Neli miljonit kelmide kukrusse: petuskeemide ohvriks on tänavu langenud üle 700 inimese„Kahtlane tunne tekkis siis, kui pidin juba kolmandat korda oma pangakaardi numbri sisestama,“ räägib Piret, kes Marketplace’is kelmide ohvriks langes. Ebalust tekitas ka väidetava ostja kohmakas eesti keel. Piret uskus siiski, et ehk on tegemist venelase või ukrainlasega. „Tundsin end väga rumalalt ja väga piinlik oli!“ ütleb ta nüüd.
Piret langes internetipettuse ohvriks esimest korda, ehkki oli Marketplace’is varemgi asju ostnud ja müünud. Ka tuttavatelt polnud ta kuulnud, et keegi oleks taolisse olukorda sattunud. Politsei- ja piirivalveameti (PPA) andmetel on aga ainuüksi tänavu esimese seitsme kuuga erinevate petuskeemide ohvriks langenud üle 700 eestlase, kelle rahakottidest on välja õngitsetud neli miljonit eurot.
Pettused näitavad paraku taas tõusutrendi – kui mullu ulatus kahjusumma terve aasta kohta 4,4 miljoni euroni ning petta sai 640 inimest, siis tänavune on võrreldav pandeemia-aegse 2021. aastaga, kui ohvriks langes üle 1000 inimese, kellelt peteti välja 8,2 miljonit. Politsei sõnul on ohvreid olnud tõenäoliselt rohkemgi, sest kõik kannatanud ei pruugi oma õnnetusest teavitada. Seda tasub aga teha.
„Olin sõbrannale oma loo ära rääkinud ja ta tänas mind juba järgmisel päeval,“ ütleb Piret, kes jagas oma lugu vahetult pärast toimunut sõprade ja tuttavatega. „Sõbranna oleks petta saanud teise skeemiga – Omniva pakiteenuse SMSiga. Eelmisel päeval minu käest kuuldud juhtum tegi ta aga valvsaks.“
„Ostja“ pakkus mugavat kullerteenust
Piretil oli käsil kolimine, mis muutis elutempo kiireks. Samaaegselt tuli tegeleda nii pakkimise ja lahtipakkimise kui ka tööasjadega. Just kolimise tõttu pani ta Marketplace'i müüki nii kodutehnikat kui ka mööbliesemeid, mida ei soovinud uude koju viia. Ei kulunudki kaua aega, kuni ühele esemele tekkis aktiivne huviline.
Väidetav ostja tutvustas Piretile kullerteenuse võimalust ning saatis seejärel lingi. Seda avades oli näha, et ostja on antud keskkonnas kauba eest justkui juba maksnud ja Piret pidi raha kätte saamiseks lihtsalt oma pangakaardi numbri kinnitama. Seda ta ka tegi. Seejärel sisestas ta PIN1 ja juba oligi summa kontolt maha võetud.
„Kullerteenuse linki avades oli näha inimese nimi, aadress ja telefoninumber. Lisaks käis tema jutust läbi fakt, et ta elab minu sünnikohas,“ selgitas Piret usaldusväärsena paistvaid pettuse detaile.
PETUSKEEM: Piretil tekkis petturiga vesteldes kahtlus, et asi pole õige.
(Kuvatõmmis vestlusest)
Kahtlane tunne tekkis esimest korda siis, kui ekraanile ilmus lause, et Piret oma pangakaardi numbri uuesti sisestaks, sest see polnud läbi läinud. „Kui ma juba kolmandat korda kaardi numbri pidin sisestama, käis küll läbi pea mõte, et kui see juba esimesel korral ei õnnestunud, siis ei peaks äkki uuesti proovima,” meenutab ta. Paraku tegeles naine tehingu ajal paralleelselt teiste asjadega, mis tähelepanu kõrvale viisid.
Piret märkas ka, et ostja lauseehituses oli grammatilisi vigu. „Aga arvasin, et ilmselt on tegu Ukraina päritolu inimese või kohaliku venelasega, seega ei pööranud sellele suurt tähelepanu,’’ nendib ta.
Sisetunne teadis, aga mõistus tõrkus
Pärast petuskeemi ohvriks langemist olid enesesüüdistused kerged tekkima. „Tundsin end väga rumalalt ja väga piinlik oli!“ ütleb naine. Toimunule tagasi vaadates paneb Piret inimestele südamele, et alati tuleb kuulata oma sisetunnet ja keskenduda ühele tegevusele. „Kui tegeled mingi tehinguga, siis keskendugi sellele, mitte ära tee mitut asja korraga.“
„Veebikeskkonnas tehinguid tehes tuleb olla tähelepanelik,” paneb LHV jaepanganduse juht Annika Goroško inimestele südamele. Ta lisab, et Piretiga juhtunud petuskeem on praegu üsna levinud. Pettur võtab müüjaga ühendust ning avaldab soovi kaup ära osta, pakkudes talle kullerteenusega kohale toimetamist. Ostja tasutud kullerteenuse vormistamiseks saadab pettur müüjale lingi vale teenusepakkuja lehele ja palub, et paki saatja sinna oma andmed sisestaks.
„Muuhulgas palutakse veebilehel sisestada saatja kaardiandmed, mille järel laekub ohvri telefonile kinnituskood,” selgitab Goroško. Kuigi ohvrile tundub, et ta kinnitab saadetise andmeid, kinnitab ta tegelikult raha ülekannet või oma kontole sisselogimist. Pettusest saab ohver aru alles siis, kui saab oma pangalt teavituse raha broneerimisest või makse sooritamisest.
Sada inimest kuus
Juba aprillis hoiatas politsei, et Marketplace'is petavad kelmid inimestelt välja tuhandeid eurosid. Põhja prefektuuri peitekuritegude grupijuht Viktor Brujev ütleb Õhtulehele, et pettused ei näita vähenemise märke nüüdki ning kurjategijad leiavad järjest uusi viise, kuidas inimestelt raha või andmeid välja petta.
Brujevi sõnul levivad erinevad skeemid – peamiselt kaotatakse raha petukõnede ja õngitsussõnumite kaudu. „Õngitsussõnumeid saadetakse tekstsõnumiga, kus väidetakse, et saadetisega on tekkinud probleeme ja juurde on lisatud link. Samuti tehakse selliseid pettusi ostu-müügi platvormidel, kus jagatakse võltsitud kullerfirma veebilehe linki.” Petuskeeme on teisigi.
Ainuüksi tänavu esimese seitsme kuuga on politsei andmetel eestlaste rahakotist välja petetud neli miljonit eurot. Raha on kaotanud 742 inimest. Igakuiselt on petturite kukrusse läinud keskmiselt 600 000 eurot. Raha on kaotanud keskmiselt üle saja inimese kuus ehk kolm-neli inimest iga päev. Paraku suurenevad nii välja petetavad summad kui ka ohvrite hulk: kui jaanuaris kaotati kelmidele 405 000 eurot, siis juulis juba 710 000 ning petta sai vastavalt 67 ja 111 inimest.
Väga palju kaotavad inimesed raha investeerimisel. „Osadel juhtudel jagab juhututtav oma väidetavat investeerimisalast nõustajat, kuid on ka juhtumeid, kui inimesed investeerivad oma raha platvormide kaudu, mis ei ole usaldusväärsed,” selgitab Brujev.
Investeerimispettuste õnge on tänavu läinud 156 inimest ning kokku kaotati kelmide kukrusse üle kahe miljoni euro. Pangakelmuste ohvreid on aga poole rohkem ehk 310 ning kahjud on siin ligi 1,7 miljonit. 166 inimest jäi rahast ilma pakikelmuse tõttu, kogukahjuga 112 000 eurot.
Levinumad petuskeemid
Investeerimiskelmuste puhul saavad petturid kaugjuurdepääsu ohvri nutiseadmele ning õhutavad teda tegema ülekandeid investeerimisplatvormile. Sageli petetakse kannatanult uusi summasid välja lubadusega, et tal on võimalik varem kaotatud raha tagasi saada. Levinud on ka krüptoraha pettused ning pakkumised sotsiaalmeedias, kus pakutakse teenimisvõimalust börsil või erinevates internetiportaalides.
Pangakelmuste puhul helistatakse ohvrile „pangast“ või kõigepealt „politseist“. Kasutatakse erinevaid ettekäändeid, mis võimaldavad kaugjuurdepääsu ohvri nutiseadmele. Näiteks väidetakse, et on toimunud kannatanu isikuandmete lekkimine, kahtlased tehingud pangakontol, keegi soovib kannatanu pangakontolt raha välja võtta. Kannatanut õhutatakse sisestama oma andmeid ning seejärel kantakse tema kontolt raha mujale või võetakse tema nimele laenu.
On ka juhtumeid, kus on helistatud justkui telekommunikatsiooniettevõttest väitega, et keegi üritas kannatanu kontole ligi pääseda või et kannatanu telefon on häkitud ja seal on viirus. Pakikelmuste puhul kasutatakse kulleri või SMS petulinki. Lingile klikkides sisestab ohver enda pangaandmed, mille tagajärjel võetakse tema kontolt raha.
Vähem on juhtumeid, kus võõraid isikuandmeid kasutades sõlmitakse kellegi teise nimel kiirlaenu- ja krediidilepinguid või ostetakse järelmaksuga tooteid. Samuti neid, kus soovitakse volikirja põhjal kellegi teise nimele laenu võtta; selleks peab ohver edastama enda pangaandmed või saatma foto ID- või pangakaardist.
Pettureid ei maksa alahinnata
Piret plaanib küll Marketplace’is ostlemist jätkata, kuid olla seejuures valvsam. „Märkasin näiteks, et sarnase petuskeemiga sooviti eelmisel nädalal osta minu teist müügil olevat eset. Tundsin kohe lauseehituse järgi petmise ära ja blokkisin ostja konto,“ jagab Piret.
Ühtlasi soovitab Piret teistele, kes poodlemiseks veebikeskkondi kasutavad, suhtuda oma pangakaardi andmete lisamisse kuhugi keskkonda suure ettevaatusega. „Tähelepanelik tuleb olla ka igasuguse isikliku info üles panemisega näiteks sotsiaalmeediasse ja ärge kunagi sisestage kellegi soovil oma isiklikke andmeid!“
Samuti ei tohiks tema sõnul alahinnata oma sisetunnet. Piret nendib: „Tegelikult enamik inimesi ilmselt tunnetab, et midagi on valesti, kuid tahavad uskuda, et nendeni petturid ei jõua.“ Enda ülehindamine ja petturite alahindamine sellistes olukordades, eeldades, et kelme on lihtne ära tunda, viibki nendesamade petturite hammaste vahele.
Kelmuste eest oled kaitstud, kui:
sa ei jaga oma PIN-koode teistega ega sisesta neid teiste inimeste palvel
sa ei vajuta linkidele, mida saadetakse sõnumiga või vestlusaknas
alustad investeerimisega oma kodupangast.


Nigeeria ei välista sõjalist sekkumist Nigeri kriisi lahendamiseksNIAMEY, 9. august, AFP-BNS – Lääne-Aafrika riikide majandusühendus ECOWAS ei välista Nigeri kriisi lahendamiseks sõjalist sekkumist, ütles Nigeeria president ühenduse neljapäevase kriisikohtumise eel.
Samas eelistab ühendus endiselt diplomaatiat, ütles teisipäeval selle eesistujamaa Nigeeria president Bola Tinubu.
ECOWAS-i ja Ühendriikide püüded veenda Nigeri riigipöörajaid andma võimu tagasi demokraatlikult valitud presidendile ei ole seni vilja kandnud.
Pühapäeval kukkus tähtaeg, mil võimu haaranud sõdurid pidanuks president Mohamed Bazoumi ametisse ennistama või olema vastasel korral silmitsi võimaliku sõjalise sekkumisega.
"Ükski variant ei ole laualt maas," ütles Tinubu kõneisik.
USA teatas teisipäeval, et loodab endiselt demokraatliku võimu taastamisele, kuid on ka "realistlik", kuivõrd tema saadik ei teinud etteteatamata visiidil selles suunas edusamme.
USA välisministeeriumi kõneisik Matthew Miller märkis, et kuigi loodetakse, antakse hunta juhtidele selgesõnaliselt teada, millised on tagajärjed soovimatuse eest taastada põhiseaduslik kord.
Seni on ECOWAS kehtestanud Nigerile alates riigipöördest kaubandus- ja finantssanktsioone.
AFP – Baltic News Service


Valimisvaatleja nõuab kohtus e-häält lugemise asjus kriminaaluurimistTALLINN, 9. august, BNS - Riigikogu valimistel e-hääletuse vaatlejana osalenud Märt Põder esitas 7. augustil Tallinna Ringkonnakohtusse kaebuse, milles nõuab e-häälte väidetavalt ebaõige lugemise kohta kriminaalmenetluse algatamist vastavalt karistusseadustiku paragrahvile 163.
Kaebus puudutab e-häälte digikonteinerite kehtetuid digiallkirju ja häälte avatekstis puuduvat piirkonnakoodi, mille seadusele vastaval lugemisel oleks tulnud 312 181 e-häält arvestada kehtetutena. Lisaks tuuakse kaebuses välja, et valimisteenistus luges valesti kokku ka vaatleja isikliku hääle.
Süüteoteate esitas valimisvaatleja 26. aprillil, kui valimiskomisjon oli jätnud olulise tähtsusega kaebused tähtaja ületamise põhjendusega menetlemata ning riigikohus valimiskomisjoni otsused muutmata. Süüteoteade läbis enne ringkonnakohtusse jõudmist korruptsioonikuritegude büroo, ringkonnaprokuratuuri ja riigiprokuratuuri, mis kõik põhjendasid menetluse algatamata jätmist erinevalt, kuid pidasid valimiskomisjonis toimunud menetlust piisavaks. Ringkonnakohtus esindab valimisvaatlejat advokaat Märt Mürk büroost EmeraldLegal.
„Kuigi praeguseks on avalikkus üldiselt seisukohal, et e-hääletusega tuleb midagi ette võtta, puudub meil ühine teadmine, mis on üldse sellega valesti või mis probleemid vajavad lahendamist,“ rääkis e-hääletuse vaatleja Märt Põder. „Kaebusega taotlen, et selgitataks välja kehtetute e-häälte arvestamise asjaolud, mille puhul faktid viitavad võimalikule kriminaalkuriteole, mille menetlemata jätmine riivab avalikku õiglustunnet ning takistab rikkumiste põhjuseks olnud probleemide lahendamist.“
„Kehtetu digiallkirja või puuduliku haldusüksuse koodiga e-hääle lugemine on õiguslikus mõttes võrreldav sellega, kui arvestatakse häältena pabersedeleid, millel ei ole jaoskonnakomisjoni pitsati kaht jäljendit," selgitas valimisvaatlejat esindav advokaat Märt Mürk. "Valimiskomisjoni otsustest jääb selgusetuks, millisel õiguslikul alusel on võimalik Riigikogu valimistele kehtestatud vorminõudeid valikuliselt eirata, sest pabersedelite puhul oleks selline käitumine mõeldamatu ja selliselt antud hääled kehtetud."
Märt Põder on e-hääletuse vaatlemisel osalenud 2015. aastast, mil pälvis avalikkuse tähelepanu oma isikliku elektroonilise hääletussedeli rikkumisega. Valimisvaatlejana on ta nõudnud "otsast lõpuni kontrollitavuse" põhimõtete juurutamist e-hääletusel.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Pakistani parlament saadetakse valimisteks laialiISLAMABAD, 9. august, AFP-BNS – Pakistani parlament saadetakse kolmapäeval laiali ning ametisse astub tehnokraatide juhitav üleminekuvalitsus, mis valmistab ette valimised.
Pakistanis valitsevad juba üle aasta poliitilised segadused, mis said alguse eelmise aasta aprillis, kui endisest kriketitähest peaminister Imran Khan ametist tagandati. Rahva seas populaarse poliitiku ja tema erakonna mahasurumine kulmineerus sel nädalavahetusel Khani vangimõistmisega korruptsioonisüüdistuse alusel.
Valimistel ta seega osaleda ei saa.
Seaduse järgi tuleb valimised läbi viia 90 päeva jooksul pärast parlamendi laialisaatmist, kuid lahkuv valitsus on juba hoiatanud, et ilmselt lükatakse need edasi.
Harilikult omavahel vaenujalal poliitiliste dünastiate juhitavad parteid, kes Khani väljatõrjumiseks käed lõid, ei ole 18 võimukuu jooksul rahva toetust saavutanud.
Majanduses valitseb Rahvusvahelise Valuutaprogrammi (IMF) toetuspaketist hoolimata seisak, mida iseloomustavad suur välisvõlg, kiire inflasioon ja ulatuslik töötus, sest vabrikud seisavad, kuna tooraine ostumiseks ei ole välisvaluutat.
"Majandusotsused on eranditult rasked ja sageli ebapopulaarsed ning nende efektiivne jõustamine nõuab pikema ametiajaga valitsust," ütles mõttekoja Pakistani Seadusandlik Areng ja Läbipaistvus president Ahmed Bilal Mehboob.
"Need valimised on olulised, sest tulemuseks on viieaastase ametiajaga uus valitsus, millel ideaalis peaksid olema volitused majanduse taastumiseks hädavajalike otsuste tegemiseks."
Valimiste edasilükkamisest on räägitud juba mitu kuud, sest võimud püüavad julgeoleku- majandus- ja poliitilises kriisis riiki stabiliseerida.
Nädalavahetusel avaldati lõpuks mais läbi viidud rahvaloenduse tulemused ja valitsuse sõnul on nüüd valimiskomisjonil vaja aega, et uued valimisringkondade piirid paika panna.
Wilsoni keskuse Lõuna-Aasia instituudi direktor Michael Kugelman ütles, et valimistega viivitamine annab koalitsioonipartneritele Pakistani Moslemi Liiga-Nawazile (PML-N) ja Pakistani Rahvaparteile (PPP) aega välja mõelda, kuidas Khani Pakistan Tehreek-e-Insaf (PTI) väljakutsele vastata.
"Tegelikkuses võib venitamine aga rahva lihtsalt veel rohkem vihale ajada ja virgutada opositsiooni, kes on pidanud kuid kestnud mahasurumise all kannatama," ütles ta.
Kõigi Pakistani valimiste taga hiilib sõjavägi, kes on viinud alates riigi loomisest 1947. aastal läbi vähemalt kolm edukat riigipööret.
Khan tõusis analüütikute sõnul võimule 2018. aastal üldrahvaliku toetuslaine ja mõjuvõimsa sõjaväeladviku soosingul, kuid langes mõne kuuga, kui kindralite toetus kadus.
AFP – Baltic News Service


E-valimised jälle kohtus, vaatleja nõuab e-häälte ebaõige lugemise osas kriminaalmenetlustKaebuse esitas digiaktivist Märt Põder.Foto: Tartu PM/Scanpix Baltics
Kuigi valimistest on juba omajagu aega möödas ning seni avalikkusele teadaolevalt on kõik kaebused ära lahendatud ning maha on jahtunud ka e-valimiste suhtes kriitiline EKRE, jõudis paar päeva tagasi Tallinna ringkonnakohtusse valimiste vaatleja Märt Põdra kaebus, kus ta nõuab e-häälte ebaõige lugemise menetlemist.
Põder näeb alust kriminaalmenetluse algatamiseks, kuna tänavuste Riigikogu valimiste ajal ei olnud e-häälte küljes kirjas, millisest maakonnast hääl anti. Valimiskomisjon aga kehtestas aga eelmise aasta oktoobris korra, mille kohaselt pidi iga hääl omama infot, millisest maakonnast hääl anti.
Valimisteenistuse juht Arne Koitmäe ütles Geeniusele kevadel, et Riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimistel ei ole maakonna väljatoomine vajalik. Vaatlejat esindav advokaat leiab, et ilma maakonna infota e-hääle lugemine on võrreldav sellega, kui häälena arvestatakse pabersedelit, millel ei ole jaoskonnakomisjoni pitsati kaht jäljendit.
Kaebus puudutab ka digikonteinerite kehtetuid digiallkirju
Märt Põder esitas 26. aprillil politseile süüteoteate, kui valimiskomisjon oli jätnud olulise tähtsusega kaebused tähtaja ületamise põhjendusega menetlemata ning Riigikohus valimiskomisjoni otsused muutmata.
Süüteoteade läbis enne ringkonnakohtusse jõudmist korruptsioonikuritegude büroo, ringkonnaprokuratuuri ja Riigiprokuratuuri, mis kõik põhjendasid menetluse algatamata jätmist erinevalt, kuid pidasid valimiskomisjonis toimunud menetlust piisavaks.
“Kuigi praeguseks on avalikkus üldiselt seisukohal, et e-hääletusega tuleb midagi ette võtta, puudub meil ühine teadmine, mis on üldse sellega valesti või mis probleemid vajavad lahendamist,” kinnitas e-hääletuse vaatleja Märt Põder pressiteate vahendusel.
Ringkonnakohtus esindab valimisvaatlejat advokaat Märt Mürk büroost EmeraldLegal.
Riigikogu valimisteks 2023 koostas Märt Põder valimisteenistusest sõltumatu valijarakenduse ja e-hääletuse kontrollrakenduse, mille abil viis läbi hääletusprotokolli tehnilist lähivaatlust ja esitas leitud anomaaliate põhjuste selgitamiseks rea valimiskaebusi.
“Kaebusega taotlen, et selgitataks välja kehtetute e-häälte arvestamise asjaolud, mille puhul faktid viitavad võimalikule kriminaalkuriteole, mille menetlemata jätmine riivab avalikku õiglustunnet ning takistab rikkumiste põhjuseks olnud probleemide lahendamist,” kirjeldas ta.
Ringkonnakohtus esindab valimisvaatlejat advokaat Märt Mürk büroost EmeraldLegal.
E-hääle vorm ühtleb üht, aga reaalsus on teine
2022. aasta oktoobris kehtestas valimiskomisjon korra, milline peab üks õige e-hääl nägema välja. Teiste seas on seal toodud välja, et igal e-häälel peab olema kirjas, millisest maakonnast see anti ehk juures peab olema EHAK kood.
Seda aga tänavu toimunud valimistel ei olnud. Valimisteenistuse juhi Arne Koitmäe sõnul on selleks loogiline seletus olemas.
“Riigikogu valimistel, Euroopa Parlamendi valimistel ja rahvahääletusel on tegu ühe valimissündmusega. Seetõttu on EHAK kood alati 0000. Kohalikel valimistel on kood erinev,” kirjeldas ta tänavu Geeniusele antud kommentaaris.
Hääletamistulemus tehakse tema sõnul kindlaks mitte kohaliku omavalitsuse, vaid ringkonna täpsusega.
“Hääletaja seostamine hääletamistulemuse kindlakstegemisel mingi kindla haldusüksusega ei ole Riigikogu valimistel seetõttu vajalik,” lisas ta.
See põhimõte olla tema sõnul toodud välja ka e-hääle struktuuri kirjeldavas failis ning seadistuse failis.


Mis vestlust peeti kapo peahoones?Riigikontrolör Janar Holm märkis ERR-ile antud intervjuus, et vestlused presidendi kantselei rahastamise ja Riigikogus vastuvõetavate seaduseelnõude väljakuulutamise osas toimusid kapo peahoones.
„Kas saame siit järjekordselt kinnitust, et kapo korraldab riigi juhtimist, s.o lisaks ebasobiva valitsuse kukutamisele, sobivate valimistulemuste ja valitsuse ametisse sättimisele, korraldab ka seda, millised seadused läbi suruda,“ küsib Riigikogu liige Kert Kingo (EKRE).
Ta lisab, et sarnaselt Johanna Maria Lehtme ja Slava Ukraini skandaalile, mis oli kapole teada juba kuu aega enne valimisi, kuid paisati avalikkuse tte sobival ajal valimisteks, hoiti ka nüüdset teemat üle kuu aja kalevi all.
„Miks kapo ja prokuratuur nii kõrgel tasemel toimunud korruptsiooni kahtluse puhul vait on?“ jätab Kingo küsimuse õhku.
„Ei mina ega keegi riigikontrollist selle vestluse juures kapo peahoones ei olnud, nii et ma ei tahaks siin lisada muljeid või tundeid, mis tundub selles vaidluses peamisel kohal. Eks seda peavad asjaosalised ise selgitama, mis täpselt toimus. Ja riigikogus töötab komisjon sellega ja ma loodan, et järgmisel korral, kui asjaosalised ise sinna tulevad, saavad nad seda selgitada,“ vastas riigikontrolör Janar Holm küsimusele, „kas see, mida me näeme, on Toomas Sildami kehvasti välja kukkunud nali või mõjutamiskatse, et presidendi kantseleile raha saada?“.
Vastusest jääb mulje, justkui Sildam oleks raha küsinud kapo peahoones toimunud vestlusel.
Samal ajal on vilepuhujaks osutunud rahandusministeeriumi kantsler Merike Saks seletanud, et ta ei pöördunud koheselt kaposse, kuna pidas seda juunikuist vestlust presidendi nõuniku Toomas Sildamiga pigem piinlikuks kui kuritegelikuks.
Avalikkuse ette tõi ta selle teema alles nüüd, kui president Alar Karis kritiseeris Maalehele antud pikemas usutluses valitsuse plaanitavat automaksu.
Tartu Ülikooli kriminoloogiaprofessor Jaan Ginter on öelud ERR-le, et Merike Saks oleks pidanud kohe pöörduma kaitsepolitsei poole, praegu ei jäta asja avalikustamine head muljet.
Loe lisaks:
https://www.err.ee/1609056485/holm-pohiseaduslike-asutuste-eelarve-ule-peaks-otsustama-riigikogu


Valimisvaatleja nõuab kohtus e-häält lugemise asjus kriminaaluurimistRiigikogu valimistel e-hääletuse vaatlejana osalenud Märt Põder esitas 7. augustil Tallinna Ringkonnakohtusse kaebuse, milles nõuab e-häälte väidetavalt ebaõige lugemise kohta kriminaalmenetluse algatamist vastavalt karistusseadustiku paragrahvile 163.
Kaebus puudutab e-häälte digikonteinerite kehtetuid digiallkirju ja häälte avatekstis puuduvat piirkonnakoodi, mille seadusele vastaval lugemisel oleks tulnud 312 181 e-häält arvestada kehtetutena. Lisaks tuuakse kaebuses välja, et valimisteenistus luges valesti kokku ka vaatleja isikliku hääle.
Süüteoteate esitas valimisvaatleja 26. aprillil, kui valimiskomisjon oli jätnud olulise tähtsusega kaebused tähtaja ületamise põhjendusega menetlemata ning riigikohus valimiskomisjoni otsused muutmata. Süüteoteade läbis enne ringkonnakohtusse jõudmist korruptsioonikuritegude büroo, ringkonnaprokuratuuri ja riigiprokuratuuri, mis kõik põhjendasid menetluse algatamata jätmist erinevalt, kuid pidasid valimiskomisjonis toimunud menetlust piisavaks. Ringkonnakohtus esindab valimisvaatlejat advokaat Märt Mürk büroost EmeraldLegal.
„Kuigi praeguseks on avalikkus üldiselt seisukohal, et e-hääletusega tuleb midagi ette võtta, puudub meil ühine teadmine, mis on üldse sellega valesti või mis probleemid vajavad lahendamist,“ rääkis e-hääletuse vaatleja Märt Põder. „Kaebusega taotlen, et selgitataks välja kehtetute e-häälte arvestamise asjaolud, mille puhul faktid viitavad võimalikule kriminaalkuriteole, mille menetlemata jätmine riivab avalikku õiglustunnet ning takistab rikkumiste põhjuseks olnud probleemide lahendamist.“
„Kehtetu digiallkirja või puuduliku haldusüksuse koodiga e-hääle lugemine on õiguslikus mõttes võrreldav sellega, kui arvestatakse häältena pabersedeleid, millel ei ole jaoskonnakomisjoni pitsati kaht jäljendit,” selgitas valimisvaatlejat esindav advokaat Märt Mürk. “Valimiskomisjoni otsustest jääb selgusetuks, millisel õiguslikul alusel on võimalik Riigikogu valimistele kehtestatud vorminõudeid valikuliselt eirata, sest pabersedelite puhul oleks selline käitumine mõeldamatu ja selliselt antud hääled kehtetud.”
Märt Põder on e-hääletuse vaatlemisel osalenud 2015. aastast. Valimisvaatlejana on ta nõudnud otsast lõpuni kontrollitavuse põhimõtete juurutamist e-hääletusel.
Allikas: BNS
Kuula lisaks:
Vaba Sõna I Märt Põder: “E-hääletuse puhul ristuvad mitmed huvid ja mitmed valdkonnad”


Raamatupidaja teadmatus viis mitme korteriühistu rahade väljapetmiseniFoto: Shutterstock
Rahalisi pettusi läbi viivad kurjategijad ei piirdu vaid eraisikute tagant varastamisega. Oleme jõudnud ajajärku, kus internetikeskkonnast on saanud meile hea abimehe näol ka saatuslik lõks. Teadlikkus infotehnoloogia ohtudest on ka aktiivsetel interneti kasutajatel nõrgapoolsed, kui sinna lisada liigne usaldus, võivad tagajärjed olla drastilised.
Sagenenud on pettuste juhtumid, kus eraisik, kes on seotud ettevõtte pangakontodega ning kellel on juurdepääs firma internetipanka ja täisvolitused teha tehinguid ainuisikuliselt, jääb läbi pettuse lisaks isiklikul kontol oleva raha kaotamisega suuremahuliselt võlgnikuks ka ettevõtte ees.
Raamatupidaja Natalja teadmatus viis mitme korteriühistu rahade väljapetmiseni
Natalja on elukutselt raamatupidaja, kes on otsustanud ka pensionipõlves tööd jätkata. Koormus on küll varasemast tunduvalt väiksem, kuid kolme korteriühistu raamatupidamise haldamine on talle jõukohane. Natalja omab kõikide korteriühistute internetipankade juurdepääsu ning tal on piiramatu kasutusõigus.
Saatuslikud sammud pettuse läbiviimiseks
Saatuslikuks saab teisipäeva pärastlõunane kõne. Helistajaks on Olga Jakovleva, kes tutvustab end politseitöötajana. Olga väitel on Natalja nimele tehtud SmartID konto, logitud sisse tema internetipanka ja võetud mitmed väikelaenud. Ärevil Natalja võtab politseiametniku “abi” ilma põhjaliku süvenemiseta vastu ning toob välja kõik pangad, kus ta isiklikke kontosid omab. Kontod on tal kahes Eesti pangas.
Järgmise sammuna jagab ta internetipanga kasutajatunnuseid, mis on mõlemas pangas identsed. Pankade nimetamise ja kasutajatunnuste jagamise järel, asub Natalja SmartID rakendusele saabuvaid päringuid kinnitama. Kõne kestab tunde ning selle käigus ei lubata Nataljal internetipanka siseneda, sest see olevat uurimise huvides valve all. Abistav politseiametnik rõhub seejuures asjaolule, et antud olukorras tehakse hetkel parim probleemi kiireks lahendamiseks. Vaatamata sellele, et Natalja on sattunud rahalise pettuse küüsi ka kaks aastat varem, ei tee tuttav olukord teda ettevaatlikuks ning ta kinnitab veel hulgaliselt päringuid SmartID rakenduse kaudu, vastates eeskujulikult kõigele küsitule.
Mis juhtus aga tegelikult Nataljaga seotud pangakontodel?
Kolme korteriühistu raamatupidajana, oli Nataljal tema isikliku internetipanga kaudu juurdepääs ka korteriühistute kontodele. Kuigi Nataljal oli mugav ühe kasutajatunnusega hallata kõiki internetipanga kontosid ei mõelnud ta sellele, et kurjategijate ühte keskkonda juurdepääs avab võimalused ka teistesse seotud keskkondadesse pääseda.
Andes infot ja kinnitades SmartID PIN1 ja PIN2 koode mitmekümne jagu, toimusid kõikidele kontodele laekumised, mis olid teistelt ohvritele välja petetud summad.
Kokku toimus neljale kontole 12 laekumist, kogusummas 64 856 eurot. Natalja isiklikult kontolt raha summas 3 542 eurot. Kolme korteriühistu kontolt kokku 27 ülekannet, korteriühistute raha kokku 43 762 eurot.
Neljalt kontolt toimusid laekunud rahade edasikanded järgnevatele võõrastele kontodele, kellel puudus ohvriga igasugune kokkupuude.
Mida sellisest olukorrast õppida?
Mõtle enne, kui jagad võõrale pangakontole sisselogimiseks vajalikku infot (sh. internetipanga sisselogimise koode, kasutajatunnuseid ja pangakaardi andmeid).
Analüüsi, kas sulle esitatud olukord saab ka tegelikult tõele vastata.
Kasuta igas keskkonnas erinevat parooli. Mugavusega kaasnevad sageli suuremad riskid.
Sea pangakonto kasutamisele limiidid, mis vastavad Sinu reaalsetele vajadustele.
Ära hoia juriidilise ja füüsilise isiku kontosid ühes internetipangas.
Mõelge hoolikalt läbi, milliseid volitusi ja juurdepääse oma töötajatele jagate ja rakendage lähtuvalt vajadustele minimaalseid tegutsemisvabadusi.
Allikas:
SEB Pank


Keenia poliitlised vastased alustasid kõnelusiNAIROBI, 9. august, AFP-BNS – Keenia valitsus ja opositsioon alustasid kolmapäeval taas kõnelusi, et leida lahendus poliitilisele vaenule, mis on toonud kaasa valitsusvastased meeleavaldused ja valimisreformi nõude.
Ametlikust dialoogist hoolimata välistasid pooled mis tahes võimujagamise kriisi lahendamiseks.
Keenias on peetud hooti vägivaldseks kiskunud meeleavaldusi alates opositsioonijuhi Raila Odinga märtsikuisest üleskutsest seista vastu president William Ruto valitsusele.
Ametlikel andmetel on kokkupõrgetes surma saanud vähemalt 20 inimest, inimõiguslaste sõnul on ohvrite arv märksa suurem.
Rahutused ühes piirkonna stabiilsematest demokraatiatest on põhjustanud ärevuse nii kodu- kui välismaal ja toonud üleskutseid vahendajate abiga vastasseis lahendada.
"Dialoog, rahu, stabiilsus ja jõukus, mille nimel me täna siia kogunesime, ei ole parteiküsimused. Need on Keenia küsimused," ütles Odinga delegatsiooni juht Kalonzo Musyoka.
"Me ei pea läbirääkimisi üheski vormis võimu jagamiseks (Ruto) Kenya Kwanza alliansiga ega sea isiklikke huve rahva huvidest ettepoole."
Läbirääkimisi peetakse Bomas of Kenyas, kus kuulutati välja ka aastataguste tasavägiste valimiste tulemused. Kestusaega ega isegi täpset päevakorda ei ole määratud.
Odinga Azimio La Umoja koalitsioon on öelnud, et tahab arutada elukalliduse tõusu ja valimisreforme. Nimelt väidab Odinga, et kaotas mullused presidendivalimised pettuse tõttu.
Esialgne päevakorramustand ei sisaldanud aga majanduskriisi ega juulis läbi viidud maksutõuse, mis vihastasid Keenia elanikke, kes on niigi hädas toidu ja kütuse kallinemisega.
Kriitikud süüdistavad Rutot valimislubaduste murdmises, sest kampaania ajal kuulutas ta end vaesunud keenialaste eestkostjaks ja lubas nende majanduslikku tulevikku parandada.
Odinga katkestas aprillis ja mais meeleavaldused, kui Ruto nõustus dialoogiga, aga kõnelustest ei saanud asja ja protestijad tulid tänavatele tagasi.
AFP – Baltic News Service


Live Nation Estonia turundusjuht The Weekndi kontserdist: piletit ostes on tõenäoline sattuda pettuse ohvriks Juba sellel nädalavahetusel esineb Tallinna Lauluväljakul The Weeknd. Kuna kontserdipileteid enam ei müüda, võib nii mõnigi viimasele minutile jäänud fänn sattuda hoopis pettuse ohvriks.
Eestis toimuvale kontserdile müüdi neid täpselt 55 000 ja nädalaga olid piletid läinud nagu soojad saiad. Paljud avastavad ehk viimasel hetkel, et soovivad siiski kontserdile minna, kuid tavamüügist pole enam võimalik piletit osta. Järelturult ostes tuleb olla ettevaatlik, sest osavad petturid on hakanud neid agaralt võltsima. ”Üpris tõenäoline on sattuda pettuse ohvriks ja võltsitud piletiga kontserdile ei pääse,” sõnab kontsertagentuuri Live Nation Estonia turundusjuht Ott-Sander Palm.
”Võltsingut ongi väga keeruline ära tunda. Me ei tea hetkel, palju neid võltsitud pileteid turul liigub, seda me paraku ei saagi teada. Aga me näeme pärast üritust, et kui palju pileteid skänner mitte kehtivaks tunnistas,” sõnab kontsertagentuuri Live Nation Estonia turundusjuht Ott-Sander Palm ja lisab, et nad on näinud väga palju versioone ja kelmid on väga loovad. Nii korraldajad kui ka politsei teha pettuse ohvriks langenutel avalduse just politseisse.
Palm sõnab, et sellise artisti Eestisse toomine on väga pika töö tulemus ja sellele kindlat ajalist mõõdet panna ei saa. ‘’Viimane kontsert Euroopas on The Weekndil Wembley staadionil. Ja kindlasti ei saaks me öelda millega ta Eesti publikut üllatab, sest siis ei ole see enam üllatus,’’ märgib ta.
Ta paneb südamele, et kontserdikülastajad võiksid kohale tulla pigem varakult. ”Tulge ilma autota, sest lauluväljaku ümbruses on parkimine keeruline. Alal on ka panditopsi süsteem, ehk hoidke tops enda käes, ärge visake seda ära ja hiljem tagastage see panditagastus telkidesse,” sõnab ta.


Juhtkiri: nii rikas vald, et raha vaja poleJUHTKIRIKui ühte kooli enam vaja pole, peab koolipidaja selle kinni panemise otsustama eelmise õppeaasta kevadel. Et kõigile jääks aega oma elu ümber korraldada.Lääneranna vald nii ka tegi. Koolivõrgu ümberkorraldamine, nagu seda dokumendid nimetavad, tähendas aga praegusel juhul Metsküla ja Lõpe kooli kinni panemist ning Varblas ja Virtsus kooliastmete vähendamist.Ühe kooli kogukond ei tahtnud kooli kinni panna ja otsis kohtust õigust. Mis on täiesti seadusekohane tegevus.Sel ajal, kui vald ja koolikogukond vastastikku endale sobimatuid otsuseid kohtus vaidlustasid, leidis kool üha uusi poolehoidjaid. Metsküla kool valiti rahvahääletusel aasta kooliks. Keset juulikuud otsustas üks Eesti ärimees, et tal on võimalik kooli aastased kulud katta ja ta kandis selleks vallale üle ilusa viiekohalise summa.Oma toetust väikekoolidele on lubanud ka riik. Kõrvalt vaadates tundub justkui, et kooli kinni panemiseks enam põhjust ei ole. Omavalitsus aga nii ei leia.Ärimehele anti tema raha tagasi. Vallavalitsus ootas vallavanema sõnul kogukonnalt kompromissettepanekut. Täpsemalt, et kohalik rahvas võtaks kooli pidamise enda õlule ja Metsküla kool jätkaks erakoolina. Kõrvalt vaadates tundub see väljapressimise ja hullu kiirustamisena. Vallavalitsus näib kogukonnale ütlevat: „Võtke endale kohustus teha erakool ja me lubame teil aasta aega kooli pidada raha eest, mis ei ole isegi meie oma!”Kogu selle tralli peale on kulunud palju aega. Võibolla oleks äkki mõistlik olnud võtta sammuke tagasi ja proovida järgmisel aastal uuesti. Vahepeal oleks ehk kohus asja arutanud ja mine tea, ehk ka otsustamisenigi jõudnud.Juba mõne nädala pärast peavad lapsed kooli minema. Metsküla rahvas loodab ikka veel oma kooli päästa ja vald selle kähku kinni panna.


Grillipidu mitmes vaatusesKuigi läbi pori see ei paista, on seadusandjal hea võimalus võimuhaaramiseks.
Suveteatrid üle maa ja eriti nende piletimüüjad saavad juba nädal otsa ainult kadeduse ja kahetsusega pealt vaadata, kuidas etenduskunsti väljale sisenenud riigivõim hooaja parimat menutükki mängides neilt tähelepanu ja tulu ära napsab. Nagu poliitik tavatseks öelda: „Riik on siin appi tulnud ja iseendale õla alla pannud.“ Koguni nii peenelt, et stsenaarium kirjutab end ise, osatäitjad töötavad vabatahtlikena ning ajakirjandus jutustab kõik süžee käänukohad detailselt ümber selle eest raha küsimata. Seega, igati korralik säästuprojekt.

I vaatus. Bankett
Tõenäoliselt ei ole Eesti sündmuste kalendris juba aastaid ühtki päeva, mil ei toimuks ametnike ja poliitikute seltskondlikke koosviibimisi kas ainult omavahel või kodumaiste (nn valdkonna esindajad) ja välismaiste (diplomaadid jt) partnerite osavõtul. Kui kell on hommikune ning laual kohv ja küpsised, on tegu koosolekuga. Pärastlõunastel kuni õhtustel, veini ja delikatess-suupistetega õlitatud tööprotsessidel on palju nimesid vastuvõtust ballideni. See on igale jutuvestjale suurepärane keskkond, kus tutvustada peategelasi ja püstitada keskne intriig, nagu teadis juba Tolstoi „Sõda ja rahu“ kirjutama asudes.
Suhtlus banketil käib hoopis teises keeles kui kirjalikus argibürokraatias, seal võidab see, kes loob kujundeid, jutustab päevasündmustega haakuvaid nalju ja anekdoote, teeb piiripealseid, kõlvatu alatooniga vihjeid (näiteks Nõuniku ja Kantsleri dialoogis). Omal kohal on huumor, iroonia ja sarkasm, aga loomulikult ei kuulu peenemasse pruuki neegri- või blondiininaljad. „Sõin ja jõin seal minagi“ ehk puhtsüdamliku ülestunnistuse korras ütlen siinkohal, et aastakümnete jooksul olen isegi kümneid või sadu kordi bankettidele sattunud, kuid mulle ei meenu ühtki juhtumit, kus ka üksainus silp või sõna, mida seal tuttavatele või võõramatele lausunud olen, oleks võetav täie tõsidusega. Näiteks Sirbi toimetaja ametis võiksin vabalt, vigur nägu peas, kultuuriministrile või tema kantslerile lausuda (ja ei kinnita, et ei ole seda teinud) eelarvetaotluse meeldetuletamiseks: „Kuule, ajame natuke korruptsiooniasja ka. Kinnitan, et niipea, kui tegevustoetus normaliseerub, kukun kohe oma kolumnides mõõdutundetult parteid ja valitsust ülistama!“ Mõnele riigimehele, kelle lugemus paremini teada, võiks sobival hetkel vestluse arengus märguande anda ka ohutumalt, näiteks tsiteerides Bulgakovi „Koera südamest“ ridu „Mulle paberossi annad, triibulisi pükse kannad“. Nii rääkija kui ka kuulaja teavad ses olukorras võrdselt hästi, et tegelik jutt käib rangelt seaduslikest toimingutest ratsionaalsete põhjenduste alusel. Aga sõna on lendu lastud ja jääb nüüd ootama, kuni pöörded stsenaariumis näevad ette n-ö püssi seinalt võtmist ja sellest paugu tegemist.

II vaatus. Leke ja paljastus
Keegi ei veeda bankettidel suuremat osa oma elust. Aga osaleja jaoks on banketil toimunust, nähtust ja öeldust perekonnas ja sõprade ringis (või nüüdisajal ka ühismeedias) rääkimine sama loomulik kui pajatused välisreisist kaugele maale, kogetud kunstielamusest. See on vahendatud teave, mis igas suhtlusahela järgmises lülis saab üha uusi tõlgendusi. Eksponentsiaalselt kasvab nende hulk, kes „kuulsid“ või „kuulsid, et keegi kuulis“. Muidugi on banketisaali klaasseina taga ka hulgaliselt mittekutsutuid, kes ei pea isegi kuulma, vaid loevad huulilt. On vaid aja küsimus, mil jutu mingi variant jõuab Ajakirjanikuni, kes asub uurima, kogub kokku kuhja ütlusi ning trükib ära paljastuse.
Sel hetkel pääseb valla seni kulisside taga teadmatuses piinelnud uute osatäitjate armee, kes tormab lavale ja asub improviseerima, igaüks mängib oma publikule lavapartnereist hoolimata ning eufoonia asemel täidab õhu kakofoonia. See on traumahetk gurmaanidele, kuid kui ikka mitu päeva järjest käratseda, siis ei saa rahvahulgad enam asuda muule kui alati kehtivale rahvatarkuse seisukohale: kus suitsu, seal tuld. Ja kui demokraatlikus riigis rahvas midagi nõuab, siis peavad oma kohust täitma asuma ka valitud ja seatud organid.

III vaatus. Õppenõukogu
Teisipäeval toimunud riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni avalik koosolek Urmas Reinsalu juhtimisel tõi meelde koolimälestused peaaegu poole sajandi tagant. Pahandust teinud koolipoiss kutsuti kooli juhtkonna ette, ja kui tegu oli poliitiline, siis olid pildil ka partorg ja tundmatu isik, kes mõistagi haises vängelt julgeolekuorgani kaastöölise järele. Algas pinnimine ebavõrdses olukorras, kus aga, nagu iga gümnasist teadis, oli kangelaslik vaikimine ja oma jutu algversiooni juurde jäämine igal juhul parem kui kaaslaste sissemässimine või puhtsüdamlik ülestunnistus. Iga uus infokild oli uus relv ülekuulajate käes, millega neid kiusajaid tuli võimalikult vähe varustada. Siiski oli neil alati eesmärk panna protsessile tõenditest sõltumata karistusega punkt, praegu käiva poliitilise etenduse puhul aga pingutab osa esinejaist kindlasti selle nimel, et punkti asemel käiks avalikkuse ees lõputu kohvijoomine.

IV - ... vaatus. Paralleelmaailmad
Nagu üldteada, ei kulu küllalt jäikade ja reeglina vastandlike veendumuste kujunemiseks avalikus arvamuses kuigi mitut päeva. Nüüd on meil kaks publikut, kes nõuavad omadelt ka täiesti erinevat loo jätku. Ühtedele on selge, et lahenduse toob vaid see, mida Juhan Viidingult laenates ja mugandades võib kokku võtta küsimusega: „Kas oled kuulnud, Toomas-poiss, kas tead, et mängu käigus surema sa pead?“ Kui see tehtud, võiksid võitjad kummardama tulla ning lugu oleks läbi. Aga õigupoolest, mis võit oleks ühe nõuniku kukutamine, kui kogu pidu võeti ette muul eesmärgil?
Seega paistab, et ootamas on veel mitu vaatust, mida saab esile kutsuda lihtsa nipiga, milleks kiusatus on rohkem kui ühel varasemates vaatustes Riigimehe rolli täitnul. Mängu pikendava tööriistana tuuakse lavale kuriteoteade. Kui see pidulikult õiguskaitseorganitesse läkitatud, on garanteeritud, et uued osalised, nagu Uurija, Süüdistaja, Advokaat jt hakkavad publikut varustama aina vahvamate teadetega, võib-olla koguni leitakse üles seni nimepidi nimetamata Kaasosalised. Kas algselt olematu tegu selles soustis veeredes hiigelroimaks paisub või mitte, ei tea, kuid internetti jääb kõik igaveseks ja sobival hetkel saab iga soovija selle mäluvärskenduseks jälle välja kraamida.
Aga on olemas ka lavaväline maailm, kus tegutsevad oma põhiseaduslikke ülesandeid täitvad ametiisikud. Kui muidu mõttetu jant aitaks neil mingi ühiskondlikult kasuliku eesmärgi suunas tõhusamalt liikuda, võiks lõpuks kasu kahjust suuremaks lugeda. Eesmärk on selge ja selle on nüüd korduvalt jõudnud sõnastada nii riigikontrolör kui ka põhiseaduslike institutsioonide kantseleijuhid. Et tulevikus mingid väidetavad rahajamad ei korduks, peab lõpetama peaaegu terve iseseisvusaja väldanud ebanormaalse olukorra ning andma institutsioonidele eelarvelise autonoomia. See tähendab üleliigsete õiguste äravõtmist valitsuselt ning eelarveraha üle põhjendatud otsuste langetamist parlamendis. Siiani ei ole see parteidele meeldinud, aga seda lahendust pakkuda oleks ju taas nii riigimehelik, et loodetavasti on mõnes erakonnas käed ehk natukenegi sügelema hakanud. Nii saaks lõpuks täita riigikogu kunagise esimehe Toomas Savi unistuse aastast 1996.

"Paistab, et ootamas on veel mitu vaatust, mida saab esile kutsuda lihtsa nipiga, milleks kiusatus on rohkem kui ühel varasemates vaatustes Riigimehe rolli täitnul."
Teisipäeval toimunud riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni avalik koosolek Urmas Reinsalu juhtimisel tõi meelde koolimälestused peaaegu poole sajandi tagant. Riigieelarve kontrolli erikomisjon

KAAREL TARAND


Suurim julgus on rääkida#MeToo liikumine sai alguse 2017. aastal, kuid kahjuks tuleb nentida, et ahistamisjuhtumid ja üldse võimu kuritarvitamine on endiselt tõsine nii kõrghariduses kui ka muusika- ja kultuurivaldkonnas. Iga naine võib mõne tõsiloo jutustada.
Berliinis tegi džässmuusik Friede Merz hiljuti avalduse, millest on Saksamaal kujunenud taas üks #MeToo laine (vt https://www.musicmetoo. de/). Ta kirjeldab üksikasjalikult õnnetu salasuhte mõjusid endast peaaegu kaks korda vanema meesõppejõuga: võimupositsioonil olev meesterahvas kasutas nooremat õppurit emotsionaalselt ära üle kahe aasta ning alles pärast kõrgkooli lõpetamist õnnestus noorel muusikul end suhtest vabaks tirida, kuid seetõttu tuli tal end eemale kiskuda ka Berliini džässmuusika skeenest. Et üks kõrgkoolis õppimise eesmärke on ka professionaalse võrgustiku arendamine, siis tuli tal maksta ränka hinda.
„Mida suurem eavahe, seda suurem on vanema inimese vastutus, et ennetavalt suheldaks ausalt ja läbipaistvalt,“ kirjutab Merz. Teoreetiliselt jah, kuid nagu sellegi juhtumi puhul on manipulatiivsetes suhetes sageli tagajärjeks haavatud hing ja moonutatud minapilt, depressioon ja loomingulise inimese puhul ka loomepaus. Kurb on lugeda, et Merz suisa loobus muusikast, sest „kui sind väärkohtleb muusikaline mentor või muusik, siis saab muusikastki väärkohtlemise vahend“.
Friede Merz esitab ka mõtlemapaneva küsimuse: kas on juhus, et parima mainega institutsioonid mõjuvad sageli vaimsele tervisele halvasti? Tema arvates mitte: üksindusse kalduvad noored, kelle ainuke toimetulekustrateegia on muusika, harjutavad rohkem. Nende muusika võib saavutada suurema emotsionaalse sügavuse. Ent paljud, vastupidi, lõikavad end oma tunnetest lahti ja saavad käsitöölisteks. Paljud saavutavad musitseerides enesega kontakti alles aastaid pärast kõrgkooli, kui on end juhtunust vabaks rebinud.
Õppejõu-tudengi või ülemusealluva intiimsuhe ja/või seksuaalne ahistamine ei ole paraku meiegi kõrgkoolides ja kultuuriringkondades võõras nähtus (vt kas või Piret Karro „Ahistajaist õppejõudude välimääraja“, Vikerkaar 2020 nr 1). Ent võimu kuritarvitamisel on ometi ka tavapärasemaid vorme, mida ei taheta tõsiselt võtta, sest - vaadake ometi, millisest ühiskonnast me tuleme! - oleme ju kõigega hakkama saanud, raskustega harjunud nagu vähid keeduvees.
Ka Merz toob oma kogemusest kõige tähtsamana esile psühholoogilise manipulatsiooni ja üksiolekutunde, mis tekib siis, kui ei saa painavast murest rääkida. Kui lõpuks õnnestubki vaikus murda, siis eelistatakse kõrvale vaadata, edasi vaikida ja muu hulgas süüdistada ohvrit, selle asemel et kuulata ja mõista. Juhul kui ebaprofessionaalset halba nõu annavad ka need, kelle töö oleks aidata, on see eriti kurb.
Kahjuks on sama lugu ka teiste võimu kuritarvitamise vormidega: ähvardusi, solvanguid, pisendamist jms eelistatakse mitte näha ja ohvrid tunnevad end üksikuna, ehkki neid on palju rohkem, kui nad oskavad arvata. Nii et tuleb vaid astuda esimene samm, oma murest rääkida ja üksteist leida - siis on hoopis suurem tõenäosus, et saab midagi ette võtta. Ainult omavahel ventileerimisest on ka vähe abi: et midagi süsteemselt vigast, manipulatiivset, võimu kuritarvitavat, diskrimineerivat, ehk isegi vägivaldset ja korruptiivset, paljastada ja paika panna, tuleb teha vähemalt sama süstemaatilist tööd, nii et esialgu võib ka peaga vastu seina joosta. Algul muidugi ei usuta, sest ka halval on liitlasi ja kaasajooksikuid. Aga see võim mureneb tasapisi, kui ohvrid teevad häält ja ilgus tuleb päevavalgele.
Soovitan Friede Merzi avaldust lugeda ja mõelda, kas seal leidub midagi tuttavat: https://friedemerzmusic. com/BLOG. Kas olete psühholoogilist manipulatsiooni kogenud või näinud kaaslasi selle all kannatamas?

"Kõige hullem on psühholoogiline manipulatsioon ja üksiolekutunne, mis tekib siis, kui ei saa painavast murest rääkida."

MARIA MÖLDER


Pakistani president saatis parlamendi laialiISLAMABAD, 9. august, AFP-BNS – Pakistani parlament saadeti kolmapäeval laiali ja ametisse astub tehnokraatide juhitav üleminekuvalitsus, mis valmistab ette valimised, teatas riigi presidendiamet enne valimisi.
"President saatis rahvusassamblee laiali peaministri nõuandel põhiseaduse artikli 58-1 alusel," seisis president Arif Alvi ametkonna avalduses.
Pakistanis valitsevad juba üle aasta poliitilised segadused, mis said alguse eelmise aasta aprillis, kui endisest kriketitähest peaminister Imran Khan ametist tagandati. Rahva seas populaarse poliitiku ja tema erakonna mahasurumine kulmineerus sel nädalavahetusel Khani vangimõistmisega korruptsioonisüüdistuse alusel.
Seaduse järgi tuleb valimised läbi viia 90 päeva jooksul pärast parlamendi laialisaatmist, kuid lahkuv valitsus on juba hoiatanud, et ilmselt lükatakse need edasi.
AFP - Baltic News Service


Pakistani president saatis parlamendi laiali (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
ISLAMABAD, 9. august, AFP-AP-BNS – Pakistani parlament saadeti kolmapäeval laiali ja ametisse astub tehnokraatide juhitav üleminekuvalitsus, mis valmistab ette valimised, teatas riigi presidendiamet enne valimisi.
"President saatis rahvusassamblee laiali peaministri nõuandel põhiseaduse artikli 58-1 alusel," seisis president Arif Alvi ametkonna avalduses.
Pakistanis valitsevad juba üle aasta poliitilised segadused, mis said alguse eelmise aasta aprillis, kui endisest kriketitähest peaminister Imran Khan ametist tagandati. Rahva seas populaarse poliitiku ja tema erakonna mahasurumine kulmineerus sel nädalavahetusel Khani vangimõistmisega korruptsioonisüüdistuse alusel.
Seaduse järgi tuleb valimised läbi viia 90 päeva jooksul pärast parlamendi laialisaatmist, kuid lahkuv valitsus on juba hoiatanud, et ilmselt lükatakse need edasi.
Harilikult omavahel vaenujalal poliitiliste dünastiate juhitavad parteid, kes Khani väljatõrjumiseks käed lõid, ei ole 18 võimukuu jooksul rahva toetust saavutanud.
Majanduses valitseb Rahvusvahelise Valuutaprogrammi (IMF) toetuspaketist hoolimata seisak, mida iseloomustavad suur välisvõlg, kiire inflasioon ja ulatuslik töötus, sest vabrikud seisavad, kuna tooraine ostumiseks ei ole välisvaluutat.
"Majandusotsused on eranditult rasked ja sageli ebapopulaarsed ning nende efektiivne jõustamine nõuab pikema ametiajaga valitsust," ütles mõttekoja Pakistani Seadusandlik Areng ja Läbipaistvus president Ahmed Bilal Mehboob.
"Need valimised on olulised, sest tulemuseks on viieaastase ametiajaga uus valitsus, millel ideaalis peaksid olema volitused majanduse taastumiseks hädavajalike otsuste tegemiseks."
Valimiste edasilükkamisest on räägitud juba mitu kuud, sest võimud püüavad julgeoleku- majandus- ja poliitilises kriisis riiki stabiliseerida.
Nädalavahetusel avaldati lõpuks mais läbi viidud rahvaloenduse tulemused ja valitsuse sõnul on nüüd valimiskomisjonil vaja aega, et uued valimisringkondade piirid paika panna.
Wilsoni keskuse Lõuna-Aasia instituudi direktor Michael Kugelman ütles, et valimistega viivitamine annab koalitsioonipartneritele Pakistani Moslemi Liiga-Nawazile (PML-N) ja Pakistani Rahvaparteile (PPP) aega välja mõelda, kuidas Khani Pakistan Tehreek-e-Insaf (PTI) väljakutsele vastata.
"Tegelikkuses võib venitamine aga rahva lihtsalt veel rohkem vihale ajada ja virgutada opositsiooni, kes on pidanud kuid kestnud mahasurumise all kannatama," ütles ta.
Kõigi Pakistani valimiste taga hiilib sõjavägi, kes on viinud alates riigi loomisest 1947. aastal läbi vähemalt kolm edukat riigipööret.
Khan tõusis analüütikute sõnul võimule 2018. aastal üldrahvaliku toetuslaine ja mõjuvõimsa sõjaväeladviku soosingul, kuid langes mõne kuuga, kui kindralite toetus kadus.
AFP - AP - Baltic News Service


Leht: Lääneranna vald kandis Parvel Pruunsillale raha tagasiLääne Elu teatel on Metsküla kooli aastaseks ülalpidamiseks mõeldud 40 000 eurot jõudnud ringiga tagasi sinna, kust tuli: Parvel Pruunsilla pangakontole.
Lääne Elu kirjutab, et Lääneranna vald on hiljuti annetatud 40 000 eurot tagasi Parvel Pruunsilla kontole kandnud. Ühtlasi on Metsküla kooli kollektiivile saadetud laiali ka koondamisteated.
„Minu meelest on see jabur,“ ütles Pruunsild maakonnalehele, kinnitades, et raha on talle tõepoolest tagasi kantud.
Lähemalt saab lugeda Lääne Elust.
Mõne nädala eest tekitas suvisel uudismaastikul furoori asjaolu, et suurärimees Parvel Pruunsild on otsustanud Metsküla kooli saagas oma sõna sekka ütelda, toetades sulgemisele minevat väikekooli 40 000 euroga - summaga, mis kuluks kooli ühe õppeaasta ülalpidamiskuludeks.
Lääneranna vallavolikogu otsustas 20. juulil, et kool tuleks hoolimata Pruunsilla annetusest sulgeda.
Volikogu juht Armand Reinmaa sõnutsi oli põhjuseks asjaolu, et tegemist oli ühekordse toetusega. „Ilmselt leidsid volinikud, et selline ühekordne annetus ei päästa meil pikas perspektiivis kooli pidamist,“ põhjendas ta vallavolikogu otsust.
Reinmaa oli ise selgelt annetuse kasutamata jätmise ning Metsküla kooli sulgemise poolt: mõned päevad enne volikogu istungit oli ta saatnud laiali meili, kus viitas volinikele, justkui oleks Pruunsilla annetusel küljes võimalik korruptsioonimaik.
„Vaevalt et volikogus leiab üksmeelt laialdase korruptsiooniohu tekitamise võimalus ja vaevalt et Lääneranna vald oma tegevuses (avalikke ülesandeid täites) tahab olla mõjutatud mistahes „ärimeeste“ poolt tehtavatest „annetustest“. Loomulikult on olukord teine, kui vald korraldab vähem- või enampakkumise teatud juhtudel erakapitali kaasamiseks. Käesoleval juhul sellist otsust volikogu poolt tehtud pole,“ märkis ta oma kirjas.
Vallavolikogu liikme Raul Oberschneideri (Isamaa) sõnul oli volikogu 20. juuli otsus täiesti arusaamatu.
„Tegelikult ei ole ju ühtegi argumenti öeldud, miks nüüd seda raha ei kasutata. Ei anta isegi aasta võimalust, kuigi Metsküla koolile anti võimalus oodata ära riigi poolt tulev abimeede maakoolide või külakoolide toetuseks,“ ütles Oberschneider.
Metsküla kooli direktor Pille Kaisel polnud samuti otsusega rahul.
„Volikogu liikmetel oli võimalus praegu ikkagi natukene samm tagasi astuda ja teha üks hea otsus. Tegelikult on kõik põhjused kõrvaldatud, miks poleks tulnud kool kohe kinni panna – aastaks oli raha olemas ja aasta jooksul selguvad uued riigi rahastusmeetmed. Praegu rõhutasid nad palju sellele, et ei tea, kuidas ja mis tingimusel raha hakatakse jagama, aga see ei tähenda midagi, aasta on aasta. See oleks meile aega juurde andnud,“ rääkis Kaisel.


Neli miljonit kelmide kukrusse: petuskeemide ohvriks on tänavu langenud üle 700 inimese„Kahtlane tunne tekkis siis, kui pidin juba kolmandat korda oma pangakaardi numbri sisestama,“ räägib Piret, kes langes Marketplace'is kelmide ohvriks. Ebalust tekitas ka väidetava ostja kohmakas eesti keel. Ta uskus siiski, et ehk on tegu venelase või ukrainlasega. „Tundsin end väga rumalalt ja väga piinlik oli!“ tunnistab Piret nüüd.Piret langes internetipettuse ohvriks esimest korda, ehkki oli Marketplace'ist varemgi asju ostnud ja müünud. Ta polnud ka tuttavatelt kuulnud, et keegi oleks sellisesse olukorda sattunud. Politsei- ja piirivalveameti (PPA) andmetel on aga ainuüksi tänavu esimese seitsme kuuga petuskeemide ohvriks langenud üle 700 eestlase, kelle rahakotist on välja õngitsetud neli miljonit eurot.Pettused näitavad paraku taas tõusutrendi - kui mullu ulatus kahjusumma aasta kohta 4,4 miljoni euroni ning petta sai 640 inimest, siis tänavune on võrreldav pandeemiaaegse 2021. aastaga, kui ohvriks langes üle 1000 isiku, kellelt peteti välja 8,2 miljonit. Politsei sõnul on neid tõenäoliselt rohkemgi olnud, sest kõik kannatanud ei pruugi õnnetusest teada anda. Seda tasub aga teha.„Ostja“ pakkus mugavat kullerteenust„Olin sõbrannale oma loo ära rääkinud ja ta tänas mind juba järgmisel päeval,“ ütleb Piret, kes jagas oma lugu pärast toimunut sõprade ja tuttavatega. „Sõbranna oleks petta saanud teise skeemiga - Omniva pakiteenuse SMSiga. Eelmisel päeval minu käest kuuldud juhtum tegi ta aga valvsaks.“Piretil oli käsil kolimine, mis muutis elutempo kiireks. Samal ajal tuli tegelda nii pakkimise ja lahtipakkimise kui ka tööasjadega. Kolimise tõttu panigi ta Marketplace'i müüki kodutehnikat ja mööblit, mida ei soovinud uude koju viia. Ei kulunudki kuigi kaua aega, kui ühele esemele tekkis aktiivne huviline.Väidetav ostja tutvustas Piretile kullerteenuse võimalust ning saatis talle seejärel lingi. Seda avades oli näha, et ostja on antud keskkonnas kauba eest justkui juba maksnud ja Piret pidi raha kättesaamiseks vaid oma pangakaardi numbri kinnitama. Seda ta ka tegi. Seejärel sisestas Piret PIN1 ja juba oligi summa tema kontolt maha võetud.„Kullerteenuse linki avades oli näha inimese nimi, aadress ja telefoninumber. Lisaks käis tema jutust läbi fakt, et ta elab minu sünnikohas,“ selgitas Piret usaldusväärsena paistvaid pettuse üksikasju.Kahtlane tunne tekkis esimest korda siis, kui ekraanile ilmus lause, et Piret oma pangakaardi numbri uuesti sisestaks, sest see polnud läbi läinud. „Kui ma juba kolmandat korda kaardi numbri pidin sisestama, käis küll läbi pea mõte, et kui see juba esimesel korral ei õnnestunud, siis ei peaks äkki uuesti proovima,“ meenutab ta. Paraku tegeles Piret tehingu ajal paralleelselt teistegi asjadega, mis tema tähelepanu kõrvale viisid.Talle hakkas silma, et ostja lauseehituses oli grammatilisi vigu. „Aga arvasin, et ilmselt on tegu Ukraina päritolu inimese või kohaliku venelasega, seega ei pööranud sellele suurt tähelepanu,“ nendib ta.Sisetunne teadis, aga mõistus tõrkusPärast petuskeemi ohvriks langemist olid enesesüüdistused kerged tekkima. „Tundsin end väga rumalalt ja väga piinlik oli!“ tunnistab Piret. Ta paneb toimunule tagasi vaadates inimestele südamele, et alati tuleb kuulata oma sisetunnet ja keskenduda ühele tegevusele. „Kui tegeled mingi tehinguga, siis keskendugi sellele, mitte ära tee mitut asja korraga.“„Veebikeskkonnas tehinguid tehes tuleb olla tähelepanelik,“ ütleb LHV jaepanganduse juht Annika Goroško. Ta lisab, et Pireti puhul kasutatud petuskeem on praegu üsna levinud. Pettur võtab müüjaga ühendust ning avaldab soovi kaup ära osta, pakkudes talle kullerteenusega kohaletoimetamist. Ta saadab ostja tasutud teenuse vormistamiseks müüjale lingi vale teenusepakkuja lehele ja palub, et paki saatja sinna oma andmed sisestaks.100 inimest kuus„Muu hulgas palutakse veebilehel sisestada saatja kaardiandmed, mille järel laekub ohvri telefonile kinnituskood,“ selgitab Goroško. Kuigi ohvrile tundub, et ta kinnitab saadetise andmeid, kinnitab ta tegelikult raha ülekannet või oma kontole sisselogimist. Ta saab pettusest alles siis aru, kui temani jõuab panga teavitus, et raha on broneeritud või makse sooritatud.Politsei hoiatas juba aprillis, et kelmid petavad Marketplace'is inimestelt tuhandeid eurosid välja. Põhja prefektuuri peitekuritegude grupijuht Viktor Brujev ütleb Õhtulehele, et pettused ei näita paraku vähenemise märke nüüdki ning kurjategijad leiavad üha uusi viise, kuidas ohvritelt raha või andmeid välja petta.Tema sõnul levivad erinevad skeemid - peamiselt kaotatakse raha petukõnede ja õngitsussõnumite tõttu. „Õngitsussõnumeid saadetakse tekstsõnumiga, kus väidetakse, et saadetisega on tekkinud probleeme ja juurde on lisatud link. Samuti tehakse selliseid pettusi ostu-müügi platvormidel, kus jagatakse võltsitud kullerfirma veebilehe linki.“ Petuskeeme on teisigi.Ainuüksi tänavu esimese seitsme kuuga on politsei andmetel eestlaste rahakotist välja petetud neli miljonit eurot. Raha on kaotanud 742 inimest. Petturite kukrusse on läinud iga kuu umbes 600 000 eurot. Raha on kaotanud üle 100 isiku kuus ehk kolm-neli iga päev. Paraku suurenevad nii välja petetavad summad kui ka ohvrite arv: kui jaanuaris kaotati kelmidele 405 000 eurot, siis juulis juba 710 000 ning petta sai vastavalt 67 ja 111 inimest.Väga palju jäädakse rahast ilma investeerimisel. „Osadel juhtudel jagab juhututtav oma väidetavat investeerimisalast nõustajat, kuid on ka juhtumeid, kui inimesed investeerivad oma raha platvormide kaudu, mis ei ole usaldusväärsed,“ selgitab Brujev.Investeerimispettuste õnge on tänavu läinud 156 inimest ning kokku kadus kelmide kukrusse üle kahe miljoni euro. Pangakelmuste ohvreid on aga poole rohkem ehk 310 ning kahjud on ligi 1,7 miljonit. 166 isikut jäi rahast ilma pakikelmuse tõttu, kogukahjuga 112 000 eurot.Levinumad petuskeemidInvesteerimiskelmuste puhul saavad petturid ohvri nutiseadmele kaugjuurdepääsu ning õhutavad teda tegema ülekandeid investeerimisplatvormile. Sageli petetakse kannatanult uusi summasid välja lubadusega, et tal on võimalik varem kaotatud raha tagasi saada. Levinud on ka krüptorahapettused ning igasugused pakkumised sotsiaalmeedias - näiteks teenimisvõimalust börsil või internetiportaalides.Pangakelmuste puhul helistatakse ohvrile „pangast“ või siis kõigepealt „politseist“. Kasutatakse igasuguseid ettekäändeid, mis võimaldavad ohvri nutiseadmele kaugjuurdepääsu. Näiteks öeldakse, et tema isikuandmed on lekkinud või siis antakse talle teada, et tema pangakontol on tehtud kahtlasi tehinguid. Kannatanut õhutatakse sisestama oma andmeid ning seejärel kantakse tema kontolt raha mujale või võetakse tema nimel laenu.On selliseidki juhtumeid, mille puhul on helistatud justkui telekommunikatsiooniettevõttest väitega, et keegi üritas kannatanu kontole ligi pääseda või et tema telefoni on häkitud ja seal on viirus. Pakikelmuste puhul kasutatakse aga kulleri või SMS petulinki. Ohver sisestab lingile klikkides enda pangaandmed, mille tagajärjel võetakse tema kontolt raha.Vähem on ette tulnud seda, et kellegi teise nimel sõlmitakse võõraid isikuandmeid kasutades kiirlaenu- ja krediidilepinguid või siis ostetakse tooteid järelmaksuga. Samuti seda, kui soovitakse kellegi nimele volikirja põhjal laenu võtta. Selleks peab ohver edastama enda pangaandmed või saatma foto ID- või pangakaardist.Pettureid ei maksa alahinnataPiret plaanib küll Marketplace'is edaspidigi ostelda, kuid olla seejuures valvsam. „Märkasin näiteks, et sarnase petuskeemiga sooviti eelmisel nädalal osta minu teist müügil olevat eset. Tundsin kohe lauseehituse järgi petmise ära ja blokkisin ostja konto,“ ütleb ta.Ühtlasi soovitab Piret teistel, kes poodlemiseks veebikeskkondi kasutavad, suhtuda oma pangakaardi andmete lisamisse mingisse keskkonda suure ettevaatusega. „Tähelepanelik tuleb olla ka igasuguse isikliku info ülespanemisega näiteks sotsiaalmeediasse ja ärge kunagi sisestage kellegi soovil oma isiklikke andmeid!“Samuti ei tohiks tema sõnul alahinnata oma sisetunnet. Piret nendib: „Tegelikult enamik inimesi ilmselt tunnetab, et midagi on valesti, kuid tahavad uskuda, et nendeni petturid ei jõua.“ Enda ülehindamine ja petturite alahindamine, eeldades, et kelme on lihtne ära tunda, viibki nendesamade tegelaste hammaste vahele.www.ohtuleht.eeKuvatõmmis vestlusest PETUSKEEM: Piretil tekkis petturiga vesteldes kahtlus, et asi pole õige. Tänavu seitsme kuuga on kelmide ohvriks langenud üle 700 inimese. Kahjude kogusumma on neli miljonit.Tero Vesalainen   Alamy   Vida PressKELMUSTE EEST OLED KAITSTUD, KUI: sa ei jaga oma PIN-koode teistega ega sisesta neid teiste inimeste palvel  sa ei vajuta linkidele, mida saadetakse sõnumiga või vestlusaknas  alustad investeerimisega oma kodupangasLIINA HALLIK


Politsei ei saa uurida libateateidPolitsei ei saa menetleda sotsiaalmeedia postitust, milles muusik Ott Leplandi nime kasutades libainfot levitati, kuid muusikul on võimalus kohtusse pöörduda.Nimelt ütleb võlts Lepland Facebooki postituses: „Mul on häbi sellepärast, mida olen teinud.“ Lepland on häirivatest asjaoludest teavitanud ka veebipolitseid, on Õhtuleht varem kirjutanud. „Kuna kannatanuid ei olnud, siis ei ole seal politseil midagi menetleda. Loomulikult aitab politsei neid osapooli, kelle nimel võltsitud veebilehti tehakse - veebipolitseinikud aitavad valest veebilehest teavitada ja neid maha saada. Samuti antakse nõu inimestele, kelle nime ja nägu pettuseks kasutatakse,“ selgitas politsei pressiesindaja Barbara Lichtfeldt. Oma õiguste kaitseks on võimalus pöörduda kohtusse, lisas ta. SIIM RANDLA


Pakistani president saatis parlamendi laiali (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud.
ISLAMABAD, 10. august, AFP-AP-BNS – Pakistani parlament saadeti kolmapäeval laiali ja ametisse astub tehnokraatide juhitav üleminekuvalitsus, mis valmistab ette valimised, teatas riigi presidendiamet enne valimisi.
"President saatis rahvusassamblee laiali peaministri nõuandel põhiseaduse artikli 58-1 alusel," seisis president Arif Alvi ametkonna avalduses.
Pakistanis valitsevad juba üle aasta poliitilised segadused, mis said alguse eelmise aasta aprillis, kui endisest kriketitähest peaminister Imran Khan ametist tagandati. Rahva seas populaarse poliitiku ja tema erakonna mahasurumine kulmineerus sel nädalavahetusel Khani vangimõistmisega korruptsioonisüüdistuse alusel.
Seaduse järgi tuleb valimised läbi viia 90 päeva jooksul pärast parlamendi laialisaatmist, kuid lahkuv valitsus on juba hoiatanud, et ilmselt lükatakse need edasi.
Harilikult omavahel vaenujalal poliitiliste dünastiate juhitavad parteid, kes Khani väljatõrjumiseks käed lõid, ei ole 18 võimukuu jooksul rahva toetust saavutanud.
Majanduses valitseb Rahvusvahelise Valuutaprogrammi (IMF) toetuspaketist hoolimata seisak, mida iseloomustavad suur välisvõlg, kiire inflasioon ja ulatuslik töötus, sest vabrikud seisavad, kuna tooraine ostumiseks ei ole välisvaluutat.
"Majandusotsused on eranditult rasked ja sageli ebapopulaarsed ning nende efektiivne jõustamine nõuab pikema ametiajaga valitsust," ütles mõttekoja Pakistani Seadusandlik Areng ja Läbipaistvus president Ahmed Bilal Mehboob.
"Need valimised on olulised, sest tulemuseks on viieaastase ametiajaga uus valitsus, millel ideaalis peaksid olema volitused majanduse taastumiseks hädavajalike otsuste tegemiseks."
Valimiste edasilükkamisest on räägitud juba mitu kuud, sest võimud püüavad julgeoleku- majandus- ja poliitilises kriisis riiki stabiliseerida.
Nädalavahetusel avaldati lõpuks mais läbi viidud rahvaloenduse tulemused ja valitsuse sõnul on nüüd valimiskomisjonil vaja aega, et uued valimisringkondade piirid paika panna.
Wilsoni keskuse Lõuna-Aasia instituudi direktor Michael Kugelman ütles, et valimistega viivitamine annab koalitsioonipartneritele Pakistani Moslemi Liiga-Nawazile (PML-N) ja Pakistani Rahvaparteile (PPP) aega välja mõelda, kuidas Khani Pakistan Tehreek-e-Insaf (PTI) väljakutsele vastata.
"Tegelikkuses võib venitamine aga rahva lihtsalt veel rohkem vihale ajada ja virgutada opositsiooni, kes on pidanud kuid kestnud mahasurumise all kannatama," sõnas Kugelman.
Kõigi Pakistani valimiste taga hiilib sõjavägi, kes on viinud alates riigi loomisest 1947. aastal läbi vähemalt kolm edukat riigipööret.
Khan tõusis analüütikute sõnul võimule 2018. aastal üldrahvaliku toetuslaine ja mõjuvõimsa sõjaväeladviku soosingul, kuid langes mõne kuuga, kui kindralite toetus kadus.
"See riik ei saa edasi liikuda enne, kui meil on rahvuslik ühtsus," tõdes Sharif.
AFP - AP - Baltic News Service


Prokurör: granaatidelt leiti Slava Ukraini vilepuhuja sõrmejäljed   Ukraina Prokurör kinnitas MTÜ Slava Ukrainiga seotud skeeme paljastada aidanud Oleksandr Tšernovi lõpliku süüdistuse ja saatis tema kriminaalasja arutamiseks kohtusse. Peamine tõend on Tšernovi sõrmejäljed granaatidel, mees ise eitab ebaseaduslike relvade omamist, kirjutab Postimees.   Süüdistus esitati Tšernovile Ukraina kriminaalkoodeksi paragrahvi alusel, mis näeb relvade, laskemoona või lõhkeainete ebaseadusliku käitlemise eest ette reaalse vanglakaristuse kolmest kuni seitsme aastani, teatas ajaleht. Dnipro oblasti prokuratuuri riiklik süüdistaja Dmõtro Otšeretainõi. "Te eksite, kui [arvate, et] meil on mingi eriline huvi Tšernovi süüdistada. Me töötame faktidega," ütles Postimehele Dnipro oblasti prokuratuuri riiklik süüdistaja Dmõtro Otšeretainõi.. Tšernov väitis, et tal pole aimugi, kuidas said tema autost leitud laskemoonale ja lõhkeainele tema näpujäljed. Nii MTÜ Slava Ukraini kui ka selle Ukraina partneri All For Victory heaks annetatud vahendite võimalikest väärkasutamistest teavitanud Tšernov viibib Ukrainas koduarestis. Süüdistus tema vastu tekkis ootamatult enne seda, kui ta plaanis Eestisse sõita. Mais pöördus riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon valitsuse poole ettepanekuga aidata MTÜ Slava Ukraini võimalikest rikkumistest teavitajal Tšernovil Eestisse saabuda ning vajadusel tagada talle võimalus siin turvaliseks viibimiseks. Aprillis tuli ilmsiks, et MTÜ Slava Ukraini kandis 1,5 miljonit eurot Eestist kogutud annetusi Ukraina koostööpartneri juhtidega seotud erafirmale IC Construction, millel on ilmselt fiktiivne omanik ja selle ainus tegevus oligi seotud Eesti MTÜ-ga. Ukraina ettevõtte eelmise aasta kasum oli 250 000 eurot. Slava Ukraini tegevjuht Johanna-Marie Lehtme sai eelmisel aastal oma tegevuse eest rohkelt tunnustust ning valiti 5. märtsil Eesti 200 kandidaadina selle erakonna suurima häältesaagiga riigikogusse. Praeguseks on Slava Ukraini nõukogu Lehtme juhatusest tagasi kutsunud.    					Allikas:  Postimees


Politsei ei saa uurida Ott Leplandi nimel avaldatud libateateidPolitsei ei saa menetleda sotsiaalmeedias postitust, milles muusik Ott Leplandi nime kasutades libainfot levitati, kuid võimalus on kohtusse pöörduda.
Internetti tekib iga päev libateateid, mille eesmärk on inimese tähelepanu äratada ja välja petta raha või andmeid. Nimelt ütleb võlts Ott Lepland Facebooki postituses: „Mul on häbi sellepärast, mida olen teinud.“
Lepland on häirivatest asjaoludest teavitanud ka veebipolitseid.
„Kuna kannatanuid ei olnud, siis ei ole seal politseil midagi menetleda. Loomulikult aitab politsei neid osapooli, kelle nimel võltsitud veebilehti tehakse – veebipolitseinikud aitavad valest veebilehest teavitada ja neid maha saada. Samuti antakse nõu inimestele, kelle nime ja nägu pettuseks kasutatakse,” selgitas politsei pressiesindaja Barbara Lichtfeldt. Oma õiguste kaitseks on võimalus pöörduda kohtusse.


Juhtkiri: nii rikas vald, et raha vaja poleKui ühte kooli enam vaja pole, peab koolipidaja selle kinni panemise otsustama eelmise õppeaasta kevadel. Et kõigile jääks aega oma elu ümber korraldada.
Lääneranna vald nii ka tegi. Koolivõrgu ümberkorraldamine, nagu seda dokumendid nimetavad, tähendas aga praegusel juhul Metsküla ja Lõpe kooli kinni panemist ning Varblas ja Virtsus kooliastmete vähendamist.
Ühe kooli kogukond ei tahtnud kooli kinni panna ja otsis kohtust õigust. Mis on täiesti seadusekohane tegevus.
Sel ajal, kui vald ja koolikogukond vastastikku endale sobimatuid otsuseid kohtus vaidlustasid, leidis kool üha uusi poolehoidjaid. Metsküla kool valiti rahvahääletusel aasta kooliks. Keset juulikuud otsustas üks Eesti ärimees, et tal on võimalik kooli aastased kulud katta ja ta kandis selleks vallale üle ilusa viiekohalise summa.
Oma toetust väikekoolidele on lubanud ka riik. Kõrvalt vaadates tundub justkui, et kooli kinni panemiseks enam põhjust ei ole. Omavalitsus aga nii ei leia.
Ärimehele anti tema raha tagasi. Vallavalitsus ootas vallavanema sõnul kogukonnalt kompromissettepanekut. Täpsemalt, et kohalik rahvas võtaks kooli pidamise enda õlule ja Metsküla kool jätkaks erakoolina. Kõrvalt vaadates tundub see väljapressimise ja hullu kiirustamisena. Vallavalitsus näib kogukonnale ütlevat: „Võtke endale kohustus teha erakool ja me lubame teil aasta aega kooli pidada raha eest, mis ei ole isegi meie oma!”
Kogu selle tralli peale on kulunud palju aega. Võibolla oleks äkki mõistlik olnud võtta sammuke tagasi ja proovida järgmisel aastal uuesti. Vahepeal oleks ehk ka kohus asja arutanud ja mine tea, ehk ka otsustamiseni jõudnud.
Juba mõne nädala pärast peavad lapsed kooli minema. Metsküla rahvas loodab ikka veel oma kooli päästa ja vald selle kähku kinni panna.


Hõive finantsvaldkonnas liigub OSKA prognoositud suunalFinantsvaldkonnas kasvab riskijuhtimisega seotud töökohtade arv ning vähenevad klienditeenindajate ametikohad. Hõivemuutused on viimastel aastatel liikunud väga täpselt OSKA prognoosi kohaselt, kuid eeldatust kiiremini, selgub värskest seireuuringust.
OSKA avaldas 2020. aasta lõpus finantsvaldkonna uuringu, kus tõi välja, et valdkonnas seisab ees tööjõu struktuuri muutus. Ühe peamise põhjusena nähti tehnoloogia arengut, mis tingib paljude protsesside pool- või täisautomaatseks muutmise. Sellega väheneb vajadus klienditeenindajate järele, ent kasvab tehnilist tuge pakkuvate klienditoe spetsialistide arv. Teise olulise mõjurina toodi välja valdkonda puudutavate eeskirjade ja regulatsioonide hulga kasv, mis tingib suurema vajaduse sisekontrollide, riskijuhtide, rahapesu tõkestamise ekspertide ning vastavuskontrolli ja kliendiandmete ekspertide järele.
Valdkonna põhikutsealadel hõivatute koguarvus OSKA aastaks 2025 olulist muutust ei prognoosinud.
“Finantsvaldkonna uuring oli esimene, kus saime prognoosimudelis kasutada töötamise registri andmeid,” selgitas OSKA analüütik Andres Viia. “Tänavuse seireuuringu käigus tehtud värske andmeanalüüs näitab, et mudel on võimaldanud üsna täpselt prognoosida.”
Valdkonna hõive liigub OSKA uuringus kirjeldatud suunal, koroonaperiood on protsesse kiirendanud.
Nii on juba kahe aastaga näha klienditeenindajate hulga jätkuvat vähenemist. Aimata on kahjukäsitlejate hõive languse trendi, mis on seotud klientidele iseteeninduskeskkondade arendamisega. Kasvanud on klienditoe spetsialistide, analüütikute ja riskijuhtimisega seotud ametikohtade arv.
Hõive muutus finantsvaldkonnas. Nool näitab OSKA uuringu prognoosi suunda.
Allikas: töötamise registri andmed, OSKA arvutused
Mõnevõrra üllatuslikult on kasvanud laenuhaldurite hulk. OSKA seireseminaril osalenute sõnul on see tingitud pensionireformist, mis tõi 2021. aastal kaasa laenutaotluste hulga suurenemise. Ekspertide hinnangul võib reformil olla pikemaajaline mõju säästmistoodetega seotud ametikohtadele.
Kasvab vajadus õigusalase teadmise järele
Olulisemateks valdkonna tööjõuvajadust mõjutavateks trendideks pidasid eksperdid uuringu läbi viimise ajal, 2020. aastal tehnoloogia arengu kõrval ka õigusaktide ja eeskirjade lisandumist, sotsiaal-demograafilisi muutusi, üleilmastumist ja rahvusvahelise koostöö kasvu ning töökultuuri teisenemist.
“Trendid, mille algeid 2020. aastal nägime, mõjutavad sektorit nüüd juba tugevalt ning võimenduvad veelgi,” tõdes OSKA uuringujuht Urve Mets.
Seireseminaril peatuti pikemalt õigusaktide teemal. Osalejate sõnul tingib järjest rangemaks muutuv seadusandlus ja lisanduvate regulatsioonide hulk vajaduse õigusalase taustaga inimeste järele riskijuhtimise ja andmekaitsega seotud ametikohtadel. Juba praegu on õiguserialade lõpetajate osakaal valdkonna põhikutsealadel suur. Eksperdid selgitasid, et riskijuhtimine võib sõltuvalt ametikohast hõlmata erinevaid tööülesannete pakette.
Koos Euroopa Liidu ja Eesti nõuete karmistumisega kasvab ka andmekaitse spetsialistide roll.
Lisaks on nii Eestis kui välisriikides kasvutrendis pangandusväline rahastamine ja seoses sellega tuleb arendada riskiinvesteeringute ja omakapitali investeeringutega seotud teadmiste ja oskuste taset.
Seminaril osalenute hinnangul on teadlikkus riskijuhtimise valdkonna olulisusest suurenenud ning huvi riskijuhtimise ametialade vastu hüppeliselt kasvanud. Kõrgkoolid on välja töötatud riskijuhtimise õppematerjalid nii tasemeõppe üliõpilastele kui ka avatud ülikoolis õppijatele. Tänu sellele on paranenud tööle kandideerijate teadmised ning riskijuhtimise spetsialiste on võrreldes kahe aasta taguse ajaga kergem leida. Riskijuhtimine on olulisel kohal ka sisekoolitustel.
Rohepööre toob uued kohustused
Täiendavad regulatsioonid ja aruandluskohustus käivad kaasas rohepöördega. Seireseminaril osalenud tõdesid, et seda, mida roheteemad endaga finantsvaldkonnale kaasa toovad, ei osatud OSKA uuringu läbi viimise ajal veel täiel määral ette näha.
Praegu tuleb roheteemadega tegeleda igapäevaselt, mistõttu on nii pankades kui kindlustusettevõtetes tööle võetud jätkusuutlikkuse spetsialistid ning hinnatakse, et tulevikus võib vaja olla suuremaid meeskondi. Ekspertide sõnul ei piisa sellest, kui koolitada juurde üksnes jätkusuutlikkuse eest vastutavaid isikuid, vaid roheteadmisi- ja oskusi tuleb õpetada kõikidele valdkonnas hõivatutele, sest roheteemad ulatuvad kõikjale.
OSKA seireseminaril osalesid finantsvaldkonna tööandjate ja valdkonna erialasid õpetavate koolide esindajad.
Allikas:
Tööjõu- ja oskuste vajaduse prognoosisüsteem OSKA


Henn Põlluaas: Reformierakond tahab muuta presidenti oma puudliksReformierakonna ažiotaaž väidetava presidendipoolse raha väljapressimise asjus on äärmiselt halb. Sellega lõhutakse presidendi institutsiooni mainet, kuid mis veelgi hullem – see rikub Eesti mainet maailmas.
Presidendi kantselei sõnul pole väljapressimist toimunud. Mart Võrklaeva ja Kaja Kallase väite, et president nõudis erinevate maksutõusude ja homoabielu kinnitamise eest lisaraha, seab kahtluse alla fakt, et Alar Karis kuulutas seadused välja kohe, jättes kasutamata nende põhiseaduslikkuse kontrollimiseks antud aja. Samuti see, et süüdistusega tuldi välja alles nüüd. Ilmselt on tegemist parteilise kättemaksuaktsiooniga, millel võib olla mitu põhjust. See, et Karisel oli jultumust panna valitsuse uus maks kahtluse alla. See, et ta julges näppu viibutada usaldushääletuste kuritarvitamisele ja parlamendi marginaliseerimisele, ehkki ta tegi seda läbi lillede. Võimalik, et põhjusi on veelgi, aga kõige tagant kumab Reformierakonna tahe muuta president oma puudliks.
Praegust korda, kus põhiseaduslike institutsioonide, Riigikogu, presidendi ja õiguskantsleri rahastus sõltub valitsuse armust, tuleb muuta. Selleks, et oleks tagatud võimude lahusus, peaks nende eelarve olema Riigikogu määrata.
Henn Põlluaas, Riigikogu liige (EKRE)


«Mis inimene sa oled?! S***pea, mitte inimene!» Eestlanna sai The Weekndi piletitega kahel korral petta«Ostsin üle-eelmisel nädalal ning sain haledalt petta – ei pileteid, ei raha...,» kurdab eestlanna, kes teismelistele lastele Tallinnas toimuvale The Weekndi kontserdile pileteid otsib. Sel nädalal komistas pisarates teismelisi lohutada proovinud eestlanna uuesti pettuse otsa. Kanada popstaar The Weeknd esineb sel laupäeval, 12. augustil esimest korda Tallinnas. Pole kahtlustki, et suurüritus on väga oodatud, sest kontsert oli välja müüdud kõigest poolteist nädalat pärast piletite müüki paiskamist.
Piletitest ilma jäänud on proovinud õnne sotsiaalmeedias, näiteks avalikus Facebooki-grupis «Ürituste piletite ost/müük». Kuid õnn ei naerata kõigile ning üks eestlanna on The Weekndi piletitega petta saanud lausa kahel korral.

Kahekordne pettu(mu)s

Augusti esimesel nädalal postitas eestlanna avalikku Facebooki-gruppi soovi osta The Weekndi kontserdile vähemalt kaks piletit. «Piisab üldala piletitest. Teismelistele lastele, kes hetkel üsna pisarates. Ostsin siit üle-eelmisel nädalal ning sain haledalt petta – ei pileteid, ei raha...»
«Seetõttu vaid Tallinn ja paberkandjal pilet ning tasumine kättesaamisel sularahas. Ettemaksu kontole ei julge rohkem teha,» selgitas ta mõni päev tagasi.
Viis päeva pärast postituse avaldamist tegi ta gruppi uue postituse ja hoiatas kõiki petturi eest. Eestlanna oli teist korda The Weekndi piletite ostuga pettuse ohvriks langenud.
«Hoiatan kaasinimesi! Markus Laanemetsa nimeline kodanik on täispätt. Müüb The Weekndi pileteid ja nii kui ülekanne kohal, olete blokitud ja konto ise enamiku ajast mitteaktiivne,» väitis eestlanna pahaselt.
Ta jätkas emotsionaalselt: «Andsin asja politseisse ka. Mis inimene sa oled, Markus?! S***pea, mitte inimene! Ära muretse, politsei saab su andmed kätte... ja karma saab su niikuinii kätte.»
Oma ostusoovi postituse alla kirjutas eestlanna, et enam ta pileteid osta ei plaani: «Ma kahjuks ei julge enam kelleltki osta, kaks korda sisse saanud... Tütred pisarates, aga no nii on.»
Postituse kommentaarides väidetakse, et samanimelise konto alt peteti ka Depeche Mode'i ja The Hurtsi piletitega. «Mul läks siis hästi. Pakkus mulle ka piletit, aga kui vastata tahtsin, siis Messenger näitas, et sõnum ei läinud kohale,» lisas kolmas.

View this post on Instagram

A post shared by Live Nation Estonia (@livenationestonia)

Markusega oli suhelnud ka keegi, kes hammustas võimalikust pettusest läbi. «Ta vastas väga kiiresti ja pika lausega. Profiil on liiga tühi. Parem vaadake profiilid enne üle! Otsige Google'ist nime järgi, kas selline inimene on olemas, kas fotod/info Facebookis klapib sealse infoga. Tean, et vahepeal sellised tühjad profiilid pakuvad hea hinnaga pileteid, kuid pigem neid mitte tähele panna,» soovitas ta ja lisas lõpetuseks: «Loodan, et see tüüp saab karistuse!»
Mis summadest on kahel korral petta saanud eestlanna puhul juttu, ei ole täpselt teada. Postituse autor avaldas Elu24-le, et esimene pettus sai vähemalt rahaliselt õnneliku lõpu. «Esimese petturi nime ma ei avalda, sest ta kandis lõpuks raha tagasi.»
Küsimusele, kas teisel korral piletite ostmisel pettuse kahtlust ei tekkinud, vastas naine: «Ei tekkinud kahtlust. Vastupidi lausa. Teadis ju, et korra sain üle ja kurtis kaasa.»
Eestlanna avaldas Elu24-le, et ülekande piletite eest tegi ta samale inimesele, keda oma postituses mainib. Ta plaanib teha avalduse ka politseisse, kuid The Weekndi pileteid rohkem otsida ei proovi: «Ei julge enam kolmandat korda proovida.»
Sama postituse all pakkus üks naisterahvas üldala piletit 120 euro eest. Üldala piletid maksid algul veidi üle 80 euro. Lisaks on The Weekndi kontserdil lava ees eraldatud ala kuldpileti omanikele, kes maksid ühe pileti eest 130 eurot. Lisaväärtustega piletite hinnad olid vastavalt 190 ja 260 eurot, VIP-pileti väärtus oli 360 eurot.

Korraldaja on fänne juba hoiatanud

The Weekndi Eestisse esinema toonud Live Nation on võltspiletite ja petturite eest eestlasi juba hoiatanud ning järelturult ostmist ei soovita.
«Pilet ei pea alati olema võltsitud. Ette on tulnud ka olukordi, kus ühtsama piletit on müüdud mitmele inimesele. Siis juhtub nii, et esimene, kes piletiga väravast sisse tuleb, saab läbi. Kõik järgnevad, kes on sellesama pileti ostnud, enam sisse ei saa,» selgitas kontsertagentuuri Live Nation turundusjuht Ott-Sander Palm, vahendab ERR.

Live Nation Estonia kontserdikorraldaja Eva Palm.
Erakogu

Sama asja eest hoiatas Raadio 2 hommikuprogrammis ka Live Nationi juht Eve Palm. Ta pani inimestele südamele, et petturid püüavad The Weekndi kontserdile müüa võltsitud pileteid. «Neid menetleb värava taga politsei,» ütles ta, lisades, et probleemi saaks lahendada ametlik piletite järelturu müügiplatvorm, aga Baltikumis seda praegu ei ole, vahendab Menu.
Live Nation ei tegele pettuste lahendamisega. Korraldajad ja politsei soovitavad teha kõigil petuskeemide ohvriks langenutel politseile avaldus.
7. augusti seisuga oli politseile tehtud üks avaldus seoses The Weekndi piletiga ja üks möödunud laupäeval toimunud Depeche Mode'i kontserdiga.


Telefonikelmus Valgamaal lõppes kriminaalmenetlusegaTelefonikelm esitles end mitme tuntud ettevõtte esindajana ning pettis mehelt välja mitmetuhande euro väärtuses raha.9. augustil alustati kriminaalmenetlus, sest politseisse pöördus Valgamaal elav mees, kellele helistas juuni alguses end Tele2 töötajana esitlenud inimene, kes väitis, et mehe postkasti on sisse tungitud ning soovitas tal vahetada parooli. Väidetav Tele2 töötaja ütles, et saadab kirja ka SEB panka, et kontrollida, kas seal on toimunud kahtlaseid tegevusi.
Peale seda helistas mehele end SEB panga töötajana esitlenud inimene, kes ütles, et mehe nimele on võetud laene viies erinevas pangas. Mehel soovitati laenulepingud lõpetada ja selleks pidi ta Smart-IDga oma avalduse kinnitama. Seejärel avastas mees, et tema nimele on tehtud kontod erinevatesse pankadesse ja nendelt on vormistatud laenulepingud. Kelmusega tekitatud kahju on 13 215 eurot.


Veebikelmid võtsid kannatanu nimel tuhandeid eurosid laenuTALLINN, 10. august, BNS - Valgamaal pöördus kolmapäeval politseisse mees, kelle nimel olid veebikelmid võtnud tuhandeid eurosid laenu.
Mehele helistas juuni alguses end Tele2 töötajana esitlenud inimene, kes väitis, et mehe postkasti on sisse tungitud ning soovitas tal vahetada parooli. Väidetav Tele2 töötaja ütles, et saadab kirja ka SEB panka, et kontrollida, kas seal on toimunud kahtlaseid tegevusi, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Pärast seda helistas mehele end SEB panga töötajana esitlenud inimene, kes ütles, et mehe nimele on võetud laene viies erinevas pangas. Mehel soovitati laenulepingud lõpetada ja selleks pidi ta Smart-IDga oma avalduse kinnitama.
Seejärel avastas mees, et tema nimele on tehtud kontod erinevatesse pankadesse ja nendelt on vormistatud laenulepingud. Kelmusega tekitatud kahju on 13 215 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Läänevirulaselt peteti välja 9650 eurot8. augustil pöördus politsei poole kohalik naine, kes oli saanud kõne Läti numbrilt ning mille teinud inimene rääkis naise kontol toimuvatest krüptotehingutest, mille eest tuleb helistaja sõnul makse maksta.
Naisele pakuti võimalust neist kõrvale hiilida ja selleks tuli tal sisestada etteantud kohta oma PIN-koodid. Seda teinuna avastas naine, et tema kontolt on maha läinud 9650 eurot.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


KEEGI EI VÕITNUD | Mart Soidro: miks oli Reformil vaja tüli kiskuda? Taheti ilmselt presidenti taltsutada, et ta oleks tasane ja tubliKui 5. märtsi hilisõhtul saabusid riigikogu esialgsed valimistulemused, tabas paljusid poliitikahuvilisi kergendus – EKREIKE valitsuskoalitsiooni ei tule! Samas jäi eufoorias olijatele kahe silma vahele, et Reformierakonna võit oli sedavõrd mäekõrgune, et ilma nendeta ei ole võimalik selles riigikogus valitsust moodustada.
Elu tundus oravate jaoks nagu lill. Saadi 37 kohta, mis on taasiseseisvunud Eesti teine valimistulemus. Vaesed kosilased (konkurendid) olid juba samal ööl ukse taga – vali, keda tahad. Oli võimalik teha koalitsioon Eesti 200 (14) ja sotsiaaldemokraatidega (9), aga ka Keskerakonna (16) ja Isamaaga (8). Esimene andis kokku 60, teine 61 kohta. Igatahes jäi varuvariant, et kui koalitsioonikaaslastele midagi ei meeldi ja nad kipuvad pusklema, saab partnerid tuimalt välja vahetada. Aga selge on ka see, et oravatel oli kindlasti kergem praeguste koalitsioonikaaslastega valitseda – Eesti 200 liikmed on sinisilmsed ja kogenematud ning sotsid mökud. Vähemasti pealtnäha. Mõlemad väikevennad said valitsuses kolm portfelli ja Reformierakond seitse. Õiglane jaotus, sest Eesti 200 ja sotsid said kahe peale 23 ja Reformierakond üksi 37 kohta.
Loogiline, et pärast seda tekkis oravatel vaimustus oma edusammudest. Haarati härjal sarvist ja hakati maksumuudatusi ellu viima. Algul üritati seda teha kobareelnõuga, hiljem seoti need valitsuse umbusaldusküsimusega. Selge see, et sellist taktikat kasutades läksid valitsuse (loe: Reformierakonna) suusad opositsioonierakondadega risti. Aga polnud hullu midagi, suur suvi oli ees ja ka põhiseaduslikud institutsioonid vähemasti majanduslikus mõttes oravate lõa otsas.
President võtab sõna
27. juunil, pärast riigikaitse nõukogu istungit teatas president Alar Karis: „Pidevalt eelnõude usaldusküsimustega sidumist ei kavatse ma sallida.“ Riigipea kõrval seisnud peaministrile tuli see avaldus ebameeldiva üllatusena. Kui ma ikka õigesti nägin, siis Kaja Kalllas isegi punastas. Aga mis seal ikka, president peabki olema moraalne majakas, mitte istuma roosiaias ja imetlema lahkuvaid pilvi. Pealegi oli president selleks ajaks seadused välja kuulutanud ning koalitsiooni jaoks tundus asi olevat ants.
Tegelikult peerud juba lõkendasid ja „uuriv ajakirjandus“ oli välja selgitanud, et presidendi kantselei sipleb rahahädas. Pole vist raske arvata, milline erakond selle fakti ajakirjandusse lekitas. Ühesõnaga: tuli põles tuha all edasi.
19. juulil teatas rahandusminister Mart Võrklaev, et plaanis on kehtestada automaks, et sellega vähendada autostumist eelkõige linnades. Lisades samas, et see on valitsuse üks prioriteet keskkonnateemadega tegeleda. Ministri suust suitsu küll ei tulnud, aga isegi igale lollile pidi olema selge, et Võrklaeva prioriteet on koguda autoomanikelt vähemasti 120 miljonit eurot, muu on teisejärguline. Pruukis vaid presidendil Maalehele antud intervjuus mainida, et automaksu puhul ei saa selle koostajad ise ka aru, miks seda vaja on (3.08.2023), kui järgmisel päeval lõhkes valitsuse pressikonverentsil pomm, mida me nüüd juba nädal aega seedime.
Hannes Rumm tõdes, et presidenti tabas bumerang – riigijuhi rünnakule järgnes Reformierakonna edukas vasturünnak (Maaleht, 8.08.2023). Milles see edukus seisnes? Mart Võrklaev tõmbas kübarast välja rahandusministeeriumi kantsleri Merike Saksa, kes 9. juunil kaitepolitsei tollase peadirektori Arnold Sinusalu vastuvõtul oli ebameeldivalt üllatunud, kui presidendi sisenõunik Toomas Sildam omavahelises vestluses sidus seaduste vastuvõtmised presidendi kantseleile raha eraldamisega.
Või nagu ütles kantsler: „Mis ongi väga kurb, sest minu jaoks on Toomas olnud sõbra eest, kellelt vahel nõu küsitud“ (Postimees, 8.08.2023). Kohe näha, et vanad sõbrad... Aga sõprus sõpruseks, loogiline olnuks, et kui Sildam tegeles tõesti väljapressimisega nagu Saksale tundus, siis võinuks ta selles samas majas kohe kirjutada avalduse kuriteokahtluse kohta, et mitte lasta kurbusel süveneda. Selle asemel, et kaotsiläinud sõprust taga nutta. Nojah, tööpäev oli selleks ajaks lõppenud ja kõik kutsutud olid ülemeelikus tujus.
Saks küll teavitas operatiivselt oma ülemust, aga mälestus ebameeldivast kohtumisest Sildamiga oli visa kaduma. Sellepärast tuligi see intsident tuua avalikkuse ette kaks kuud hiljem, et rääkida suu puhtaks ja hing oleks rahul. Riigikogu esimees Lauri Hussar ütles küll Vikerraadios, et presidendi Maalehe intervjuud ei tohi siduda Võrklaeva poolt pressikonverentsil väljaöelduga, aga koalitsiooni väiksem vennike ei uskunud ise ka vist oma juttu. Nii ebasiiras oli see. Või pole spiiker poole aasta jooksul üldse midagi õppinud Reformierakonna käitumismustrist.
Mis saab edasi?
Pealtnäha on presidendi kantselei ja rahandusministeeriumi sõjakirves maha maetud. Ütles ju ka kantselei direktor Peep Jahilo pärast kohtumist Mart Võrklaevaga riigieelarve kontrolli erikomisjonis, et kaks ametiasutust ei ole tülis. Siit on hea edasi minna nagu tavatsevad öelda sportlased pärast ebaõnnestunud sooritust. Teisiti ei saakski, sest sellest tülist ei võida kumbki osapool. Aga küsimused jäävad üles. Ma ei pea silmas sõna sõna vastu antud ütlusi, nende üle jäädaksegi arutlema, aga mulle jääb arusaamatuks, miks oli Reformierakonnal vaja presidendi kantseleiga tüli kiskuda? Taheti ilmselt presidenti taltsutada, et ta püsiks põhiseaduse raames (loe: silitab laste päid ja käib üle aasta Lätis lillekorvi viimas). On tasane ja tubli ning teenib päevas „15 rublit“. Äkki siis annab valitsus raha roosiaia vastuvõtuks, mitte ei pea seda küsima näiteks Eesti kaubandus- ja tööstuskoja ärimeestelt.
Vähemasti kõrvalseisjale tundub, et president elab tagasihoidliku elu, ei tuurita mööda maailma ja jättis ära isegi töövisiidi Austraaliasse. Kust veel kokku hoida? Käia ringi vileda püksitagumikuga... Peaaegu kõik diskussioonis osalejad on ühel meelel, et põhiseaduslike institutsioonide eelarved ei tohiks sõltuda valitsuse suvast. Välja on pakutud, et selle võiks otsustada riigikogu rahanduskomisjon. Aga vaevalt, et see sisuliselt muudaks olukorda, sest jõudude vahekord koalitsiooni ja opositsiooni vahel on sama. Ja mida aeg edasi, seda rohkem kõlab väide, et riigikogu on valitsuse kummitempel.
Töötasin presidendi kantseleis 30 aastat tagasi. Eesti riik oli noor, aeg vaene ning Lennart Meri ja Mart Laari läbisaamine mitte just kõige parem. Ometi ei jäänud ära ükski presidendi välisvisiit. Esindas ta ju Eesti Vabariiki rahvusvahelises suhtlemises.
Nüüd? 2007. aastal võitis Reformierakond valimised loosungiga „Viime Eesti 15 aastaga viie rikkaima Euroopa riigi hulka“. 2023. aasta on käes ja nüüd loetakse sente.


Valgamaa mees sai väidetava Tele2 kõne, kahju 12 215 eurotKolmapäeval, 9. augustil alustati kriminaalmenetlust, sest politseisse pöördus Valgamaal elav mees, kellele helistas juuni alguses end Tele2 töötajana esitlenud inimene, kes väitis, et mehe postkasti on sisse tungitud ning soovitas tal vahetada parooli.
Väidetav Tele2 töötaja ütles, et saadab kirja ka SEB panka, et kontrollida, kas seal on toimunud kahtlaseid tegevusi.
Peale seda helistas mehele end SEB panga töötajana esitlenud inimene, kes ütles, et mehe nimele on võetud laene viies erinevas pangas. Mehel soovitati laenulepingud lõpetada ja selleks pidi ta Smart-IDga oma avalduse kinnitama.
Seejärel avastas mees, et tema nimele on tehtud kontod erinevatesse pankadesse ja nendelt on vormistatud laenulepingud. Kelmusega tekitatud kahju on 13 215 eurot.
Tele2 kommentaar:
Tele2 Eesti IT turvaspetsialisti Triin Paltsi sõnul on ettevõtteni juba mitmel korral jõudnud info, et operaatori nime alt tehakse petukõnesid. „Petturid esitlevad kõnedes ennast kui Tele2 töötajad ja toovad helistamise põhjusena välja numbri peatamise, iseteenindusse uue numbriga sisselogimise või muu sarnase teema. Mõnel juhul suunavad nad inimesi parooli või PIN-koodide kaudu iseteenindusse või paluvad kliendil alla laadida tundmatu rakenduse, mille näol oli arvatavasti tegemist nuhktarkvaraga,” kirjeldas Palts.
Petturid võtavad Tele2 klientidega ühendust erinevate nö varastatud mobiilinumbrite pealt ja tagasi helistades võtab vastu numbri tegelik omanik, kes ei tea asjast midagi. „Pettuste arv on iga nädalaga kasvanud ja kuigi siiani on kõned toimunud vaid vene keeles, palume kõikidel oma klientidel valvsad olla. Tele2 taolisi kõnesid kindlasti ei tee, ega oma klientide iseteenindusse ajutise parooliga ega ühelgi teisel viisil ise sisse ei logi,” rõhutas Palts.
Tele2 IT turvaspetsialist soovitab enda kaitsemiseks petturite eest:
·       Kui saad kahtlase kõne, katkesta see kohe. Ära lase petturil endaga manipuleerida.
·       Suhtu kriitiliselt soovimatutesse sõnumitesse või kõnedesse, mis paluvad avaldada isiklikke andmeid või suunavad mõnda tarkvara alla laadima või veebilehti külastama.
·       Ole ettevaatlik ja ära kunagi jaga oma PIN-koode ega isiklikke andmeid. Ükski usaldusväärne asutus ei küsi sellist infot telefoni või SMSi teel.
Tele2 palub oma klientidel kahtlase sisuga kõnedest ja sõnumitest märku anda klienditoe meiliaadressile info@tele2.ee.


Presidendi kantselei rahastamisskandaal vajab selget õiguslikku ja eetilist hinnangutKui käimasolev nn presidendi kantselei rahastamisskandaal jääb ilma õigusliku lahenduseta, siis saadab see ühiskonnale mitu ebasoovitavat signaali, mis halvendavad Eesti poliitilist kultuuri ja julgustavad kõrgeid ametnikke korruptsioonile, kirjutab riigieelarve kontrolli erikomisjoni liige Evelin Poolamets (EKRE).Kõigepealt presidendi sisenõuniku «naljast». Sisenõunik Toomas Sildam on ajakirjandusele selgitanud, et suheldes minister Mart Võrklaeva ja rahandusministeeriumi kantsleri Merike Saksaga oli ta koalitsiooni eelnõude menetlemist ja presidendi kantselei rahastamist kokku sidudes rääkinud naljatoonil. Presidendi kantselei direktor Peep Jahilo leppis minu üllatuseks Sildami lapsiku tagasiajamisega ja soovitas kantselei ühel mõjukaimal töötajal üksnes vähem aasida. Jahilo on kinnitanud, et Sildam jääb ametisse.
Mis on sellise «nalja» tagajärjed? Kui seaduste ostmise, õigemini praakseaduste raha eest läbilaskmise katselt tabatud ametniku ainsaks karistuseks on naljameheks tituleerimine, siis saadab see rahvale sõnumi, et poliitika ongi ostetav ja müüdav. Veelgi enam – edaspidi võib iga ametnik, kes altkäemaksu nõudmise eest vahele jäänud, öelda, et tegi ainult nalja.
Paraku ei piirdu seaduslikkuse küsimus presidendi kantseleiga. Rahandusministeeriumi kantsler Merike Saks on öelnud ajakirjandusele, et ta ei pöördunud kohe kahtlusega KAPO-sse, kuigi jutuajamine Sildamiga olevat olnud piinlik ja ettepanek nii tõsine, et ta teavitas asjast minister Võrklaeva ja rahandusministeeriumi ametnikke. Väidetava seadustega kauplemise juhtumi ja selle ilmsikstuleku vahel on pikk ajavahemik. Kantsler Saksa poole pöördus Toomas Sildam mai lõpul kaitsepolitseiametis toimunud vastuvõtul. Irooniline, et jutuajamine toimus asutuses, mis peaks tippkorruptante jahtima.
Minister Võrklaev andis presidendi kantselei juhile vahejuhtumist teada alles kuu aega hiljem, 21. juunil. Ent laiema avalikkuseni jõudis see alles augustis. Järelikult otsustati tõsine juhtum jätta üksnes kitsa ringi teada. Me ei saa välistada, et Võrklaev helistas Jahilole üksnes sellepärast, et Toomas Sildam oli oma «äriettepanekuga» pöördunud juba liiga paljude inimeste poole ning minister soovis oma seljatagust kindlustada – juhuks kui juhtum peaks avalikuks tulema.
Kui seaduste ostmise, õigemini praakseaduste raha eest läbilaskmise katselt tabatud ametniku ainsaks karistuseks on naljameheks tituleerimine, siis saadab see rahvale sõnumi, et poliitika ongi ostetav ja müüdav.
Seetõttu kerkib küsimus ka vastutusest info kinnihoidmise eest – liiga suur on ajaline kokkulangevus juhtumi avalikuks tuleku ja presidendi suupruukimisega automaksu osas. Näib, et «kompra» löödi lauale alles siis, kui oli vaja presidenti maksuseaduste osas alandlikkusele sundida. Ei saa ju lubada, et riigi esimene mees hakkaks kaaluma oma õigust jätta välja kuulutamata selle koalitsiooni otsused, kelle häältega ta ära valiti. Siiani on president koalitsiooni revolutsiooniliste seaduste paketi kinnisilmi heaks kiitnud, kuigi vastuolu põhiseadusega ainuüksi abielu mõiste muutmise puhul on karjuv.
Mart Võrklaeva juttu tema moraalsest häiritusest ei tasu liiga tõsiselt võtta, sest Reformierakond ei ole korruptsiooniskandaalidesse sattunud persoonide edutamist sugugi häbenenud. Kui Sildami juhtumi puhul räägitakse eetikast, siis ühele kõige mõjukamale ministrikohale ei häbenenud nad edutamast kunagise rahastamisskandaali peategelast Kristen Michalit või saatmast Euroopa Kontrollikotta Autorollo skandaali kangelast Keit Pentus-Rosimannust. Minister Margus Tsahkna raske huvide konflikt välihaiglate lobistina ei ole toonud peaministri otsustavat reaktsiooni. Selle kõige taustal minister Võrklaeva kordamine oma moraalsetest väärtustes kõlab lausa naeruväärsena.
Kemplus Sildami ja Võrklaeva vahel meenutab ehitusfirmasid, kus allhankijad nii-öelda üle lastakse. Kui allhankija on hoone püsti ajanud ehk presidendi näitel seadused kinnitanud, siis oodatud tasu ei tulegi ning president võib Austraalia reisist suu puhtaks pühkida.
Tekib õigustatud küsimus, kuidas edasi? Kui ei ole raha, ei ole ka seaduste väljakuulutamist? Vähemalt kinnitas presidendi kantselei direktor sellele vastates, et töö seadustega rahapuudusel seisma ei jää. Hea seegi, sest Toomas Sildamit süüdistatakse raha kauplemises just vastupidise selgitusega.
Kantselei rahastamisskandaalil võib siiski olla puhastav toime, aga ainult eeldusel, et seaduste ostu-müügi pakkumise tegija ning info kinnihoidmise osas võetaks nii eetiline kui juriidiline seisukoht.
Lisaks tuleks saavutada erakondade ülene kokkulepe, et põhiseaduslikele institutsioonidele nagu presidendi kantselei, eraldataks raha riigikogu poolt, minimeerides rahandusministeeriumi rolli, et vähendada presidendi, riigikontrolli ja teiste põhiseaduslike institutsioonide sõltuvust täitevvõimust.