsamas all ju ka!) ja seekord tahame teada, et mis on Sinu arvates kõige põletavam probleem Eestis aastal 2023? Anna aga julgelt oma hääl, sest nii on ainuõige tõe selgumise viis.
Mis on Sinu arvates Eesti kõige põletavam probleem aastal 2023?
Lollid poliitikud. Aga see probleem on tegelikult kogu aeg meil olnud ja on ka tulevikus. (30%, 80 Häält)
Mul on kõik hästi. (27%, 73 Häält)
Sõda Ukrainas. Õnneks meil siit kaugelt hea klähvida, aga stress ikkagi. (11%, 30 Häält)
Lumi, jää ja külm ilm. No küll kliimasoojenemine selle ka ükskord lahendab. (11%, 29 Häält)
Kõrge inflatsioon. Noh, nüüd enam mitte, sest midagi osta ei jõua ma enam ammu. (8%, 22 Häält)
Kallis elekter. Pole ka hullu, sest viimase arve saab koos triikrauaga vanni kaasa võtta. (8%, 21 Häält)
Iive on väike Eestis. No tegelikult ongi parem - meil ruumi rohkem endal. (4%, 10 Häält)
Gripp, koroona ja vaktsiinid. Ah kellel sellisteks jamadeks üldse aega tegelikult on? (0%, 1 Häält)
Hääletajaid kokku: 266
 Laen .. ...
Lugu meeldis? No siis kliki siia ja toeta Eesti kõige usaldusväärsema ja tõsiseltvõetavama uudisteallika Lugejakiri.ee ilmumist!


Marko Mihkelson: miks venitab Saksamaa tankide lubamisega Ukrainale?Saksamaa tankikartuse üks olulisi juurpõhjuseid on see, et puudu on Ameerika Ühendriikide palju jõulisemast ja vedavamast liidripositsioonist, mis tekitabki selliseid vaakumeid ja venitamist, nagu on juhtunud praegu Leoparditega.
Eelmisel nädalal olid paljud veendunud, et Ukraina saab Saksamaal Ukraina toetamise kontaktrühma kohtumise tulemusena oma relvastusse moodsad lääne tankid Leopard 2, mille abil vabadussõda võita. Leopardi-koalitsioonist oli puudu vaid üks lüli: oma jah-sõna polnud andnud vaid tankide tootjariik Saksamaa. Leedu kaitseminister jõudis juba ajakirjanikele öelda, et Ukraina saab tankid. Poola peaminister survestas aga sakslasi sõnumiga, et kui Berliin tankide andmise otsust blokeerib, saadab Poola Leopardid Ukraina poole ikkagi teele. Kõigele vaatamata ütles Saksamaa ei, lükates tankide jõudmise Ukrainasse edasi ning tekitades sellega liitlaste seas kõvasti pahameelt.
Miks Saksamaa hoolimata rahvusvahelisest survest venitab ning mida tähendab see Ukrainale ja lääne liitlasruumile? Kas ongi põhjuseks vaid ühe mehe – sotsist liidukantsleri Olaf Scholzi – otsustamatus?
Tegelikult on sellel lool sügavam taust kui pelgalt suurt sisemist pööret ehk Zeitenwende’t tegev Saksamaa või Saksa sotsiaaldemokraatliku partei viimase poolsajandi jooksul kujunenud erisuhted Venemaaga. Tõsi, seda viimast ei saa kindlasti eirata ja pole välistatud, et tulevikus ilmneb nii mõndagi praeguste Saksa sotside kunagistest sidemetest isikutega, kes tegutsesid või tegutsevad Venemaa eriteenistuste huvides.
Mis puudutab liidukantsler Scholzi, siis tema poliitilisest karjäärist ja selle kokkupuudetest Venemaa mõjutustegevuse valdkondadega 1980ndatel ning hiljem kirjutas juba eelmise aasta jaanuaris põhjaliku ülevaate ajaloolane Hubertus Knabe.
Koos toonase noorsotside juhi Gerhard Schröderiga oli viimase asetäitja Scholz 1980ndatel aastatel aktiivne NATO-vastane ning pidas kohtumisi KGB/Stasi täieliku kontrolli all olnud Ida-Saksa liidritega. Kahtlemata peegeldus nendes hoiakutes noortele omast vasakradikaalsust, kuid samas teenisid nad juba 1960ndate aastate lõpust sotsiaaldemokraadist liidukantsleri Willy Brandti käivitatud Ostpolitik’i ehk Nõukogude Liiduga suhete normaliseerimise huvisid. Pole välistatud, et Ostpolitik’i ideid aitasid Brandtil lihvida inimesed, kes olid omakorda mõjutatud KGB agentide tegevusest. Brandti enda kantseleiülem Günter Guillaume osutus Stasi agendiks.
Enamik Saksa sotside praegusest ladvikust on elanud kogu oma poliitilise elu selle nimel, et “ajaloolise süü” lunastamiseks hoida suhteid Venemaaga kõigi teiste Ida-Euroopa riikidega võrreldes esiplaanil. Samas pole Ostpolitik’i põhiteesid kapseldanud välispoliitilises mõtlemises mitte üksnes sotse, vaid mõjutanud kogu Saksamaa strateegilisi valikuid.
Scholzi eelkäija, kristlikust demokraadist Angela Merkel tegi oma valitsemisperioodil Ida-Euroopa julgeolekut puudutavates otsustes reveransse Kremli suunas. Kui Merkel poleks 2008. aasta aprillis seisnud vastu Ukrainale NATO liikmesuse tegevuskava andmisele, eksisteerinuks suur võimalus, et nüüdset sõda keset Euroopat poleks olnud. Tema kauaaegne välispoliitika nõunik ja praegune Müncheni julgeolekukonverentsi eestvedaja Christoph Heusgen ütles 2021. aasta sügisel intervjuus ajakirjale Der Spiegel, et “Merkel lähtus alati sellest, mis võiks olla vastuvõetav Venemaale”.
Veel vahetult enne Venemaa täiemahulist invasiooni Ukraina vastu pidas Saksamaa USA luureandmeid liialdatuks. Scholz ise püüdis viimase hetkeni mõjutada Putinit, käies isegi kümmekond päeva enne lahingutegevuse algust Moskvas kohtumisel. Suurbritannia endine peaminister Boris Johnson rääkis eelmise aasta novembris ajakirjanikele, et Saksamaa hoiak Venemaa suurrünnaku alguses oli ebalev ning pigem Venemaa kiiret võitu eeldav.
Igatahes mõjus Venemaa katse hõivata Kiiev ja hävitada Ukraina riiklus Berliinis äratuskellana. Scholzi kõne, mille ta pidas 27. veebruaril Bundestagis, tähistas suurt pööret ehk Zeitenwende’t Saksamaa välis-, kaitse- ja energiapoliitikas. Liidukantsler lubas investeerida riigikaitsesse täiendavalt 100 miljard eurot ning avas sisuliselt ukse Saksamaa laialdasele, sealhulgas relvaabile Venemaa vastu sõdivale Ukrainale. Kuigi sedagi tehti algul hillitsetult (vaid 5000 kiivri saatmine Ukrainasse tekitas parajalt palju kriitikat), on Saksamaa praeguseks absoluutnumbrites üks suurimaid Ukraina toetajaid. Loomulikult, kui võrrelda riikide SKP-d, jääb selles arvestuses Saksamaa endiselt Eestist kaugele maha.
Saksamaa on viimase aasta jooksul mitmeid kordi sattunud olukorda, kus tema sammud Ukraina toetamisel on olnud pigem aeglased ja teisi liitlasi pidurdavad. Berliini otsustamatust on korduvalt paljastanud ka Saksamaa enda ajakirjandus, kes lahknevusi sõnade ja tegude vahel teravmeelselt välja on toonud. Die Welt avaldas eelmisel kevadel terve seeria artikleid sellest, kuidas vaatamata esmastele lubadustele polnud Ukraina Saksamaalt loodetud relvastust saanud. See pingestas kahe riigi suhteid veelgi.
Võiks ju eeldada, et Euroopa suurim ja jõukaim riik näitab liidripositsiooni ning juhib siinsete lääneriikide ühisrinnet kogu kontinenti ähvardava sõja vastu. Ostpolitik’i pankroti järel näiks see nii loogiline, kuid ilmselt tuleb Zeitenwende sakslaste endi peades ja meeltes läbi teha, enne kui see väljendub üleriiklikes strateegiavalikutes. Kuigi Scholz lubas suurelt muutusi kaitseinvesteeringutes, on selles vallas tänaseks tehtud vähe. Leopard 2 tankide jant on aga päris karmilt avanud Saksamaa enda sisuliselt puuduliku kaitsevõime, millele juhtis hiljuti oma analüütilises kirjutises tähelepanu ajakiri Der Spiegel.
Seoses tankidega kammitseb Saksamaad veel vähemalt kaks suuremat dilemmat. Saksamaa pole geopoliitilistes küsimustes enam ammu harjunud liidripositsioonil olema. Alates Teise maailmasõja lõpust on arusaadavalt loodetud Ameerika Ühendriikidele, kes on olnud läänemaailma vaieldamatu liider. Eks Washington ole seda ka nüüd, kuid globaalselt on USA mõju märgatavalt vähenenud. Ühendriikidel ei jagu piisavalt palju teravat tähelepanu korraga nii Euroopasse kui Aasiasse (sic! Hiina vastustamine) ning see sunnib Euroopa riike suuremat kaitsepoliitilist vastutust võtma. Siit ka esimene dilemma, millega Scholz just oma valijate peale mõeldes silmitsi seisab: kuidas võtta jõulisem liidripositsioon Ukraina võiduni abistamisel, kui koduriigis räägivad paljud rahupoliitikast ja suure sõja ärahoidmisest? Seetõttu pole imestada, et Scholz kardab tanke andes sõja laienemist. Sellel hirmul pole alust, kuid osale kodusest auditooriumist selline hoiak meeldib.
Scholz pole siin oma hirmudega üksi. Üsna hiljuti avaldasid ka USA ja Prantsusmaa president arvamust, et Ukraina jõulisem toetamine kaasaegse ründerelvastusega võib viia Kolmanda maailmasõja puhkemiseni. See on jällegi alusetu kartus, mis pigem peegeldab Venemaa väljapressimistaktika teese. Ebalev abi Ukrainale on pigem ise agressorriigile eskaleeriva iseloomuga.
Siit tulenebki Saksamaa tankikartuse üks olulisi juurpõhjuseid: puudu on Ameerika Ühendriikide palju jõulisemast ja vedavamast liidripositsioonist, mis tekitabki selliseid vaakumeid ja venitamist, nagu on juhtunud praegu Leoparditega.
Kuid on veel üks dilemma, mis hõljub taamal ja millele pole Berliinis (ega tegelikult Washingtoniski) suudetud vastata. Mis ikkagi saab Venemaast ja uuest Euroopast, kui Ukraina selle sõja võidab? Teisisõnu puudub nii Berliinis kui Washingtonis selge arusaam, mis on selle sõja poliitilised tagajärjed. Milline saab olema Euroopa Liit ja Saksamaa roll selles, kui ühendusega integreerub vaba Ukraina? Milline saab olema NATO, kui kutsutakse liituma Ukraina? Ja mis saab Venemaast, kui Sevastopolis lehvib Ukraina lipp ning Mustast merest on saanud sisuliselt NATO sisemeri? Need küsimused ootavad endiselt vastuseid ja see võib olla üks põhjus, miks lääneriigid pole veel avanud kõiki võimalusi Ukraina abistamiseks. Aeg on aga armutu. Venemaa kavandab kevadeks uut pealetungi, Ukraina kaitseb ja püüab haarata uuesti initsiatiivi, kuid ilma lääne maksimaalse toeta Vene massile vastu panna on viimse piirini kurnav.
Senine lääne relvaabi dünaamika on kinnitanud, et Ukraina saab lõpuks, mida tahab. Tulid HIMARS-id, tulid Patriotid, küll tulevad ka Leopardid. Brittide Challengerid on juba teel. Kuid iga venitatud päev tuleb Ukrainale paljude hukkunud kaitsjate hinnaga.


Ettevaatust: petturite rünnakute uus lainePostimees vahendas pankade hoiatusi: e-panka sisse logides tasub olla väga ettevaatlik, et ei satuks hoopis libapanga veebilehele. Sealtkaudu saadakse kätte inimeste PIN-koodid, kui nad need sisestavad, ja pannakse pihta raha arvelt. Tasub olla tähelepanelik, et pangalehe domeeni nimes ei oleks n-ö päris nimest mingeid muutusi: lisatud näiteks mõni täht, nime vaevumärgatavalt muudetud jne. Nii hoiatas Coop Pank, et eelmisel nädalal olid hakanud aktiivselt levima Coopi internetipanga kujundusega väga sarnased veebilehed, mida eristab originaalist vaid teine veebiaadress. Kui inimesed pahaaimamatult sealtkaudu sisse logida püüavad, saavad kurjategijad inimese PIN-koodid kätte. Nendega saab juba minna edasi inimeste kontodele vargile. Coop kinnitas, et nad juba tegelevad petulehtede eemaldamisega veebist. LHV esindaja on samuti kinnitanud petturite aktiivsust viimastel kuudel, nagu ka seda, et tehtud on panga omaga sarnanevaid petulehti. Jääb üle vaid lisada, et mõistagi pole see skeem midagi uut, vaid kasutusel juba palju aastaid.Lihtsalt õngitsemine käib lainetena: on rahulikumad perioodid ja siis jälle aktiveerutakse. Politsei on hoiatanud, et kui raha juba kontolt kaob, on seda tagasi saada väga keeruline, sest skeemid on rahvusvahelised. Igal juhul tuleb pettuse ohvriks langenul kiiresti kodupanka pöörduda. Võib-olla jõutakse veel raha liikumine peatada.


Kuidas Pärnumaalt pärit Svetlana pangaarvelt haihtus 23 000 eurotLihtne pangalingi otsing Google'is viis kasutajad petulehele, mille väljanägemine oli äravahetamiseni sarnane LHV tegeliku lehega. Enda arvates panka sisenenud Pärnu naine kaotas 23 000 eurot.«Kuuuurija» 15. hooaja avasaade näitab, kuidas netikelmid said valmis LHV panga võltsitud kodulehe ja püüdsid panga kliendid niimoodi püünisesse, et inimesed ei saanud esimese hooga isegi aru, kuhu nende kogutud kümned tuhanded eurod kadusid.
Pangalingi sisestamine Google'i otsingusse viis kasutajad petulehele, mis oli äravahetamiseni sarnane LHV panga tegeliku lehega.
«Kuuuurija» saates räägib anonüümseks jääda soovinud Tallinna ettevõtja, et ta kaotas enne jõule libalehel kõik oma perekonna säästud. Paar päeva hiljem langes samasuguse skeemi ohvriks Pärnust pärit Svetlana, kelle pangaarvelt haihtus suisa 23 000 eurot.

Kuvatõmmis «Kuuuurija» saatest
Kuvatõmmis "Kuuuurija" saatest

LHV jaepanganduse juhi Annika Goroško sõnul on petulehtede loomine massiline – ainuüksi novembris oli teadaolevaid juhtumeid 55.
«Anname kohe Google'ile teada ja üritame need leheküljed võimalikult kiiresti Google'i abiga maha saada, sest paraku ise me seda teha ei saa,» tunnistas Goroško, kinnitades, et pank teeb omalt poolt kõik, et võltsitud veebilehed võimalikult kiiresti internetist eemaldataks.
Kuidas aga eestlased enda viimastest säästudest sõrmenipsuga ilma jäid, selgub esmaspäeva õhtul kell 20.00 «Kuuuurijas».


ÜK kehtestas uusi sanktsioone Iraani režiimi esindajateleLONDON, 23. jaanuar, AFP-BNS – Suurbritannia kehtestas esmaspäeval sanktsioonid veel viiele Iraani ametnikule, sealhulgas abipeaprokurörile, seoses "õudse vägivallaga", mida režiim omaenda rahva vastu kasutab.
"Need sanktsioonid koos Euroopa Liidu ja Ühendriikide määratutega, näitavad rahvusvahelise kogukonna ühendatud hukkamõistu" Teherani võimude vastu, märkis valitsus.
EL kehtestas esmaspäeval veel 37 Iraani ametnikule ja ühendusele varade külmutamise ja viisakeelu seoses Teherani verise vägivallaga meeleavaldajate mahasurumisel, ütlesid ametnikud.
Suurbritannia on nüüd kehtestanud sanktsioonid 50 Iraani võimuga seotud isikule ja organisatsioonile, sealhulgas Teherani peaprokurörile eelmisel nädalal ja abipeaprokurörile Ahmad Fazelianile esmaspäeval.
Iraan teatas 14. jaanuaril, et hukkas Briti-Iraani topeltkodakondsusega Alireza Akbari väidetava luuramise eest Suurbritannia kasuks, mis vallandas lääneriikide laialdase hukkamõistu.
Londoni kohaselt on Fazelian vastutav kohtusüsteemi eest, mida iseloomustavad ebaõiglased kohtuprotsessid, ülinahhaalsed karistamised, sealhulgas surmanuhtluse kasutamine poliitilistel eesmärkidel.
Teiste esmaspäeval sanktsioneeritud isikute hulka kuuluvad veel Kiyumars Heidari, kes on Iraani maavägede ülemjuhataja, ja Hossein Nejat Islami Revolutsioonikaardi Korpusest, kes vastutab Teherani julgeoleku eest.
"Täna sanktsioonide alla pandud inimesed seisavad režiimi iraanlaste vastu korraldatava jõhkra repressiooni südames," ütles Briti välisminister James Cleverly, lisades, et sellega on saadetud selge sõnum, et kõige räigemates inimõiguste rikkumises süüdi olevatel inimestel pole redupaika.
AFP – Baltic News Service


"Kuuuurija" räägib LHV klientidelt raha röövinud küberpettusestTALLINN, 23. jaanuar, BNS – Esmaspäeval kell 20 algab Kanal 2-s Katrin Lusti autorisaate "Kuuuurija"15. hooaeg, mis seekord räägib LHV klientidelt raha röövinud küberpettusest.
Avasaade näitab kuidas netikelmid said valmis LHV panga võltsitud kodulehe ja püüdsid panga kliendid niimoodi püünisesse, et inimesed ei saanud esimese hooga isegi aru kuhu nende kogutud kümned tuhanded eurod kadusid.
Aastatepikkune veebikelmus on teinud kurjategijad niivõrd osavaks, et nende loodud skeemide läbinägemine ei pruugi olla enam sugugi lihtne. LHV veebipanga võltsleht nägi välja nii veenev, et petuskeemi ohvrid ei osanud midagi kriminaalset ette näha.
Lihtne pangalingi otsing Googles viis kasutajad petulehele, mille väljanägemine oli äravahetamiseni sarnane LHV tegeliku lehega. Isegi panka sisse logimine oli lahendatud nii nagu panga originaallehel.
Saates räägib anonüümseks jääda soovinud Tallinna ettevõtja, et ta kaotas enne jõule libalehel kõik oma perekonna säästud. Paar päeva hiljem langes samasuguse skeemi ohvriks Pärnust pärit Svetlana, kelle pangaarvelt haihtus suisa 23 000 eurot.
LHV jaepanganduse juht Annika Goroško sõnul on petulehtede loomine massiline – ainuüksi novembris oli teadaolevaid juhtumeid 55. Pank teeb omalt poolt kõik, et võltsitud veebilehed saaksid võimalikult kiiresti internetist maha võetud. "Anname koheselt Google'ile teada ja üritame need leheküljed võimalikult kiiresti Google’i abiga maha saada, sest paraku ise me seda teha ei saa," lisab Goroško.
Mida arvab loost politsei ning kas ja kuidas lugu laheneb, selgub juba esmaspäeval kell 20 "Kuuuurijas".
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Jälle üks saarlane sai netikelmilt petta20. jaanuaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 13. jaanuaril ostis 52-aastane Saaremaa elanik Facebook Marketplace grupist Playstationi mängukonsooli ja kandis müüjale üle 270 eurot.Müüja lubas kauba kohe teele panna, ent pole seda tänini teinud.Kertu Kalmus


Selgusid kuue ajakirjanduspreemia kategooria nominendid   TALLINN, 23. jaanuar, BNS – Žürii valis esmaspäeval välja meedialiidu ajakirjanduspreemiate konkursi kuue kategooria nominendid, võitjad avalikustatakse veebruari keskel.
Uudise kategooria nominendid on Äripäevas 10. märtsil ilmunud Koit Brinkmanni artikkel „Ukrainlasi palkav tuntud koristusfirma sülitab seadustele: "Töötasime 12 tundi päevas ilma puhkepäevadeta"“, Eesti Ekspressis 18. mail ilmunud Oliver Kundi artikkel „Maksumaksja taob kinni Tallinna Linnatranspordi juhtide kõrgkooliõppe. Ja see ei ole veel kõik!“ ning Eesti Päevalehes 10. juulil ilmunud Holger Roonemaa ja Urmas Jaaganti artikkel „"Ütle talle, et saagu esmalt see kuradi eelnõu riigikogust läbi." Uberi failid avavad suurfirma Eesti lobi telgitagused“.
Parima arvamuse nominendid on Tiina Kruus Eesti Päevalehe LP-s 23. septembril ilmunud arvamuslooga „Kuidas ma nähtamatuks muutusin“, Meelis Mandel Äripäevas 17. juunil ilmunud arvamusega „Meelis Mandel: keegi võiks selle lõpuks välja öelda – meile läheneb enneolematu intresside tõus“ ja Andrei Šumakov Eesti Päevalehes 7. mail ilmunud arvamuslooga „Kiri emadepäevaks Venemaale | RusDelfi peatoimetaja Andrei Šumakov: ema, lülita televiisor välja!“.
Olemusloo kategooria nominendid on Õhtulehes 28. märstil ilmunud Risto Berendsoni artikkel „33 aastat rääkimata lugu: miks mõrvati Moskvas kaks Eesti kunstihuvilist neidu“, 25. augustil Eesti Päevalehes ilmunud Oliver Kundi, Holger Roonemaa ja Kärt Anvelti artikkel „Suure luuretüli tagamaad. Kuidas Eesti tippametnikud Vene ohust üle kuumenesid“ ja 20. oktoobril Äripäevas ilmunud Marge Ugezene artikkel „Edukas arst kaotas hoiu-laenuühistuga 200 000 eurot. Ja oma elu“.
Multimeedia nominendid on Eesti Ekspressis alates 30. märtsist ilmunud artiklisari „Süvalinn“, mille autorid on Riin Aljas, Oliver Kund, Martin Laine, Toom Tragel, Elise Christin Jörberg, Hele-Mai Kulleste, Mart Nigola, Holger Roonemaa, Erik Moora, Eero Epner, Mari Mets, Joonas Sildre ja Janek Murd. Sari räägib Keskerakonna pikast ainuvõimust Tallinnas ning sellest tingitud probleemkohtadest valdkondade kaupa: poliitiline korruptsioon, linnapea isik, majanduslik ebavõrdsus ning puudulikult lahendatud keskkonnaküsimused.
Eesti Ekspressis 31. mail ilmunud „Reportaaž San Marinost | Lugu maailma halvimast jalgpallikoondisest: rongijuht ja tisler küsivad töölt puhkust, et tulla Eestit võitma“, mille autorid on Matthias Kalev, Henri-Kristian Kirsip, Daniel Leevik, Anna Plukk, Elise Christin Jörberg ja Karl-Erik Leik.
Eesti Ekspressis 27. juunil ilmunud „Interaktiivne rännak | Pagemine Ukrainast: langeta ise ohtlikud ja võimatud valikud, mille ees põgenikud seisavad“, mille autorid on Greete Lehepuu, Rain Pruul, Mart Nigola, Anna Plukk, Kristina Õun.
Podcasti nominendid on 14. mail eetris olnud Eesti Ekspressi ajakirajnike Aleksander Algo ja Lauri Närepi podcast „Vabaflow | Kuidas räppar mõne aastaga Soundcloudist vabariigi aastapäeva kontsertlavale jõudis“, Äripäeva ajakirjaniku Katariina Krjutškova raadiosaated sarjast „Edukad naised“ 17. juunil "Noor miljonär hoiab abikaasaga rahakotid lahus: pean olema sõltumatu", 9. septembril "Piret Mürk-Dubout tippjuhi elust: sa oled täiesti üksinda, pole kellegagi rääkida" ja 2. detsembril "Karmen Pedaru avab modellinduse pahupoole: nälgimine, arutu laristamine ja raamatupidajate pettused" ning Õhtulehe podcast „„Krimioosum“ | „Kohe tuleb ära viia!“ Pealtnägijad meenutavad Moskva käsilaste ässitatud Pronksiööd“, mis oli eetris 30. detsembril ja mille autor on Johanna-Kadri Kuusk ja helikujunduse tegi Hannes Dreimanis.
Iga kategooria võitja saab auhinnaks tuhat eurot ja diplomi. Auhindu rahastavad Delfi Meedia, Õhtuleht Kirjastus ja Äripäev.
Uudise kategoorias esitati 34, olemuses 54 ja arvamuses 34 tööd. Multimeedia kategoorias laekus üheksa ja podcasti kategoorias 15 tööd.
Žürii valis ka noore ajakirjaniku preemia nominendid: Linda Eensaar Äripäevast, Martin Laine Eesti Päevalehest ja Greete Palgi Eesti Päevalehest. Noore ajakirjaniku kategoorias oli kandidaate kokku 17. Võitja valivad preemia rahastajad.
Noore ajakirjaniku preemiat rahastavad Hans H. Luik, Igor Rõtov, Jüri Ehasalu, Margus Mets ja Toomas Leito pärijad. Koos elutöö preemiaga on fondi suurus on 12 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt: elutöö preemia 6000 eurot ja noore ajakirjaniku preemia 6000 eurot. Elutöö preemia saaja leiavad rahastajad ise.
Preemiate võitjad tehakse teatavaks 17. veebruaril Tallinnas Erinevate Tubade Klubis toimuval Meedialiidu pressipeol.
Žürii tööd juhtis Õhtulehe peatoimetaja Martin Šmutov. Žüriisse kuulusid Äripäeva uudiste ja uuriva toimetuse toimetaja Mari Mets, Hiiu Lehe peatoimetaja Piret Eesmaa, Eesti Loodusmuuseumi direktor Heidi Jõks, Eesti Rahvusringhäälingu analüütik Marju Himma-Kadakas, Delfi ja Eesti Päevalehe peatoimetaja Urmo Soonvald, Äripäeva peadirektor Igor Rõtov, Geenius Meedia peatoimetaja Martin Mets ning KPMS vanempartner Henri Käsper.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


11 Delfi Meedia ajakirjanikku pälvisid pressipreemia nominatsiooniŽürii valis Meedialiidu ajakirjanduspreemiate konkursi kuue kategooria nominendid, võitjad avalikustatakse veebruari keskel.
Uudise kategooria nominendid on Äripäevas 10. märtsil ilmunud Koit Brinkmanni artikkel „Ukrainlasi palkav tuntud koristusfirma sülitab seadustele: „Töötasime 12 tundi päevas ilma puhkepäevadeta““, Eesti Ekspressis 18. mail ilmunud Oliver Kundi artikkel „Maksumaksja taob kinni Tallinna Linnatranspordi juhtide kõrgkooliõppe. Ja see ei ole veel kõik!“ ning Eesti Päevalehes 10. juulil ilmunud Holger Roonemaa ja Urmas Jaaganti artikkel „“Ütle talle, et saagu esmalt see kuradi eelnõu riigikogust läbi.“ Uberi failid avavad suurfirma Eesti lobi telgitagused“.
Parima arvamuse nominendid on Tiina Kruus Eesti Päevalehe LP-s 23. septembril ilmunud arvamuslooga „Kuidas ma nähtamatuks muutusin“, Meelis Mandel Äripäevas 17. juunil ilmunud arvamusega „Meelis Mandel: keegi võiks selle lõpuks välja öelda – meile läheneb enneolematu intresside tõus“ ja Andrei Šumakov Eesti Päevalehes 7. mail ilmunud arvamuslooga „KIRI EMADEPÄEVAKS VENEMAALE | RusDelfi peatoimetaja Andrei Šumakov: ema, lülita televiisor välja!“.
Olemusloo kategooria nominendid on Õhtulehes 28. märstil ilmunud Risto Berendsoni artikkel „33 aastat rääkimata lugu: miks mõrvati Moskvas kaks Eesti kunstihuvilist neidu“, 25. augustil Eesti Päevalehes ilmunud Oliver Kundi, Holger Roonemaa ja Kärt Anvelti artikkel „Suure luuretüli tagamaad. Kuidas Eesti tippametnikud Vene ohust üle kuumenesid“ ja 20. oktoobril Äripäevas ilmunud Marge Ugezene artikkel „Edukas arst kaotas hoiu-laenuühistuga 200 000 eurot. Ja oma elu“.
Multimeedia nominendid on Eesti Ekspressis alates 30. märtsist ilmunud artiklisari „Süvalinn“, mille autorid on Riin Aljas, Oliver Kund, Martin Laine, Toom Tragel, Elise Christin Jörberg, Hele-Mai Kulleste, Mart Nigola, Holger Roonemaa, Erik Moora, Eero Epner, Mari Mets, Joonas Sildre ja Janek Murd. Sari räägib Keskerakonna pikast ainuvõimust Tallinnas ning sellest tingitud probleemkohtadest valdkondade kaupa: poliitiline korruptsioon, linnapea isik, majanduslik ebavõrdsus ning puudulikult lahendatud keskkonnaküsimused.
Eesti Ekspressis 31. mail ilmunud „REPORTAAŽ SAN MARINOST | Lugu maailma halvimast jalgpallikoondisest: rongijuht ja tisler küsivad töölt puhkust, et tulla Eestit võitma“, mille autorid on Matthias Kalev, Henri-Kristian Kirsip, Daniel Leevik, Anna Plukk, Elise Christin Jörberg ja Karl-Erik Leik.
Eesti Ekspressis 27. juunil ilmunud „INTERAKTIIVNE RÄNNAK | Pagemine Ukrainast: langeta ise ohtlikud ja võimatud valikud, mille ees põgenikud seisavad“, mille autorid on Greete Lehepuu, Rain Pruul, Mart Nigola, Anna Plukk, Kristina Õun.
Podcasti nominendid on 14. mail eetris olnud Eesti Ekspressi ajakirajnike Aleksander Algo ja Lauri Närepi podcast „VABAFLOW | Kuidas räppar mõne aastaga Soundcloudist vabariigi aastapäeva kontsertlavale jõudis“, Äripäeva ajakirjaniku Katariina Krjutškova raadiosaated sarjast „Edukad naised“ 17. juunil „Noor miljonär hoiab abikaasaga rahakotid lahus: pean olema sõltumatu“, 9. septembril „Piret Mürk-Dubout tippjuhi elust: sa oled täiesti üksinda, pole kellegagi rääkida“ ja 2. detsembril „Karmen Pedaru avab modellinduse pahupoole: nälgimine, arutu laristamine ja raamatupidajate pettused“ ning Õhtulehe podcast „„KRIMIOOSUM“ | „Kohe tuleb ära viia!“ Pealtnägijad meenutavad Moskva käsilaste ässitatud Pronksiööd“, mis oli eetris 30. detsembril ja mille autor on Johanna-Kadri Kuusk ja helikujunduse tegi Hannes Dreimanis.
Iga kategooria võitja saab auhinnaks 1000 eurot ja diplomi. Auhindu rahastavad Delfi Meedia, Õhtuleht Kirjastus ja Äripäev.
Uudise kategoorias esitati 34, olemuses 54 ja arvamuses 34 tööd. Multimeedia kategoorias laekus üheksa ja podcasti kategoorias 15 tööd.
Žürii valis ka noore ajakirjaniku preemia nominendid: Linda Eensaar Äripäevast, Martin Laine Eesti Päevalehest ja Greete Palgi Eesti Päevalehest. Noore ajakirjaniku kategoorias oli kandidaate kokku 17. Võitja valivad preemia rahastajad.
Noore ajakirjaniku preemiat rahastavad Hans H. Luik, Igor Rõtov, Jüri Ehasalu, Margus Mets ja Toomas Leito pärijad. Koos elutöö preemiaga on fondi suurus on 12 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt: elutöö preemia 6000 eurot ja noore ajakirjaniku preemia 6000 eurot. Elutöö preemia saaja leiavad rahastajad ise.
Preemiate võitjad tehakse teatavaks 17. veebruaril Tallinnas Erinevate Tubade Klubis toimuval Meedialiidu pressipeol.
Žürii tööd juhtis Õhtulehe peatoimetaja Martin Šmutov. Žüriisse kuulusid Äripäeva uudiste ja uuriva toimetuse toimetaja Mari Mets, Hiiu Lehe peatoimetaja Piret Eesmaa, Eesti Loodusmuuseumi direktor Heidi Jõks, Eesti Rahvusringhäälingu analüütik Marju Himma-Kadakas, Delfi ja Eesti Päevalehe peatoimetaja Urmo Soonvald, Äripäeva peadirektor Igor Rõtov, Geenius Meedia peatoimetaja Martin Mets ning KPMS vanempartner Henri Käsper.


Selgusid Meedialiidu ajakirjanduspreemiate nominendid. Kahes kategoorias on esindatud ka Õhtuleht!Esmaspäeval toimunud koosolekul valis žürii välja Meedialiidu ajakirjanduspreemiate konkursi kuue kategooria nominendid. Olemusloo ja podcast’i kategooriates on nomineeritud ka Õhtuleht. Võitjad avalikustatakse veebruari keskel.
Uudise kategooria nominendid on:
Äripäevas 10. märtsil ilmunud Koit Brinkmanni artikkel „Ukrainlasi palkav tuntud koristusfirma sülitab seadustele: „Töötasime 12 tundi päevas ilma puhkepäevadeta““
Eesti Ekspressis 18. mail ilmunud Oliver Kundi artikkel „Maksumaksja taob kinni Tallinna Linnatranspordi juhtide kõrgkooliõppe. Ja see ei ole veel kõik!“
Eesti Päevalehes 10. juulil ilmunud Holger Roonemaa ja Urmas Jaaganti artikkel !“„Ütle talle, et saagu esmalt see kuradi eelnõu riigikogust läbi.“ Uberi failid avavad suurfirma Eesti lobi telgitagused“.
Parima arvamuse nominendid on:
Tiina Kruus Eesti Päevalehe LP-s 23. septembril ilmunud arvamuslooga „Kuidas ma nähtamatuks muutusin“.
Meelis Mandel Äripäevas 17. juunil ilmunud arvamusega „Meelis Mandel: keegi võiks selle lõpuks välja öelda – meile läheneb enneolematu intresside tõus“.
Andrei Šumakov Eesti Päevalehes 7. mail ilmunud arvamuslooga „KIRI EMADEPÄEVAKS VENEMAALE | RusDelfi peatoimetaja Andrei Šumakov: ema, lülita televiisor välja!“.
Olemusloo kategooria nominendid on:
Õhtulehes 28. märstil ilmunud Risto Berendsoni artikkel „33 aastat rääkimata lugu: miks mõrvati Moskvas kaks Eesti kunstihuvilist neidu“.
25. augustil Eesti Päevalehes ilmunud Oliver Kundi, Holger Roonemaa ja Kärt Anvelti artikkel „Suure luuretüli tagamaad. Kuidas Eesti tippametnikud Vene ohust üle kuumenesid“.
20. oktoobril Äripäevas ilmunud Marge Ugezene artikkel „Edukas arst kaotas hoiu-laenuühistuga 200 000 eurot. Ja oma elu“.
Multimeedia nominendid on:
Eesti Ekspressis alates 30. märtsist ilmunud artiklisari „Süvalinn“, mille autorid on Riin Aljas, Oliver Kund, Martin Laine, Toom Tragel, Elise Christin Jörberg, Hele-Mai Kulleste, Mart Nigola, Holger Roonemaa, Erik Moora, Eero Epner, Mari Mets, Joonas Sildre ja Janek Murd. Sari räägib Keskerakonna pikast ainuvõimust Tallinnas ning sellest tingitud probleemkohtadest valdkondade kaupa: poliitiline korruptsioon, linnapea isik, majanduslik ebavõrdsus ning puudulikult lahendatud keskkonnaküsimused.
Eesti Ekspressis 31. mail ilmunud „REPORTAAŽ SAN MARINOST | Lugu maailma halvimast jalgpallikoondisest: rongijuht ja tisler küsivad töölt puhkust, et tulla Eestit võitma“, mille autorid on Matthias Kalev, Henri-Kristian Kirsip, Daniel Leevik, Anna Plukk, Elise Christin Jörberg ja Karl-Erik Leik.
Eesti Ekspressis 27. juunil ilmunud „INTERAKTIIVNE RÄNNAK | Pagemine Ukrainast: langeta ise ohtlikud ja võimatud valikud, mille ees põgenikud seisavad“, mille autorid on Greete Lehepuu, Rain Pruul, Mart Nigola, Anna Plukk, Kristina Õun.
Podcast’i nominendid on:
14. mail eetris olnud Eesti Ekspressi ajakirjanike Aleksander Algo ja Lauri Närepi podcast „VABAFLOW | Kuidas räppar mõne aastaga Soundcloudist vabariigi aastapäeva kontsertlavale jõudis“.
Äripäeva ajakirjaniku Katariina Krjutškova raadiosaated sarjast „Edukad naised“ 17. juunil „Noor miljonär hoiab abikaasaga rahakotid lahus: pean olema sõltumatu“, 9. septembril „Piret Mürk-Dubout tippjuhi elust: sa oled täiesti üksinda, pole kellegagi rääkida“ ja 2. detsembril „Karmen Pedaru avab modellinduse pahupoole: nälgimine, arutu laristamine ja raamatupidajate pettused“.
Õhtulehe podcast „„KRIMIOOSUM“ | „Kohe tuleb ära viia!“ Pealtnägijad meenutavad Moskva käsilaste ässitatud Pronksiööd“, mis oli eetris 30. detsembril ja mille autor on Johanna-Kadri Kuusk ja helikujunduse tegi Hannes Dreimanis.
Iga kategooria võitja saab auhinnaks 1000 eurot ja diplomi. Auhindu rahastavad Delfi Meedia, Õhtuleht Kirjastus ja Äripäev. Uudise kategoorias esitati 34, olemuses 54 ja arvamuses 34 tööd. Multimeedia kategoorias laekus üheksa ja podcast’i kategoorias 15 tööd.
Žürii valis ka noore ajakirjaniku preemia nominendid: Linda Eensaar Äripäevast, Martin Laine Eesti Päevalehest ja Greete Palgi Eesti Päevalehest. Noore ajakirjaniku kategoorias oli kandidaate kokku 17. Võitja valivad preemia rahastajad.
Noore ajakirjaniku preemiat rahastavad Hans H. Luik, Igor Rõtov, Jüri Ehasalu, Margus Mets ja Toomas Leito pärijad. Koos elutöö preemiaga on fondi suurus on 12 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt: elutöö preemia 6000 eurot ja noore ajakirjaniku preemia 6000 eurot. Elutöö preemia saaja leiavad rahastajad ise.
Preemiate võitjad tehakse teatavaks 17. veebruaril Tallinnas Erinevate Tubade Klubis toimuval Meedialiidu pressipeol.
Žürii tööd juhtis Õhtulehe peatoimetaja Martin Šmutov. Žüriisse kuulusid Äripäeva uudiste ja uuriva toimetuse toimetaja Mari Mets, Hiiu Lehe peatoimetaja Piret Eesmaa, Eesti Loodusmuuseumi direktor Heidi Jõks, Eesti Rahvusringhäälingu analüütik Marju Himma-Kadakas, Delfi ja Eesti Päevalehe peatoimetaja Urmo Soonvald, Äripäeva peadirektor Igor Rõtov, Geenius Meedia peatoimetaja Martin Mets ning KPMS vanempartner Henri Käsper.


«Ütles, et saadab mulle koodi ja selle talle edastada.» Püütakse saada ligipääsu Google kontodele«Ärge jagage infot inimestele, kes teile helistavad,» hoiatab sotsiaalmeedias Tatjana, kes sai päeva jooksul mitmeid kõnesid väidetavalt Google töötajalt.«Täna helistas number +372 51980649 ja rääkis, et on Google kontorist ning kas ma olen praegu üritanud Huawei telefoniga siseneda oma Google kontole,» kirjeldas veidrat kõne Tatjana.
Naine oli enda sõnul kinnitanud helistajale, et ta ei ole mingisuguseid sisselogimisi teinud, eriti veel Huawei seadmest. Selle peale lubati talle saata kood, mille abil oleks võimalik blokeerida seade, millelt Tatjana kontole väidetavalt prooviti siseneda.
«Ütlesin, et sain aga panin kohe kõne ära,» ei plaaninud naine oma infot võhivõõrale jagada, siis aga helistati juba järgmiselt numbrilt.
«Võtsin vastu ning meesterahvas teisel pool toru ütles, et kõne katkes. Palus mul siiski edastada see kood. Ütlesin, et vaatasin oma Google kontole ja seal pole sisselogimisest teavitust tulnud. Tema vastus oli, et võibolla veel ei kajastu,» ei olnud Tatjana sõnul helistaja oma jonni jätnud.
Tatjana oli aga kaval ning hakkas hoopiski helistajat küsitlema. «Palusin tal öelda, kus asub Google kontor... Ta ei osanud sellele vastata ja ütles, et ei saa minu küsimusest aru.»
Tatjana palub kõikidel olla äärmiselt ettevaatlik ning mitte jagada informatsiooni suvalistele helistajatele.


Kelmid jäljendasid LHV panga veebilehteTänases saates uurime kelmide tegevust pankade veebilehtede jäljendamisel. Selle tulemusel on mitmed eestlased kaotanud sadu tuhandeid eurosid. Mida teha, et pettuse ohvriks mitte langeda ja kuidas käituda kui kelm on juba kontolt raha varastanud, vaata juba saatest.


Kevin Kadakas põrutab kohtuveskile: pole hullu, ega kaks päeva türmis konti murra!Skandaalne tõsielutäht Kevin Kadakas saabub Pärnu kohtumajja šikis mustas pintsakus. „Jah!“ vastab ta selge ja kõva häälega, kui kohtunik küsib, kas prokuratuuris sõlmitud kokkulepe on talle arusaadav.„Prokuröril väsib enne suu ära, kui nimekirja lõppu jõuab,“ nendib kohtunik pärast seda, kui prokurör on Kadaka tööd-tegemised ning kokkuleppe sisu prokuratuuriga ette lugenud. Nimelt on Kadakal tarvis vastutust kanda mitme koletu teo eest, mille hulgas on näiteks joobes juhtimine, teise inimese dokumentide kuritarvitamine ja dokumentide võltsimine ning arvutikelmused.Kadakas on kogu kohtuistungi vältel mõtliku ilmega ega paista ülemäära murelik olevat. Kui kohtunik kohtuotsuse väljakuulutamise eel viivuks saalist lahkub, haarab Kadakas taskust telefoni ja asub seal leiduvat hoolega sirvima. Vahepeal näitab ta naerdes oma telefoniekraani ka kõrval istuvale sõbrale.Arvukad seaduserikkumised tähendavad Kadaka jaoks ligi kaheaastast tingimisi vangistust. Reaalset vangistust määratakse mehele seitse päeva. Kuna Kadakas on juba viis päeva eelvangistuses viibinud, jääb sellest kanda veel kaks. Samuti peab ta andma kolmeks kuuks hoiule juhiloa.„Kaheks päevaks on veel vaja türmi minna,“ nendib Kadakas vahetult pärast kohtuotsusest teadasaamist Õhtulehele. Kohtuotsust peab ta õiglaseks. „Mis see kaks päeva... ega see konti murra! Seal pole hullu midagi, pole nagu küsimust,“ sõnab ta, et ei pelga kaheks päevaks vangi minna.Mis siis täpsemalt juhtus? „Eks riisutud sai natuke,“ sõnab ta muheledes. Seadust ajendas teda enda sõnul rikkuma raha. „Ega asi pole nüüd päris nii mustvalge. Kui inimesel on raha vaja ja ta on nõus selle jaoks kõike tegema, loomulikult eks ma aitan nõu ja jõuga ning saan sealt ka ise oma komisjoni. Kui te arvate, et ma sealt mingit hõlptulu teenisin, siis mina arvan ka niimoodi,“ jutustab Kadakas.Ta selgitab veel: „Pankadelt sai küsitud raha ja pangad andsid. Võib-olla pangad poleks pidanud andma. Aga sai tehtud nii, et nad annaksid.“Oma tegude üle tõsielutäht uhkust ei tunne. „Eks ikka kahetsen,“ tunnistab ta. Kui kaks päeva vangis veedetud, ei jää Kadakal üle muud, kui seadusekuulekat elu elada ning järjepidevalt kriminaalhooldajale aru anda.Kadakas märgib, et vaimselt tunneb ta end hästi. Kuidas on tal suhted alkoholiga? On ta ju varem vägijoogi liigtarvitamisega korduvalt pahuksis olnud. „Nagu näed - kaine olen,“ sõnab ta. Kui kaua juba? „Ei, ma ei tea. Vahel ikka õlut joon. Täitsa vinks-vonks olen, pole häda midagi.“ Alkoholitarbimise keeldu mehele kohaldatud pole. „Selles mõttes jõulud,“ lisab ta muiates.Kadaka sõnul tal puudub huvi kuritegelikule teele tagasi kalduda - ta ju teab, et seaduserikkumise korral on vangimajja minek kindel. „Siis tuleb umbes aasta ja kümme kuud. Aga näed, seni enne pole 26 aasta jooksul tulnud ühtegi libastumist. Arvan, et saab ka järgmised kaks aastat ilma. Pole nagu eriline takistus,“ on ta optimistlik.Missugused tegemised neil päevil tema argipäevi täidavad, Kadakas täpsustada ei taha. „Töötan puhaste riiete ja puhaste alade peal!“ Robin Roots KAHETSEB: Oma tegude üle tõsielutäht Kevin Kadakas uhkust ei tunne.HELEN REINHOLD


Naine kaotas netiklemidele ligi 7000 eurotTALLINN, 24. jaanuar, BNS – Viljandis kaotas naine netikelmidele ligi 7000 eurot.Politsei poole pöördus Viljandis elav naine, kes püüdis telefoni teel Coop panga internetipanka siseneda.Selleks tuli tal sisestada nii PIN1 kui ka PIN2 koodid, kuid netipanka naine sisse ei pääsenud.Hiljem avastas ta, et tema kontolt on kadunud 6900 eurot.Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.eeBaltic News Service


Viljandi naine püüdis netipanka siseneda, jäi ilma 6900 eurostPolitsei poole pöördus Viljandis elav naine, kes püüdis telefoni teel Coop panga internetipanka siseneda. Selleks tuli tal sisestada nii PIN1 kui ka PIN2 koodid, kuid netipanka naine sisse ei pääsenud.
Hiljem avastas ta, et tema kontolt on kadunud 6900 eurot. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Microsoft investeerib OpenAI-sse mitu miljardit dollaritWASHINGTON, 24. jaanuar, AFP-BNS – USA tehnoloogiahiid Microsoft teatas esmaspäeval, et investeerib miljardeid dollareid uuringukeskusesse OpenAI, mille juturobot ChatGPT on tekitanud ärevust seoses pettusega koolides ja ülikoolides.
Microsofti tegevjuht Satya Nadella vahendas Twitteris firma blogipostitust, milles anti teada "mitmeaastasest, mitme miljardi dollarilisest investeeringust, et kiirendada läbimurdeid tehisintellekti vallas".
Novembris avaldatud OpenAI juturobot ChatGPT põhjustas suurt furoori, kuna lubas kasutajatel kirjutada hetkega esseid, artikleid, luuletusi ja arvutikoodi.
Ülikoolides ja koolides on ChatGPT kasutamine keelatud. Samuti on see tekitanud küsimusi kontoritöö tuleviku kohta.
Meediale teadaolevalt investeerib Microsoft OpenAI-sse kümme miljardit dollarit.
Teade investeeringust tuli vähem kui nädal pärast seda, kui Microsoft teatas, et koondab majandusraskuste tõttu 10 000 töötajat.
AFP – Baltic News Service


Mitu Ukraina ametnikku astus korruptsioonisüüdistuste taustal tagasiKIIEV, 24. jaanuar, AFP-BNS – Mitu kõrget Ukraina ametnikku teatasid teisipäeval tagasiastumisest, samal ajal kui riigi kaitseministeeriumi raputab korruptsiooniskandaal seoses toidu hankimisega.
Tagasiastunud ametnike seas on asekaitseminister Vjatšeslav Šapovalov, kes vastutas armee logilistilise toe eest, ja presidendi kantselei asejuht Kõrõlo Tõmošenko.
AFP – Baltic News Service


Coop Panga veebilehe võltsijad said viljandlannalt kätte 6900 eurotÜks viljandlanna püüdis telefoni teel siseneda oma Coop Panga kontole, sisestas selleks nii PIN1 kui PIN2 koodi ning avastas mõne aja pärast, et kontolt on kadunud 6900 eurot. Naine oli sattunud võltsitud pangalehele, selle kaudu said petturid teada tema koodid ja kasutasid neid juba õigel lehel.
"Tähelepanelikult tuleb vaadata, mida on kirjutatud lehekülje aadressiribale," toonitas Viljandi politseijaoskonna menetlusgrupi juht Meelis Lill. Seejuures pole tema kinnitusel vahet, millise panga klient ollakse, sest petulehti tehakse järjest juurde ja kogu aeg tuleb olla väga hoolikas, et ei satuks valele leheküljele.
Lill soovitas vältida otsingumootoreid, et oma pangalehele jõuda, sest võib juhtuda, et need mootorid, näiteks Google, annavad esimeseks vasteks võltsitud lehekülje.
6900 eurot kaotanud viljandlanna raha jälitamiseks alustas politsei esmaspäeval kriminaalmenetlust kelmuse paragrahvi alusel, kuid kurjategijate tabamine on sellistel puhkudel ülimalt ebatõenäoline. Enamasti viivad rahavarguse jäljed riikidesse, kus Eesti politseil ei ole võimalik menetlust läbi viia ning raha kaob Aafrika või Aasia riikide pankadesse.
Esmaspäeval teatas politsei- ja piirivalveamet, et viimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus jäljendatud pankade veebilehtede abil petetakse inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad 120 000 euroni.
«Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi, aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,» hoiatas põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin.
Jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust selle kohta, kuidas inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka, ning sisestasid selleks Google‘i otsingusse panga nime. Nad valisid loetelust esimese tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht. «Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot.»
LHV panga nimega võltsitud veebilehe ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahju on kokku üle 115 000 euro.
Pankade petulehtede teemat käsitles esmaspäeval Kanal 2 saade «Kuu-uurija». Seal rääkis LHV jaepanganduse juht Annika Goroško, et petulehti on väga palju. Ainuüksi novembris oli LHV pangal teada 55 juhtumit.
«Kohe reageerime, et leht võimalikult kiiresti maha võtta. Paraku on olukordi, kus see on üleval mõningad minutid või natuke kauem,» ütles Goroško.
Tema sõnul jälgitakse neid lehti pidevalt, antakse nendest kohe Google‘ile teada ning üritatakse need võimalikult kiiresti Google‘i abiga maha saada. «Me ise neid maha võtta ei saa, aga saame pidevalt Google‘ile raporteerida,» rääkis Goroško, kelle sõnul suunatakse klient alati ka politsei poole, sest ta on langenud kuriteo ohvriks.


Mitu Ukraina ametnikku astus korruptsioonisüüdistuste taustal tagasi (Täiendatud!)KIIEV, 24. jaanuar, AFP-BNS – Mitu kõrget Ukraina ametnikku teatasid teisipäeval tagasiastumisest, samal ajal kui riigi kaitseministeeriumi raputab korruptsiooniskandaal seoses toidu hankimisega.
Tagasiastunud ametnike seas on asekaitseminister Vjatšeslav Šapovalov, kes vastutas armee logilistilise toe eest, ja presidendi kantselei asejuht Kõrõlo Tõmošenko.
Tagasiastumised langevad ajale, mil riigi kaitseministeeriumi süüdistatakse lepingute sõlmimises, kus toitu hangiti ülepaisutatud hindadega.
Ministeerium nimetas süüdistusi "alusetuks", kuid lisas, et Šapovalovi lahkumine "aitab säilitada ühiskonna ja rahvusvaheliste partnerite usalduse".
Tõmošenko ütles sotsiaalmeedias, et esitas lahkumisavalduse ja tänas presidenti "usalduse ja võimaluse eest teha head". Tagasiastumise põhjuseid ta ei avaldanud.
Tõmošenko on varem olnud seotud mitme skandaaliga. Mullu oktoobris süüdistati teda Ukrainale humanitaarotstarbeks annetatud auto kasutamises isiklikuks tarbeks.
Lisaks teatas Ukraina peaprokuratuur teisipäeval peaprokuröri asetäitja Oleksi Sõmonenko tagasiastumisest.
Sõmonenkot süüdistati hiljuti puhkuse veetmises Hispaanias ja ühele Ukraina ärimehele kuuluva auto kasutamises.
President Volodõmõr Zelenskõi teatas esmaspäevases pöördumises, et keelab ametnikel välismaale reisimise, välja arvatud tööülesannete täitmiseks.
"Kui nad tahavad praegu puhata, tehku nad seda väljaspool riigiteenistust. Ametnikel ei lubata enam sõita välismaale puhkusele või muudel ametikohustustega mitteseotud põhjustel," ütles ta.
Nädalavahetusel vallandati Ukraina taristuministri asetäitja, kes jäi vahele altkäemaksu võtmisega.
AFP – Baltic News Service


Mitu Ukraina ametnikku astus korruptsioonisüüdistuste taustal tagasiMitu kõrget Ukraina ametnikku teatasid teisipäeval tagasiastumisest, samal ajal kui riigi kaitseministeeriumi raputab korruptsiooniskandaal seoses toidu hankimisega.Tagasiastunud ametnike seas on asekaitseminister Vjatšeslav Šapovalov, kes vastutas armee logilistilise toe eest, ja presidendi kantselei asejuht Kõrõlo Tõmošenko.
Tagasiastumised langevad ajale, mil riigi kaitseministeeriumi süüdistatakse lepingute sõlmimises, kus toitu hangiti ülepaisutatud hindadega.
Ministeerium nimetas süüdistusi «alusetuks», kuid lisas, et Šapovalovi lahkumine «aitab säilitada ühiskonna ja rahvusvaheliste partnerite usalduse».
Tõmošenko ütles sotsiaalmeedias, et esitas lahkumisavalduse ja tänas presidenti «usalduse ja võimaluse eest teha head». Tagasiastumise põhjuseid ta ei avaldanud.
Tõmošenko on varem olnud seotud mitme skandaaliga. Mullu oktoobris süüdistati teda Ukrainale humanitaarotstarbeks annetatud auto kasutamises isiklikuks tarbeks.
Lisaks teatas Ukraina peaprokuratuur teisipäeval peaprokuröri asetäitja Oleksi Sõmonenko tagasiastumisest.
Sõmonenkot süüdistati hiljuti puhkuse veetmises Hispaanias ja ühele Ukraina ärimehele kuuluva auto kasutamises.
President Volodõmõr Zelenskõi teatas esmaspäevases pöördumises, et keelab ametnikel välismaale reisimise, välja arvatud tööülesannete täitmiseks.
«Kui nad tahavad praegu puhata, tehku nad seda väljaspool riigiteenistust. Ametnikel ei lubata enam sõita välismaale puhkusele või muudel ametikohustustega mitteseotud põhjustel,» ütles ta.
Nädalavahetusel vallandati Ukraina taristuministri asetäitja, kes jäi vahele altkäemaksu võtmisega.


Riskijuht: e-residente jälgitakse ülejäänud välismaalastest palju tähelepanelikumaltE-residentsuse riskijuht Oscar Õun.Foto: E-residentsus
PRO tellijale
Palju kriitikat saanud e-residentide taustakontroll on aja jooksul muutunud pooleldi automaatseks ja sõel läheb järjest tihedamaks — mullu sai pea iga kümnes taotleja keelduva vastuse. Samas ei kontrolli praegu keegi nii põhjalikult “tavalisi” välismaalasi, kes Eesti äri ajavad, kirjutab e-residentsuse riskijuht Oscar Õun.
Riigikontroll avaldas 2020. aasta suvel e-residentsuse kohta auditi, mis andis Eesti avalikkusele kinnituse programmi tulususe kohta ja nentis, et ka avalikus sektoris on võimalik luua maailma mastaabis midagi täiesti uut ja innovaatilist.
Samas juhtis riigikontroll tähelepanu Eesti e-teenustele ligipääsu taotlevate välisriikide kodanike taustakontrolli kitsaskohtadele ja esitas soovitusi programmi turvalisuse tõhustamiseks. Riigikontrolli eesmärk oli seejuures paremini kindlustada, et välisriikide kodanikud saaksid ka edaspidi turvaliselt kasutada Eesti e-teenuseid ja siin mugavalt ettevõtlusega tegeleda.
Turvalisuse kasvatamine oli töös juba enne auditit, kuid ka riigikontrolli soovitused ei jäänud sahtlisse tolmu koguma ja 2022. aasta lõpu seisuga on e-residentsust arendavad asutused koostöös need ettepanekud ellu viinud. Mida siis täpsemalt on ära tehtud?
Riigikontrolli audit soovitas pidada põhjalikumat statistikat e-residentsust arendavate asutuste kuludest ning tuludest. Selleks juurutati juba kahe aasta eest iga-aastane majandusliku mõju ülevaade, mille kinnitab e-residentsuse nõukogu, kuhu kuuluvad programmi ajalooliste eestvedajate kõrval selle arendamise eest vastutavate asutuste ja ministeeriumite juhtivametnikud.
Olgu siinkohal välja toodud, et 2021. aastal ületasid programmi tulud kulusid enam kui kuuekordselt — programmiga seotud kogukulud olid 5,8 miljonit eurot ja otsene tulu e-residentide loodud ettevõtete poolt tasutud maksude näol 35,2 miljonit eurot. Seejuures on programm kaheksa aastaga kokku teeninud riigile 140 miljonit eurot maksutulu.
E-residentsuse taotlejad läbivad tihedama sõela
Olulise sisulise edasiminekuna turvalisuse seisukohast on e-residentide taustakontrolli eest vastutav politsei- ja piirivalveamet (PPA) täiustanud oma riskihinnanguid, mis aitavad tihedamalt välja selekteerida taotlejad, kes programmi juba eos ei sobi.
Seadus sätestab, et e-residendiks saada sooviva välismaalase tegevus peab soodustama Eesti majanduse, teaduse, hariduse või kultuuri arengut. Lisaks PPA-le teostavad e-residentide digitaalse isikutunnistuse kasutamise üle riiklikku järelevalvet kaitsepolitseiamet ja maksu- ja tolliamet.
Riigikontrolli soovitusega kooskõlas ootab alates 2021. aasta jaanuarist Eesti digi-ID soovijaid ees uus e-residendi digi-ID taotluskeskkond, mis võimaldab koguda välismaalase tausta ja tema kavatsuste kohta senisest detailsemat infot.
Seadus annab ühtlasi aluse e-residendi digi-ID kehtetuks tunnistamiseks või digi-ID sertifikaatide kehtivuse peatamiseks, kui ilmnevad asjaolud, mis annavad aluse arvata, et e-residentsust ei kasutata riigi vaatest eesmärgipäraselt. See omakorda loob riigile täiendava kaitsekihi ja võimaluse reageerida digi-ID väärkasutustele kohe ja piirata sellega isikutel muu hulgas edasiste kuritegude toime panemist.
Lisaks tuleb e-residentidel jätkuvalt Eesti digiidentiteeti iga viie aasta järel uuendada ning taotlusprotsess koos põhjaliku taustakontrolliga uuesti läbida. Kahjuks selline regulaarne kontrollimeede mitte e-residentidest välismaalaste osas Eestis puudub.
Süvendatud kontrolli täiendab lõppenud aasta suvel PPA-s kasutusele võetud automatiseeritud järelkontrolli IT-lahendus, mis võimaldab teha regulaarseid masspäringuid siseriiklikesse ja rahvusvahelistesse andmebaasidesse, kontrollimaks näiteks, kas e-resident on vahepeal mõnes riigis toime pannud süüteo või esineb mõni muu oluline asjaolu e-residendi digi-ID kehtetuks tunnistamiseks.
E-residentide osas läbiviidava eel- ja järelkontrolli tulemusel kättesaadavate andmete mõtestamise ja efektiivsema rakendamise eesmärgil loodi PPA-s igapäevaselt e-residentidega tegeleva töörühma juurde 2020. aastal täiendavalt ka analüütiku ametikoht.
Kontrollisõela tihendamise edusammude kasuks räägib selgelt digi-ID väljaandmisest keeldumiste ja kehtetuks tunnistamiste osakaalu kasv. Kui 2018. aastal said keeldumiste osaks 2 protsenti e-residendiks pürgijatest, siis 2022. aastal oli sama näitaja kasvanud juba 8 protsendile. Järelkontrolli tulemusena tunnistati 2022. aasta jooksul kehtetuks 224 e-residendi digitaalset isikutunnistust (2020. ja 2021. aastal vastavalt 29 ja 89).
Piirame kõrge riskiga riikide ligipääsu e-residentsusele
E-residentsuse programmiga seonduvate riskide maandamise alustalaks on, et riik teab, kellele ta on usaldanud Eesti digitaalse identiteedi. Joondudes riigikontrolli auditis välja toodud kitsaskohtadest, on e-residendina juba mõnda aega eelistatud taotlejad riikidest, millega Eestil on olemas justiits-, julgeoleku- ja õiguskaitsealased koostöösuhted.
Koostöös siseministeeriumiga on lisaks väljatöötamisel ettepanek õiguslikuks muudatuseks, millega piirataks e-residentsuse pakkumist ennekõike kõrgema rahapesu ja terrorismi rahastamise riskiga riikide kodanikele.
Igapäevases praktikas tähendab see muu hulgas ka programmi turundustegevuse suunamist üksnes nn turvaliste riikide kodanikele, et piirata e-residentsuse taotlejate hulka riikidest, millest tuleneb Eestile ulatuslik julgeolekualane või digi-ID väärkasutuse oht. Samuti teavitustegevust e-residentsusest huvitatute seas, kel peab olema selge ülevaade programmi võimalustest, kohustustest  ja ka piirangutest, eriti seoses rahvusvahelise maksunduse ja pangateenuste kättesaadavusega.
E-residentsuse nutikad kontrollmehhanismid võiksid olla eeskujuks
Tulles tagasi algusesse, peaks kõike eelnevat silmas pidades tekkima õigustatud küsimus — millist riiklikku järelevalvet rakendatakse nende ülejäänud välismaalaste üle, kes loovad Eestis ettevõtteid n-ö traditsioonilisel moel ehk läbi notariaalse protsessi? Nemad on Eestis asutanud enam kui pooled kõikidest mitteresidentidele kuuluvatest äriühingutest.
On selge, et e-residendid on suurema kontrolli all kui teised Eestis ettevõtlusega tegelevad välisriikide kodanikud. Ehk oleks tulevikku vaadates paras aeg, et asuda rääkima e-residentsuse eeskujul välja töötatud nutikate kontrollmehhanismide rakendamisest kõikide Eestis ettevõtlusega tegelevate välismaalaste puhul?
See annaks rahvusvahelisel areenil veelgi tugevama signaali, et Eesti on küll innovaatiline ja avatud majandusega riik, kuid kurikaeltel ja petturitel siia asja ei ole. Mõte on praegu vaid idee tasemel, kuid ligemale kaheksa aastat tagasi oli vaid idee ka e-residentsus, millest tänaseks on saanud Eesti globaalne visiitkaart ja digiarengu edulugu.


Ukrainas lahkub ametist viis kuberneri ja neli aseministritKIIEV, 24. jaanuar, AFP-BNS – Ukrainas astuvad tagasi viis oblasti kuberneri ja neli aseministrit pärast mitut korruptsiooniskandaali, ütles teisipäeval kõrgem ametnik.
Teiste seas astuvad tagasi Dnipropetrovski, Sumõ, Zaporižžja ja Hersoni oblastite, sealjuures pealinna Kiievit ümbritseva ala juht, ütles Oleh Nemtšinov.
Ametnik teatas ka asekaitseministri, kahe regionaalarengu aseministri ja asesotsiaalministri ametist vabastamisest.
AFP – Baltic News Service


Poliitiline patiseis viib Bulgaaria uute üldvalimisteniSOFIA, 24. jaanuar, AFP-BNS – Bulgaaria liigub juba aprillis  järjekordsete uute üldvalimisteni, mis on riigile viiendad viimase kahe aasta jooksul ning viiakse läbi seoses valitsuse moodustamisele antud teisipäevase tähtaja taaskordse liivajooksuga.
Bulgaaria on olnud kimpus pikaleveninud patiseisuga, mis seab tõenäoliselt ohtu ka riigi taotluse liituda euroalaga 2024. aastal.
Viimased üldvalimised oktoobris tõid kaasa äärmiselt killustunud parlamendi, mille koosseisu kaks suuremat erakonda – konservatiivne GERB ja korruptsioonivastasele võitlusele pühendunud Me Jätkame Muutust (PP) – ei suutnud koguda piisavat toetust toimiva valitsuskabineti moodustamiseks.
See sundis president Rumen Radevit minema kolmanda ja ühtlasi viimase võimaliku variandi teed, anda mandaat Sotsialistlikule Parteile.
Ent erakond ei suutnud samuti koondada piisavalt osalisi sellise võimuliidu moodustamiseks, mis pälvinuks parlamendienamuse toetust.
Järgmistel päevadel saadab Radev parlamendi laiali ja käib välja uute valimiste kuupäeva.
Poliitletargiline uinak Euroopa Liidu vaeseimas riigis on seninähtamatu pärast kommunismiaja lõppu 1989. aastal.
Keskvalimiskomisjoni esinaise Kamelia Nejkova sõnul võivad valimised aset leida juba 2. aprillil.
Ent komisjoni pressiesindaja Tsvetozar Tomovi sõnul võidakse valimised lükata 23. aprillile, et anda rohkem ettevalmistusaega.
Politoloogide hinnangul toovad uued valimised kaasa sarnase killustunud parlamendikoosseisu ning stabiilse valitsuskabineti moodustamise võimalus on jätkuvalt ahtake.
Osa analüütikuid prognoosib järgmiste ennetähtaegsete valimiste toimumist juba varemalt sügisel.
AFP – Baltic News Service


Politsei tabas kahtlase päritoluga tööriistadega kaubitsejaPolitsei sai täna Võrust teate ühe sõiduki kohta, millest oli müügiks pakutud kahtlase päritoluga kaupa. Politsei tegi kauplemisele kiire lõpu.Tähelepanelik kodanik andis taolisest intsidendist ja oma tähelepanekutest teada numbril 112. Peagi õnnestus ka politseipatrullidel kirjeldusele vastav sõiduk tabada ning asjaolusid kontrollida, kirjeldas oma sotsiaalmeediakontol veebipolitseinik Janar Koemets.
Mootorsõidukijuhi kontrollimisel selgus, et viimasel puudus kehtiv juhtimisõigus. Müügiks pakutava kauba uurimisel selgus, et esemetele olid peale kleebitud tuntud brändide kleepsud.
Tänu inimeste tähelepanelikkusele ja politsei sekkumisele sai loos kirjeldatud isiku taoline kauplemine kiire lõpu.
Info ja tähelepanekud igasugustest kauba pakkujatest on alati oodatud numbrile 112.
Politsei hoiatab, et juhul kui inimene siiski ostab eseme taolise «kauba» müüjalt ning hiljem leiab end olukorrast, kus soovib kaubast loobuda, siis eraisikute lepingulistes suhetes tarbijaõigused ei kehti – eraisikute vahelisele lepingule kohalduvad ainult need tingimused, milles osapooled kohapeal kokku leppisid.


EKREl ja Isamaal joppas Krachti kohtuprotsessigaHarju maakohtus pidi läinud reedel algama endise rahandusministri Martin Helme nõuniku Kersti Krachti (67) korruptsioonisüüdistuse arutamine. Ühe kohtualuse tervise pärast lükkus avaistung 6. märtsile.Prokuratuuri tõendite hulgas on pealtkuulatud kõned, mis heidavad valgust muu hulgas EKRE telgitagustele ja Isamaa rahastamisele.Näiteks lubavat koos Krachtiga kohtu all olev ettevõtja Hillar Teder ühes kõnes Isamaa peasekretärile Priit Sibulale, et maksab parteile 200 000 eurot kindlasti, aga võib-olla isegi 300 000 eurot.Nüüd jääb see info enne 5. märtsi Riigikogu valimisi saladuseks.


Politsei uurib Saaremaa mõjukat äriperet1,4 miljoni euro võimalikuks väljanõudmiseks pani prokuratuur käpa peale Tullio Libliku tütre kinnisvarale.Legendaarne Saaremaa ärimees Tullio Liblik (58) on taas kriminaalasja osaline. Uurimine puudutab kaubandus- ja elamuskeskust WOW, mille ta Kuressaarde rajas.Kahtlustuse järgi toimus ehitushanke vormistamisel kokkumäng, millega peteti Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt (EAS) välja suurem summa.EAS nõuab tagasi üle 1,4 miljoni euro. Prokuratuuri soovil on seatud kohtulikud hüpoteegid ärimehe tütre Karolina Libliku (31) isiklikule kinnisvarale. Karolina Liblik kui WOW projekti eestvedaja on üks kahtlustatavaid.Samuti lasi prokuratuur koormata Saaremaa ehitusfirma Korberi OÜ ja selle omaniku Lembo Piibu (50) kinnisvara. Piipu kahtlustatakse soodustuskelmusele kaasaaitamises.Asjaosaliste väitel pole nad EASi petnud. Korberi advokaadi väitel võlgneb Libliku firma neile ehitustööde eest siiani 250 000 eurot. WOW avas uksed sügisel 2020.FOTO MAANUS MASING SAARTE HÄÄLSAAREMAA MÕJUKAMAID PEREKONDI: Ärimees Tullio Liblik ja tema tütar Karolina Liblik 2019. aastal WOW keskuse ehitusplatsil.


Politsei uurib Saaremaa mõjukat äriperet1,4 miljoni euro võimalikuks väljanõudmiseks pani prokuratuur käpa peale Tullio Libliku tütre kinnisvarale.
Legendaarne Saaremaa ärimees Tullio Liblik (58) on taas kriminaalasja osaline. Uurimine puudutab kaubandus- ja elamuskeskust WOW, mille ta Kuressaarde rajas.
Kahtlustuse järgi toimus ehitushanke vormistamisel kokkumäng, millega peteti Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt (EAS) välja suurem summa.
EAS nõuab tagasi üle 1,4 miljoni euro. Prokuratuuri soovil on seatud kohtulikud hüpoteegid ärimehe tütre Karolina Libliku (31) isiklikule kinnisvarale. Karolina Liblik kui WOW projekti eestvedaja on üks kahtlustatavaid.
Samuti lasi prokuratuur koormata Saaremaa ehitusfirma Korberi OÜ ja selle omaniku Lembo Piibu (50) kinnisvara. Piipu kahtlustatakse soodustuskelmusele kaasaaitamises.
Asjaosaliste väitel pole nad EASi petnud. Korberi advokaadi väitel võlgneb Libliku firma neile ehitustööde eest siiani 250 000 eurot.
WOW avas uksed sügisel 2020.
Keskus kriisiraha abiga
Ekspress on varem kirjutanud, et Liblikutel aitas WOW keskust rajada koroonakriisi ajal jagatud laen.
Riik andis Maaelu Edendamise Sihtasutusele (MES) põllumajanduse ja maaelu päästmiseks kümneid miljoneid eurosid, mida hädas ettevõtjad võisid taotleda. Lisaks andis riik ka kümnete miljonite jagu laenukäendusi.
2021. aasta sügiseks oli MES välja andnud 80 miljoni eest kriisilaene ja 40 miljoni eest kriisilaenukäendusi.
Suurima MESist jagatud kriisilaenu ehk 3,4 miljonit eurot sai Liblik WOW keskuse ehitamiseks. Ta selgitas toona, et plaanib riigilt saadud odavamat laenu kasutada varasema kõrgema intressiga erasektori laenu kustutamiseks.
MES oli Liblikute dünastia vastu lahke: kaks miljonit kriisilaenu sai ka Kuressaare sanatoorium, lisaks üle poole miljoni laenukäendust.