Ratas: kui minister Helme puikles, ütlesin mina, et riigikogu komisjonile tuleb aru andaPeaminister Kaja Kallas ei läinud riigikogu erikomisjoni istungile, kuhu teda kutsuti. Parlamentaarne kontroll ja valitsusliikmete kutsumine riigikogu või selle komisjonide ette kuulub demokraatliku riigikorralduse juurde. Seda on mõlema poole ajakava arvestades Eestis järgitud. Kuidas suhtuda sellesse, kui valitsusliige keeldub komisjoni ette tulemast? Kas selliseid juhtumeid on varem olnud ja kuidas neid on lahendatud? Millised on teie lahendused selleks, et parlamentaarne kontroll toimiks? Jüri RatasKeskerakonna esimeesPeaminister Kaja Kallase otsus mitte ilmuda riigikogu komisjonide ette on praeguse skandaali valguses väga vale, sest esiti on peaministril Eesti Vabariigi põhiseadusest tulenev kohustus anda täitevvõimu esindajana riigikogu ees oma tegevustest aru. Eesti on parlamentaarne õigusriik ja meie poliitika tegevuse põhimõte on ja peab olema see, et kui parlament kutsub, siis valitsuse liige läheb riigikogusse. Kuna peaminister on juba keeldunud mitme komisjoni ette ilmumast, siis niigi tõsine vastasseis parlamendi opositsioonierakondade ja valitsuse vahel ainult süveneb.Minu peaministriks olemise ajal ei läinud koheselt riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ette aru andma ka toonane rahandusminister Martin Helme. See pälvis peaministrina ka minu kriitika, kuid hiljem rahandusminister siiski osales komisjoni istungil.Selleks, et parlamentaarne kontroll toimiks, on minu hinnangul kaks lahendust. Esimene lahendus on poliitilise kultuuri küsimus ja teise lahendusvõimaluse annab seadus: kui peaminister või minister ei käitu parlamendi ja avalikkuse suhtes väärikalt, siis on riigikogul võimalus avaldada valitsusliikmele umbusaldust.Jürgen Ligiriigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimees (Reformierakond)Isegi pea(ministrid) ei saa viibida korraga mitmes kohas, neil peab olema võimalik ette valmistada, aega planeerida, neid ei saa kohale helistada suvalisel hetkel mistahes murega. Nii ei tööta isegi kiirabi. Ja näiteks umbusaldusavaldustele või arupärimistele vastamiseks valib minister aja ise.Ministrid saavadki komisjonidesse rutiinselt rohkem kutseid, kui kohale tulevad, ja see on ainult praktiline, mitte ebaseaduslik.Kõigele vaatamata tean ma ajaloost ainult üht juhtu, kus minister selgitustest keeldub. Ja see pole praegune. Samasse riigieelarve kontrolli erikomisjoni, mille päevakordi ja kutseid Urmas Reinsalu kujundab poliitilise suva, mitte komisjoni ülesannete järgi, tuli mul selle juhina kutsuda rahandusminister Helme, ütlen mälu järgi, üle kümne korra. Tema pärast paari tulemist tõesti keeldus järgmistest. See ei puuduta ainult Freeh’ palkamist ja erakorralisi istungeid, vaid ka kõiki riigikontrolli ülevaateid ja auditeid ning korralisi istungeid. Ja pojaga Mart Helme ei pahandanud ega rääkinud seaduserikkumisest.Demokraatia ministri embargoga siiski ei lõppenud. Nii lepime me praegugi kokku ka kohtumist peaministriga julgeolekuasutuste komisjonis, mille puhul (erinevalt Urmas Reinsalu juhitud komisjonist) teemaga haakumine on olemas.Lavly PerlingParempoolsete esimeesEesti on parlamentaarne riik. Riigikogu kaudu teostab rahvas oma võimu ja just seetõttu väljendavad teod parlamendis ja parlamendi suhtes ka konkreetsete inimeste suhtumist oma rahvasse.Igas parlamendis, ka meie omas, on lärmavaid kloune. Nemad demokraatiat ei ohusta, sest nende käitumise ajend on enamasti vaid tähelepanu saamine ja riigijuhtimisele sisulist mõju neil ei ole.Demokraatiat lammutab see, kui peavooluerakonnad võtavad üle populistide käitumisnormid ja suhtumise riigikokku. Ka klounide veider, vääritu või üleolev käitumine väärib hukkamõistu, aga kui samamoodi hakkavad käituma need, kes vastutavad riigijuhtimise eest, kõneleb see nende küpsusest, moraalist ja võimekusest.Kui poliitilise kultuuri normiks saab «aga teised teevad ju ka», muutume oma tegudega klounideks, kellest me sõnades nii väga erineda tahame.Ministrite, sealhulgas peaministri prioriteetide seadmise nii riigijuhtimise kui ka päevakava osas, väljaütlemiste ja suhtumise taga aga pole pelgalt üks inimene, selle taga on erakond ning peaministri käitumises väljendub Reformierakonna suhtumine oma rahvasse, taas kord nende kahepalgelisus, sest usaldus rahvalt saadi sootuks teistsugust riigijuhtimist lubades.Helir-Valdor Seederriigikogu Isamaa fraktsiooni esimeesPeaminister, isegi siis, kui talle tundub, et tal on võimutäius ja enamus riigikogus, peab demokraatlikus õigusriigis alluma parlamentaarsele kontrollile. See ei sõltu tema tahtmisest või suvast, see on põhiseaduslik printsiip ja tuleneb seadusest.Varasemalt on valitsuse liikmetest riigikogu komisjonide ette ilmumast keeldunud vaid Martin Helme rahandusministrina, kes hiljem muutis meelt. On ülimalt oluline, et peaminister annaks oma pereäri skandaali kohta parlamendile aru avatud istungil, mille läbi saavad rahva valitud esindajad, avalikkus ja meedia tema käitumisele hinnangu anda.Praegune Kaja Kallase käitumine ilmestab üha selgemalt seda, mida põhjustab suur mandaat ja ainuvõimu tunnetamine – see tekitab tasakaalustamata poliitilise võimu ja viib poliitika tänavale. Reformierakonna arvates ei pea nad arvestama demokraatlike protsessidega ja kaasama oma võimu teostamisse kedagi, isegi koalitsioonipartnereid, rääkimata huvigruppidest. See viib poliitilise kultuuri allakäigule.Isamaa kaitseb parlamentaarse demokraatia printsiipe ja õigusriigi põhimõtteid ning jääb järjekindlalt nõudma peaministrit parlamendi ette aru andma.Evelyn SeppEestimaa Roheliste kaasjuhtEesti riigikorraldus püsib võimude lahususel. Sellest ühe või mitme tasalülitamisel on ohtlik mõju kogu tervikule. Lugupidavat suhtlusstiili seadusesse juba ei kirjuta, me eeldame kirjutamata kokkulepete järgimist olenemata seisu- või istekohast. Vaadates ajas tagasi, on ka parlament oma tööriistu kuritarvitanud nagu ka vastupidi – ministrid on keeldunud allumast Eesti põhiseaduslikule korrale, sh täitmast oma aruandekohustust riigikogu ees.Millise komisjoni ette ja mis küsimuses täitevvõimu esindajaid oodatakse, on kutsuja otsus. Pole kohane dikteerida, mille selgitamiseks suvatsetakse kohale ilmuda. Nii asjad ei käi. Samas on vajalik vältida ka järelevalveinstitutsiooni enda naeruvääristamist, mis juhtub, kui segi läheb parteiline ja parlamentaarne eesmärk. Pean võimalikuks, et ka riigikogu võib algatada sellise kaaluga uurimistoiminguid, kus sundtoomine võib olla asjakohane, aga see vajab mitmeid tasakaalustavaid mehhanisme ja kindlasti ka suuremat konsensust.Ärakuulamisel alalise või erikomisjoni puhul oleks selline õigus ilmne võimuliialdus. Tõrkuva ministri käitumise ohjeldamiseks peaks piisama fraktsioonijuhi või riigikogu juhatuse korrale kutsuvast signaalist. Lugupidamatust parlamendi suhtes ei tohi õigustada. Eesti ei ole enam üleminekuühiskond. Aeg on mõista, mida tähendab kokkulepetel püsiv demokraatia süsteem versus jõu ja võimuliialduste kasutamine.Ants Froschriigikogu liige (EKRE)Kehtiv regulatsioon võimaldab komisjonides juriidilis-poliitilist mumbo-jumbo’t. Suvi pakkus erinevaid käsitlusi asjaoludest, mille alusel on komisjonide erakorralisi istungeid kokku kutsutud. Pere Sihtkapitali tellitud uuringuga seonduvat üritasid hinnata ja oma vaatenurka üliagaralt kujundada ka asjaga minimaalses puutumuses olnud komisjonid. Toon siin näitena põhiseaduskomisjoni erakorralise istungi kokkukutsumise, mis mitme komisjoni liikme hinnangul ei olnud põhjendatud. Paraku oli käivitunud «komisjonide võidujooks» ning komisjoni esimehel Igor Tarol oli seaduse kohaselt ainuisikuline õigus komisjoni kokku kutsuda.Küll annab seadus alternatiivse võimaluse komisjoni erakorralise istungi kokkukutsumiseks, kui seda nõuab kolmandik liikmetest. Nõnda läks julgeolekuasutuste komisjoni erakorralise istungiga seoses peaministri julgeolekuriskide hindamisega, mis toimub alles 5. septembril. Komisjoni esimehe ja liikmete vaatenurgad erinesid nii kokkukutsumise kiiruse, kutsutavate isikute kui ka istungi eesmärkide osas.Riigikogu ees on ülesanne leida õiguslik lahendus, et valitsuse liikmete riigikogu komisjoni ette ilmumine oleks tagatud. Sundtoomist ei saa välistada, sellise vajaduse kinnitamine peaks aga välistama isiku jätkamise valitsusliikmena, s.t komisjoni ette toodaks juba eksminister. Mõtteainet juristidele jagub.Igor Taroriigikogu põhiseaduskomisjoni esimees (Eesti 200)Kui valitsusliige keeldub riigikogu komisjoni ette tulemast, tuleb sellesse suhtuda taunivalt. Vabariigi valitsusel on parlamendi ees aruandekohustus ja see tähendab, et riigikogust saabuv erakorraline kutse on ministri jaoks kõrgema prioriteediga kui näiteks mõni esindusüritus. Selle eiramine võib viia usalduse kaotuseni.Kõige markantsem näide parlamendi ajaloos olnud ilmselt endise rahandusministri Martin Helme korduv kõrvalehoidmine riigikogu komisjonide ette tulekust. Trahvi selle eest teha ei saanud, aga see näitas kehva töökultuuri, mis lõpuks hävitas ka tolle valitsuse.Muidugi tuleks sellise kohustuse puhul arvestada kahte asja: komisjon, kuhu valitsuse liiget kutsutakse, peab omama sama vastutusvaldkonda, millega seoses kutse on esitatud. Ei ole mõtet kutsuda valitsuse liiget komisjoni lihtsalt meedia-show’ korraldamiseks, kui komisjoni pädevus ei ühti selgelt kutsega püstitatud eesmärkidega.Teiseks tasub komisjoni esimehel enne ametliku kutse väljasaatmist teha kindlaks kutsutava töögraafiku järgsed võimalused ja proovida teha oma plaan selliselt, et see kas ühtiks valitsuse liikme graafikuga või oleks taotletav graafikumuudatus teema pakilisusega proportsionaalne.


Jaanus Karilaid: iga tund, mida Kaja Kallas kulutab oma võimunatukese pikenduseks, teeb rõõmu Russki Miri fännideleMõlemad, nii Eesti 200 kui Reformierakond, korjasid võimsalt ja oskuslikult Ukraina aitamise pealt poliitilist kapitali. Ukrainale nii palju abi kui võimalik, ikka maksimaalselt ning esireas. Venemaa tuleb Ukraina võiduni isoleerida ja paralüseerida!
Mõlemad trummid tagusid nende erakondade käes valimisteel sugereerivaid rütme. Ja hääled tulid, kahe peale lausa 51 mandaati. Slava Ukraini osa raha läks vasakule ja selle MTÜ endine juht võttis vastutuse ilma menetluse lõppu ootamata.
Kallas aga ei taha veel järgi minna, sest kõik oli alles ju liiga ilus. Jutt poliitilisest kultuurist kehtigu teistele, tore oli Jüri Ratast toolist kinnihoidmises süüdistada, tore oli aplausi teha show’le ’’joogid autosse’’. Aga kui Kaja Kallas on lehvinud aasta aja jooksul mööda Euroopat ja lausa karjunud kõige kõvema häälega Venemaa majanduse blokeerimisest, siis nüüd, kui paljastub peaministri pereäri Venemaa suunal, otsustab Kaja Kallas, et karmid reeglid kehtigu teistele, kannatagu teised. Putini Venemaaga äri tegemine sobib.
Peaministri isikliku renomee kokkuvarisemisest veel hullem on aga tema pereäri mõju Eesti ühiskonnale tervikuna.
Kaja Kallas võib küll formaalselt olla peaminister ja parlamentaarne matemaatika annab põhjendamatu nipsakuse, aga tegelikult annab ta suure löögi Eesti eestistamisele ja see on andestamatu viga.
Mitte ainult see, et taustal on Mustoneni tühistamine, Kanepi väiksemaks vaikimine ja Eametsa nipsust ebaproportsionaalne karistamine, vaid ka karuteene tegemine siinsetele eestivenelastele. Silmakirjalikkust märkavad kõik siinsed rahvad ja igaühel neist on omad pettumused, mõnel kahjurõõmugi.
Tagasilöök on läbiv ja kahju ühiskonna ühtsusele piinlikult suur. Oma suutäie saab nii Solovjov kui kogu Putini õukond – näe, nende peaminister võib retooriliselt end tuliseks kütta, aga praktilises elus annab ta oma isiklikku raha, et tema abikaasa saaks abistada ettevõtet, kes korjab endale heaolu agressorriigist.
Venemaa propagandistid saavad alati öelda, et isegi Eesti peaministri pere ei saa Venemaata hakkama ja Eesti juhtidel on vaja käia Venemaal verist leiba teenimas. Sõnad ja teod on nii suures vastuolus, et tagasiastumisega viivitus tekitab kahtluse Reformierakonna juhtkonna haiglasest eneseimetlusest, mis sööb tundidega riigi väärikust.
Iga tund, mida Kaja Kallas kulutab täna oma võimunatukese pikenduseks, on Eesti positsioone rahvusvaheliselt kahjustav ja teeb ilmselt rõõmu ka siinsetele Russki Miri fännidele. Just hakkas nende leek kustuma ja on hämmastav, et Kaja Kallas ei taipa oma võimukrambi tegelikke negatiivseid mõjusid.
Lisaks ohustas meie peaminister ka Ukraina võitu Venemaa vastu ja kahjustas Eesti positsioone Ukraina aitamisel – kuidas saab Eesti enam endises toonis nõuda rahvusvahelisel areenil Venemaa majanduse isoleerimist?
Samuti on mõlemad Ukraina teema abil teenimatult suure häältesaagi saanud Reformierakond ja Eesti 200 hävitanud Eesti inimeste usaldust riigi ja nende juhtide vastu. Mõlemale erakonnale rahva poolt antud mandaat on sisuliselt täna välja petetud.
Reformierakonnal on veel juhikandidaate, tegutsege – ärge muretsege, Keskerakonnal on täna oma rivi sirgeks ajamisega tegemist. Me sekkume hiljem. Praegu saate jätkata selles koalitsioonis aga uue peaministriga.


Teadus ja seadusRepliikKas laste saamise või ilma lasteta jäämise motiive üldse tohib uurida? Kas peale ülikoolide tohivad teadusuuringuid teha ka teised? Sellised küsimused on kõlanud paaril möödunud nädalal. Vastus mõlemale küsimusele on jah. Aga kas rahvastikuregistri andmed on kättesaadavad igaühele? Kas teadust on võimalik teha ilma uuritavat valdkonda tundmata? Ei ja ei.Vastavalt isikuandmete kaitse seadusele on andmed kättesaadavad ainult avalik-õiguslikke ülesandeid täitvatele asutustele (nt ülikoolidele) põhjendatud huvi korral. Ülikoolidesse ja teadusasutustesse on ühtlasi koondunud teadustööks vajalik kompetents.Eraõiguslike juriidiliste isikute asutatud sihtasutuse Pere Sihtkapitali nõukogu liige, kes oli ühtlasi Tartu ülikooli sotsiaalteaduskonna dekaan, sõlmis oma ülikooli ja sihtasutuse vahel fiktiivse lepingu, mis võimaldas juurdepääsu rahvastikuregistri andmetele 24 000 naise kohta. Sihtasutus saatis neile küsitluse, milles küsiti mh seksuaalsuhete, seksuaalse orientatsiooni, usu ja poliitiliste eelistuste kohta.Ei ole ennekuulmatu, et selliseid küsimusi esitatakse.Poliitiliste arvamusküsitluste tulemustest loeme ajalehtedest pidevalt ja praegugi on käimas või ettevalmistamisel tervise- ja perekonnasotsioloogia uuringuid, mis muu hulgas puudutavad ka seksuaalsust. Tegemist ei ole keelatud ega unarusse jäetud uurimisvaldkondadega. Eesti ülikoolides ja teadusasutustes on palju inimesi, kes nendega tegelevad.1 Professionaalid esitavad vahel ka n-ö valusaid küsimusi, aga nad teavad, kuidas seda teha.2 Kui aga paljud küsimustele vastamisest teadlikult keelduvad, on tulemuseks kallutatud valim, millest üldkogumile üldistusi teha on väga riskantne.Pere Sihtkapitali sihtasutus on oma rahastuse saanud riigilt, poliitilise kokkuleppe alusel. Ta on siiski eraõiguslik juriidiline isik, kes otsustab ise, kuidas ta saadud vahendeid oma eesmärkide saavutamiseks kasutab. Sihtasutuse algatatud lastetute naiste uuring ei olnud riiklik tellimus.3 Tekibki küsimus, miks otsustas sihtasutus teha oma küsitlusuuringu juba käimasolevate uuringute tulemusi ootamata. Küsitlusprojekti ei ole Tartu ülikoolis ega Eesti teadlaste infosüsteemis (ETIS) registreeritud ja nii ei teagi me, millistele seni käsitlemata uurimisküsimustele vastuste andmiseks see oli kavandatud.Kas hüpoteesiks oli religioossuse, poliitiliste eelistuste või seksuaalse orientatsiooni seos lastetusega? Kas loodeti, et lastetutest naistest saadakse selline esinduslik vastajate valim, mille alusel oleks võimalik taolisi seoseid statistilise olulisusega tuvastada? Ja kust oleksid sellised hüpoteesid üldse saanud tekkida, kui senised uuringud tõstavad esile hoopis probleeme stabiilse püsisuhte loomisega ning vajadust perepoliitika järele, mis on suunatud „mitte niivõrd sündimuse stimuleerimisele kui perede ja laste toetamisele“?4 On võimalik, et kavandajad ka ise ei teadnud, millised uurimuse hüpoteesid olid ja kust nad tekkisid. Tundub, et nad hästi ei tundnud ka olemasolevaid uurimusi. Kuulda on olnud ainult ühe uurimustemaatikaga veidigi seotud teadlase (ühtlasi sihtasutuse nõukogu liikme), Tallinna ülikooli demograafiaprofessori seotusest projektiga.Tartu ülikooli jurist hoiatas sotsiaalteaduskonna dekaani (ja sihtasutuse nõukogu liiget), et ülikool ei nõustu oma nime kasutamisega uuringus, mille teostamisse ülikooli sisulistelt ei olegi kaasatud.Kaasamine tähendanuks aga mitte ainult allumist ülikooli eetikakomisjonile, vaid ka seda, et kontroll küsimuste, kogu meetodi, andmete ja raha üle läinuks erialateadlastele. Isikuandmete kaitse seadus ja korruptsiooniseadus ei ole sõnakõlks ega bürokraatlik takistus õilsate eesmärkide ees. Seaduslikult tegutsedes oleks sihtasutus võinud suunata maksumaksjatelt saadud raha käimasolevate uurimisprojektide toetamiseks või selleks, et keegi koostaks poliitikasoovitusi juba olemasolevate või varsti oodata olevate andmete alusel. Selle asemel eelistati töövõimalusi pakkuda sihtasutuse enda nõukogu liikmetele.Põhiküsimus pole selles, kas perekonnasotsioloogilisi uurimusi on võimalik teha (neid tehakse jätkuvalt), kas ebamugavaid küsimusi on lubatud esitada (on) või kas eraõiguslikud sihtasutused tohivad korraldada küsitlusi (nad tohivad). Põhiküsimus pole ka poliitikas. Põhiküsimus on selles, et seaduslik tegutsemine oleks ka teaduse seisukohast andnud tulemusi.1 Praegu aktuaalsete uuringute kohta vt https://sisu. ut.ee/suk/uuringud; https://ggp2020eesti.ee 2 Vrd Merilin Pärli, Soomere: me peame teadma vahel vastust ka väga valusatele küsimustele. - ERR 12. VIII 2023.3 Vrd Marek Tamm, Anu Realo, Kuidas ehitada teadmispõhist riiki ehk Ühe skandaali märkmeid. - Sirp 18. VIII 2023.4 Ene-Margit Tiit, Sündimuse suurendamisest: Eestis on kõrgharitud naistel partnereid raske leida. - Postimees 27. II 2018."Põhiküsimus on selles, et seaduslik tegutsemine oleks ka teaduse seisukohast andnud tulemusi."MIKKO LAGERSPETZ


Ukraina ülesehitamisest ehk Kaotatud kodude asemele tulevad uuedEesti võtab vanemad kaotanud ukraina lastele turvalise kodu loomiseks sel aastal ette peremajade rajamise.Ajal, mil Ukraina on võidule üha lähemal - okupeeritud alasid vabastatakse ning inimesed pääsevad tagasi koju -, tuleb iga päevaga juurde ka neid, kes jäävad oma kodust ja lähedastest ilma ning kelle elu muutub sellega pöördumatult. Aitamaks Ukrainat vanemateta jäänud lastele turvalise kodu pakkumisel, otsustas Eesti võtta sel aastal ülesehitustööde raames1 ette peremajade rajamise.Kevadsuvel toimus arhitektuurivõistlus Ukrainasse ehitatavate peremajade tüüpprojekti leidmiseks.2 Arhitektuurivõistlus oli märgiline esmalt selle poolest, et tõstis ülesehitustöid puudutava arutelu keskmesse loodava elukeskkonna kvaliteedi, mis on jäänud mitmetel ülesehitustööde foorumitel seni varju.3 Lisaks viidi selle arhitektuurivõistlusega praktikasse4 erinevates Ukraina ülesehitamise toetusavaldustes paika pandud põhimõtted.5 Järgnevalt avangi lähemalt ülesehitustööde head tava ja väärtuste kogumit, millest peremajade arhitektuurivõistluse korraldamisel lähtuti. Ühtlasi kirjeldan nende põhimõtete väljendumist konkursil esile tõstetud kavandites.Elukeskkonna kvaliteedikriteeriumid. Arhitektuurivõistluse ettevalmistamisel võeti lähtekohaks, et Ukraina on Euroopa Liidu kandidaatriik ja Ukraina ülesehitamisel ehitame üles uut Euroopat. Seejuures tuleb lähtuda parimatest Euroopa Liidus tunnustatud praktikatest. Euroopas ei ole ruumiloome liikmesriigiti seadustega ühtselt reguleeritud. Küll on aga olemas ühtne arusaam näiteks ehituse energiatõhususest ja elukeskkonna kvaliteedi põhimõtetest. Kui Eestis tuleb ruumiotsuste tegemisel lähtuda kvaliteetse ruumi aluspõhimõtetest, siis sellel arhitektuurivõistlusel rakendati rahvusvaheliselt universaalsemat Davosi kvaliteedisüsteemi.6 See näeb ette, et lisaks praktilistele väärtustele, nagu otstarbekohasus, kliimasõbralikkus ja majanduslik elujõulisus, peab loodav keskkond olema ka esteetiliselt nauditav, hea kohatunnetusega, kohalikku konteksti arvestav, mitmekesisust soodustav ja loodud kaasavas ruumiloomeprotsessis. Need kriteeriumid toodi lähtekohana välja juba võistlustingimustes ja võeti aluseks ka kavandite hindamisel.Mida arhitektuurivõistlusel otsiti? Saame olla Ukraina ülesehitamisel kõige kasulikumad, kui pakume seda, milles meil on endal kõige suurem erialane oskusteave. Peremajade arhitektuurivõistluse ettevalmistamisel toetuti Eesti heale kogemusele iganenud ruumiprogrammide nüüdisajastamisel, kaasava keskkonna loomisel ja jätkusuutlikul ehitamisel. Peremaja on kuni kaheksale lapsele ja asendusvanemale mõeldud asenduskodu. Selle puhul on oluline vältida institutsionaalset ilmet ning jälgida, et see sobituks hoonestatud elupiirkonda teiste tavaliste kodude vahele ja pakuks lastele võimalikult loomulikku kasvukeskkonda. Sellise lähenemisega on Eestis asenduskodusid kavandatud üle 15 aasta ja neist leidub häid näiteid üle Eesti.Riigi tellitavate hoonete puhul on Eestis arhitektuurivõistluste korraldamine üldreegel ja nii peaks see ka olema riigi poolt Ukrainasse rajatavate objektide puhul. Avatud arhitektuurivõistlused on ühtlasi tõhusaim viis vältida korruptsiooni ja leida ruumilisele probleemile parim võimalik arhitektuurilahendus. Erinevalt varem Eestis korraldatud peremajade arhitektuurikonkurssidest oli sellel võistlusel ka täpsem sõjaoludest tulenev spetsiifika.Otsiti kõrgetasemelise arhitektuuriga puithoonet, mis oleks tehaseliselt toodetav, kohandatav eri tühjadele kruntidele ja vastaks sõjas vanemad kaotanud laste vajadustele. Hoone valikul peeti silmas, et see sobituks kriisi konteksti, aga arvestaks ka pikemat perspektiivi ja Ukraina tulevikku Euroopa Liidus.Hoonete kavandamisel tuli arvestada ka sellega, et hoone tulevased elanikud peavad toime tulema sõjatraumadega. Osad peremajades elama hakkavad lapsed on saanud sõjategevuse käigus vigastuse või puude ja peavad harjuma elus uuel moel hakkama saama. Arhitektuurivõistlusele laekus mitmeid tundlikke kavandeid, mis võtsid eesmärgiks traumaga toimetulekut ja taastumist toetava ruumi loomise, mis pakuks toetavat kasvukeskkonda ja annaks tagasi turvatunde. Ergutuspreemiaga otsustas žürii esile tõsta Koko arhitektide ja Drozdov ta partnerõ kavandit „Segasumm“, mis tegeles lastele lapsepõlve tagasi andmise teemaga. Ka äramärgitud kavand „Kalõna“ arhitektuuribüroolt Eek & Mutso tegeles kaitstud keskkonna loomisega ning mõtestas laste vaimse ja füüsilise taastumise ruumilisi vajadusi.Turvalise kodutunde loomine seisneb enamas kui hoonesse varjendi kavandamises. Mitmed arhitektuurielemendid on saanud sõja kontekstis teise tähenduse. Arhitektid seisid keerulise ülesande ees, kuidas käsitleda arhitektuuri vahenditega sõjakoledusi ja pakkuda samal ajal neist leevendust. Näiteks suured aknapinnad ei mõju sõja olukorras turvaliselt, ent lahenduseks ei ole ka akendeta müüride taha varjumine. Hoone peaks andma elanikele lootust ega tohiks jääda hiljem vabas Ukrainas sõjaaja hirmutavaks mälestusmärgiks. Selliste kohapealset konteksti puudutavate teemade mõtestamiseks kaasati protsessi ka Ukraina osapool.Eesti ja Ukraina ruumiloomeekspertide kokkutoomine. Võistluse korraldamisse ja žüriitöösse olid kaasatud ruumiloomeeksperdid Ukrainast ning arhitektuurikonkursil osalemise eelduseks seati, et kavand peab valmima kõrgema kutsekvalifikatsiooniga Eesti ja Ukraina arhitektide ühistööna. Ühest küljest aitab see Ukraina arhitekte erialaselt toetada ja pakkuda neile koostöövõimalusi, teisest küljest aga annab sisendi kohaliku konteksti ja ruumikultuuri paremaks tunnetamiseks. Võidutöö puhul on Ukraina koostööpartneri kaasamine oluline ka ehitusloa saamise ja autorijärelevalve teostamise seisukohalt. Võistlus viidi läbi kakskeelsena - võistlustingimused, hankedokumendid ja infotund tehti kättesaadavaks nii eesti kui ka ukraina keeles, et tagada Ukraina arhitektide suurem huvi ja kaasatus.Eesti-Ukraina ühistiimide seadmine võistlusel osalemise eeltingimuseks oli korraldajatele teatav risk, sest selline lisategur võinuks paratamatult pärssida osavõttu ja võistluse õnnestumist. Koostööd otsustati aga prioriteedina hoida ja see tasus täielikult ära. Võistlus tõi kokku hulga uusi Eesti ja Ukraina arhitektide kollektiive, kes nägid koostöös pigem võimalust kui piirangut. Oli neid Eesti arhitekte, kel oli büroos juba mõni Ukraina arhitekt tööl, kui ka neid, kes kirjutasid arhitektuuriportaalide kaudu leitud arhitektuuribüroodele, kelle arhitektuurikeel neid kõnetas, ning töötasid kavandite kallal virtuaalselt. Konkursile laekus 17 kavandit, mis oli nii spetsiifilise fookuse ja koostöönõude ja nii lühikese tähtajaga konkursi kohta väga suur hulk. Kavandid olid kõrgetasemelised ja tänu koostöönõudele ka tavalisest mitmekesisemad. Jääb loota, et erialast koostööd jätkavad ka need autorite kollektiivid, kelle ühise loomingu tulemusel kavandatud peremajad seekord ei teostu.Eesti-Ukraina ühistiimid ning konkursi ettevalmistamisel ja kavandite hindamisel toimunud koostöö Ukraina Arhitektide liiduga ja Žõtomõri kohaliku omavalitsusega teeb sellest suurima Eesti-Ukraina koostööprojekti arhitektuuri valdkonnas.Ukraina kultuurikontekst ja võidutööd. Lähtudes Euroopa parimatest praktikatest, ei tohi unustada Ukraina kultuuriruumi ja sealset konteksti. Sel on sümboolne tähtsus, et Eesti poolt üles ehitatav ruumiline keskkond arvestaks Ukraina kultuurikonteksti ja looks keskkonda ka uut väärtust. Teadlike ruumiotsuste tegemisel saab ka kriisiprojektides kvaliteedipõhimõtteid silmas pidada. Kvaliteetne elukeskkond ei seisne tingimata kallites erilahendustes, vaid pigem kaalutletud ruumiotsustes.Võidutöö „Hata“ autorid arhitektuuribüroost Dagopen kavandasid selgelt Ukraina kultuuriruumist lähtuva arhitektuuriga hoone: võidutöös on näha mitmeid viiteid Ukraina traditsioonilistele arhitektuurivõtetele. Hoone meenutab vormilt ja plaanilahenduselt traditsioonilist Ukraina elumaja, aga on lahendatud nüüdisaegses võtmes. Hoone puhul on praktiline pool ja loodav lisandväärtus heas tasakaalus. Kavandi puhul on kaetud lai spekter Davosi kvaliteedikriteeriume. Lisaks Ukraina kohaliku konteksti ja identiteediga arvestamisele pakub kavand välja kliimasõbraliku passiivse varjestuse meetodi ja loob lihtsate ja tundlike võtetega ruumi, mis on otstarbekohane, esteetiliselt nauditav, inimesi ühendav, hea kohatunnetusega jne. Kavand on mõjusa ruumiga ja loob helge ning turvalise kodutunde. Lisaks on suur väärtus see, et hoone on elementmajana hästi teostatav, aga ei mõju tüüpilise elementmajana.Teise ja kolmanda koha kavandid tegelesid õnnestunult sellega, et mõtestada ümber koridoripõhine tüpoloogia ja vältida asutusele omast ülesehitust. Molumba kavandi „Ruut“ puhul väärib esiletõstmist läbi maja kulgev mitmekesine eluruum, mis võimaldab eri vanuse ja huvidega lastel segamatult aega veeta. Hoone on elementmajana hästi teostatav ja sobitub sellisena hästi kriisi olukorda. Puudu jäi aga kohaliku konteksti mõtestamisest.Ka Kuu arhitektide kavand „Krestiki Noliki“ pakkus eri vanuses lastele eraldumisvõimalust, mille heaks näiteks on elutoast eraldi paiknev raamatukoguala. Hoone on selge ja kompaktse plaanilahendusega, optimaalselt teostatav ning sobitub hästi kriisikonteksti, kuid jätab tagaplaanile Ukraina piirkondlikud eripärad.Kõik auhinnatud tööd tegelesid eri moel sellega, et hoone ei mõjuks asutuse, vaid koduna. Teise ja kolmanda koha tööde puhul jäi puudu kultuurilisest väärtusest, ergutuspreemia ja esile tõstetud tööde puhul arhitektuursest läbitöötatusest ja veenvusest. Esikohatöö tõusis teiste hulgast esile selle poolest, et lisaks teiste võistlustingimustes toodud kriteeriumide katmisele oli selle kavandi puhul silmapaistvalt läbi tunnetatud Ukraina kultuurikontekst. Davosi kvaliteedisüsteem suunas žüriid sellele võib-olla ka tavapärasest suuremat tähelepanu pöörama, mis on sellise märgilise objekti puhul ka igakülgselt põhjendatud. Sellistest kriteeriumidest lähtumine tuletab meelde, et teemadel, mida on harjutud nimetama lisandväärtusteks, on elukeskkonnas keskne roll. Nagu Ukraina kolleegid on välja toonud, on loodava elukeskkonna kultuurilised kihistused ja sotsiaalne mõõde olulised ka selle poolest, et sõja eest pagenud inimesed sooviksid tagasi koju pöörduda.Mille poolest saame ülesehitustöödel silma paista? Ülesehitustööde aruteludes on leidnud ruumiloome küsimuste asemel seni sagedamini kajastust infrastruktuuri taastamist, ettevõtluskoostööd, investeeringute turvalisust ja kasumlikkust puudutavad teemad. Üha sagedamini räägitakse Ukrainast kui Euroopa suurimast ehitusplatsist. Ehkki turumajanduse oludes arusaadav, tundub arutelu selle üle, kuidas ettevõtted saaksid teenida ülesehitustööde pealt maksimaalselt kasumit, kohatu ja kohati liiga kaugele läinud. Ukraina on Euroopa suurim ehitusplats vaid seetõttu, et inimesed on tapetud ja hooned on saanud raketitabamused. Head-kriisi-ei-saaraisku-lasta-vaade ei sobitu sellesse.Peaksime hoidma fookuses, millist ruumilist keskkonda Ukraina vajab ja kuidas seda saavutada. Arutelude keskmes peaks olema see, kuidas saavutada Ukrainas kohapeal maksimaalne mõju ja tulemus, mitte siinsete ettevõtjate suurim kasu. Näiteks peremajade projekti puhul võiks elementide Eestis tootmise ja kohale transportimise asemel edaspidi kaaluda ka nende tootmist Ukraina element- ja moodulmajatehastes, et toetada Ukraina ettevõtlust ja majandust. Selles kontekstis on positiivne, et ESTDEV on võtnud ülesehitustööde suunal ette ka Ukraina ettevõtete koolitamise7, mis võimaldab loodetavasti edaspidi ulatuslikumat koostööd teha.Olukorras, kus meie rahalised vahendid on piiratud, aga oleme ajaliselt teistest ees, on oluline, et meil oleks välja töötatud strateegiliselt parim töövoog ja lahendus. Me ei hakka kunagi silma paistma suurte summadega, aga saame paista silma eeskujuliku tööprotsessiga, mille puhul on meil juba kogemused arhitektuurivõistluse korraldamisest Eestis ehitusplatsi töökorralduseni Ukrainas, ning väärtuste ja kvaliteedi küsimuste esiplaanile seadmisega. Oleme Ukraina ülesehitamisel edukad, kui meil on pakkuda välja parim töövoog ja erialane oskusteave (ning selle võistluse puhul ka tüüpprojekt).8 Selleks ajaks, kui teised riigid ülesehitustöödega alustavad, on meil juba olemas toimiv lahendus, mille elluviimist saavad toetada ka need, kes ei soovi lahendust ise nullist välja töötama hakata.Esimesed kaks peremaja ehitatakse valmis Eesti riigieelarvest eraldatud vahenditega, aga tegu on tüüpprojektiga, mida võiks välisdoonorite toel ehitada kümneid või sadu kordi, seda enam, et vajadus asenduskodude järele ainult kasvab. Silmapaistmiseks on oluline, et meil oleks lisaks parimale lahendusele ka head ja usaldusväärsed partnerid, milleks on peremajade puhul Olena Zelenska Fond Ukrainas.Kaotatud kodude asemele tulevad uued. Ukraina ülesehitamisel on oluline näidata parimaid praktikaid, nagu kohalike kaasamine, avatud arhitektuurivõistluste korraldamine, Euroopas tunnustatud kvaliteedi ja kestlikkuse põhimõtete järgmine jne. Arhitektuurivõistluse korraldamine andis hea kogemuse, kuidas ülesehitustööde teoreetilist raamistikku praktikasse viia ja tagada, et loodav elukeskkond ja pakutavad lahendused oleksid uuenduslikud ja jätkusuutlikud ning looksid uut väärtust. Selle kogemuse pinnalt saame teha Ukrainas uusi projekte nii meie kui teised. See teave on jagamiseks ja kokku plaanitakse panna ka ülesehitustööde juhendmaterjal, millest saavad lähtuda ka teised riigid oma võistluste korraldamisel ja projektide elluviimisel.Selliste koostööprojektide kasutegurina armastatakse välja tuua Ukraina osapoole võimalust tutvuda Euroopa Liidus kehtivate nõuete ja standarditega, aga siin ei ole tegelikult tegu vaid ühepoolse õppimiskohaga. Kui jätta ka kõrvale ukrainlaste imetlusväärne oskus hoida vaimu üleval ka kõige raskemal ja lootusetumal ajal, väärib välja toomist, et sellised projektid annavad ka Eesti arhitektidele kogemusi julgeolekukriisi ruumiliste väljakutsetega tegelemisel, mida meil loodetavasti endal kunagi praktikas vaja ei lähe.Ukrainas on üles ehitada palju. Saame kõik anda oma valdkonna ja erialaoskuste pinnalt parima, et Ukrainat toetada - olgu selleks siis Ukraina arhitektide toetamine, oma teadmistega ülesehitustöödesse panustamine või midagi muud. See on selge, et Ukraina võidab. Selliste projektide käivitamisega saab ukrainlaste tahet ja lootust arhitektuuri toel veelgi võimendada. Meil on anda inimestele lootus ja sõnum, et me ei karda neid aidata ka enne, kui sõda lõpeb. Ukrainlased on selles keskkonnas iga päev ja hoiavad sellega Euroopas rahu. Nende lasteaiad, lastekodud, kodud, infrastruktuur, sotsiaalne ja kultuuriline kude vajavad kohest ülesehitamist ja sellesse panustamine on vähim, mida saame teha. See tuletab meelde arhitektuuri laiema mõjujõu.Iga päev kaotab mõni väike ukrainlane oma ema, isa, kodu. Nende elu muutub päevapealt ja pöördumatult ning miski ei too seda neile tagasi. Peremajade projekti eesmärk on anda aga osadelegi väikestele ukrainlastele tagasi nende lapsepõlv. Sellised projektid saavad anda neile lootuse ja lapsepõlve, mis jääks seonduma turvalise koduõuega ja millest jääksid kõigest hoolimata head mälestused. Hetkel on lootust näha kahe esimese maja valmimist juba uue aasta esimeses pooles.1 Eesti on otsustanud toetada Ukrainat lisaks relvaabile ka sõjas kannatada saanud struktuuride ülesehitamisel. Eesti oli üks esimesi riike, mis haaras kinni Volodõmõr Zelenski üleskutsest alustada juba sõja ajal ülesehitustöödega ja valida selleks kindel sihtregioon, milleks on Žõtomõri oblast.2 Arhitektuurivõistlus toimus riigihanke vormis https://riigihanked.riik.ee/rhr-web/#/ procurement/5752680/general-info 3 Näiteks Žõtomõri piirkonna ülesehitusfoorum Kultuurikatlas (detsembris 2022).4 Baltimaade algatusel formuleeriti näiteks Davosi ühisavalduses Ukraina ülesehitustööde põhimõtted. Peremajade arhitektuurivõistlusel kasutati neid esimest korda praktikas.5 Kultuuriministrite Davosi ühisavaldus Ukraina ülesehitamiseks (jaanuaris 2023), Lugano konverentsil esitletud Ukraina suurem riiklik ülesehitamise plaan (juulis 2022), Eesti põhimõtted Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni käsitlemisel (oktoobris 2022) jne.6 Davosi kvaliteedisüsteemi täpsema kirjelduse leiab siit https://davosdeclaration2018.ch/en/dd;nav/ index/quality-system 7 Eesti toetab Ukraina ettevõtteid riigi ülesehitustöödel osalemisel ja koolitab Ukraina spetsialiste koostööks rahvusvaheliste organisatsioonidega https://estdev.ee/ukraina/eesti-toetab-ukrainaettevotteid-osalemisel-riigi-ulesehitustoodel/ 8 Majandus- ja infotehnoloogiaminister Tiit Riisalo rõhutas selle tähtsust Paide arvamusfestivali arutelul „Ukraina ülesehitamine: me ei saa läbi kukkuda“.Ukraina peremajade tüüpprojekti arhitektuurivõistlusI preemia - „Hata“, Dagopen (autorid Oleksi Volodõmõrovõtš Pahomov, Jaan Kuusemets, Anna Solts ja Oksana Buzjak)II preemia - „Ruut“, Molumba (autorid Karli Luik, Johan Tali, Oksana Šapovska, Marõna Harlampova ja Harri Kaplan)III preemia - „Krestiki Noliki“, Kuu arhitektid (autorid Joel Kopli ja Anastassija Klimentjeva) Ergutuspreemia - „Segaseimil", Koko arhitektid ja Drozdov ta partnerõ (autorid Lembit-Kaur Stöör, Vincent Marquardt, Mathilda Viigimäe, Mark Joonas Artma, Liisi Murula-Kerstna, Raivo Kotov, Oleg Drozdov, Serhi Kostjanõi, Solovjova Hanna, Alissa Aleksandrova, Rudnjev Kostjantõi)Ära märgitud tööd - „Kalõna_8“,Eek & Mutso; „Kalõna_16“, AB Standup; „Huba“, Sirkel ja Mall Žürii: Tarmo Needo, Eva-Maria Liimets ja Anna Silem (ESTDEV*), Johanna Jõekalda (kultuuriministeerium), Pelle-Sten Viiburg ja Siiri Vallner (Eesti arhitektide liit), Olena Oliinõk (Ukraina arhitektide liit). Žürii tööd toetasid eksperdid Tallinna Lastekodust, Eesti Puitmajaliidust ja Žõtomõri linnast. Korraldasid kultuuriministeerium, Eesti Rahvusvahelise Arengukoostöö Keskus (ESTDEV) ja Eesti arhitektide liit (EAL). Arhitektuurivõistlus on osa suuremast kultuuriministeeriumi ja ESTDEVi vahelisest koostööst, mille eesmärk on tagada Ukraina ülesehitamisel Davosi kvaliteetse ruumikultuuri põhimõtete järgimine. *ESTDEV ehk Eesti Rahvusvahelise Arengukoostöö Keskus on välisministeeriumi rakendusüksus, mis viib ellu Ukraina ülesehitustöid. 2023. aastal on välisministeerium eraldanud selleks kaheksa miljonit eurot.Võidutöös „Hata“ on selge Ukraina kultuuriruumist lähtuv arhitektuur: näha on mitmeid viiteid Ukraina traditsioonilistele arhitektuurivõtetele. Kavandatud on mõjus ruum, mis loob helge ning turvalise kodutunde. DagopenJOHANNA JÕEKALDA


Saksamaa mõistis Gaboni riigipöörde hukkaBERLIIN, 30. august, AFP-BNS – Saksamaa mõistis kolmapäeval Gabonis toimunud riigipöörde hukka, kuid tunnistas samas, et mured riigi sõjalisele ülevõtmisele eelnenud valimistega olid põhjendatud.
"Sõjaväe asi ei ole jõuga poliitilisse protsessi sekkuda. Gaboni rahval peab olema võimalik iseseisvalt ja vabalt oma tuleviku üle otsustada," teatas Saksamaa välisministeerium.
Keskvalimiskomisjoni andmetel võitis 14 aastat võimul olnud president Ali Bongo Ondimba laupäeval toimunud valimised 64,27 protsendiga häältest. Bongo põhirivaal Albert Ondo Ossa kogus 30,77 protsenti häältest.
Ondo Ossa mõistis hukka Bongo leeri korraldatud pettuse ja väitis juba enne valimisjaoskondade sulgemist, et võitis valimised.
AFP - Baltic News Service


Zelenskõi taunis medkomisjonide korruptiivseid otsuseidKIIEV, 31. august, BNS - Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi rääkis kolmapäevaõhtuses  videosõnumis ukrainlastele sõjaväe meditsiinikomisjonidega seotud probleemidest, rahvusvahelisest tegevuskavast, septembri plaanidest ja Ukraina rahuvalemist.
Riigipea sõnul arutati päeval Ukraina riikliku julgeoleku- ja kaitsenõukogu istungil muu hulgas põhjalikult sõjaväe meditsiinikomisjonide küsimust.
"Kontrollitakse sõjaväe arstlikke komisjone kogu riigis. Korrakaitsjad viivad selle peagi lõpule. Ja järeldusi on juba mitu," sõnas Zelenskõi.
President rõhutas, et on vaja kontrollida suurt hulka meditsiinikomisjonide otsuseid puude ja ajateenistuseks sobimatuse kohta, mis võeti vastu pärast 24. veebruari 2022. aastal. Vastavat statistikat esitleti istungil.
"On näiteid oblastitest, kus pärast eelmise aasta veebruari on meditsiinikomisjonide otsuste tõttu registrist kustutamiste arv kümnekordistunud. Täiesti selge, milliste otsustega siin on tegemist. Need on korruptiivsed otsused," rääkis riigipea.
Baltic News Service


Suurbritannia mõistis hukka põhiseadusevastase riigipöörde GabonisLONDON, 31. august, AFP-BNS – Suurbritannia mõistis kolmapäeval hukka põhiseadusevastase sõjaväelise riigipöörde Gabonis, kuid tunnistas samas muret hiljutiste valimiste pärast.
"Ühendkuningriik mõistab hukka põhiseadusevastase sõjalise võimu ülevõtmise Gabonis ja nõuab põhiseadusliku valitsuse taastamist. Tunnistame samas muret seoses hiljutise valimisprotsessiga, mille seas meediavabaduse piiramisega," seisis Suurbritannia välisministeeriumi avalduses.
Keskvalimiskomisjoni andmetel võitis 14 aastat võimul olnud president Ali Bongo Ondimba laupäeval toimunud valimised 64,27 protsendiga häältest. Bongo põhirivaal Albert Ondo Ossa kogus 30,77 protsenti häältest.
Ondo Ossa mõistis hukka Bongo leeri korraldatud pettuse ja väitis juba enne valimisjaoskondade sulgemist, et võitis valimised.
AFP - Baltic News Service


Miks on Viljandi südames tänav, kus võivad liigelda vaid selle elanikud?SÕLMKÜSIMUSViljandi lauluväljaku kõrval Talli tänaval on sealse elaniku Kalle Jentsi eestvedamisel 2018. aastast kõigile sõidukitele liiklemine keelatud ning sõita võivad seal vaid need, kes sellel tänaval elavad.Tegelikult hakati Talli tänaval liiklemist piirama juba 2015. aastal, kui tänava mõlemasse otsa paigaldati mootorsõidukite liikumist keelav märk. Viljandi linnavalitsuse haldusameti spetsialist Heikki Teearu meenutas, et siis arutati asja Talli tänaval elanud endise riigikogu liikme ja Viljandi linnapea Kalle Jentsi soovil liikluskomisjonis.Teearu sõnul otsustati märk paigaldada seetõttu, et Talli tänaval oli hakanud noortekeskuse ja Omniva jaotuskeskuse tekkega rohkem autosid liikuma. Tänav on kitsas ja eriti talvisel ajal läksid teeolud seal kehvaks. Teearu sõnutsi oli ühe kinnistu aed lausa katki sõidetud. Veel ütles ta, et tiheda liikluse tõttu oli jalakäijatel tänaval ohtlik kõndida.Appi tuleb linnavalitsus2018. aastal tõusis Talli tänav uuesti liikluskomisjonis päevakorda. Siis soovis Kalle Jents, et mootorsõidukite liikumist keelav märk asendataks sissesõidu keelu märgiga. Rahvasuus on see liiklusmärk tuntud kui telliskivi. Linnapeale Madis Timpsonile, kes kuulub Reformierakonda nagu temagi, põhjendas Jents muudatuse soovi sellega, et olukord oli pärast märgi panekut küll paremaks läinud, kuid keeldu eirati siiski edasi. Jents ütles Timpsonile saadetud kirjas, et telliskivi märki austavad liiklejad millegipärast rohkem.Liikluskomisjoni liikmed märgi vahetamist ei pooldanud. Põhjuseks toodi näiteks seda, et telliskivi märk keelaks Talli tänaval ka jalgrattaga sõitmise, kuid rattaga peaks sealt igal juhul läbi pääsema. Öeldi sedagi, et noortekeskusesse pääsemiseks tuleks sel juhul teha suur ring. Uue märgi paigaldamise asemel otsustas liikluskomisjon, et Talli tänavat hakatakse talviti tõhusamalt hooldama.Jentsi liikluskomisjoni otsus ei rahuldanud ning ta esitas uue avalduse. Nüüd juba linnavalitsusele. Jents kirjutas, et liikluskomisjoni istungi protokollist ei nähtu, millistel põhjustel jättis komisjon olukorra lahendamata ja lükkas probleemi «määramatusse». Tema arvates ei olnud komisjoni liikmed probleemi tõsidusest aru saanud.Linnavalitsuses otsustati Jentsi soovi ikkagi arvestada. Sellest ajast saati ei tohi seal sõita ükspuha millise sõidukiga. Ka jalgrattaga mitte. 2018. aasta 16. aprillil peetud linnavalitsuse istungi protokoll on üsna lakooniline ning põhjalikku arutelu, miks telliskivi märk paigaldada otsustati, sellest ei paista. Ei osanud selgeid põhjuseid välja tuua ka istungil osalenud reformierakondlasest abilinnapea Kalvi Märtin, kes ütles, et viie aasta tagust aega on raske meenutada. Protokolli järgi oli märgi paigaldamise vastu vaid Gunnar Veermäe Isamaast.Tänav on ohtlikKuidas läks nii, et liikluskomisjonis Jents endale soodsat otsust ei saanud, aga linnavalitsuse istungil tehti asi erakonnakaaslastest linnajuhtidega ära? Märtin andis mõista, et midagi korruptiivset selles loos ei ole. Samal meelel oli ka Jents: «Siin ei ole intriigi.»Kalle Jents ei ela Talli tänaval tegelikult juba kolm aastat. Ta meenutas, et mootorsõidukite liikumist keelava märgi paigaldamine oli tema ja kahe teise elaniku initsiatiiv.«See tänav on nii kitsas, et ainult üks auto mahub sellele sõitma. Aastaid tagasi oli nii, et üks nooruk sõitis suure hooga Talli tänavast üles ja samal ajal oli seal üks ema kaksikute vankriga. See nooruk sai hädavaevu pidama,» rääkis Jents. Küsimusele, kas pärast telliskivi märgi panekut muutus tänaval olukord paremaks, vastas Jents, et eks vahel ikka sõideti.Ta lisas telliskivi märgi paigaldamise soovi kohta, et jalgrataste vastu kellelgi midagi ei olnud. «Ma ei oska seda kommenteerida,» sõnas Jents. Ta ütles veel, et tegi linnale korduvalt ettepaneku muuta Hariduse tänav ja Reinu tee kahesuunaliseks, sest siis ei peaks enam Omniva ja noortekeskuse juurde jõudmiseks pikka tiiru tegema.Nüüd ongi need tänavad kahesuunalised. Kas linn hakkab Talli tänava liikluskorraldust uue pilguga vaatama? Abilinnapea Märtin ütles, et see ei ole ei esimese, teise ega ka viienda järgu küsimus. «See teema ei karju väga.»Märtin rääkis veel, et selliseid tänavaid, mis kohalike soovil võõrastele suletud oleksid, tema teadmise järgi Viljandis rohkem ei olegi. «Lamavaid politseinikke ikka küsitakse, aga keelumärke ei meenu.» Kas igaüks võiks saada endale nii-öelda eratänava? Märtin ütles, et soovi korral võib pöörduda liikluskomisjoni poole ja kui tolle otsus ei meeldi, võib minna linnavalitsuse jutule.Sissesõidukeeld seati Talli tänavale endise riigikogu liikme ja Viljandi linnapea Kalle Jentsi eestvedamisel. ELMO RIIGRICHARD SÄRK


Kallas osaleb riigikogu erikomisjonide istungitelPeaminister Kaja Kallas (RE) osaleb kahel järgmisel esmaspäeval riigikogu erikomisjonide istungitel, et selgitada abikaasa Arvo Halliku senise osalusega ettevõtte Stark Logistics kaubavedusid Venemaale. Kallas pakkus välja talle sobivad ajad. Korruptsioonivastase erikomisjoni istungile läheb ta kokkuleppe järgi 4. septembril kell 10 ning 11. septembril kell 13 osaleb ta julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni istungil.PM


MõttekodaMÕTTEKODA. Peaminister Kaja Kallas ei läinud riigikogu erikomisjoni istungile, kuhu teda kutsuti. Parlamentaarne kontroll ja valitsusliikmete kutsumine riigikogu või selle komisjonide ette kuulub demokraatliku riigikorralduse juurde. Seda on mõlema poole ajakava arvestades Eestis järgitud. Kuidas suhtuda sellesse, kui valitsusliige keeldub komisjoni ette tulemast? Kas selliseid juhtumeid on varem olnud ja kuidas neid on lahendatud? Millised on teie lahendused selleks, et parlamentaarne kontroll toimiks?JÜRGEN LIGIriigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimees (RE)Isegi pea(ministrid) ei saa viibida korraga mitmes kohas, neil peab olema võimalik ette valmistada, aega planeerida, neid ei saa kohale helistada suvalisel hetkel mistahes murega. Nii ei tööta isegi kiirabi. Ja näiteks umbusaldusavaldustele või arupärimistele vastamiseks valib minister aja ise.Kõigele vaatamata tean ma ajaloost ainult üht juhtu, kus minister selgitustest keeldub. Ja see pole praegune. Samasse riigieelarve kontrolli erikomisjoni, mille päevakordi ja kutseid Urmas Reinsalu kujundab poliitilise suva, mitte komisjoni ülesannete järgi, tuli mul selle juhina kutsuda rahandusminister Helme, ütlen mälu järgi, üle kümne korra. Tema pärast paari tulemist tõesti keeldus järgmistest. See ei puuduta ainult Freeh' palkamist ja erakorralisi istungeid, vaid ka kõiki riigikontrolli ülevaateid ja auditeid ning korralisi istungeid. Ja pojaga Mart Helme ei pahandanud ega rääkinud seaduserikkumisest.Demokraatia ministri embargoga siiski ei lõppenud. Nii lepime me praegugi kokku ka kohtumist peaministriga julgeolekuasutuste komisjonis, mille puhul (erinevalt Urmas Reinsalu juhitud komisjonist) teemaga haakumine on olemas.LAVLY PERLINGParempoolsete esimeesEesti on parlamentaarne riik. Riigikogu kaudu teostab rahvas oma võimu ja just seetõttu väljendavad teod parlamendis ja parlamendi suhtes ka konkreetsete inimeste suhtumist oma rahvasse. Igas parlamendis, ka meie omas, on lärmavaid kloune. Nemad demokraatiat ei ohusta, sest nende käitumise ajend on enamasti vaid tähelepanu saamine ja riigijuhtimisele sisulist mõju neil ei ole.Demokraatiat lammutab see, kui peavooluerakonnad võtavad üle populistide käitumisnormid ja suhtumise riigikokku. Ka klounide veider, vääritu või üleolev käitumine väärib hukkamõistu, aga kui samamoodi hakkavad käituma need, kes vastutavad riigijuhtimise eest, kõneleb see nende küpsusest, moraalist ja võimekusest. Kui poliitilise kultuuri normiks saab «aga teised teevad ju ka», muutume oma tegudega klounideks, kellest me sõnades nii väga erineda tahame.Ministrite, sealhulgas peaministri prioriteetide seadmise nii riigijuhtimise kui ka päevakava osas, väljaütlemiste ja suhtumise taga aga pole pelgalt üks inimene, selle taga on erakond ning peaministri käitumises väljendub Reformierakonna suhtumine oma rahvasse, taas kord nende kahepalgelisus, sest usaldus rahvalt saadi sootuks teistsugust riigijuhtimist lubades.JÜRI RATASKeskerakonna esimeesPeaminister Kaja Kallase otsus mitte ilmuda riigikogu komisjonide ette on väga vale, sest esiti on peaministril Eesti Vabariigi põhiseadusest tulenev kohustus anda täitevvõimu esindajana riigikogu ees oma tegevustest aru. Eesti on parlamentaarne õigusriik ja meie poliitika tegevuse põhimõte on ja peab olema see, et kui parlament kutsub, siis valitsuse liige läheb riigikogusse.Minu peaministriks olemise ajal ei läinud koheselt riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ette aru andma ka toonane rahandusminister Martin Helme. See pälvis peaministrina ka minu kriitika, kuid hiljem rahandusminister siiski osales komisjoni istungil. Selleks, et parlamentaarne kontroll toimiks, on kaks lahendust. Esimene lahendus on poliitilise kultuuri küsimus ja teise lahendusvõimaluse annab seadus: kui peaminister või minister ei käitu parlamendi ja avalikkuse suhtes väärikalt, siis on riigikogul võimalus avaldada valitsusliikmele umbusaldust.ANTS FROSCHriigikogu liige (EKRE)Kehtiv regulatsioon võimaldab komisjonides juriidilis-poliitilist mumbo-jumbot. Suvi pakkus erinevaid käsitlusi asjaoludest, mille alusel on komisjonide erakorralisi istungeid kokku kutsutud.Pere Sihtkapitali tellitud uuringuga seonduvat üritasid hinnata ja oma vaatenurka üliagaralt kujundada ka asjaga minimaalses puutumuses olnud komisjonid. Toon siin näitena põhiseaduskomisjoni erakorralise istungi kokkukutsumise, mis mitme komisjoni liikme hinnangul ei olnud põhjendatud.Paraku oli käivitunud «komisjonide võidujooks» ning komisjoni esimehel Igor Tarol oli seaduse kohaselt ainuisikuline õigus komisjoni kokku kutsuda.Riigikogu ees on ülesanne leida õiguslik lahendus, et valitsuse liikmete riigikogu komisjoni ette ilmumine oleks tagatud.Sundtoomist ei saa välistada, sellise vajaduse kinnitamine peaks aga välistama isiku jätkamise valitsusliikmena, s.t komisjoni ette toodaks juba eksminister. Mõtteainet juristidele jagub.


WSJ: Visa ja Mastercard valmistuvad tõstma krediitkaartide lõivuVisa ja Mastercard plaanivad tõsta tasusid, mida paljud poepidajad neile klientide krediitkaarte aktsepteerides maksavad.Nagu kinnitavad kursis olevad allikad ning näitavad WSJ nähtud dokumendid, on lõivukergituste algus kavandatud oktoobriks ja aprilliks. Paljud paisutused puudutavad internetiostusid.
Kaupmehi teenindava konsultatsioonifirma CMSPI hinnangul võivad muutused tähendada neile 502 miljoni dollari jagu täiendavaid väljaminekuid aastas.
CMSPI rehkendab, et veidi üle poole lisasummast tuleb võrgutasudelt. Ülejäänu kasseeritakse vahendustasude tõusult (ingl interchange fees, samuti swipe fees). Poodnikud maksavad vahendustasu, kui ostjad oma krediitkaardi «läbi tõmbavad».
Poekülastajate jaoks on vahendustasud üks üsna nähtamatu äri, aga kaardivõrkude ja kaupmeeste vahel – gigantlikest online-jaekettidest kiitsakate kohvikuteni tänavanurgal – käib nende tasude üle kõva kemplemine.
Valdkonna väljaande Nilson Reporti järgi maksid USA kaupmehed läinud aastal Visale ja Mastercardile krediitkaarditasude näol 93 miljardit dollarit. 2012. aasta andam oli 33 miljardit.
Vähemalt osaliselt kallavad kaupmehed selle lisakoorma kõrgemate hindade kujul klientide kraesse. Järjest enam on väikeärid hakanud ka pakkuma allahindlust, kui tasutakse deebetkaardiga või sulas.
Kaupmeestelt korjatavad tasud panevad paika kaardivõrgud ehk Visa, Mastercard jt. Võrgutasud topivad tasku nemad ise. Vahendustasud lähevad kaardi väljastanud pangale.
Visa, Mastercard ja suurpangad on öelnud, et lõivud aitavad neil katta kelmuste ennetuse ja innovatsiooni kulutusi. Sageli kasutavad pangad vahendustasudest laekuvaid dollareid rahastamaks populaarseid krediitkaardiboonuste programme.
Ameerika poodnike esinduskoja National Association of Convenience Stores õigusnõustaja Doug Kantor ütles, et paljudel äridel on inflatsiooni ja kõrgete intressimäärade tõttu juba niigi raske, ning mõned alles taastuvad pandeemiast.
«Nüüd need lõivutõusud... Halb kombinatsioon ja halb ajastus,» ütles Kantor.
Kaardilõivud ja nende mõju ettevõtetele on pälvinud ka kongresmenide tähelepanu. Hiljuti löödi nii Esindajatekojas kui Senatis uuesti lauale eelnõu, millega antaks kaupmeestele voli töödelda mitmeid Visa ja Mastercardi krediitkaarte alternatiivsete võrkude kaudu. Deebetkaartide vallas seesugune reegel juba kehtib.
Eelnõu jõustumine võib lõivusid langetada. Mõlemas kojas on paber praegu komisjoni arutada.
Inglise keelest tõlkinud Urho Meister


Õiguskantsler kommenteeris peaministri riigikogu komisjoni mitte ilmumist   Õiguskantsler Ülle Madise kommenteeris peaminister Kaja Kallase (RE) mitteilmumist riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisele avalikule istungile.   Õiguskantsler kirjutas, et õiguskantsleri büroo poole pöördus kodanik seoses asjaoluga, et peaminister teavitas riigikogu esimeest, et ei osale teisipäevasel riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel avalikul istungil. Peaminister väljendas samas valmisolekut tulla hiljem, paludes istungi aja endaga eelnevalt kooskõlastada. Õiguskantsler kirjutas, et kehtiva riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt sõltuvad riigikogu komisjonide volitused komisjoni liigist. Ta selgitas, et riigikogus on nelja liiki komisjone: alatised, eri-, uurimis- ja probleemkomisjonid. "Kõige ulatuslikumad volitused on uurimiskomisjonidel – selle kutse pealeon kohustatud ilmuma ka näiteks ärimehed ning tulemata jätmist on võimalik karistada rahatrahviga. Vabariigi Valitsuse liikmed on kohustatud oma võimkondakuuluva küsimuse aruteluks ilmuma ka teistesse komisjonidesse, kuid seadus ei näe teist liiki komisjonide puhul ette mitteilmumise eest karistamise võimalust," märkis Madise. Õiguskantsler viitas, et poliitilise kultuuri osa on nii see, et riigikogu komisjon suhtleb enne kutse saatmist kutsutavatega kavandatud istungiaja sobivuse küsimuses, kui ka see, et kutsutav ilmub esimesel võimalusel komisjoni ette. Silmas tuleb aga Madise sõnul pidada sedagi, et komisjoni istungil arutlusele tulev küsimus peab olema vastava komisjoni pädevuses ning Vabariigi Valitsuse liikme kutsumise puhul peab tegemist olema tema võimkonda kuuluva küsimusega. "Kui valitsusliikmest kutsutu sellegipoolest ei ilmu, annab põhiseaduslik kord riigikogule võimaluse avaldada valitsusliikmele umbusaldust. Vajadusel saabriigikogu muuta ka kehtivat riigikogu kodu- ja töökorra seadust," tõi õiguskantsler välja. "Hea riigiõiguslik tava ja põhiseaduspärane parlamendikultuur nõuavad vastastikust austust. Tänapäeva demokraatia nõuab ka vähemuste kaitset, reeglitest kinnipidamist, väärikust suhtluses, vastandlike arvamustega inimeste koostööd ning sõltumatuid institutsioone. Sellise töökultuuri saavad kujundada üksnes riigikogu liikmed ise, mõeldes ka tulevikule. Õiglast parlamendikultuuri aitab saavutada see, kui kujutletakse end nii valitsuse liikme kui ka riigikoguliikme rolli, nii valitsuse plaanide toetajaks kui ka nende vastaseks. See on ka ettenägelik, sest koalitsioonid muutuvad," lisas Ülle Madise veel. Teisipäeval toimus riigikogus riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine erakorralisel avalikul istung, kuhu olid kutsutud teiste seas ka peaminister Kaja Kallas, ettevõtte Stark Logistic tegevjuht Kristjan Kraag ja ettevõtte Metaprint tegevjuht Martti Lemendik. Nimetatutest keegi kohale ei ilmunud. Kaja Kallas ütles, et tema tihe ajakava ei võimaldanud tal kohale tulla. Samuti põhjendas ta mittetulemist sellega, et istungi keskmes oleval teemal ei ole midagi pistmist riigieelarvega.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Pärnumaa naine tahtis osta Facebooki kaudu silokiletajat, jäi ilma 2800 eurostKolmapäeval, 30. augustil sai politsei teate, et Pärnumaal elav naine tegi juuli lõpus Facebooki grupis postituse sooviga osta silokiletajat.
Naine leidis sobiva pakkuja, kellega suhtles Messengeris ja talle esitati arve ettevõtte nime alt. Naine tasus kauba eest ligi 2800 eurot, kuid ostetud toodet ei ole tänase päevani saanud.
Samuti ei õnnestu naisel enam ühendust saada kaupa müünud inimesega.


Võrumaa naine tahtis internetist laenu, jäi ilma enam kui 600 eurostKolmapäeval, 30. augustil pöördus politseisse Võrumaal elav naine, kes soovis laenu ja leidis Facebookist laenufirma.
Ta võttis laenufirmaga ühendust ning temalt paluti ankeetandmeid ja fotot isikut tõendavast dokumendist. Seejärel küsiti 30 eurot ja kui see oli tasutud, siis paluti naisel kanda veel 50 eurot, et laen arveldusarvele laekuks, aga sellest ta keeldus.
Pärast seda leidis naine teise laenupakkuja, kellele ta esitas pangakaardi andmed ning kinnitas mobiilile tulnud kinnituskoodides PIN1 ja PIN2. Laenu naine kätte ei saanud ja hiljem avastas ta, et pangakontolt on läinud võõrale kontole 580 eurot.


Uued tingimused: Swedbank piirab oluliselt sularahaautomaadi sisse- ja väljamaksete limiiteNovembrist hakkavad Swedbanki sularaha sisse- ja väljamaksetel kehtima uued limiididFoto: Shutterstock
Geeniuse tellijale
Alates 1. novembrist 2023 muutuvad Swedbankis sularahaautomaati sissemakstava ja väljevõetava summa limiidid. Kui praegu on limiidid vastavalt 6000 eurot ja 10 000 eurot, siis alates novembrist on saab sisse maksta 5000 ning välja võtta 7500 eurot.
Miks limiite muudetakse? Hetkel saab pangakaardiga sularahaautomaadist välja võtta kuni 10 000 eurot ühes kalendrikuus. Swedbanki klienditeenuste juht Ede Raagmets kommenteeris Rahageeniusele, et see limiit on oluliselt suurem, kui nende klientide keskmine sularahavajadus. “Keskmiselt võtavad meie kliendid ühes kalendrikuus välja 200 eurot,” sõnas ta.
Oluline aspekt limiitide vähendamise juures on Raagmetsa sõnul turvalisus, sest suurte summade teiste automaadikasutajate nähes kotti või taskusse panemisega võib kaasas käia teatav risk. “Lisaks on juures ka teine turvalisuse risk – kas klient teeb seda oma vajadusest lähtuvalt või on ta langenud kelmide ohvriks, kes etendavad politseid, panga sisekontrolli või muud taolist ja mahitavad klienti raha välja võtma kuritegelikul eesmärgil. Selliseid pettuseid esineb, ja kui pangakontoris vesteldes on õnnestunud enamik pettusi ära hoida, siis automaadi puhul jääb klient oma rahast ilma.”
Niisamuti on suurte summade väljavõtmine Raagmetsa sõnul aeganõudev protsess. “Olenevalt automaadist saab ühe tehinguga võtta korraga välja 750–1000 eurot. See on automaatide tehniline piirang. See tähendab, et näiteks 10 000 euro välja võtmiseks tuleb seista automaadi ees ja teha järjest vähemalt 10–14 tehingut, eeldusel, et automaat väljastab vaid 50-euroseid rahatähti.”
“1. novembrist vähendame limiite just sellepärast, et viia need vastavusse reaalse kasutusega ja vähendada turvariske. Soovi korral saab suuremaid summasid sularaha välja võtta pangakontoris,” sõnas ta lõpetuseks.


Võrumaa naine jäi ilma enam kui 600 eurostLaenu soovinud Võrumaa naine langes kuriteo ohvriks.Kolmapäeval pöördus politseisse Võrumaal elav naine, kes soovis laenu ja leidis Facebookist laenufirma. Ta võttis laenufirmaga ühendust ning temalt paluti ankeetandmeid ja fotot isikut tõendavast dokumendist.
Seejärel küsiti naiselt 30 eurot ja kui see oli tasutud, paluti naisel kanda üle veel 50 eurot, et laen arveldusarvele laekuks, aga sellest ta keeldus.
Pärast seda leidis naine teise laenupakkuja, kellele ta esitas pangakaardi andmed ning kinnitas mobiilile tulnud kinnituskoodides PIN1 ja PIN2. Laenu naine aga kätte ei saanud ja hiljem avastas ta, et pangakontolt on läinud võõrale kontole 580 eurot.


Ekspert selgitab: mida hakata peale kavala õngitsusmeili sihtmärgiks sattudesÕngitsustrünnak.Shutterstock
Geeniuse toimetust tabas mõne päeva eest küllaltki kaval õngitsusrünnak, mis peitus Zone.ee veebimajutaja nime taha. Oixio ekspert selgitas selliste katsete tausta.
Geeniuse postkasti nädalavahetusel potsatanud meil ei andnud esmapilgul eriti mõtlemisaega. Adekvaatses eesti keeles kirjutatud teade tegi selgeks, et Geenius.ee domeeni kehtivus on aegunud ning “korduvatele meeldetuletustele” pole reageeritud. Selleks, et see taastada – ja ettevõtte jaoks elutähtis veebileht taas tööle panna – pidi suunduma meilile lisatud lingile.
Sealjuures oli teade kujundatud nii, nagu tulnuks see Eesti ühelt suuremalt veebimajutajalt Zone.ee-lt. Eelmainitud link oli samuti maskeeritud Zone.ee portaali omaks. Ainus märk, mis sealjuures pettusest aimu võis anda, kuid ka sama kergelt kahe silma vahele jääda, oli saatja Lähis-Ida nimega meiliaadress.
Õngitsusmeil.Shutterstock
Ligi pooled rünnakud on edukad
Oixio küberturbe ärisuuna juht Andres Vallistu nentis, et sellisel juhul on tegemist klassikalise õngitsusmeiliga. “Õngitsusrünnakud on täna üks levinum ründeviis,” sõnas ta. RIA küberintsidentide raportis on märgitud, et mõjuga intsidente oli eelmisel aastal kokku 2672, millest oli 1206 – suisa 45 protsenti – on õnnestunud õngitsusrünnakud.
“Sarnaseid õngitsusrünnakuid viiakse tihti läbi paljude teiste tuntud teenusepakkujate “mütside” alt,” hoiatas ekspert. “Näiteks on veel levinumad PPA, Omniva, SEB, Okidoki, Microsoft, Google, DHL, Amazon ja teistetuntud globaalsete ning kohalike teenusepakkujate nimel korraldatud õngitsuskampaaniad.”
Mis on eesmärk?
Vallistu sõnul võib ründajatel olal erinevaid motiive. Tihti proovitakse varastada ohvri kasutajanime ja parooli, mida loodetakse omakorda kasutada ettevõtte süsteemidele juurdepääsuks. “Siinkohal on eriti oluline, et kõik kasutatavad paroolid oleksid alati erinevad,” rõhutas ta. “Vastasel korral võib juhtuda, et ründaja pääseb saagiks langenud ohvri parooliga ligi erinevatele veebilehtedele ja ettevõtte süsteemidele nii töö- kui eraelus.”
Teisel juhul võidakse üritada nakatada kasutaja arvuti pahavaraga. Ettevõtete puhul võidakse pantvangi võtta ning krüpteerida andmed kasutaja arvutis või laiemalt ettevõtte võrgus. “Antud näite puhul võis lingi taga olla ka pahavara, mille hooletu kasutaja oleks võinud omale arvutisse lahti lasta.”
Teistsugused õngitsusrünnakud on aga laiali saadetud krediitkaardi andmete hankimiseks.  “Alles hiljuti said paljud Okidoki kliendid petta, kus müüjaga võeti ühendust WhatsApp-i teel ja avaldati soovi tema pakutavat kaupa soetada,” kirjeldas ekspert. “Lepiti kokku, et ostja tasub deposiidiga. Ostjana esinev kelm saatis seejärel müüjale lingi, mis paistis logo järgi olevat seotud Okidoki keskkonnaga ja palus müüjal raha saamiseks enda krediitkaardi andmed sisestada. Seejärel sai müüa teate, et sisselogimine ei õnnestunud ja nii oligi müüa oma rahast ilma jäänud.”
Tasub teada anda
“Kõige parem viis on taolisi ründeid ennetada – rakendada ettevõttes korralik rämpspostitõrje, kanda hoolt, et ettevõtte töötajate küberhügieenitase on piisav ning rakendada ettevõttes turvaseiret,” rõhutas Vallistu.
“Kui taolisi õngitsuskirju postkastis märgata, siis loomulikult ignoreerida kirjas olevat üleskutset ja informeerida oma ettevõtte IT osakonda,” lisas ekspert. “Alati võib teavitada ka riigi küberkaitsekeskust CERT-EE’d, kes jälgib ja lahendab Eestis toimuvaid küberintsidente ja on võimeline taolisi ründeid tõkestama.”


Aastaid Venemaa huvides tegutsenud “Kremli kasulik idioot” Jürgen Ligi otsib nüüd Putini huvisid teiste juurestKui poliitik on hävitanud sõjaväe vastuluure, soovinud kaotada kohustuslikku ajateenistust ja olnud vastutav rahandusminister kogu selle aja, mil puhtaks pestav Vene raha läbi Eesti voolas, siis on tema kleebitavad sildid Kremli huvidest küll pigem tema enda otsaette kleebitavad. Jürgen Ligi on minetanud arusaamise, et ta ise on paremal juhul aastaid olnud “Kremli kasulik idioot”, halvemal juhul aga kaasosaline.
BNS vahendab: “Reformierakonna ühe juhtpoliitiku Jürgen Ligi hinnangul on peaminister Kaja Kallase ümber skandaalide tekitamine Kremli huvides. “Kui peaministri abikaasa äritegevust ei lekitanud Kreml, on see nende samasugune võimelünk kui õhutõrje auklikkus. Aga Eesti riigi ja rahva peateemaks on see saanud siiski ja sedasorti kõike mattev poliitiline möll on olnud Kremli programmiline eesmärk ja töö läänes teemast sõltumata,” kirjutas Ligi sotsiaalmeedis. Tema sõnul on Venemaa mõjutustegevus läänes ikka seisnenud põhiliselt ebakindluse, umbusu ja viha külvamises ühiskondadesse.”
See, et Kaja Kallase abikaasa Venemaal “verist” tulu teenis, Ligit nähtavasti ei kõiguta – vastupidi, ta usub, et leke tuli Kremlist, kelle sõjamasin sai paraku turgutust just Arvo Hallikult.
Ligi arvates teenivat “kõike mattev poliitiline möll” Kremli eesmärke, kuid ta unustab lihtsa asja: seda möllu poleks, kui Kaja Kallase abikaasa poleks poolteist sõja-aastat Venemaaga äri jätkanud, samas kui peaminister ise seda teiste puhul hukka mõistis. Ebakindlust, umbusku ja viha külvab ühiskonnas just Kaja Kallas, sest rahvale oli see šokiks, kui Ukraina toetamise eesotsas seisnud peaministri enda pereäri töötas samal ajal Kremli heaks – seda näitavad uuringud, millest selgub, et peale Reformierakonna on kõigis teistes erakondades Kaja Kallase tagasiastumisnõudele suur toetus.
Kremlil ei ole Eestis vaja midagi korraldada – Kaja Kallas tekitab ise kõik poliitilised möllud ning külvab ühiskonda viha ja umbusku. Ligi aga tahab, et Reformierakonna sigaduste osas valitseks täielik vaikus, muidu olevat see “kõike mattev poliitiline möll Kremli huvides”.
Ligi enda roll Skandinaavia pankade rahapesus tahaks endiselt samasugust avalikustamist nagu Kaja Kallase roll abikaasa Vene-ärides – ega ta järsku konksu otsas ripu?
Uued Uudised


Õiguskantsler andis hinnagu peaministri  mitteilmumise kohta erikomisjonide istungileÕiguskantsler Ülle Madise andis vastuseks kodaniku pöördumisele oma hinnangu peaminister Kaja Kallase mitteilmumise kohta riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisele avalikule istungile.
Peaminister teavitas riigikogu esimeest, et ei osale teisipäevasel riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel avalikul istungil. Peaminister väljendas samas valmisolekut tulla hiljem, paludes istungi aja endaga eelnevalt kooskõlastada.
Kehtiva riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt sõltuvad riigikogu komisjonide volitused komisjoni liigist. Riigikogus on nelja liiki komisjone: alatised, eri-, uurimis- ja probleemkomisjonid. Õiguskantsler selgitab, et kõige ulatuslikumad volitused on uurimiskomisjonidel – selle kutse peale on kohustatud ilmuma ka näiteks ärimehed ning tulemata jätmist on võimalik karistada rahatrahviga. Vabariigi valitsuse liikmed (sh peaminister) on kohustatud oma võimkonda kuuluva küsimuse aruteluks ilmuma ka teistesse komisjonidesse, kuid seadus ei näe teist liiki komisjonide puhul ette mitteilmumise eest karistamise võimalust.
„Poliitilise kultuuri osa on nii see, et riigikogu komisjon suhtleb enne kutse saatmist kutsutavatega kavandatud istungiaja sobivuse küsimuses, kui ka see, et kutsutav ilmub esimesel võimalusel komisjoni ette (kui vähegi võimalik, siis selleks varasemat plaani muutes),“ kirjutab Madise.
Samas leiab õiguskantsler, et komisjoni istungil arutlusele tulev küsimus peab olema vastava komisjoni pädevuses ning valitsuse liikme kutsumise puhul peab tegemist olema tema võimkonda kuuluva küsimusega. „Kui valitsusliikmest kutsutu sellegipoolest ei ilmu, annab põhiseaduslik kord riigikogule võimaluse avaldada valitsusliikmele umbusaldust.“
Vajadusel saab riigikogu muuta ka kehtivat riigikogu kodu- ja töökorra seadust.
„Hea riigiõiguslik tava ja põhiseaduspärane parlamendikultuur nõuavad vastastikust austust. Tänapäeva demokraatia nõuab ka vähemuste kaitset, reeglitest kinnipidamist, väärikust suhtluses, vastandlike arvamustega inimeste koostööd ning sõltumatuid institutsioone. Sellise töökultuuri saavad kujundada üksnes riigikogu liikmed ise, mõeldes ka tulevikule. Õiglast parlamendikultuuri aitab saavutada see, kui kujutletakse end nii valitsuse liikme kui ka riigikogu liikme rolli, nii valitsuse plaanide toetajaks kui ka nende vastaseks. See on ka ettenägelik, sest koalitsioonid muutuvad,“ kirjutab Madise.


Läänemets Kallase uurimiskomisjoni loomist ei toeta   Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees Lauri Läänemets ei pea vajalikuks luua riigikogus eraldi uurimiskomisjon Kaja Kallase skandaali puudutavate asjaolude uurimiseks. Samas Sotsiaaldemokraatide fraktsioon riigikogus veel oma seisukohta kujundanud ei ole.   "Minu arvates see Keskerakond pakkus, et seda uurimiskomisjoni võiks teha ju selles valguses, kus oli tunnetus, et peaminister ei lähe riigikogu komisjonidesse. Aga olukorras, kus ta tegelikult läheb, siis ei ole ju oluline, mis on komisjoni nimi, oluline on see, et küsimused saavad vastused. Kui see laheneb siin ühe ja teise komisjoniga ära ja saab ka avalikkus vastused, saab riigikogu vastused, siis ma ei näe vajadust selle jaoks," ütles Läänemets valitsuse pressikonverents ERR-ile. Riigikogu aseesimees ja Keskerakonna esimees Jüri Ratas selgitas ERR-ile, kuidas uurimiskomisjoni loomine riigikogus tehniliselt välja näeb. "Kõigepealt tuleb uurimiskomisjoni eelnõu sisse anda riigikogu menetlusse. Seda sätestab kodu- ja töökorra seadus ja see on riigikogu otsus, mis on kahe lugemisega. Selle otsuse eelnõule määratakse juhtivkomisjon ja selleks on põhiseaduskomisjon," rääkis Ratas. Põhiseaduskomisjon hääletab seejärel, kas eelnõu saata suurde saali tagasi. Põhiseaduskomisjoni 11 kohast kuulub kuus koalitsioonierakondadele. Seega, kui sõltub uurimiskomisjoni loomine Sotsiaaldemokraatidest. Teisipäeval riigikogus toimunud riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel erakorralisel avalikul istungil toetas uurimiskomisjoni loomist ka koalitsiooni kuuluva Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige Eduard Odinets. Reformierakond ja Eesti 200 on sellele vastu. Ratas märkis, et isegi kui Kaja Kallas läheb teistesse komisjonidesse aru andma, on uurimiskomisjoni vaja. Põhiseaduskomisjoni Sotsiaaldemokraadist liige Anti Allas ütles hommikul, enne valitsuse pressikonverentsi toimumist ERR-ile, et fraktsioon ei ole selles küsimuses veel oma seisukohta kujundanud. "Meil seda lõplikku positsiooni kujundatud ei ole. Me peame seda omavahel arutama. Me seda lähipäevil teeme," ütles Allas. Peaminister Kaja Kallas (RE) läheb järgmisel ja ülejärgmisel nädalal riigikogu erikomisjonide ette oma abikaasa Arvo Halliku ettevõtte äritegevusega seoses tekkinud skandaali tagamaid selgitama. Kallas ütles valitsuse pressikonverentsil, et julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni istung on oma töökorra tõttu avalikkusele kinnine, aga tal ei oleks midagi selle vastu kui korruptsioonivastase erikomisjoni istung tehtaks avalikuks. "Mul ei ole eelistust, minu poolest võib olla see ka avatud," ütles ta. Teisipäeval toimus riigikogus riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine erakorralisel avalikul istung, kuhu olid kutsutud teiste seas ka peaminister Kaja Kallas, ettevõtte Stark Logistic tegevjuht Kristjan Kraag ja ettevõtte Metaprint tegevjuht Martti Lemendik. Nimetatutest keegi kohale ei ilmunud. Kaja Kallas ütles, et tema tihe ajakava ei võimaldanud tal kohale tulla. Samuti põhjendas ta mittetulemist sellega, et istungi keskmes oleval teemal ei ole midagi pistmist riigieelarvega.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Veemajanduskavad aitavad hoida elutähtsat loodusvaraSellest, et puhas vesi on oluline, on meile räägitud juba maast madalast. Vee tähtsus tingib vajaduse selle loodusvaraga asjatundlikult ümber käia. Sel põhjusel koostatakse veemajanduskavasid, mis aitavad seda valdkonda korraldada.Möödunud aasta lõpus kinnitati uued veemajanduskavad, mistõttu tasub meelde tuletada, mida need õigupoolest käsitlevad ja milleks on kasulikud. Tegu on küllaltki mahukate dokumentidega: üle 1500 lehekülje selgitavat teksti, tabeleid, kaarte ja skeeme [4]. Siin ülevaates on kavade peensused jäetud kõrvale, kõne all on üldised tähelepanekud ja põhiteemad.KOLM KAVAEesti on jagatud kolmeks veemajanduslikuks piirkonnaks selle järgi, kuhu veed voolavad. Sestap on valminud kolm veemajanduskava.Ida-Eesti veemajanduskava on koostatud ala kohta, mille vesi jõuab Narva jõkke ja osalt ka Soome lahte. Lääne-Eesti veemajanduskava vaatleb läänerannikule ja osalt Soome lahte jõudva veega seotud ala ehk Eesti läänepoolmikku ning Koiva vesikonna veemajanduskava keskendub piirkonnale, mille vesi suundub Koivajõkke ja sealt Lätti.Igas kavas on veekogusid käsitletud liikide alusel: rannikuvesi, vooluvesi, maismaa seisuvesi (järved) ja põhjavesi. Kokkuvõtvalt on vaatluse all kolm vesikonda ja nelja liiki veekogud.EDENEME, AGA SÄÄSTLIKULTLühidalt öeldes: vormiliselt tehakse veemajanduskavasid sellepärast, et Euroopa Liidu direktiiv seda nõuab [1]. Pikemalt ja sisulisemalt selgitades aga tahame ise teada, milliseid veekogusid peame eriti oluliseks, missugust seisundit taotleme, mida peame sel otstarbel tegema, kuidas seda teha, kes teeb ja kui palju see maksab. Veemajanduskavad aitavad nendele küsimustele süsteemselt vastuseid saada, sest käsitletakse üle-eestilist pilti. Samas saab kavade põhjal rakendada abinõusid, mis keskenduvad konkreetsele veekogule.Veemajanduskavade üldine taotlus on ohjata veekeskkonna kasutust, rikkumata tulevaste põlvede võimalusi. Teisisõnu: lähtume säästva arengu põhimõttest [3].HEA SEISUND EI OLE ÜRGLOODUSVeemajanduskava peasiht on saavutada hea seisund kõikide nende veekogude puhul, mis selleni veel ei küündi. Erinevalt nn mõnestki teisest looduskeskkonna valdkonnast on hea seisundi piirid kirjeldatud üsna selgelt ja mõõdetavalt. Selleks et seisundit kirjeldada, mõõdetakse ja hinnatakse vee ja sette keemilist koostist, veekogu looklevust, kalade, taimede ja selgrootute liigilist mitmekesisust ning isendite arvukust. Kindlatel juhtudel mõõdetakse ka veehulga piisavust.Hea seisundi piiri seadmisel on püütud saavutada tasakaal keskkonnakasutuse ja jätkusuutlikkuse vahel. See tähendab, et saame veekogusid endiselt kasutada, kuid nii, et nende seisund ei halveneks. Nii et siin ei püüelda puutumata looduse poole, vaid otsitakse tasakaalupunkti.Peale hea seisundiklassi on veel neh liigitust ehk kokkuvõtvalt: väga halb, halb, kesine, hea, väga hea seisund. Väga hea seisundiklass tähendab põhimõtteliselt inimmõjuta veekogu, mille poole võib püüelda, aga ilmtingimata ei pea püüdlema.PILK SELJA TAHAVärsked veemajanduskavad on koostatud kolmandaks kuueaastaseks perioodiks. Seega oleme veekogusid sel viisil majandanud juba tosin aastat.Esimest veemajanduskava koostades olime olukorras, kus 75 protsendi veekogude seisund oli hinnatud heaks või väga heaks. Hea seisund tuli saavutada veel 25% veekogude puhul. Nüüd, kaksteist aastat hiljem, on lähtepositsioon olukord, kus 60% veekogude seisund on hinnatud heaks või väga heaks ja 40% ehk ligikaudu 400 veekogu hea seisund tuleb veel saavutada.Selle statistika järgi oleksid seni tehtud tööd ja investeeringud justkui veekogude seisundit aja jooksul halvendanud 15 protsendi võrra. Päris nii see ei ole: üldiselt on olukord siiski paranenud, kuid meie teave tegelike seisundite kohta on täiustunud.Esimeste veemajanduskavade koostamisel hinnati veekogude seisundit paljusid kaudsete andmete põhjal. Aja vältel on kogunenud rohkem andmeid ja uunmisviisid muutunud täpsemaks. Lahendatud on palju teravaid probleeme ja üldjuhul on need saavutused pälvinud ühiskonnas suurt poolehoidu. Peamiselt on tegu olnud kanalisatsioonitorude ja puhastite rekonstrueerimisega, tihedamalt asustatud alad on ühendatud ühiskanalisatsioonivõrku ning jääkreostusobjektid muudetud ohutumaks. Vähenenud on majapidamiste ja tööstuse reovee sattumine otse keskkonda. Nüüdseks on sedalaadi veekeskkonnaga seotud mured enamalt jaolt Eestis lahendatud.Ent arvestades ebasoodsas seisundis veekogude hulka, on selge, et lai tööpõld on veel ees. Edasised tööd ei ole paraku enam nii lihtsapiirilised ega pälvi ilmselt sedavõrd ühest positiivset vastuvõttu. Enne kui neid lähemalt käsitleda, tasub peatuda mõnel senisel õppetunnil.SENI TEHTU ÕPPETUNNIDSelleks et saavutada Läänemere hea seisund, on muu hulgas väga tähtis võimaldada kaladele vaba rändetee jõgedest ja järvedest.Suuremate ja olulisemate paisude tõkestust hakati toetusrahade abil vähendama kümmekond aastat tagasi. Tegu on olnud avatud rahastusmeetmega, mille toel hakati rajama kalapääse ja lammutama paise. Nõnda on suudetud lahendada mitu probleemkohta, kuid omajagu on olnud ka ebaõnnestumisi. Kohati taotleti rahastust nendele projektidele, mida oli lihtsam ellu viia (nt puudus maaomaniku või kogukonna vastuseis), kuid mille soodne mõju polnud niivõrd ulatuslik. Nende kogemuste põhjal võiks mõelda, et ehk on vaja rahastust korraldada veidi teisiti, jõulisemalt.Teine tähelepanek on seotud teavituse ja hädavajaliku nõuga. Viimasel kahel perioodil on veemajanduskavade tuum olnud mahukas tabel - meetmetabel. Uusimates veemajanduskavades hõlmab see ligi 2500 rida veekogupõhiseid ja üle-eestilisi töid, mis aitavad parandada veekogude seisundit. Igale tööle või tegevusele on määratud rakendaja. Üks veemajanduskavade peamisi rakendajaid on keskkonnaamet, kes on muu hulgas kõvasti panustanud teavitustöösse. Paraku on inimesi ja asutusi palju, kelleni see info tuleb viia.Küllap peab tunnistama, et tavainimesel ei ole meetmete sisus ka kuigi lihtne orienteeruda ja nende vajadust mõista. Teema eeldab tugevat soovi süveneda ja keskmisest paremaid teadmisi valdkonnast, sealhulgas tuleb põhjalikult tutvuda veemajanduskavaga. Kõik see nõuab kõvasti aega, mida kõigil paraku napib. Seega, kui tahame veemajanduskavasid tõhusamalt rakendada, on vaja selle tarbeks tunduvalt rohkem kui paari inimest, kes annavad nõu ja selgitavad teemat arusaadavalt. Piltlikult öeldes käivad ukselt uksele, tutvustamaks võimalusi ja olukorda.Nii et meil on palju katsumusi, et järgnevaks kuueks aastaks seatud sihid ellu viia: 2500 abinõu (tegevust) veekogude hea seisundi nimel.POLE INIMEST, ON PROBLEEMESelleks et suudaksime veemajanduskavades ette nähtud tegevused teoks teha, vajame paratamatult inimesi. Järgmiseks viieks aastaks on vaja 15 valgalaspetsialisti, kes tegutsevad oma piirkonnas (nt valgalade rühmas), suhtlevad sealsete olulisemate veekasutajatega, annavad keskkonnakaitsenõu ja aitavad rakendada veemajanduskava.Samalaadset valgalade veemajandusspetsialistide süsteemi on edukalt rakendatud mi mõneski teises ELi riigis, näiteks Soomes. Selle eelis on asjaolu, et teave valgalal ette tulevate probleemide ja võimalike lahenduste kohta koondub ühe inimese kätte. Nii on võimalik asju ajada kõige tõhusamalt, ülimalt tähtis on tunda kohalikke olusid ja aktiivselt suhelda ettevõtjatega ning tootjatega näost näkku.PAISUTAMINE EI OLE PÕHIÕIGUSEestis on looduse infosüsteemi EELIS andmeil ligi tuhat paisu, mis on üle vaadatud ja jagatud eri kategooriatesse, arvestades tähtsust veekogude seisundile. Ligi saja paisu puhul on kalade läbipääsuvajadust peetud esmatähtsaks, peaaegu saja viiekümnel pigem tähtsaks ja ülejäänutel mitte väga oluliseks.Praeguseks on valdav osa prioriteetseid ja vähem konflikte põhjustavaid paise kas eemaldatud või rajatud neile kalapääsud. Ent leidub ka selliseid esmatähtsaid paise, millele ei ole seni saanud kalapääsu rajada, sest seisukohad on olnud vastakad.Keskkonnakaitse mõttes on kalade vaba läbipääsu vajadus ja põhjendus üsna üheselt selge. Paisu omanikud aga vaidlevad vastu, selgitades, et praegune olukord on valitsenud aastakümneid (aastasadu): miks nüüd nähakse selles probleemi? Ühe argumendi järgi on paisjärv kohalikele elanikele oluline puhkeala. Keerulisematel juhtudel tekitab probleeme ka asjaolu, et hästi toimivat kalapääsu ei ole tehniliselt võimalik rajada ning ainus lahendus on pais eemaldada (nt Linnamäe pais).Olenemata pikast paisutustraditsioonist, on siiski tegu veekasutusega, sestap peab olema veendunud, et sellega ei seata ohtu head keskkonnaseisundit. Seega, kõigepealt hea seisund ja alles siis muud eelised. Meil on vaid mõni üksik esmatähtis pais, mille muude huvide tähtsus võib üles kaaluda loodusele tekitatud kahju. Näiteks on nendel juhtudel suur argument muinsuskaitseväärtus (nt Tudulinna pais).Palju selgitustööd nõuab ka tõsiasi, et koos paisutusega on veekasutaja võtnud kohustuse oma kulul hooldada paisu ja paisjärve. Olenevalt paisust ja -järvest võib see igal aastal tuua kaasa märkimisväärseid kulusid. Sugugi ei ole välistatud, et tulevikus kehtestatakse paisutamisele keskkonnakasutustasu. Praegustes veemajanduskavades maksustamist siiski kõne alla ei ole võetud.SININE ELEKTERRohepöörde kontekstis on arutletud hüdroelektrijaamade panuse ja otstarbe üle. Eesti jõgede hüdroenergeetiline potentsiaal on paraku väike [2]. Jõeveest saadav elekter ei kaalu üles tootmisega põhjustatud kahju kalade rändele ja nende hukku turbiinides.Aastaks 2035 on Eestisse plaanitud kliimaneutraalset võimsust üle 4000 MW. Võimalikeks allikateks on mere- ja maismaatuulikud, päikesepatareid, bioküttel töötavad jaamad, aga ka tuumajaam. Ei ole veel otsustatud, mis teed minnakse [5]. Hüpoteetilise arvutuse järgi kataks kõikide jõgede hüdroenergia sellest alla kahe protsendi ehk 75 MW. Pigem tuleb kaaluda, milliseid veel säilinud hüdroelektrijaamu (neid on alla kümne) on mõttekas hoidaja milliste puhul tuleb otsida omanikega kokkuleppeid, kuidas elektritootmine lõpetada.TOIDUAINED JA TOITAINEDPole kahtlust, et kodumaine põllumajandus on sama oluline nagu kodumaineelekter või meie ehitusmaavarad. See majandusharu on muu hulgas seotud julgeolekuga, seetõttu peame kaasnevaid keskkonnamõjusid teatud piirini taluma. Samas peame mõjude suhtes olema kriitilised ning selgitama välja võimalused, kuidas põllumajanduse keskkonnamõju vähendada.Üldsusele on hästi teada Läänemere eutrofeerumine. Peale selle on veemajanduses toitainete tõttu probleeme järvede ja põhjavee seisundiga. Jõgedes on murekohti pigem vähem. Probleemi allika üle on vaieldud aastaid ja ilmselt vaieldakse ka edaspidi. Siiski saab praeguste andmete põhjal öelda, et veekeskkonda jõudnud inimtekkelised toitained on enamasti pärit põllumajandusest.Valdavalt piiratakse toitainete leostumist õigusaktides kehtestatud normide kaudu (lubatud kogus hektari kohta, üldised ajalised ja paikkondlikud piirangud, nt Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundlikel aladel). Selline üldkäsitus ei ole paraku piisav.Üldjoontes on kaks pääseteed: vähendada toitainekoguste piirmäära hektari kohta või rakendada põllupõhiseid lahendusi. Väiksem üldnorm peaks päevakorral olema juhul, kui selgub, et põllupõhised lahendused ei toimi või nii spetsiifiline rakendamine käib üle jõu. Põhjus on selles, et piirkonnad on erisugused ja klimaatilised aastaajad erinevad aastati ning seetõttu peab ka lahendusviis olema pigem paindlik kui ühesugune.Põllupõhiste lahenduste alus on põllu toitainebilanss. Sellega arvutatakse välja põllule viidav (väetis ja seeme) ning põllult ära toodav (vili) toitainekogus. Kui põllule jääb liialt palju toitaineid, tuleb olukorda parandama hakata: muuta toitainete tasakaalu, aga ka mulla omadusi. Ühtlasi saab rakendada lahendusi, mis aitavad toitaineid kinni püüda, näiteks jätta veekogu vahele suurem haljasriba, kasutada talivilja jne.Ka veemajanduskavad näevad ette abinõusid, et toitainebilanss oleks tasakaalus, üksiti on võimalik rakendada teisi veekaitsevõtteid. Seni ei ole kavades kõne alla võetud taotlust muuta toitainebilanss kohustuslikuks, kuid arutelud selle üle on asjakohased.SIRGE JÕGI EI OLE HEA JÕGIEesti maaparanduse tippaeg jääb ilmselt eelmise sajandi teise poolde, mil soodest pidid saama põllumaad ja jõgedest veeäravoolukanalid. Nii kaevati maaparanduskraavid jõgedeni ja jõed sirgeks, et vesi kiiresti ära voolaks.Nüüdisaja maaparandus on tunduvalt tagasihoidlikum ja sirgete jõgede asemel väärtustatakse varasemast rohkem käänulisi vooluveekogusid. See ei ole hea mitte üksnes vee-elustikule, vaid ka maakasutajatele. Käänulisem ja väikeste takistustega voolusäng aitab tõhusamalt kaasa sellele, et üleujutusvesi ei koonduks kiiresti ühte kohta.Praegu on põllupidajate suutlikkus eesvoolusid hooldada märksa väiksem - kui maaparanduse tippaegadel. Sestap leevendavad looduslikult looklevad jõed paisutavat mõju ka nendel jõelõikudel, mida omal ajal süvendad ja mis on nüüdseks suurel määral kinni kasvanud. Vajadus põllumaid kuivendada siiski jääb, mistõttu ei saa eesvoolude hooldamisest täielikult loobuda. Küll aga saab seda edaspidi teha targemalt, arvestades rohkem looduskeskkonda. Veemajanduskavades on selleks rõhutatud vajadust koolitada asjaomase valdkonna projekteerijaid ja vee-elustiku eksperte, kes aitavad ellu rakendada sobivaid lahendusi.SEE ON ALLES ALGUSVeemajanduskavad sisaldavad veel palju lahendusi, millega saame olulised veekogud korda. Alates klosetipotti visatavate ravimite probleemist lõpetades küsimusega, kas meil ikka on vaja nii paljude veekogudega tegeleda veemajanduskavade tasandil. Siinses artiklis on jäänud käsitlemata ka üleujutusohtude maandamise kavad, mis on koostatud koos veemajanduskavadega ning väärivad kindlasti selgitavat ülevaadet. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega on kehtestatud ühenduse veepoliitika tegevusraamistik, eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=celex:32000Loo6o.Kaljuvee, Heiko 2018. Eesti jõgede hüdroenergeetilise potentsiaali arvutamine. Ehitusinseneriõppe lõputöö. Eesti maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituut, Tartu, dspace.emu.ee/xmlui/ handle/10492/4276.Sustainable Development: 17 Goals, sdgs.un.org/ goals.Veemajanduskavad 2022-2027, www.envir.ee/veemajanduskavad-2O22-2O27#veemajanduskavade-do. Üleminek kliimaneutraalsele elektritootmisele. 8. aruanne: lõpparuanne 2022. Trinomics B. V., Rotterdam, energiatalgud.ee/sites/default/ files/2022-i2/D8%20Final%20rep0rt%20translated%206.12.2022%20clean.pdf.KARL KUPITS (1979) on keskkonnaspetsialist, üks veemajanduskavade autoreid.PINNAVEE KOONDSEISUND 2021 Lääne-Eesti veemajanduslik piirkond Ida-Eesti veemajanduslik piirkond Allikas: Keskkonnaagentuur, veekogumite kaardirakendus"Üldjoontes on kaks pääseteed: vähendada toitainekoguste piirmäära hektari kohta või rakendada põllupõhiseid lahendusi."Vääna jõe ülemjooks enne 1935. aastat ja tänapäeval: aja jooksul on voolusängi tublisti õgvendatudErra jõe setted olid aastatepikkuse põlevkiviõlitööstuse mõju tõttu väga reostunud. Probleeme suurendas asjaolu, et jõe säng asub karstialal ning tootmisjäägid jõudsid hõlpsasti ka põhjavette. Nüüdseks on jõesängist välja kaevatud tuhandete tonnide jagu reostunud setteid. Suurel fotol on Erra jõe reostus enne puhastamist, väikestel fotodel on näha Erra jõe puhastamist ja jõesängi pärast puhastamistMullu augustis hukkus Umbusi jões põllumajandusreostuse tõttu väga palju elustikku.Tegu on küll erakorralise juhtumiga, kuid see tuletab meelde, et põllumajandusel võib olla väga tugev mõju veekeskkonnaleTekst: KARL KUPITS


Miks see küll imestama ei pane: Vene rahapesu “maha maganud” Jürgen Ligi kaitseb nüüd Kaja Kallase Vene-pereäriKui poliitik on hävitanud sõjaväe vastuluure, soovinud kaotada kohustuslikku ajateenistust ja olnud vastutav rahandusminister kogu selle aja, mil puhtaks pestav Vene raha läbi Eesti voolas, siis on tema kleebitavad sildid Kremli huvidest küll pigem tema enda otsaette kleebitavad. Jürgen Ligi on minetanud arusaamise, et ta ise on paremal juhul aastaid olnud “Kremli kasulik idioot”, halvemal juhul aga kaasosaline.
BNS vahendab: “Reformierakonna ühe juhtpoliitiku Jürgen Ligi hinnangul on peaminister Kaja Kallase ümber skandaalide tekitamine Kremli huvides. “Kui peaministri abikaasa äritegevust ei lekitanud Kreml, on see nende samasugune võimelünk kui õhutõrje auklikkus. Aga Eesti riigi ja rahva peateemaks on see saanud siiski ja sedasorti kõike mattev poliitiline möll on olnud Kremli programmiline eesmärk ja töö läänes teemast sõltumata,” kirjutas Ligi sotsiaalmeedis. Tema sõnul on Venemaa mõjutustegevus läänes ikka seisnenud põhiliselt ebakindluse, umbusu ja viha külvamises ühiskondadesse.”
See, et Kaja Kallase abikaasa Venemaal “verist” tulu teenis, Ligit nähtavasti ei kõiguta – vastupidi, ta usub, et leke tuli Kremlist, kelle sõjamasin sai paraku turgutust just Arvo Hallikult.
Ligi arvates teenivat “kõike mattev poliitiline möll” Kremli eesmärke, kuid ta unustab lihtsa asja: seda möllu poleks, kui Kaja Kallase abikaasa poleks poolteist sõja-aastat Venemaaga äri jätkanud, samas kui peaminister ise seda teiste puhul hukka mõistis. Ebakindlust, umbusku ja viha külvab ühiskonnas just Kaja Kallas, sest rahvale oli see šokiks, kui Ukraina toetamise eesotsas seisnud peaministri enda pereäri töötas samal ajal Kremli heaks – seda näitavad uuringud, millest selgub, et peale Reformierakonna on kõigis teistes erakondades Kaja Kallase tagasiastumisnõudele suur toetus.
Kremlil ei ole Eestis vaja midagi korraldada – Kaja Kallas tekitab ise kõik poliitilised möllud ning külvab ühiskonda viha ja umbusku. Ligi aga tahab, et Reformierakonna sigaduste osas valitseks täielik vaikus, muidu olevat see “kõike mattev poliitiline möll Kremli huvides”.
Ligi enda roll Skandinaavia pankade rahapesus tahaks endiselt samasugust avalikustamist nagu Kaja Kallase roll abikaasa Vene-ärides – ega ta järsku konksu otsas ripu?
Ligi ajab Petsebuli välja Petsebuliga: Venemaaga peetava äri avalikustamine olevat Kremli huvides. Eriti hinnaline on see “avastus” mehe suust, kes ise on oma tegevuses olnud järjekindlalt Kremli kasulik idioot.
“Viimastel päevadel on EKRE levitamas näiteks pahameelt Pihkva lennuvälja droonirünnaku pärast,” väidab Ligi.
EKRE pole sel teemal küll sõna võtnud, kuid Uued Uudised vahendasid Postimeest: „Vene propagandist Vladimir Solovjov süüdistas Pihkva sõjalennuväljale möödunud ööl tehtud droonirünnakus Balti riike ning kutsus Baltimaid Maa pealt ära pühkima. Solovjovi sõnul tõusid Pihkva lennuväebaasi rünnanud droonid suure tõenäosusega õhku Balti riikide territooriumilt, misjärel esitas ta üleskutse Baltimaid rünnata. „Hävitage see kuradi Baltikum! Pühkige see Maa pealt ära,“ räuskas propagandist, kandes samal ajal pusa kirjaga „CCCP“, mis on Nõukogude Liidu venekeelne lühend.
Hoopis Ligi tahab, et Eesti ei reageeriks kuidagi ohule, kui Pihkva droonirünnakut kasutatakse ära meie riigi süüdistamiseks ja võimalikuks vaenutegevuseks.
Uued Uudised


Õiguskantsler peaministri mitteilmumisest riigikogu komisjoni: arutletav küsimus peab olema vastava komisjoni pädevusesÕiguskantsler Ülle Madise andis hinnangu peaministri mitteilmumisele riigikogu erikomisjoni ette ja selgitas, et komisjoni istungil arutlusele tulev küsimus peab olema vastava komisjoni pädevuses. Komisjoni ette mitteilmumist saab karistada aga uurimiskomisjonide puhul.
Madise märkis, et kehtiva riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt sõltuvad riigikogu komisjonide volitused komisjoni liigist. „Riigikogus on nelja liiki komisjone: alatised, eri-, uurimis- ja probleemkomisjonid. Kõige ulatuslikumad volitused on uurimiskomisjonidel – selle kutse peale on kohustatud ilmuma ka näiteks ärimehed ning tulemata jätmist on võimalik karistada rahatrahviga,“ vastas ta.
Ta lisas, et valitsuse liikmed (sh peaminister) on kohustatud oma võimkonda kuuluva küsimuse aruteluks ilmuma ka teistesse komisjonidesse, kuid seadus ei näe teist liiki komisjonide puhul ette mitteilmumise eest karistamise võimalust.
„Poliitilise kultuuri osa on nii see, et riigikogu komisjon suhtleb enne kutse saatmist kutsutavatega kavandatud istungiaja sobivuse küsimuses, kui ka see, et kutsutav ilmub esimesel võimalusel komisjoni ette (kui vähegi võimalik, siis selleks varasemat plaani muutes),“ selgitas Madise ja lisas, et samas tuleb silmas pidada ka seda, et komisjoni istungil arutlusele tulev küsimus peab olema vastava komisjoni pädevuses.
„Vabariigi valitsuse liikme kutsumise puhul peab tegemist olema tema võimkonda kuuluva küsimusega. Kui valitsusliikmest kutsutu sellegipoolest ei ilmu, annab põhiseaduslik kord riigikogule võimaluse avaldada valitsusliikmele umbusaldust. Vajadusel saab riigikogu muuta ka kehtivat riigikogu kodu- ja töökorra seadust,“ märkis Madise.
Õiguskantsler lisas, et hea riigiõiguslik tava ja põhiseaduspärane parlamendikultuur nõuavad vastastikust austust. Sellise töökultuuri saavad tema sõnul kujundada ainult riigikogu liikmed ise. „Õiglast parlamendikultuuri aitab saavutada see, kui kujutletakse end nii valitsuse liikme kui ka riigikogu liikme rolli, nii valitsuse plaanide toetajaks kui ka nende vastaseks. See on ka ettenägelik, sest koalitsioonid muutuvad,“ ütles ta.
Kallas osaleb järgmistel nädalatel riigikogu erikomisjonide istungitel
Peaminister Kaja Kallas pakkus riigikogu erikomisjonidele oma ajad, millal ta saaks minna abikaasa Arvo Halliku ettevõtte äritegevusega seoses tekkinud skandaali tagamaid selgitama, vahendab ERR.
„Peaminister Kaja Kallas võttis riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoniga ise ühendust ning pakkus kohtumise ajaks esmaspäeva, 4. septembri kell 10.00. Lisaks on kokkulepe, et 11. septembril kell 13 osaleb ta julgeolekuasutuste järelvalve erikomisjoni istungil,“ ütles ERR-ile peaministri nõunik Maris Lindmäe.
Korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Mart Helme ütles, et temale sobib Kallase pakutud aeg.
Sellel teisipäeval toimus riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine avalik istung, kuhu kutsuti peaminister Kaja Kallas, Stark Logisticsi tegevjuht Kristjan Kraag ja Metaprint tegevjuht Martti Lemendik – keegi neist kohale ei läinud.
Kallas põhjendas oma otsust sellega, et tema päevakava oli täis ning riigieelarve kontrolli erikomisjon ei puutu tema arvates kuidagi kõnealusesse teemasse.


Kallas vastas opositsiooni kriitikale riigikokku mitteilmumise tõttu   Peaminister Kaja Kallas ütles vastuseks opositsiooni kriitikale, et riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisistungile mitte ilmudes ei rikkunud ta seadust, ei olnud riigikogu suhtes lugupidamatu ega käitunud kuidagi pretsedenditult.   "Sel nädalal oli tohutu poleemika sellest, et ma ei ilmunud Mart Helme ja Urmas Reinsalu poolt korraldatud riigikogu erikomisjonide istungile. Sain teada, et rikun seadust, käitun pretsedenditult, näitan üles enneolematut lugupidamatust riigikogu suhtes," ütles Kallas valitsuse pressikonverentsil. "Esiteks on see, et riigikogu komisjonid moodustatakse konkreetse ülesande täitmiseks, need moodustatakse seaduse alusel ja nende ülesannetega saavad kõik tutvuda. Näiteks on riigikogu kodulehel kirjas, et riigieelarve kontrolli erikomisjon on riigikogu komisjon, mis kontrollib koostöös riigikontrolliga vabariigi valitsust, et riigieelarve oleks täidetud ning riigi vara ja eelarve vahendeid kasutataks säästlikult, otstarbekalt ja õiguspäraselt. Seega riigieelarve kontrolli erikomisjonil pole mingit pädevust selles (Kallas peab silmas teda tabanud skandaali - toim.) küsimuses mingeid istungeid korraldada ja nende kutsele mitte allumine ei ole kuidagi seaduserikkumine," rääkis Kallas.  "Mis puudutab seda, et minu käitumine oleks kuidagi pretsedenditu, siis lohutan ennast selle teadmisega, et ma ei ole kuidagi eesrindlik. Päris paljud ministrid on jätnud erikomisjonidesse minemata ja ma usun, et rekord selles on küll Martin Helme käes. Kuigi tol korral ajakirjandus sellest suurt numbrit ei teinud. Aga ju siis mulle on kõrgemad nõudmised," sõnas ta. Kallas täpsustas hiljem ERR-ile, et ta sooviks, et talle oleksid täpselt samasugused ootused nagu olid Martin Helmele. "Tähendab, et kõigile oleksid ühesugused ootused. See ei ole ju päris aus, et ühele on kõrgemad nõudmised kui teisele," ütles Kallas. Elementaarne viisakus komisjoni poolt on muidugi see, et koos ministritega leitakse ühine aeg, mis ka ministrite ajakavaga sobib," lausus peaminister. Kaja Kallas ütles, et ei ole riigikogu suhtes kuidagi lugupidamatu, vaid peab riigikogust väga lugu. "Olen alati pidanud, aga see lugupidamine põhineb eelkõige veendumusel, et riigikogu ise täidab ka seadust," lausus Kallas. Teisipäeval toimus riigikogus riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine erakorraline avalik istung, kuhu olid kutsutud teiste seas ka peaminister Kaja Kallas, ettevõtte Stark Logistic tegevjuht Kristjan Kraag ja ettevõtte Metaprint tegevjuht Martti Lemendik. Nimetatutest keegi kohale ei ilmunud. Kaja Kallas ütles, et tema tihe ajakava ei võimaldanud tal kohale tulla. Samuti põhjendas ta mittetulemist sellega, et istungi keskmes oleval teemal ei ole midagi pistmist riigieelarvega.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Wise lubas sanktsioonide all oleval inimesel raha välja võttaEestlaste loodud finantsvahendusplatvorm Wise on Ühendkuningriigi valitsusameti teatel asknud Venemaa vastaste sanktsioonide all oleval isikul raha välja võtta.
Bloomberg avaldas neljapäeval, et Londoni börsil noteeritud Wise lubas sanktsioonide all oleval kliendil platvormilt välja võtta 250 naela. Finantstehnoloogia ettevõte lubas kliendil ärikontolt raha välja võtta eelmise aasta juunis, ehk vahetult peale selle isiku lisamist Venemaa vastaste sanktsioonide nimekirja, avaldas Ühendkuningriigi finantssanktsioonide rakendamise amet (Office of Financial Sanctions Implementation - OFSI).


VIDEO | Kaja Kallas protesti taustal: mul on hea meel, et EKRE on puhkuselt tagasiValitsuse pressikonverentsi järel andis Kaja Kallas Delfile intervjuu, kus juttu nii välissuhtlusest, ekspordist Venemaale kui ka sisepoliitikas toimuvast.Mäletatavasti lahvatas eelmisel kolmapäeval skandaal, kui sai avalikuks, et Stark Logistics on Ukraina sõja ajal jätkanud tegevust, mis on seotud Venemaaga. Kallase abikaasa Arvo Halliku firmale Novaria Consult kuulus 24,8% firmast Stark Logistics. Tolle klient on omakorda Metaprint, kes tegutseb siiani ka Venemaal. Stark Logistics aitab logistika ja vedudega.Teema on leidnud laia kajastust ka välismeedias. Kallas on Euroopa Ülemkogus agaralt seisnud Ukraina eest. Kui tõsiselt meid seal ja mujal areenil üldse võetakse? „Ma selles üldse ei kahtle, et seda, mida [oleme] teinud siiani, teeme ka edaspidi. Selles oleme väga usutavad,“ märkis ta. Kallas lisas, et on saanud toetavaid sõnumeid teistelt Euroopa Liidu peaministritelt. „Pea vastu, me vajame sind,“ olevat talle öeldud.Kallas: Eestist lähtuva ekspordi mahud on kahanenudForte kajastas sel nädalal, et tollistatistika kohaselt on Venemaa kasvanud Eesti suurimaks ekspordipartneriks väljaspool Euroopa Liitu. Kallas sõnas, et vaatas oma meeskonnaga numbritesse sisse. Tema sõnutsi tuleb eristada kahte asja: Eestist lähtuv eksport ja Eesti kaudu toimuv eksport. Ta rääkis, et lennuliiklus Venemaaga on suuresti kinni, mistap teised Euroopa riigid teostavad vedusid üle meie piiri. „Eestist lähtuva ekspordi mahud on kahanenud,“ sõnas Kallas. Tema teada on too number kõigest kolm protsenti kogu ekspordist. Ta tõdes, et ka see on suur number, ent viitas ka, et kõik ei lähe sanktsioonide alla ehk pole keelatud. Nende puhul on Kallase meelest tegu moraaliküsimusega. Ta nõustus majandus- ja infotehnoloogiaministri Tiit Riisalo hinnanguga, kes ütles Fortele, et riik ei saa olla lapsehoidja, kes hakkab ettevõtete iga liigutust dikteerima. „Minu meelest see tagasiside või pahameel, mis on ka meedias inimeste poolt väljendatud, annab nendele ettevõtetele sõnumi, et palun lõpetage see tegevus ära igasugusel kujul.“Valitsus alustas sel nädalal tuleva aasta riigieelarve kõnelustega. Kallase hinnangul on koalitsioonipartnerite suhted väga head. „Uskuge mind, üksteise kiitmist oli täna erakordselt palju,“ kirjeldas ta ministrite arutelu. „Aga me kõik teame, et meil on ees seismas väga, väga rasked läbirääkimised ja ilmselt see on ettevalmistus, et me esialgu kõikides kohtades, kus on üksmeel, seda üksmeelt ka selgelt väljendame.“Samal ajal kui valitsuspoliitikud Stenbocki majas arutlesid, toimus hoone ees EKRE eestvedamisel meeleavaldus. „Maha, Kaja,“ hõigati seal. „Silmakirjateener ei saa olla peaminister" seisis ühel plakatil.„Mul on hea meel, et EKRE on suvepuhkuselt tagasi,“ torkas Kallas. Ta täpsustas, et tema teada Martin Helme olla veel soojal maal puhkamas, aga teised on tagasi. „EKRE on algusest peale olnud selle valitsuse ja minu vastu. Midagi uut ei ole.“Avatud või suletud ukse taga?Kaja Kallas osaleb tuleval esmaspäeval riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil, kus teemaks tema vara, tulud ja huvide deklaratsioonid.Praeguse seisuga avalikkus sest vahetult osa ei saa ehk istung on suletud. Istungi hakul liikmed aga hääletavad, kas teha see avalikuks või mitte. Avalikustamiseks oleks vaja enamiku nõusolekut – kokku on komisjonis kuus liiget, nii opositsioonist kui koalitsioonist kolm.Mida Kaja Kallas ise sooviks, kas istung võiks olla avalik ehk veebiülekande vahendusel jälgitav? „Minu poolest võiks see olla avalik,“ kostis Kallas pressikonverentsil. Samas viitas ta, et oleneb küsimustest, teatud asjades võiks säilida ka privaatsus.