FAKTIKONTROLL | Ebaseadusliku „imeravimi“ müüjad võltsisid Postimeest ja Mihkel Raua intervjuudEbaseadusliku toidulisandi müüjad levitavad sotsiaalmeedias reklaami, mis viib Postimeest imiteerivale veebilehele. Kahtlasel lehel vaatab vastu võltsitud Mihkel Raua intervjuu kardioloog Madis Veskimägiga. Tegu on Araabia Ühendemiraatidesse registreeritud ettevõtte pettusega.
Viimastel nädalatel levib Facebookis lehekülje „Medicine Tips“ sponsitud postitus, mille pealkirjas seisab vigases eesti keeles: „Skandaal stuudios!! Arsti ründati saladuse avaldamise eest TV-otseskohutav! Lugege lugu enne kustutamist..“
Lingile klikkides vaatab vastu hoopis Postimehe moodi veebileht, millel on kohmakalt paigutatud väidetav uudis avafotoga Mihkel Rauast. Pealkirja sisu on erinevalt Facebooki reklaamist hoopis teisel teemal: „Nädala šokeeriv uudis: pensionärid on probleem number üks, arstidel pole aega kõiki aidata!“
Tekstis väidetakse, et kardioloog Madis Veskimägi intervjuu filmimise ajal hakkas eetris „möll“, misjärel visati arst stuudiost välja. Lisatud on lõikude kaupa meditsiinilist valeinfot koroonaviiruse ning südame- ja veresoonkonnahaiguste kohta, mis olevat kõlanud Veskimägi suust.
„Tema eeter selles episoodis ei töötanud. Kuid stuudio publikule jäi see juhtum pikaks ajaks meelde. Me otsustasime ise uurida ja otsisime selle eksperdi üles,“ jätkub väidetav artikkel.
Eksperdi olevat üles otsinud Mihkel Raud, kelle intervjuu Veskimägiga algab järgmiselt: „Tundub, et kõik teie kolleegid teavad teleskandaalist. Kuidas te seda ei kartnud?“
Veskimägi olevat vastanud: „Ma mõistsin kõiki riske, kuid ma ei suutnud enam vaikida. Te ei saa lihtsalt vett kraanikaussi valada ja mitte pakkuda konkreetset ravi. Ma olen arst, ma andsin vande ja pean sellest kinni. Mul on hea meel, et te minuga ühendust võtsite, et ma saaksin oma sõnu lugejatele korrata.“
Väidetava intervjuu lõpupoole hakkab pihta mahukas reklaamtekst, kus Mihkel Raud küsib Veskimägilt väidetava „imeravimi“ Tonerini kohta, mis pidavat olema „hüpertensiooni vastane vahend, mida ei ole apteekides“.
Lõpuks saab seda Tonerini ka samalt leheküljelt osta. Väidetavalt on see Eesti molekulaarbioloogia keskuse (sellist keskust tegelikult Eestis olemas ei ole) toode, mis pidavat vabastama seitsmest haigusest seitsme nädalaga, parandama aju aktiivsust ja muid vägitegusid toime panema.
Lisatud on ka väidetavad kommentaarid Apteekrite Liidu presidendilt Radu Ignatilt, kes läks närvi ja „pani toru maha kuuldes Tonerinist“.
Üle 47-aastastele „pensionäridele“ müüakse nn imeravimit poole hinnaga. Tellimusi võetakse vastu telefoni teel ja veebivormi kaudu, millega kogutakse isikuandmeid. Maksta saab vaid sularahas.
Facebookis on lehekülje linki jagatud 637 korda.
Tegu on ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi müügikampaaniaga, mille tarbeks võltsiti Postimehe veebilehte, Mihkel Raua intervjuud Madis Veskimägiga ja mõeldi välja kommentaare inimestelt, keda ei eksisteeri.
„Mõne kuu eest sain halva üllatuse, minu nime ja fotoga reklaamiti „imeravimit“. Tegin avalduse politseile, minuga ühendust ei võetud, asi vist lahenes. Nüüd sain sõnumi, jälle reklaam ja märksa räigem. Asjasse on segatud ka hr. Mihkel Raud. See kõik on täielik jama ja identiteedivargus. Ma ei ole sellega seotud,“ kirjutas kardioloog Madis Veskimägi oma Facebookis.
Mihkel Raud ütles Faktikontrollile, et ta näeb konkreetselt seda veebilehte esimest korda.
„Olen sarnases olukorras varemgi olnud ja ette pole sellistel puhkudel kahjuks eriti midagi võimalik võtta. Mulle teevad sellised asjad valdavalt nalja, aga võib-olla peaksin edaspidi nendesse tõsisemalt suhtuma,“ lisas Raud.
Väidetavat Apteekrite Liidu presidenti Radu Ignati, kes artiklis sõna saab, pole olemas. Väljamõeldud presidendi foto on tegelikult pärit Valgevene Mogilevi piirkonna kohaliku omavalitsuse veebilehelt, millel on täitevkomitee peamise finantsosakonna juhataja Vladimir Ivanovitš Podrebinkin. Eesti Apteekrite Liidu esinaine on peaproviisor Kaidi Sarv.
Põllumajandus- ja toiduamet hoiatas ebaseadusliku toidulisandi eest juba juuni alguses. Ametit pole toidulisandist teavitatud ja selle koostis ei ole teada. Ka Ravimiregistris Tonerini-nimelist ravimit ei ole.
Tegu on Araabia Ühendemiraatidesse registreeritud ettevõttega E-Trade Skyline FZE, mis on levitanud sarnaseid kampaaniaid ka välismaal.
Näiteks võeti Lätis sihile TV3 ja kirjutati uudis väidetavast farmaatsiaosakonna töötajast, kes ei hooli pensionäride surmast. Tegu oli sama ettevõtte pettusega.
Politseikapten Maarja Punak ütles Faktikontrollile, et konkreetse veebilehe kohta pole seni politseile teateid tulnud. „Olemegi suhteliselt võimetud selliste lehtede kinnipanekul. Identiteedivargusena ei ole selliseid juhtumeid seni menetletud, sest hetkel on seda tõlgendatud mainekahju tekitamisena,“ lisas Punak.
Ka Andmekaitse Inspektsiooniga pole asja suhtes ühendust võetud ega kaebust esitatud. Küll aga on AKI saanud sarnaseid kaebuseid seoses Toneriniga ja menetluse alustanud.
Andmekaitse Inspektsiooni avalike suhete nõuniku Katrin Haugi sõnul otsib amet erinevate päringute kaudu Eestiga seotud isikut, kes sääraseid pettusi korraldab. „Hetkel on vastutavad isikud kolmandates riikides, kelle kaudu sarnase veebilehe mahavõtmine on keeruline,“ lisas Haug.
Otsus: vale. Mihkel Raud pole intervjueerinud kardioloogi Madis Veskimägit. Tegu on väljamõeldud intervjuuga petuleheküljel, mis võltsib Postimehe veebi. Pettusega üritatakse müüa Eestis registreerimata „imeravimit“ ning saada kätte inimeste isikuandmeid.


ÜLLATAV KANNAPÖÖRE: endine politseijuht Vaher leidis uue ja huvitava ametiMai alguses politsei- ja piirivalveameti juhi kohalt lahkunud Elmar Vaheril ei võtnud uue töö leidmine liiga kaua aega. Kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse saanud mehe värbas Eesti üks tuntumaid riigiettevõtteid.
„Jah, vastab tõele,“ kinnitab Elmar Vaher Õhtulehele, et on leidnud endale uue töökoha. Ta peab oma uuel ametikohal jagama juhtimiskogemust, mida kümnekonna aasta jooksul politsei- ja piirivalveameti juhina pidevas kärpimiste tuules sai. „Jagan hea meelega aastate jooksul saadud juhtimisega seotud kogemusi, millega saan olla abiks ettevõtte eesmärkide saavutamisel,“ ütleb endine politseijuht.
 Vaheri uus tööandja on riigi side- ja transpordiettevõte Omniva, kes sõlmis endise politseijuhiga juuni alguses nelja kuu pikkuse konsultatsioonilepingu. Omniva juhi Mart Mägi sõnul kestab töösuhe septembrini ja Vaher peab tegelema kahe Omniva jaoks olulise teemaga.
 „Ta analüüsib riiklike ja kohalike omavalitsuste pakutavaid teenuseid, et selgitada välja, milliseid neist oleks võimalik tulevikus korraldada Omniva postkontorite kaudu,“ ütleb Mägi.
Lisaks riigiteenuste võimaliku Omnivaga sidumisele analüüsib Vaher ka riigiettevõtte autopargi kasutusvõimalusi kandevälisel ajal. Nimelt seisavad sidefirma paljud transpordivahendid märkimisväärse osa töövälisest ajast jõude.
Mägi sõnul väärtustab Omniva Elmar Vaheri pikaajalist juhtimis- ja koostöökogemust ning loodab tema abiga jõuda vajalike lahendusteni.
„Omniva soovib pikemas vaates välja töötada lahenduse, et postkontorites saaks posti- ja pakiteenuste kõrval osutada ka teisi avalikke teenuseid,“ räägib Mägi. „Saame nii tulla teenustega inimestele lähemale ja kasutada kontorite tööaega mitmekülgsemalt.“
„Teiseks soovime oma ligi 650 autot kasutada majanduslikult otstarbekamalt ja leida neile rakendust ka kandevälisel ajal. Need aitavad kaasa paremate teenuste osutamisele ning riigiettevõtte vara majanduslikult optimaalsele kasutamisele.“
Elmar Vaher töötas viimased kümmekond aastat politsei- ja piirivalveameti juhina. Vahetult enne viimase ametiaja lõppu esitas riigiprokuratuur Vaherile kuriteokahtlustuse kelmusele kaasaaitamises. Vaherile pannakse süüks tema tuttava ekspolitseiniku Eerik Heldna näilist politseiteenistusse vormistamist, tänu millele määrati Heldnale hiljem politsei staažipension.
Endine politseijuht Vaher saab praegu iga kuu ligi 4000 eurot eripensioni. Seda makstakse ametist lahkunud politsei ja kapo juhtidele, kes on seda tööd teinud kaks ametiaega.


6 suunda ostuarvete menetluse automatiseerimiselAutor: Telema • 19. juuni 2023
Digitaliseerimine ja automatiseerimine on paljude ettevõtete jaoks üha olulisemad teemad. Raamatupidamine on valdkond, kus võimalusi protsesse tõhustada on palju. Nii on näiteks ostuarvete menetluse protsessis palju ajamahukat käsitööd, mille vähendamine annaks nutikatele töötajatele võimaluse tõelist väärtust luua. Toome siin artiklis teieni 6 peamist trendi ostuarvete menetluse parendamiseks.
1. Automatiseerimine ja tehisintellekt (AI)
Parim praktika ostuarvete protsessis on e-arvete kasutuselevõtt, mis vähendab mõtetut andmesisestuse mahtu oluliselt. Näiteks Telema eFlow klientidel oli 2023. a mais täisautomaatsete e-arvete osakaal kõigist ostuarvetest üle 60%.
Kuid mida teha ülejäänud arvetega? PDF kujul arved saab samuti masinloetavaks viia ehk digiteerida. Kui see töö oli veel hiljuti inimtööjõumahukas, siis täna teevad seda robotid. Telema eFlows aitab kliente toimekas robot Robin, kes mitte ainult viib PDF-id digitaalseks, vaid aitab ka paljude muude oluliste tegevustega. Robin saadab arveid automaatselt ettemääratud kinnitusringidele ning saab suurepäraselt hakkama korduvarvete käsitlemisega.
Korduvarved moodustavad suure enamuse kõigist ostuarvetest. Hinnanguliselt üle 90% kõigist arvetest saabuvad hankijatelt, kellelt ostetakse regulaarselt kaupu või teenuseid. See ongi põhjuseks, miks siin automatiseermisega on võimalik suhteliselt kergesti palju edu saavutada. Tehisintellekt Robin näiteks oskab ise arveridu kulukohtadele jagada. AI toimib nii kasutaja poolt seatud reeglite kui ka tegevuste ajaloo baasil. Loe edasi Telema eFlow Robini võimekuse kohta.
2. Lihtsalt liidestuvad erilahendused
Automatiseerimine eeldab tarkvaralahenduste kasutamist. Märksõna, mida erialakirjanduses üha enam kohtab, on integratsioon. Enam ei valitse arvamus, et üksainus tarkvara peab suutma ettevõtte kõik protsessid korraga tööle panna. Pigem usutakse sellesse, et konkreetset probleemi lahendav rakendus on tõenäoliselt parem, kui kõike-lahendada-püüdev mammutlahendus. Siinkohale saab oluliseks aga erinevate lahenduste omavaheline koostöö ehk nende liidestamise lihtsus.
Nii on ka ostuarvete menetlemise lahenduse kasutamise kriitiliseks eduteguriks selle kiire ning töökindel integratsioon majandustarkvaraga. Lihtsama liidestuse puhul liigub süsteemide vahel kõige hädavajalikum teave – arveandmed. Keerukamad integratsioonilahendused võimaldavad aga ka alusandmete sünkroonimist (kontoplaan, hankijate info, kulukohad, km koodid). Mõned rakendused, nt Telema eFlow võimaldavad ka kulude provisioneerimist- kohe ostuarve saabumisel edastub majandustarkvarasse kulureservi kirje, mis kiirendab oluliselt perioodi sulgemist (loe lisaks).
3. Maksete ja tasumise info automatiseerimine
Kui ostuarved on kõigi osapoolte poolt kinnitatud, peavad need võimalikult automaatselt jõudma panka tasumisele. Eestis on enamuses majandustarkvarades liidestused pankadega olemas.
Arve tasumise info võiks aga võimalikult mugavalt jõuda ka tarnijatega suhtlevate ja nende haldamisega tegelevate inimesteni. Nutikamad ostuarvete lahendused, nt Telema eFlow, võimaldavad kuvada majandustarkvarast saabunud arve tasumise kuupäeva. See on abiks neile, kes majandustarkvara finantsmoodulisse ei pääse, aga vajavad oma töös teavet, kas arve sai makstud või mitte.
4. Läbipaistvad rahavood ja ülevaatlikkus
Finantsosakonna üks tähtsamaid ülesandeid on rahavoogude juhtimine. On oluline tagada, et kõigi ostuarvete tasumiseks jätkub vajalikul hetkel raha. Tänapäevased ostuarvete lahendused, näiteks Telema eFlow, annavad juhtidele hea ülevaate kõikidest ostuarvestest alates nende saabumise hetkest.
Kõigi ostuarvete kohta on igal ajahetkel teada, kui mitme kinnitaja poolt nad kinnitatud peavad saama, kelle töölaual nad hetkel on ning kui kaua need arved seal juba oodanud on. Heas ostuarvete lahenduses on võimalik saata kinnitajatele "mükse", tuletamaks meelde peatselt kinnitamist ootavate arvete käsitluse vajadust.
Ülevaatlikkust lisab see, kui ostuarveid kuvatakse läheneva maksetähtaja järjekorras. Siiski peab saama arveid filtreerida ja sortida ka muude tunnuste järgi, nt hankija või arve summade järgi. Perioodi kiiret sulgemist ja rahavoogude paremat juhtimist aitab tagada provisioneerimise funktsionaalsuse kasutuselevõtt.
5. Välditavad petuskeemid
Ameerika väike- ja keskmiste ettevõtete seas läbi viidud uuringus kinnitas 98% vastanutest, et nad on kokku puutunud finantspettustega, mille tagajärjel kaotati keskmiselt 3,5% müügitulust.
Kõige levinumast ostuarvete petuskeemist – pangakonto numbri võltsimisest – ei ole puutumata jäänud ka mitmed Eesti ettevõtted (loe arvepettustest lähemalt siit). Petturid kaaperdasid ettevõtte välispartneri meilikonto, jälgisid koostööpartnerite omavahelist suhtlust, muutsid manuses olevatel PDF-arvetel pangakonto numbrid ning teenisid niimoodi kuuekohalisi summasid.
Ostuarvete lahendustes, nii ka Telema eFlow's, ennetab pettusi andmete automaatkontroll. Kui süsteem leiab arvelt tundmatu pangakonto, siis saadetakse kasutajale selle kohta hoiatav teavitus. Kahtluse korral tasub alati tarnijaga mõnes muus kanalis (telefonis, vestlusrakenduses) pangakonto muutumise info üle kinnitada.
6. Kasulikud ostutellimused ning 3-poolne klapitamine
Kuues tõusev trend on üha laialdasem ostutellimuste kasutamine ja nendel baseeruv dokumentide automaatvõrdlus. Kui ostutellimuse, vastuvõtu ja saabunud arve andmed klapivad, puudub sisuliselt vajadus arvet kinnitusringile saata. Otsus teenuse/kauba ostu kohta tehakse ju tellimise hetkel ja arve saabudes on tihti hilja otsusest taganeda.
Ostutellimused annavad sisendit ka kulude planeerimiseks ja rahavoogude juhtimiseks. Näiteks jaanuaris tehtud mahukas ostutellimus tarneajaga juunis tähendab juunikuus suuremat väljaminekut, milleks tuleb rahalisi vahendeid planeerida.
Tellimuste, vastuvõtukinnituste ning arvete 3-poolset dokumentide automaatse klapitamise lahendust pakub Eestis esimesena Telema. EAS toetuse najal sai välja töötatud eFlow'le lisamoodul, mis võimaldab delegeerida 80% arvete kinnitamise robotile. Just nii suur osa arvetest tavaliselt klapib tellimuse ja vastuvõtuga. Inimestele jääb menetlada siis vaid see osa arvetest, kus robot tuvastas mõne erisuse tellimuse või vastuvõtuga. Loe lisa Telema mFlow lahenduse kodulehel.
Kõiki kuute trendi aitab järgida kaasaegse ostuarvete menetlemise lahenduse kasutuselevõtt. Valitud rakendus peaks olema mugavalt käepärane ning kasutajatele lihtne ning arusaadav., samas võimaldama ülevaatlikkust ning kontrolli. Kindlasti on oluline ka lahenduse ja teenusepakkuja töökindlus ning usaldusväärsus. Telema eFlow iga-aastasele kliendirahulolu küsitlusele vastanutest 77% soovitaks rakendust väga ka sõbrale või tuttavale. Eriti kiidetakse head kasutajakogemust – lahenduse lihtsus ja läbimõeldust. Vaata lähemalt, kuidas teised Eesti ettevõtted on ostuarvete automatiseerimislahendused enda kasuks tööle pannud.


Endine politseijuht Elmar Vaher läks tööle OmnivasseEndine politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher jätkab oma karjääri Omnivas.
„Jah, vastab tõele,“ kinnitas Elmar Vaher Õhtulehele, et on leidnud endale uue töökoha.
Vaheri uueks ametikohaks on riigi side- ja transpordiettevõte Omniva, kes sõlmis endise politseijuhiga juuni alguses nelja kuu pikkuse konsultatsioonilepingu. „Ta analüüsib riiklike ja kohalike omavalitsuste poolt pakutavaid teenuseid, et selgitada välja, milliseid neid oleks võimalik tulevikus korraldada Omniva postkontorite kaudu,“ ütles ettevõtte juhatuse esimees Mart Mägi.
Lisaks riigiteenuste võimaliku Omnivaga sidumisele analüüsib Vaher ka riigiettevõtte autopargi kasutusvõimalusi kandevälisel ajal. Nimelt seisavad sidefirma paljud transpordivahendid märkimisväärse osa töövälisest ajast jõude.
Artikkel refereeritud Õhtulehest.
Elmar Vaheri viimane tööpäev PPA peadirektorina oli 2. mail.
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid 21. märtsil kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kelmusekahtlus ajendas siseminister Lauri Läänemetsa (SDE) algatama teenistuslikku järelevalvet nii PPA-s kui kaitsepolitseiametis, mille järeldusi täna tutvustati.


Leedu eriuurimisteenistuse direktorina asub tööle PernavasVILNIUS, 19. juuni, BNS – Leedu eriuurimisteenistuse (SIS) direktorina asub esmaspäevast tööle Linas Pernavas.
Viimasti töötas Pernavas Leedu politseiatašeena Ühendkuningriigis.
Seim kiitis varasema politsei peakomissari nimetamise eriuurimisteenistuse juhi kohale heaks maikuus, kuigi seimi riikliku julgeoleku ja kaitsekomisjon Pernavase kandidatuuri ei toetanud.
Pernavas lõpetas 1999. aastal Leedu õigusülikooli ja kaitses 2005. aastal Vilniuse ülikoolis õigusteaduse magistrikraadi.
Pernavas asus Siseministeeriumisse tööle 1995. aastal, teenis 1999. aastast eri piirkonnakomissariaatides juhtivatel ametikohtadel ning oli 2014-2019 politsei peakomissar.
Pernavase kandidatuuri arvustas Leedu korrakaitseametnike liit, öeldes, et endise politsei peakomissari algatatud politseireform kahjustas süsteemi ning tema asumine eriuurimisteenistuse juhi kohale nõrgendab ka seda asutust.
Eriuurimisteenistusele määrati uus juht  pärast Zydrunas Bartkuse ametiaja lõppu tänavu märtsis, praegu juhib ametkonda ajutiselt Jovitas Raškevičius.
Eriuurimisteenistus uurib korruptsioonikuritegusid ja ennetab neid, teeb analüütilist korruptsioonitõrje luuret.
Baltic News Service


Sõja ülevaade: 481. päev – Ukraina lõunaosas oli kosta plahvatusiLõunaeestlane jätkab sõjanduse asjatundja Toomas Piirmanni ülevaatega sündmuste kohta Ukraina sõjas.
Ukraina 19. juuni 2023:
1. Rindejoonest ja vene piirist kaugemal asuvate külade ja linnade (va Odessa piirkond) pommitamist ei tuvastanud.
2. Eilegi venemaal jagus plahvatusi mitmes oblastis.
3. Kupiansk-Kreminna: Kupianski äärne piirkond on vaikne. Novoselivske-Kuzemivka juures toimusid kohalikud lahingud. Kreminna metsas on viimastel päevadel olnud mitu kokkupõrget.
4. Siversk: Bilohorivka külast ida pool toimuvad kohalikud positsioonilahingud.
5. Bahmut: eile pisu mõlema poole rünnakute intensiivsus langes.
6. Donetsk: vene poole rünnakud Avdiivka ja Marinka juures jätkusid ilma edu toomata.
7. Lõunarinne: tundub, et vene poole vasturünnakute arv pisu langeb ja Ukraina ühe asula veel vabaks sai.
8. Hersonis kaudtuleduell.
9. vene poole retoorika muutuse hõngu on tunda aga järeldusi veel tegema ei kipuks.
10. prigozin ja 32 000.
11. Hiina suuruselt kolmas pank hakkas piirama vene klientidele jüaani makseid.
1. Odessas piirkonnas täna öösel töötas õhutõrje ja oli kosta plahvatusi. Täpsem info varahommikuks puudus. Mujal rindejoonest ja vene piirist kaugemal oli rahulik. Piiriäärsed Ukraina külad ikka tabamusi saavad.
2. vene pool jätkab kurtmist, et kolme Ukrainaga piirnevat oblastit Ukraina pommitab. Olla tavapärasest tihedamalt elektrikatkestusi ja miskit seoses naftatoodete ladustamisega ikka põlevat.
3. Kupiansk-Kreminna: Kupianski äärne piirkond on vaikne. Novoselivske-Kuzemivka juures toimusid kohalikud lahingud. Vene pool hakkas piki Svatove-Kupiansk maanteed ja selle lähedal pisu survet tõstma. Kreminna metsas on viimastel päevadel olnud mitu kokkupõrget, aga pigem nn possatorkimised. Rindejoones muutusi ei tuvastanud. Küll teatas vene pool, et Kupianski lähedale olla rohkem Ukraina väge toodud ja kardavad sealt suuremat survet. Jätkuvalt on teadmata, miks suur hulk vene väge pole Kreminna suunalt hakanud survet tõstma.
4. Siversk: Bilohorivka külast ida pool toimuvad kohalikud positsioonilahingud, rindejoones muutusi ei tuvastanud.
5. Bahmut: lahingud mitmetes lõikudes jätkuvad ja seni on aktiivsed mõlemad pooled, aga vene poole edenemist pole ning eile Ukraina Klisiivka külast põhjas u 1 km x 1 km põllulapi enda kontrolli alla sai. Seni suudab Ukraina paremini tuvastada kaudtulesihtmärke ja neid töödelda. Tundub, et kasvanud on nn odavate „tapjadroonide” hulk, sest nende videode arv järjest tõuseb. Sihtmärgid alates tankidest ja lõpetades mõne soldatiga. Seni on vene pool droonide arvult nirumas seisus, aga suudavad nemadki miskit leida. Vene seirevõimekus pole paha, aga need seadmed on ka Ukraina nn kõrge tasuvusega sihtmärkide tipus ja nende asendamine pole vene poolel lihtne. Seni on enamus vene kaudtulelööke ikka profülaktilised.
6. Donetsk: Pisu on tõusnud siin rindel vene poole aktiivsus kuigi olla siitki mõnesid üksusi liigutatud lõunarinde suunas. Küll kurdab vene pool, et mitmes lõigus olla ka Ukraina asunud ründama. Avdiivkast põhjapool Vesele küla üle olevat vene pool paar päeva tagasi kontrolli kaotanud. Kaudtulemoona puudust vene poolel seni pole.
7. Lõunarinne: hetkel ei saa väita, et aktiivsem ründetegevus on pandud ootele. Lahingud jätkusid kõigis kolmes rindelõigus. Velika Novosilka suunal jätkuvad lahingud ja olla Ukraina üksused jõudnud Urozhaine külani. Hetkel kõlakas, et vene pool jätvat maha Rivnopili küla. Orihivist lõunas Robotine küla suunaski olla Ukraina teest ida pool veel mõnisada meetrit edenenud. Lobotke küla juures lahingud jätkusid ja Lobotke külast 2 km kagus asuva Pjatikhatki külast (sai ka eile süütemoonaga pihta) üritab Ukraina osa rünnakusuunda keerata lääne poole. Kui siit pisu edasi saaks, oleks Dnepri äärne põhja-lõunasuunaline peamagistraal kohe löögi all ning põhjasuunalised kindlustused tuleks vene poolel maha jätta. Pjatikhatkis olla surma saanud pataljoni storm ossetia komandöri asetäitja Tekhov Aivengo. vene allikad väidavad, et koos temaga hukkus hiljutistes võitlustes väikese küla eest peaaegu terve pataljon (± 300) võitlejaid. Vähemalt vene milblogijate kanalitel käib kõva kisa, et kuidas see võimalik oli. Jätkuvalt teadmata Ukraina pealöögi suund ning põhijõud veel ootel. Suurem vene laskemoonaladu Rykoves (asub raudteel Melitopol-Krimm) eile ära lasti. Plahvatusi jagus u 6 tunniks ja kuna suur ladude kompleks asus raudteejaamas, siis vist niipea seal rongi liiklust taastada ei õnnestu. Loodan, et mõni rakett nüüd sinna igapäevaselt teele saadetakse takistamaks raudtee taastamist. Lisaks olla ka partisanid mõnda lõiku raudteest rikkunud.
8. Herson: kaudtuleduell ja seni selguseta, kas Ukraina omab sillapead Nova Kakhovka juures. Küll kurdab vene pool, et veetaseme languse järel (olla veel u 0,7 m tavalisest see kõrgem) jälle tõusuteel Ukraina paadidessandid üle Dnepri.
9. vene pool tõstvat üksuste arvu, kelle ülesandeks on tagada, et eesliinil olevad üksused ei taganeks. Ka vangilangenud vene soldatid ei taha enam venemaale naasta, sest kardavad, et nad lähevad kohe tribunali alla ja saadetakse rindele tagasi. Lisaks olla igasugu tervisehädadega soldatid ikka esmaseks kahurilihaks ning paljudes kohtades lükatavatki ette just kehva väljaõppega üksusi. Eks seetõttu ka mitmetes lõikudes eesmisi possasid Ukraina pisu lihtsamini kätte saab. Pisu kurdab vene pool, et tankidele ei jaguvat piisavalt meeskondi, kohati olevat moona tagamisega muresid ja pisu eesliinil olevatel vene üksustel olla moraal maas.
10. wagneri juht prigozin väitis, et amnestia saanud ja venemaa avarustesse lahkunud 32 000 endist vangi on üle 99% end seal hästi üleval pidanud ja käitnud korralikult. Võimalik, et nüüd on wagner oluliselt kokku kuivanud omamaks suuremat sõjalist jõudu rindel mõju avaldamiseks. Ka ei usu, et endised vene karistuskoloonia nn põlisasukad järsku korralikuks muutusid.
11. Bank of China (BoC), varade poolest suuruselt kolmas pank Hiinas, kehtestas venemaa klientidele jüaanis maksete tegemise piirangud. Sellest teatasid Frank Mediale mitmed venemaa pangad, kes kasutasid BoC-s korrespondentkontosid.
Pankurite sõnul kehtivad piirangud jüaani ülekannetele EL, Šveitsi, Ühendkuningriigi ja USA pankadesse. Pealegi kehtib keeld isegi Hiinasse tehtavatele maksetele, kui nende saajad on lääne pankade Hiina filiaalid.
Itaalia kontserni UniCredit Vene Föderatsioonis asuva tütarettevõtte Unicredit Bank esindaja ütles, et probleemid said alguse eelmisel nädalal ning nende algatajaks on Hiina panga Bank of China venemaa struktuur. Samasuguse teate said Akibank, Modulbank ja üks venemaa suurimaid maaklereid Finam.
Modulbanki juhatuse esimees Pavel Semenov ütles RBC-le, et piirangud puudutasid kõiki panku, mis kasutavad jüaanis ülekannete tegemiseks peamise korrespondentpangana Bank of Chinat. Finami klienditeeninduse arendusosakonna juht Dmitri Lesnov täpsustas, et keeld kehtib lisaks jüaanile ka Hongkongi dollaritele. Samal ajal tegi Bank of China Semenovi ja Lesnovi sõnul erandi ülekannete osas enda tütarpankadesse – need käivad veel läbi.
Piirangud on seotud sekundaarsete sanktsioonide või muude piirangute ohuga Hiina pankadele, usub Lesnov: neid võib ees oodata oma korrespondentkontode sulgemine USA-s ja EL-is.
vene keskpanga andmetel ulatus jüaani osatähtsus venemaa ekspordi maksetes 2023. aasta aprilli seisuga 23% ja impordi puhul 31%ni. Hiina valuuta käive moskva börsil lööb rekordeid: see moodustab vahetusturul 39% ja börsivälisel turul 24% tehingutest (vastavalt 36% ja 22% kuu aega varem) .
Peamiselt tasutakse jüaanis kaubavahetuse eest Hiinaga, mille maht ulatus jaanuaris aprillis 73 miljardi dollarini ja oli 41% suurem kui mullu. Mis puutub jüaani ülekannetesse lääneriikidesse, siis tõenäoliselt tehti need muude seaduslike vahendite puudumisel, ütles Pen & Paperi sanktsioonide erinõunik Kira Vinokurova. Enamik venemaa suuri panku on SWIFT-süsteemist lahti ühendatud ja seetõttu on sanktsioonideta ettevõtetel lihtsalt võimatu makseid teha.
„Üldiselt on Bank of China selline poliitika osa sõbralike riikide pankade ülemaailmsest suundumusest piirata venemaa isikute tegevust. Alles viimastel kuudel on sarnaseid piiranguid kehtestanud AÜE, Kasahstani ja teiste riikide pangad,”märgib Vinokurova.
Hiina pangad ei saa ega kavatsegi globaalse finantssüsteemi osana lääne sanktsioone täielikult ignoreerida, rõhutab ta: vastasel juhul võivad nad kaotada juurdepääsu dollarites ja eurodes tehtavatele tehingutele.
Kokkuvõte tugineb avalikele allikatele. Allikateks on sõdivate poolte ametlikud teated, kummagi poole blogijate sõnumid ning kolmandate osapoolte info. Loo autor üritab hoida eraldi fakti, kuuldust ja arvamust. Info kipub enamasti olema vastukäiv või seda varjatakse, sestap tugineb kokkuvõtte lisaks erinevate sõjalist olukorda kajastatavate kaartide analüüsil. Vigu juhtub ja parandused teeb järgmise päeva kokkuvõttes. Vabandused ette, et vene riiki, sellega seotud isikute ja linnade nimed on väikse tähega… ja sõna Ukraina igas võtmes suure tähega.


Kelmuse kahtlusega endine politseijuht töötab postifirmasTALLINN, 19. juuni, BNS – Kelmuse kahtlustuse saanud endine politseijuht Elmar Vaher töötab riiklikus postifirmas Omniva konsultandina, kirjutab Postimees.
Omniva juhatuse esimees Mart Mägi ütles ajalehele kirjalikult saadetud selgituses, et Elmar Vaher konsulteerib oma pikast kogemusest lähtuvalt Omnivat neli kuud juunist septembri lõpuni kahel teemal. "Ta analüüsib riiklike ja kohalike omavalitsuste poolt pakutavaid teenuseid, et selgitada välja, milliseid neist oleks võimalik tulevikus korraldada Omniva postkontorite kaudu," ütles Mägi.
"Vaher analüüsib ka Omniva autopargi kasutusvõimalusi kandevälisel ajal. Väärtustame Elmar Vaheri pikaajalist juhtimise- ja koostöökogemust erinevate organisatsioonidega ning loodame tema abiga jõuda Omniva jaoks vajalike lahendusteni," märkis Mägi.
Mägi sõnul soovib Omniva välja töötada lahenduse, et meie üle Eesti paiknevates postkontorites saaks posti- ja pakiteenuste kõrval osutada ka teisi avalikke teenuseid.
"Saame nii tulla teenustega inimestele lähemale ja kasutada üha vähem kohapeal teenuste osutamiseks vaja minevat kontorite tööaega mitmekülgsemalt. Teiseks, soovime meie ligi 650 autot kasutada majanduslikult otstarbekamalt. Need lahendused aitavad kaasa paremate teenuste osutamisele ning riigiettevõtte vara majanduslikult optimaalsele kasutamisele," lausus Mägi.
Vaher sai vahetult enne oma ametiaja lõppu politsei peadirektorina kuriteokahtlustuse, et aitas kaasa kelmusele, millega Eerik Heldna sai politseipensioni.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politseile tõi nädalavahetus peksmis- ja kelmusjuhtumiPolitseile anti reedel teada kelmusest ja kehalisest väärkohtlemisest.
Reedel pöördus politseisse 32-aastane naine, kes oli soovinud osta telefoni iPhone 12. Ta oli kandnud müüjale telefoni eest 300 eurot, aga polnud telefoni kätte saanud ning raha ei olnud talle samuti tagastatud. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Samal päeval teatati politseile, et Viljandis Endla tänaval oli alkoholijoobes 31-aastane mees rünnanud 33-aastast meest. Politseinikud pidasid ründaja kinni ja ka selle vahejuhtumi täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Laupäeval ja pühapäeval politseile kuritegudest teateid ei laekunud.


Kerge saak petturitele: inimeste pangalimiidid on põhjendamatult kõrged Petturid saavad inimeste raha hõlpsalt kätte, sest nende pangalimiidid on liiga kõrged.Foto: Shutterstock
Petturid kasutavad ära inimeste teadmatust nende konto- ja kaardilimiitide osas, mis on sageli ebamõistlikult kõrged.
Tasub alati arvestada võimalusega, et kurjategijad on meist sammu võrra ees ja võime pahaaimamatult anda ligipääsu oma kontole või kaardiandmetele. Võimalike kahjude  vähendamiseks tuleks vaadata üle oma pangalimiidid ja hoida neid võimalikult madalal tasemel.
LHV jaepanganduse juhi Annika Goroško kinnitusel teevad madalad maksete ja  kaardilimiidid petturi elu keerulisemaks, sest isegi kui inimene annab ekslikult kurjategijale  ligipääsu oma pangakontole (või pangakaardile), tuleb petturil asuda suurema summa  saamiseks limiite tõstma. “See on aga lisasamm, mille puhul suur osa ohvreid saab aru, et tegemist on pettusega,” märgib Goroško.
Limiidid kaks korda liiga kõrged
Paljud pangakliendid ei mäleta või ei teagi, kui kõrgel on nende raha kasutamise limiidid. “Hiljutise analüüsi põhjal võib öelda, et erakliendid hoiavad LHV internetipangas oma  maksete kuulimiiti keskmiselt 5800 euro tasemel ja keskmine päevalimiit on 2600 eurot. Eraklientide mediaan-kuulimiit (ehk täpselt pooltel klientidel suurem ja pooltel väiksem) on 3000 ja mediaan-päevalimiit 1000 eurot,” räägib Goroško.
Kui aga kõrvutada limiitide statistika reaalsete väljuvate maksetega, siis nende arveldavate  eraklientide seas, on maksimaalne päevane maksete summa ehk päevalimiidi vajalik  väärtus keskmiselt 1340 eurot ning mediaan 300 eurot. Kuus tehakse kokku keskmiselt 2280 euro väärtuses arveldusi ja maksete mediaan ulatub 580 euroni.
“Statistika näitab selgelt, et inimesed hoiavad üldiselt limiite „igaks juhuks“ rohkem kui kaks korda kõrgemal, kui vaja läheb. Samas tähendab kõrge limiit seda, et kui inimene peaks pettuse ohvriks langema, on petturil limiidi ulatuses lihtsam toimetada,” sõnab Goroško.
Sama olukord puudutab pangakaardi tehingute – sularaha väljavõtmine, kaardi- ja viipemaksed ning internetiostud – päeva- ja kuulimiite, mis on tegelikest kaardimaksete summadest oluliselt kõrgemal.
“Soovitame limiite hoida võimalikult madalal, igapäevastele vajadustele vastaval tasemel ja siis neid suuremate maksete tegemiseks kergitada. Oluline on ka pärast suuremate ostude või maksete tegemist limiidid taas allapoole langetada,” rõhutab Goroško.


Alika oma muusikukarjäärist: eksperimenteerisin erinevate bändidega   Raadio 2 nädala resident Alika Milova tõdes, et ta ei ole kunagi proovinud loomingut endast välja pressida ning lisas, et kuulsus on temani naturaalsel viisil jõudnud.   Alika avaldas äsja värske singli "Lihtsalt veab". Muusik selgitas, et tihtipeale arvatakse, et loomeinimestel lihtsalt veab, kui neil hästi läheb ning just sellest tema uus lugu räägibki. "Kunstis ei ole midagi rasket," vahendas ta kuuldud väiteid. "Tegelikult on kõik artistid aastaid ja aastaid harjutanud ning raha ja energiat sellele kulutanud." Alika lisas, et artiste võiks samamoodi hinnata nagu arstegi. Muusiku sõnul hakkas ta laulmisega tegelema juba alates 4. eluaastast. "Ma olen alati soovinud olla laulja ja muusik," tõdes ta, ent lisas, et ta ei kiirustanud oma eesmärgini. "Ma eksperimenteerisin ja proovisin erinevate bändidega," viitas ta mitmele bändile, mille koosseisu ta kuulunud on, näiteks indie-bänd Around The Sun. "Enne superstaarisaadet oli mul pooleteiseaastane paus, mil ma põhimõtteliselt ei laulnudki väga palju, ei käinud kuskil esinemas ega laule kirjutamas," meenutas Alika, et kogus tol hetkel lihtsalt hoogu, et leida enda jaoks õige muusikaline väljund. "Õnneks ma ei surunud midagi endast välja. See kõik tuli nii naturaalselt, loomulikult." "Ma olen väga rahul sellega, mis ma seal tegin ja millised lauluvalikud ma seal tegin," meenutas Alika saates osalemist. Ta sõnas, et superstaarisaate uuest hooajast võtavad osa mõned tema lapsepõlvesõbrad, kes on talt juba ka nõu pärimas käinud.    					Toimetaja:  Maiken Tiits, intervjueeris Kirke Antsmäe    					Allikas:  R2 "Hommiku!" rubriik "Nädala resident"


Justiitsministeerium uurib toimingupiirangu klauslite täpsustamist   Justiitsministeerium uurib võimalusi, kuidas täpsustada korruptsioonivastases seaduses toimingupiirangu rikkumist puudutavaid sätteid, ütles justiitsminister Kalle Laanet.   "Töötame selle nimel, kuidas teha seadust paremaks ja selgemaks, et selle tõlgendused oleksid sarnased, et oleks arusaadav, kelle suhtes see kehtib – kokkuvõttes, et sellest saadaks üheselt aru," ütles Laanet esmaspäeval ERR-ile. "Ma tunnistan, et sellega on teatavaid probleeme, aga kindlasti ei saa öelda, et see oleks päris vale," lisas ta. Ministri sõnul on teema olnud arutusel juba mõnda aega, aga see on seni toppama jäänud. Samas tähendaks seaduse muutmine, et see hakkab mõjutama ka pooleliolevaid kohtuasju, tõdes justiitsminister. Samuti tuleb arvestada seaduse võimalikul muutmisel kogu tervikut, kuna ka mõne lõigu või punkti muutmine võib omada laiemat mõju, selgitas Laanet. Toimingupiirangu rikkumine on üks sagedasemaid põhjusi, mis on toonud kõrgetele ametnikele ja poliitikutele kahtlustuse ning mõnel juhul viinud ka süüdimõistva otsuseni kohtus. Samas on kohus sageli prokuratuuri esitatud süüdistused tagasi lükanud ning kahtlustatavad õigeks mõistnud. Viimane laiemat tähelepanu pälvinud juhtum pärineb sellest kevadest, kui mais astus ametist tagasi kaitsepolitseilt toimingupiirangu rikkumises kahtlustuse saanud Tartu abilinnapea Priit Humal. Kunagine Tartu abilinnapea Kajar Lember, keda süüdistati suures ulatuses toimingupiirangute rikkumises, jäi aga mullu detsembris kohtus õigeks. Prokuratuur siiski vaidlustas Tartu maakohtu otsuse. Toimingupiirangu rikkumise kahtlus tabas ka toonast rahandusministrit Keit Pentus-Rosimannust, kuid riigiprokuratuur leidis, et minister ei suunanud enda Euroopa Kontrollikoja liikme kandidaadiks nimetamise käiku ega pannud sellega toime toimingupiirangu rikkumist eriti suures ulatuses.  Praegu on pooleli endise rahandusministri nõuniku Kersti Krachti kohtuasi, keda koos ettevõtja Hillar Tederi ja veel kahe inimesega süüdistatakse mitmes korruptsioonikuriteos, sealhulgas ka  toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses. Harju maakohus mõistis 2021. aasta juunis süüdi korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangu teadvas rikkumises eriti suures ulatuses kunagise maaeluministri nõuniku Urmas Arumäe. Üks prominentsemaid toimingupiirangu rikkumise juhtumeid puudutab suurärimeest ja tollast Eesti Olümpiakomitee (EOK) presidenti Neinar Seli, kelle riigikohtu kriminaalkolleegium tunnistas 2015. aastal korruptsioonivastase seaduse rikkumises lõplikult süüdi. Seli, kes oli nii Tallinna Sadama nõukogu esimees kui ka EOK president, hääletas Tallinna Sadama nõukogu 31. oktoobri 2013. aasta koosolekul otsuse poolt maksta olümpiakomiteele 250 000 eurot toetust.    					Toimetaja:  Mait Ots


Euroopa Komisjon tegi ettepanekud piirkonna investorite maksustamise lihtsustamiseks. Riikidel oleks kaks valikutEuroopa Komisjon tegi täna ettepaneku uute eeskirjade kohta, et muuta kinnipeetava maksu menetlused ELis investorite, finantsvahendajate (nt pangad) ja liikmesriikide maksuhaldurite jaoks tõhusamaks ja turvalisemaks.
Mõiste „kinnipeetav maks“ viitab näiteks olukorrale, kus ühes ELi liikmesriigis elav investor on kohustatud maksma maksu teises liikmesriigis teenitud intressidelt või dividendidelt. Sageli on see nii piiriüleste investorite puhul. Sel juhul on paljud ELi liikmesriigid sõlminud lepingud, millega välditakse sama isiku või äriühingu topeltmaksustamist. Need lepingud võimaldavad piiriülesel investoril esitada teises liikmesriigis tasutud enammakstud maksu tagastamise taotluse.
Probleem seisneb selles, et tagasimaksemenetlused on sageli pikad, kulukad ja tülikad ning tekitavad investorites pahameelt. Tulemuseks on see, et investorid loobuvad ELi-sisestest või siia tehtavatest piiriülestest investeeringutest. Praegu on igas liikmesriigis kohaldatavad menetlused väga erinevad. Investorid peavad kogu ELis tegelema rohkem kui 450 erineva vormiga, millest enamik on kättesaadavad ainult vastava riigi keeles. Cum/Ex ja Cum/Cum skandaalid on samuti näidanud, kuidas tagastamismenetlust on võimalik kuritarvitada: nendest skeemidest tulenev maksukahju oli aastatel 2000–2020 hinnanguliselt 150 miljardit eurot.
Tänu nendele menetlustele säästavad investorid hinnanguliselt ligikaudu 5,17 miljardit eurot aastas.
Kui liikmesriigid ettepaneku vastu võtavad, peaks see jõustuma 1. jaanuaril 2027.


Muljed ja elamusedTrevor Dolby "Maja kiriku kõrval"Südamlik raamat kannab alapealkirja „Aastad Prantsusmaa külas", kuid annab ülevaate ka autoristja tema elust. Küllap on ka eestikeelse teose lugejaist nii mõnigi kuskil soojemal maal mõnd vana maja imetledes mõelnud: aga kui ostaks selle, teeks kordaja hakkaks siin suvitamas käima? Mitmed on mõtte ka teoks teinud, nii ka londonlase Trevor Dolby pere. Fookuses on kohanemine: nii prantslaste tavade ja väärtushinnangutega, suvise kuuma ja talvise külmaga kui ka söögi-ja joogielamustega. Lavendlihõngu, tähiste ööde, viigimarjamoosi ning humoorika eluvaatega sõbraks saamine.Poehind 21,99 € Tellimishind 20,99 € Trudi Trueit "Keelatud saar""Avastajate Akadeemia" seitsmes raamat. National Geographicu avastajate tõelistest seiklustest inspireeritud menuka romaanisarja viimases osas avanevad kõik kaardid. Avastajate Akadeemia õppurid on Argentina kuivas kõrbes, ent agendid ja tabamatu maadeuurijast spioon on endiselt liikvel... Väljamõeldud süžee sisaldab ka palju tegelikke fakte. Poehind 22,99 € Tellimishind 20,50 € Emily St. John Mandel "Klaasist hotell"Tunnustatud Kanada kirjaniku romaani läbivad tegelased on poolõde ja -vend, kes elus on kohtunud üsna harva, kuid seotud peale vereliini ka loomingu kaudu. Autor oskab erinevaid paiku ja tegelasi kirjeldada filmiliku mõjususega, nii et lugeja tunneb endki viidavat luksushotellidest vanglasse ja salaklubist kaubalaevale. Tuttavamaks saab ka investeerimispettus Ponzi skeem.John Bude "Surm teeb prohvetiks"Briti raamatukogu krimiklassika sarja põnevik viib Welworthi aedlinna, mis oli 1940. aastatel tulevikku vaatav linn, kus elasid taimetoitlased, sotsialistid, usurühmitused jt. Kuid ühe usurühmituse, Osirise laste religioosne segapuder lõi soodsad võimalused ka armukadeduse ja tumedate saladuste tekkimiseks. Erinevateks kuritegudekski.www.ajakirjad.ee, telefon 610 4000.610 4001 AITA KIVI


Lapsele riideid ostnud naiselt peteti välja 1200 eurotE-poodidest riiete tellimine on muutunud pandeemia järel nii levinud tegevuseks, et sageli ei murta pead selle üle, kas tellitud kaup võiks ka päriselt kohale jõuda. Selle aasta aprillis langes pereema Mel veebikauplusest riideid tellides kahetsusväärse pettuse ohvriks. Hilisemal vaatlusel selgus, et Instagrami kuulutuse taga, mis naise veebipoodi juhatas, ei eksisteerinud mingisugustki riidepoodi.Meli poeg oli äsja alustamas kontoritööd, seega otsustas hooliv ema noormehele selleks puhuks internetist tööriideid tellida. Pärast mõningaseid otsinguid ujutasid naise sotsiaalmeediakanalid üle riidepoodide reklaamid, mis pakuvad peamiselt just formaalseid rõivaid. «Ma ei olnud üllatunud, kui mu uudisvoogu tekkis järsku rohkelt ülikondi ja lipse, kuna olin neid vahetult enne Googlest otsinud,» sõnas Mel. «Ilmselt olin klõpsanud ka teistel Instagrami reklaamidel, kuid polnud midagi ostnud,» jätkas ta.
Reklaam, mis naise pilku püüdis, lubas kogu kaubale 40-protsendilist allahindlust. Sooduspakkumine tundus pereemale ahvatlev ning ta otsustas soetada ligikaudu 1200 euro eest pojale särke, ülikondi, sokke ja lipse. Paraku ei jõudnud naise tellitud kaup kunagi kohale.
Pereema mõistis, et tegu võis olla pettusega alles tükk aega hiljem, kui ta hakkas mõistatama, miks kaup seni kohale jõudnud pole. Veebipoodi helistades küsiti temalt kinnitusmeili, mida naine tellimust esitades ei saanud.
Mel sai pangalt 1200 eurot tagasi, kuid negatiivne kogemus pani naise end rumalana tundma. «Olen tellinud internetist riideid alates 1997. aastast, kuid pole kunagi varem pettuse ohvriks langenud. Ilmselt on asi selles, et ma olen Instagramis täiesti uus,» tõdes ta.
Pettus leidis aset Instagrami kaudu, seega võttis teemal sõna ka Meta pressiesindaja.  Tema sõnul on tegu kogu tööstust hõlmava probleemiga ning petturid kasutavad inimeste ülekavaldamiseks üha keerukamaid meetodeid. «Meie platvormidel on süsteemid kelmuste blokeerimiseks. Samuti korraldame teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et netikasutajad oskaksid petuskeeme hõlpsamini tuvastada,» selgitas Meta pressiesindaja. Instagrami kasutajad saavad kahtlast sisu märgates sellest paari klõpsuga teada anda ning uurimisse on seejärel kaasatud ka politsei.


Ametniku siirus meeldib lugejaleAasta esimeses pooles tõusid «Võimu ja julgeoleku» põhiteemaks julgeolekuasutuste tegevus, valimistel antud riigikaitselubaduste täitmine ning Eesti ametnike vildakas suhtumine põhiõiguste kaitsesse. Ülevaate lõppevast poolaastast annab toimetaja Meelis Oidsalu.Fookuse «Võimu ja julgeoleku» möödunud poolaasta loetavaimaks looks osutus Poola mõttekoja teaduri Marcin A. Piotrowski väga põhjalik ja detailne ülevaade Ukrainale relvastusabi andmise võimalustest. Pikemal raportil põhinenud artikkel on hea näide sellest, kuidas mõttekojad saavad pakkuda õigeaegset avalikele allikatele tuginevat infot, mis ei jää kuidagi alla luureasutuste pakutavale.
Piotrowski tekst ületab keskmist luureraportit nii sisukuse kui ka vormistuse poolest. Kriiside ja sõdade ajal ongi ajakirjandusel ja mõttekodadel selge roll valitsejate informeerimisel-nõustamisel. Valdav osa otsuste tegemiseks vajalikust infost tuleb avalikest allikatest ja väljaspoolt luurekogukonda. See ei tee luuret ebavajalikuks, küll aga paneb luureasutused surve alla oma infokogumise tsüklit kiirendada ning allikate arvu laiendada. Ukraina n-ö rahvaluure lahendustest ja neist tulenevatest sõjalistest eelistest kirjutasin ise.

Riigikaitselubadused peavad

Paljud lugejad tundsid huvi ka avaldatud intervjuu vastu riigikantselei uue luurekoordinaatori Erkki Toriga. Ta nentis, et luureanalüüsi ja eelhoiatuse kvaliteet on Eestis Ukraina sõja ajal tõusnud, ning andis lubaduse, et ohtudest hakatakse avalikumalt kõnelema. See ei jäänud tühjaks lubaduseks, riigikantselei avalikustas paar nädalat tagasi oma kodulehel üleriigilise avaliku riskihinnangu.
Riigikaitse valdkonnas on uus valitsus oma lubadustest kinni pidanud. Nursipalu harjutusvälja arendamiseks vajalik seaduseelnõu sai just riigikogus heakskiidu.
Kui Kaja Kallase kolmandat valitsust süüdistati pärast valimisi mingite teemade poliittehnoloogilistel kaalutlustel mahavaikimises – peaminister on seda ka ise avalikult tunnistanud –, siis riigikaitse valdkonnas on uus valitsus oma lubadustest kinni pidanud. Nursipalu harjutusvälja arendamiseks vajalik seaduseelnõu sai just riigikogus heakskiidu. Hoolimata kesisevõitu majandusprognoosist on jäädud truuks kolmeprotsendilisele kaitsekulu sihile.
Endiselt jätkub aga probleem elanikkonnakaitse planeerimisega. Eelarvekitsikuse tingimustes on kokku lepitud, et sügiseste eelarveläbirääkimiste ajal ei saa ministeeriumid lisataotlusi esitada, elanikkonnakaitse kuluvajadusi ei ole aga pelgalt päästeametisiseste kärbete toel võimalik rahuldada. Postimehe käsutuses olevad päästeameti elanikkonnataotlused mõjuvad aga kohati pealiskaudsete ja ülepaisutatutena.

Elanikkonnakaitses jätkuv rahastus- ja planeerimissegadus võib päädida sellega, et sõja ajal on uppuja päästmine tema enda asi.
Johanna Roos

Mugav laiskus korrumpeerib

Enim meediatähelepanu pälvisid Fookuse lugude seas uut tsiviilkriisi ja riigikaitse seaduse eelnõu (nn kobarkriisiseadust) puudutavad kaks «Võimu ja julgeoleku» artiklit (vt siit ja siit). Vandeadvokaadid Allar Jõks ja Carri Ginter on justiitsministeeriumi dokumendihaldussüsteemist näha olevas riigi õigusloome analüüsis tõdenud, et põhiõiguste riivet puudutavaid sätted lisatakse seaduseelnõudesse kergekäeliselt ning põhjendamata. Mida rohkem olen sel teemal justiitsministeeriumi, riigikantselei ja teiste asjaosalistega suhelnud, seda enam olen veendunud, et küsimus pole ametnike võimuhimus, vaid mugavuses. Riiki ongi mugavam valitseda, kui läbirääkimiste asemel saab jagada korraldusi ja kui mingid kriisiohjet «segavad» tegevused lihtsalt ära keelata. Ka mugavus korrumpeerib võimu, veidi teistmoodi kui raha, aga siiski.
Demokraatlik valitsusviis peab säilima ka sõja ajal ja hetkel tundub, et nn kobarkriisiseaduse eelnõu autorid peavad demokraatiat pigem «rahuaegseks» nähtuseks. Eelnõuga soovitakse sõjaaja meetmeid laiendada ka tsiviilkriiside juhtimisele.
Kui praegu võivad tsensorina toimida ainult poliitikud, siis tulevikus tahetakse vastav õigus anda ka ametnikele. Kui praegu on põhiõiguste riive õigus kümmekonnal seaduses ette nähtud asutusel, siis tulevikus võivad eelnõu kohaselt põhiõigusi riivata kõik haldusorganid, keda on Eestis sadu, kui valitsus nii otsustab.
Riigikogu roll põhiõiguste riive ulatuse ja volituste määramisel väheneb hüppeliselt, samuti on võimalik, et kriisi või sõja ajal antakse vastavad õigused asutustele, kes pole selleks valmistunud. Sellega suureneb aga vigade tegemise võimalus.
Nii kobarkriisiseadust kui ka vaenukõne seadust tulnuks esmalt ja peamiselt lugeda Eesti õiguskuulekate elanike silmadega.
Koroonapandeemia andis ametkonnale ja poliitikutele maitsta tegelikku võimu. Mitte ainult Eestis, vaid ka mujal said valitsejad tõdeda, et isegi ulatusliku haiguspuhangu korral lepib elanikkond üllatavalt lihtsasti piirangutega, mis varem olid mõeldavad ainult sõja ajal kasutamiseks. Kui seda kogemust mõtestada ainult valitseja positsioonilt, siis saabki järeldus olla ühene: teeme keelamise-käskimise veelgi lihtsamaks ja kriisid lahenevad lihtsasti.
Et põhiõiguste riivesse suhtutakse üha enam kui tehnokraatide pärusmaale kuuluvasse küsimusse, näitab asjaolu, et nn kobarkriisiseaduse eelnõu saadeti kooskõlastusele ühegi poliitiku kaasallkirjata. Kui tavaliselt on riigisekretär olnud kõikide seaduseelnõude puhul pelgalt kaasallkirjastaja, siis nüüd järsku otsustati, et kobarkriisiseaduse eelnõu allkirjastab riigisekretär üksi.
Nii kobarkriisiseadust kui ka vaenukõneseadust tulnuks esmalt ja peamiselt lugeda Eesti õiguskuulekate elanike silmadega. Viis nädalat tagasi kirjutasin, et valitsus korraldab sel sügisel 1,5-miljonilise eelarvega rahvusvahelise kaasamise konverentsi, aga kui kaks nädalat hiljem sai kajastatud vaenukõneseaduse eelnõuga seonduvat, selgus, et justiitsministeerium on jätnud lubatud kaasamistöö tegemata ning vaenukõnevastast nõustamisteenust riik ei plaanigi.

Möödunud poolaasta sisse mahub ka erakonna Eesti 200 kriis. Valimiste üllatajast sai kiiresti meedia peksukott.
Madis Veltman

See pole «tehniline küsimus»

Formalism, millega hõlbustatakse ja õigustatakse põhiõiguste järsemat riivet, peaks meid hirmutama märksa rohkem, kui sõja ajal hirmuda märkame. Veel kord, tegemist pole pahatahtlikkuse, vaid mugavusega, aga elaniku jaoks pole sisulist vahet, kas tema vabadust piiratakse mugavusest või pahatahtlikkusest. Efekt on sama: vabadust jääb vähemaks. See aga omakorda halvendab Eesti julgeolekut, sest nagu kirjutasin, demokraatial on oma selged poliitilis-sõjalised eelised, seda eriti sõja ja kriisi ajal. Venemaa ja Ukraina armee juhtimiskvaliteedi erinevused tulenevad nende riikide poliitilise kultuuri erinevusest.
Lugejate huvi ametniku jutu vastu kasvab hüppeliselt, kui on tunda, et ametnik räägib asjadest nii, nagu ta tegelikult mõtleb. Isegi kui need mõtted kõigile ei meeldi.
Olen «Võimus ja julgeolekus» soosinud pigem otsekohesemat publitsistikat. Üks selle eredaimaid väljendusi oli koostöös kolleeg Meinhard Pulgaga aasta esimeses numbris üllitatud – nüüd juba traditsiooniks saanud – ministeeriumikantslerite soorituste n-ö hinneteleht. Kõige enam ärrituti selle peale justiits- ja rahandusministeeriumis. Oli seal põhjuseks valimiste-eelne aeg või kantslerite tagasihoidlikkus, aga miskipärast lasid nende ministeeriumide kantslerid Tõnis Saar ja Merike Saks enda asemel hoopis oma ministritel kaitsekõnesid avaldada. Märk seegi.

Mõttevahetus teretulnud

Kobarkriisiseaduse eelnõuga seoses on eriti riigikantselei saanud neil lehekülgedel korralikult kriitikat, aga riigikantselei tunnustuseks peab ütlema, et ka kõige problemaatilisemate lugude puhul on antud põhjalikke ja kiireid selgitusi. Seda erinevalt mõnest ministeeriumist, kus kantslerite «hinnetelehe» avaldamist kommunikatsiooniosakonna uksi kõvasti polsterdati. Nii pole rahandusministeerium siiani olnud nõus avaldama aasta esimeses pooles valminud keskvalitsuse riigireformi analüüsi tulemusi. Justiitsministeerium, kes edetabelis samuti pälvis ekspertidelt etteheiteid, on aga olnud vaenukõne-eelnõu selgitustes vägagi kiire ja avatud. Märk seegi.

Riigikogu valimiste eel EKRE-ga avalikku väitlusse asunud kindral Martin Herem on olnud 2023. aasta Eesti elu enim mõjutanud riigiametnike seas.
Mihkel Maripuu

Fookuse «Võim ja julgeolek» avaldab meeleldi ka tippametnike artikleid ja vastulauseid, olgu arvamusloo või intervjuu kujul. Loetavuse statistika näitab, et lugejate huvi ametniku jutu vastu kasvab hüppeliselt, kui on tunda, et ametnik on otsustanud korraks riigi strateegilise kommunikatsiooni müüri tagant välja astuda ning räägib asjadest nii, nagu ta tegelikult mõtleb. Isegi kui need mõtted kõigile ei meeldi.


Ukraina on täitnud kaks seitsmest tingimusest EL-i kõnelusteksKIIEV, 19. juuni, BNS - Ukraina on täitnud kaks seitsmest tingimusest Euroopa Liidu liikmelisuse läbirääkimiste alustamiseks, mis on märkimisväärne edu Venemaa vallandatud täiemahulise sõja tingimustes, teatasid esmaspäeval uudisteagentuurile Reuters sel nädalal esitletava Euroopa Komisjoni raportiga tuttavad allikad.
Reutersi uudist vahendas ukrainlaste uudisteagentuur UNIAN.
Allikate sõnul on täidetud tingimused seotud kohtureformi ja meediaseadusega.
"Arenguid on. Aruanne tuleb mõõdukalt positiivne. See ei ole reaalsuse ilustamine, vaid edusammude tunnustamine. Näiteks on teada mitmed korruptsioonivastased juhtumid, kus edu saavutatud," ütles informeeritud allikas.
Baltic News Service


Mehhiko president nimetas siseministriks AlcaldeMEXICO, 19. juuni, AP-BNS - Mehhiko president teatas esmaspäeval 35-aastase advokaadi Luisa María Alcalde nimetamisest siseministriks, mida peetakse riigi kõrgeimaks ametikohaks valitsuses.
Alcalde töötas enne seda tööministrina. Sellel ametikohal jälgis Alcalde muu hulgas reformide elluviimist, mille eesmärk oli tagada aus ja läbipaistev hääletusprotseduur ning korra loomine Mehhiko korruptsioonist tulvil ametiühingusektoris.
Alcalde on Mehhiko teine naissoost siseminister.
Oma administratsiooni alguses nimetas president  Andrés Manuel López Obrador siseministriks Olga Sanchez Cordero, kuid naine lahkus, et naasta senatisse.
Alcalde määrati asendama Adam Augusto Lopezit, kes astus eelmisel nädalal siseministri kohalt tagasi, et võistelda Obradori partei Morena 2024. aasta presidendikandidaadiks pürgimisel.
AP - Baltic News Service


Politseile tõi nädalalõpp peksmis- ja kelmusjuhtumiPolitseile anti reedel teada kelmusest ja kehalisest väärkohtlemisest.Reedel pöördus politseisse 32-aastane naine, kes oli soovinud osta telefoni iPhone 12. Ta oli kandnud müüjale telefoni eest 300 eurot, aga polnud telefoni kätte saanud ning raha ei olnud talle samuti tagastatud. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.Samal päeval teatati politseile, et Viljandis Endla tänaval oli alkoholijoobes 31-aastane mees rünnanud 33-aastast meest. Politseinikud pidasid ründaja kinni ja ka selle vahejuhtumi täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.Laupäeval ja pühapäeval politseile kuritegudest teateid ei laekunud. (Sakala)


Ametniku siirus meeldib lugejaleVÕIM JA JULGEOLEKFookuse «Võimu ja julgeoleku» möödunud poolaasta loetavaimaks looks osutus Poola mõttekoja teaduri Marcin A. Piotrowski väga põhjalik ja detailne ülevaade Ukrainale relvastusabi andmise võimalustest (PM 18.01). Pikemal raportil põhinenud artikkel on hea näide sellest, kuidas mõttekojad saavad pakkuda õigeaegset avalikele allikatele tuginevat infot, mis ei jää kuidagi alla luureasutuste pakutavale.Piotrowski tekst ületab keskmist luureraportit nii sisukuse kui ka vormistuse poolest. Kriiside ja sõdade ajal ongi ajakirjandusel ja mõttekodadel selge roll valitsejate informeerimisel-nõustamisel. Valdav osa otsuste tegemiseks vajalikust infost tuleb avalikest allikatest ja väljaspoolt luurekogukonda. See ei tee luuret ebavajalikuks, küll aga paneb luureasutused surve alla oma infokogumise tsüklit kiirendada ning allikate arvu laiendada. Ukraina nn rahvaluure lahendustest ja neist tulenevatest sõjalistest eelistest kirjutasin ise (PM 21.03).Riigikaitselubadused peavadPaljud lugejad tundsid huvi ka avaldatud intervjuu vastu riigikantselei uue luurekoordinaatori Erkki Toriga (PM 1.02). Ta nentis, et luureanalüüsi ja eelhoiatuse kvaliteet on Eestis Ukraina sõja ajal tõusnud, ning andis lubaduse, et ohtudest hakatakse avalikumalt kõnelema. See ei jäänud tühjaks lubaduseks, riigikantselei avalikustas paar nädalat tagasi oma kodulehel üleriigilise avaliku riskihinnangu.Kui Kaja Kallase kolmandat valitsust süüdistati pärast valimisi mingite teemade poliittehnoloogilistel kaalutlustel mahavaikimises - peaminister on seda ka ise avalikult tunnistanud siis riigikaitse valdkonnas on uus valitsus oma lubadustest kinni pidanud. Nursipalu harjutusvälja arendamiseks vajalik seaduseelnõu sai just riigikogus heakskiidu. Hoolimata kesisevõitu majandusprognoosist on jäädud truuks kolmeprotsendilisele kaitsekulu sihile.Endiselt jätkub aga probleem elanikkonnakaitse planeerimisega. Eelarvekitsikuse tingimustes on kokku lepitud, et sügiseste eelarveläbirääkimiste ajal ei saa ministeeriumid lisataotlusi esitada, elanikkonnakaitse kuluvajadusi ei ole aga pelgalt päästeametisiseste kärbete toel võimalik rahuldada. Postimehe käsutuses olevad päästeameti elanikkonnataotlused mõjuvad aga kohati pealiskaudsete ja ülepaisutatutena.Mugav laiskus korrumpeeribEnim meediatähelepanu pälvisid Fookuse lugude seas uut tsiviilkriisi ja riigikaitse seaduse eelnõu (nn kobarkriisiseadust) puudutavad kaks «Võimu ja julgeoleku» artiklit (PM 28.03 ja 18.04). Vandeadvokaadid Allar Jõks ja Carri Ginter on justiitsministeeriumi dokumendihaldussüsteemist näha olevas riigi õigusloome analüüsis tõdenud, et põhiõiguste riivet puudutavaid sätted lisatakse seaduseelnõudesse kergekäeliselt ning põhjendamata. Mida rohkem olen sel teemal justiitsministeeriumi, riigikantselei ja teiste asjaosalistega suhelnud, seda enam olen veendunud, et küsimus pole ametnike võimuhimus, vaid mugavuses. Riiki ongi mugavam valitseda, kui läbirääkimiste asemel saab jagada korraldusi ja kui mingid kriisiohjet «segavad» tegevused lihtsalt ära keelata. Ka mugavus korrumpeerib võimu, veidi teistmoodi kui raha, aga siiski.Demokraatlik valitsusviis peab säilima ka sõja ajal ja hetkel tundub, et nn kobarkriisiseaduse eelnõu autorid peavad demokraatiat pigem «rahuaegseks» nähtuseks. Eelnõuga soovitakse sõjaaja meetmeid laiendada ka tsiviilkriiside juhtimisele.Kui praegu võivad tsensorina toimida ainult poliitikud, siis tulevikus tahetakse vastav õigus anda ka ametnikele. Kui praegu on põhiõiguste riive õigus kümmekonnal seaduses ette nähtud asutusel, siis tulevikus võivad eelnõu kohaselt põhiõigusi riivata kõik haldusorganid, keda on Eestis sadu, kui valitsus nii otsustab.Riigikogu roll põ hiõiguste riive ulatuse ja volituste määra misel väheneb hüpp liselt, samuti on võimalik, et kriisi või sõja ajal antakse vas tavad õigused asutustele, kes pole selleks valmistunud. Sellega suureneb aga vigade tegemise võimalus.Koroonapandeemia andis ametkonnale ja poliitikutele maitsta tegelikku võimu. Mitte ainult Eestis, vaid ka mujal said valitsejad tõdeda, et isegi ulatusliku haiguspuhangu korral lepib elanikkond üllatavalt lihtsasti piirangutega, mis varem olid mõeldavad ainult sõja ajal kasutamiseks. Kui seda kogemust mõtestada ainult valitseja positsioonilt, siis saabki järeldus olla ühene: teeme keelamise-käskimise veelgi lihtsamaks ja kriisid lahenevad lihtsasti.Et põhiõiguste riivesse suhtutakse üha enam kui tehnokraatide pärusmaale kuuluvasse küsimusse, näitab asjaolu, et nn kobarkriisiseaduse eelnõu saadeti kooskõlastusele ühegi poliitiku kaasallkirjata. Kui tavaliselt on riigisekretär olnud kõikide seaduseelnõude puhul pelgalt kaasallkirjastaja, siis nüüd järsku otsustati, et kobarkriisiseaduse eelnõu allkirjastab riigisekretär üksi.Nii kobarkriisiseadust kui ka vaenukõneseadust tulnuks esmalt ja peamiselt lugeda Eesti õiguskuulekate elanike silmadega. Viis nädalat tagasi (PM 16.05) kirjutasin, et valitsus korraldab sel sügisel 1,5-miljonilise eelarvega rahvusvahelise kaasamise konverentsi, aga kui kaks nädalat hiljem (PM 30.05) sai kajastatud vaenukõneseaduse eelnõuga seonduvat, selgus, et justiitsministeerium on jätnud lubatud kaasamistöö tegemata ning vaenukõnevastast nõustamisteenust riik ei plaanigi.See pole «tehniline küsimus» Formalism, millega hõlbustatakse ja õigustatakse põhiõiguste järsemat riivet, peaks meid hirmutama märksa rohkem, kui sõja ajal hirmuda märkame. Veel kord, tegemist pole pahatahtlikkuse, vaid mugavusega, aga elaniku jaoks pole sisulist vahet, kas tema vabadust piiratakse mugavusest või pahatahtlikkusest. Efekt on sama: vabadust jääb vähemaks. See aga omakorda halvendab Eesti julgeolekut, sest nagu kirjutasin (PM 28.02), on demokraatial oma selged poliitilis-sõjalised eelised, seda eriti sõja ja kriisi ajal. Venemaa ja Ukraina armee juhtimiskvaliteedi erinevused tulenevad nende riikide poliitilise kultuuri erinevusest.Olen «Võimus ja julgeolekus» soosinud pigem otsekohesemat publitsistikat. Üks selle eredaimaid väljendusi oli koostöös kolleeg Meinhard Pulgaga aasta esimeses numbris üllitatud - nüüd juba traditsiooniks saanud - ministeeriumikantslerite soorituste nn hinneteleht (PM 11.01). Kõige enam ärrituti selle peale justiits- ja rahandusministeeriumis. Oli seal põhjuseks valimisteeelne aeg või kantslerite tagasihoidlikkus, aga miskipärast lasid nende ministeeriumide kantslerid Tõnis Saar ja Merike Saks enda asemel hoopis oma ministritel kaitsekõnesid avaldada. Märk seegi.Mõttevahetus teretulnudKobarkriisiseaduse eelnõuga seoses on eriti riigikantselei saanud neil lehekülgedel korralikult kriitikat, aga riigikantselei tunnustuseks peab ütlema, et ka kõige problemaatilisemate lugude puhul on antud põhjalikke ja kiireid selgitusi. Seda erinevalt mõnest ministeeriumist, kus kantslerite «hinnetelehe» avaldamist kommunikatsiooniosakonna uksi kõvasti polsterdati. Nii pole rahandusministeerium siiani olnud nõus avaldama aasta esimeses pooles valminud keskvalitsuse riigireformi analüüsi tulemusi. Justiitsministeerium, kes edetabelis samuti pälvis ekspertidelt etteheiteid, on aga olnud vaenukõne-eelnõu selgitustes vägagi kiire ja avatud. Märk seegi.Fookuse «Võim ja julgeolek» avaldab meeleldi ka tippametnike artikleid ja vastulauseid, olgu arvamusloo või intervjuu kujul. Loetavuse statistika näitab, et lugejate huvi ametniku jutu vastu kasvab hüppeliselt, kui on tunda, et ametnik on otsustanud korraks riigi strateegilise kommunikatsiooni müüri tagant välja astuda ning räägib asjadest nii, nagu ta tegelikult mõtleb. Isegi kui need mõtted kõigile ei meeldi."Riigikaitse valdkonnas on uus valitsus oma lubadustest - kinni pidanud. Nursipalu harjutusvälja e- arendamiseks vajalik seaduseelnõu sai just riigikogus heakskiidu."Elanikkonnakaitses jätkuv rahastus- ja planeerimissegadus võib päädida sellega, et sõja ajal on uppuja päästmine tema enda asi.MEELIS OIDSALU


Endine politseijuht Vaher leidis uue ja huvitava ametiMai alguses politsei- ja piirivalveameti juhi kohalt lahkunud Elmar Vaheril ei võtnud uue töö leidmine liiga kaua aega. Kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse saanud mehe värbas Eesti üks tuntumaid riigiettevõtteid.„Jah, vastab tõele,“ kinnitab Elmar Vaher Õhtulehele, et on leidnud endale uue töökoha. Ta peab oma uuel ametikohal jagama juhtimiskogemust, mida kümmekonna aasta jooksul politsei- ja piirivalveameti juhina pidevas kärpimiste tuules sai. „Jagan hea meelega aastate jooksul saadud juhtimisega seotud kogemusi, millega saan olla abiks ettevõtte eesmärkide saavutamisel,“ ütleb endine politseijuht.Vaheri uus tööandja on riigi side- ja transpordiettevõte Omniva, kes sõlmis endise politseijuhiga juuni alguses nelja kuu pikkuse konsultatsioonilepingu. Omniva juhi Mart Mägi sõnul kestab töösuhe septembrini ja Vaher peab tegelema kahe Omniva jaoks olulise teemaga. „Ta analüüsib riiklikke ja kohalike omavalitsuste pakutavaid teenuseid, et selgitada välja, milliseid neist oleks võimalik tulevikus korraldada Omniva postkontorite kaudu,“ ütleb Mägi.Peale riigiteenuste võimaliku Omnivaga sidumise analüüsib Vaher riigiettevõtte autopargi kasutusvõimalusi kandevälisel ajal. Nimelt seisavad sidefirma paljud transpordivahendid märkimisväärse osa töövälisest ajast jõude.Mägi sõnul väärtustab Omniva Vaheri pikaajalist juhtimis- ja koostöökogemust ning loodab tema abiga jõuda vajalike lahendusteni.„Omniva soovib pikemas vaates välja töötada lahenduse, et postkontorites saaks posti- ja pakiteenuste kõrval osutada ka muid avalikke teenuseid,“ räägib Mägi. „Saame nii tulla teenustega inimestele lähemale ja kasutada kontorite tööaega mitmekülgsemalt. Teiseks soovime oma ligi 650 autot kasutada majanduslikult otstarbekamalt ja leida neile rakendust ka kandevälisel ajal. See aitab kaasa paremate teenuste osutamisele ning riigiettevõtte vara majanduslikult optimaalsele kasutamisele.“Vahetult enne viimase ametiaja lõppu esitas riigiprokuratuur Vaherile kuriteokahtlustuse kelmusele kaasaaitamises. Talle pannakse süüks tema tuttava ekspolitseiniku Eerik Heldna näilist politseiteenistusse vormistamist, tänu millele määrati Heldnale hiljem politsei staažipension.Endine politseijuht Vaher saab praegu iga kuu ligi 4000 eurot eripensioni. RISTO BERENDSON


Bloomberg: EL valmistab Ukraina tarvis ette 50-miljardist abipakettiKIIEV, 20. juuni, BNS – Euroopa Liit on valmis pakkuma Ukrainale ligikaudu 50 miljardi euro suurust finantsabipaketti, vahendas portaal Unian teisipäeval Bloombergi.
Allikatele viitava Bloombergi hinnangul aitab Euroopa Komisjoni ettepanek  rahastada Ukraina valitsuse jooksvaid kulutusi ja tasuda esmatähtsate taastatavate valdkondade eest.
Pakett, mis võib veel muutuda, avalikustatakse teisipäeval enne Londonis toimuvat konverentsi, kus rahastajad arutavad riigi ülesehitamist ja Ukraina ametnikud hakkavad nõudma erasektori osalemist.
Euroopa Komisjon soovib vältida sõdivale Ukrainale koormavat taastamisvahendit, ütlesid allikad, ning pakub abi toetuste, sooduslaenude ja tagatistena.
Ettepanek, mis on osa EL-i pikaajalise eelarve ülevaatusest, hõlmab aastaid 2024–2027. Seega annab EL sel ajal Ukrainale iga aasta vähem kui tänavu pakutud 18 miljardi euro suurune rahaabi.
Erinevalt varasematest Ukraina rahastamispakettidest rahastatakse seda plaani pigem liikmesriikide sissemaksetest kui turult laenamisega, ütles üks allikas. Märgitakse, et kavandatava paketi eesmärk on ühendada abi, mida Ukraina kasutab palkade, pensionide ja teatud avalike teenuste eest maksmiseks, põhitaristu taastamiskuludega.
Samas makstakse raha välja tingimusel, et Ukraina viib ellu reforme, mille eesmärk on tugevdada õigusriigi põhimõtet ja võidelda korruptsiooniga. Reformide eesmärk on suunata Ukraina EL-i liikmelisuse teele, kusjuures bloki juhid peavad otsustama, kas alustada läbirääkimisi, aasta lõpuks.
Euroopa Komisjon on varem öelnud, et katab suurema osa taastumise vajadustest, kuigi oodatakse panust ka teistelt rahastajatelt ja erasektorilt. EL kaalub ka võimalusi kasutada külmutatud Venemaa vara, sealhulgas Venemaa keskpanga vara.
Sõja alguses kiitsid EL ja liikmesriigid heaks  ligi 38 miljardi eurose majandusabi Ukrainale. Varem hindas Maailmapank, et Ukraina ülesehitamine võib maksta kuni 411 miljardit dollarit.
EL-i uut abipaketti pakutakse sõja pöördelisel hetkel, mil Ukraina vägi alustas kauaoodatud vasturünnakut. Ukraina valitsus loodab vastupealetungiga tõrjuda Vene väed suurest osast Ukrainast välja ja julgustada liitlasi jätkama väga vajaliku toetuse pakkumist, isegi kui mõni riik avaldab Kiievile ja Moskvale survet läbirääkimiste alustamiseks. Ukraina ametnikud ütlesid eelmisel nädalal, et nende vägi teeb "ägedate lahingute" käigus teatavaid edusamme.
19. juunil laekus Ukraina riigieelarvesse Maailmapanga rahastus summas 63 miljonit eurot. Neid vahendeid kasutatakse riigiasutuste töötajatele ja pedagoogidele töötasu maksmiseks 2023. aasta veebruari ja märtsi eest.
Baltic News Service


Mees kaotas politseinikuna esinenud kelmile tuhat eurotTALLINN, 20. juuni, BNS – Mees kaotas politsienikuna esineud kelmile 1000 eurot.
19. juunil pöördus politseisse 36-aastane mees, kellele oli eelnevalt helistatud väidetavalt politseist. Politseinikuna esitles end kelm, kes väitis kannatanule, et keegi püüab tema nimel laenu võtta.
Seejärel ühendati kannatanu väidetavalt pangatöötajaga, kes palus probleemide lahendamiseks edastada oma isikukood, samuti pidid ta sisenema internetipanka ning kinnitama toimingud PIN-koodidega.
Kelmusega tekitatud kahju on 1000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Valmar Haava: Vana-Võidu lasteaias toimuv on häda, mis hüüdis tullesNÜÜD siis saimegi Vana-Võidu lasteaias kätte selle lubaduse, et laste ja lapsevanemate jaoks ei muutu midagi.
Pärast Vana-Võidu lasteaia ja Viiratsis asuva Rübliku lasteaia liitmise otsust ei ole Viljandi vallavalitsus suutnud Vana-Võidu lasteaia personali hirme maandada ning seetõttu on neli õpetajat, direktor, kokk ja majandusjuht esitanud lahkumisavalduse.
Rääkisin juba varem, et muudatused võivad kaasa tuua õpetajate lahkumise ja seda õppeaasta keskel. Tegin selleks otstarbeks 25. mai volikogus vallavalitsuse esitatud eelnõule muudatusettepanekuid, kus nõudsin majanduslikku analüüsi, hoolekogu vastuskirja lisamist eelnõule ja seda, et muudatus lükataks edasi uude aastasse, et lapsevanemad ja õpetajad saaksid ümberkorraldustega korralikult harjuda. Abivallavanem Irma Väre arvates on analüüs slaidiesitlus. Ja loomulikult hääletas koalitsioon kõik ettepanekud maha.
NÜÜD aga halvaks üllatuseks juhtus see kõik varem. Mul on sellest muidugi väga kahju, sest nüüd tuleb jälle hakata tegelema ühe probleemiga, kuigi oleks olnud võimalik seda ennetada. Kust võetakse need uued õpetajad, kes sobituvad nende lastega sama hästi nagu praegused? Abivallavanemale pole see muidugi probleem, sest tema sõnade järgi töötajad ainult hirmutavad ja tegelevad väljapressimisega ega lähe kuhugi.
Need juba aasta algusest lapsevanematele, lasteaia hoolekogule ja volinikele räägitud valed on lihtsalt tülgastavad ja vastikud. Veel vastikum on see, et volinikud, kes hääletasid selle lasteaia liitmise poolt, ei süvenenud eelnõusse täie tõsidusega ja tõstsid lihtsalt kätt. Mõningad opositsiooni liikmed üritasid volinikele, volikogu esimehele ja abivallavanemale selgitada, et see otsus tehakse kiirustades ega too kaasa seda arengut ja tulemust, mida soovitakse. Ei saada kokkuhoidu, ei kvaliteetset hariduse andmist.
Ning kui tuuakse headeks näideteks Kalmetu või Tarvastu lasteaed, siis nendel juhtudel polnud hoolekogud vastu – järelikult neile muudatused sobisid. See, kuidas muudatusi serveeritakse, on väga tähtis, tuleb olla aus ja avatud, sest kõik juhtumid pole ühesugused.
SAMUTI on valed volikogu esimehe ja aseesimehe väited, et opositsioon hirmutab kedagi asjata. Mina lähtusin Viiratsi lasteaia hoolekogu protokollist, kust saame kõik lugeda, et valla esindajad on öelnud, et pikas perspektiivis on vaja ehitada Viiratsisse uus maja koos basseiniga ning see võib tuua kaasa Vana-Võidu lasteaia sulgemise.
Hea meelitus, aga te ise olete külvanud seda praegust hirmu oma ülbuse ning lapsevanemate ja õpetajate mittearvestamisega. See on täielik diktatuur ja sellisel asjal ei saa vallas enam jätkuda lasta.


PETLIK PALAGAN | Jaanus Riimets: kui inimesed ei usalda riigile makse maksta, siis ei hakka nad seda riiki ka vajadusel relvaga kaitsmaMäletan noorusajast kusagil 80-ndate algusest käsikirjaliselt levitatud luuletust ühest vanast mehest. Seal olid read: “Nüüd on mu ainus vaga soov, et vana Jumal ometi, viiks ükskord ära Eestimaalt, va setu kometi.“ Muidugi pidas luuletuse autor kometiks süsteemi, mis tollal meie inimesi siin maanurgas valitses ja ühtlasi ka ahistas.
Vähesed oskasid oodata, et juunis 40 alanud palagan tõepoolest ka kord otsa saab. Selle süsteemi taga olid ju suured tuumarelvakogused ja ka maaväed. KGB-st rääkimata, kes valvas vaat et iga väiksemagi piuksatuse järele, et ometi ei kuulduks avalikult, et „see ei lähe kogunisti mitte“.
Huvitav on see, et vast esimestena aimasid lõppu ette just võimupositsioonidel olevad inimesed. Kuna nad teadsid süsteemi nõrkusi ehk pareminigi kui lihtsad inimesed, kes nägid vaid tühje poelette, siis nad teadsid ka, et kui USA oma suurte ressurssidega sunnib Varssavi pakti riikidele peale uue võidurelvastamise etapi, siis on punaste pättide valitsemisel lõpp peal. Raha lihtsalt enam ei jätku. Ka mitte endi lõbustuste ja heaolu tarvis, mida enamlased olid hakanud üsna hindama.
Need olid inimesed, kes olid positsioonidele siirdunud mitte ideoloogilistel kaalutlustel, vaid puht pragmaatilistel põhjustel. Positsioonide juures olid erivarustus ja isegi raha oli võimalik mingil määral teha, kuigi ettevõtlus oli range rahandusosakondade kontrolli all. Midagi ikka teha sai, kuigi oht oli ka vangimajja sattuda.
Mõned, eriti need, keda poliitilises mõttes ei usaldatud langesid just majanduslik-juriidiliste repressioonide ohvriks. Johannes Hint on siin hea näide. Isegi Jaak Joalale sooviti esitada kriminaalsüüdistus valuutatehingute suhtes. Sellised asjad sündisid teise poole võimuaparaadist ehk siis ideoloogiliste korraloojate pingutuste abil. Kuid ka nemad taipasid, et midagi on lahti.
Hirm oma võimu kaotamise ees viis neid rakendama üha rangemaid meetodeid inimeste sundimisel mõtlema nii nagu nemad seda soovisid. Kuid sellest ei tulnud midagi välja. Nagu ida pool kombeks, tuli muudatuste algatus ja algul ka täideviimine „kõrgemalt poolt“. Huvitav oleks teada, kui paljud asjaosalistest taipasid, et kogu süsteem on lõppema määratud, et janditamisele saabub lõpp.
Me oleme ka praegusajal vähemalt pisut pärit sellest ajast. Meil näiteks puudub selline suhtumine riigimaksudesse, nagu on olemas läänepoolsetes riikides. Ka maksukuritegude eest määratavad karistused on suhteliselt madalad.
Selline suhtumine peaks muutuma. Ustavus riigile on erilisel moel just maksutruudus. Kui inimesed ei usalda riigile makse maksta, siis ei hakka nad seda riiki ka vajadusel relvaga kaitsma.
Elame praegu keerulisel ajal. Seda nii poliitiliselt, majanduslikult kui ka ideoloogiliselt. Ja kõik need valdkonnad on omavahel seotud. Paljud probleemid väljenduvad riigikogu ja valitsuse otsustes. Inimesi on aga üle miljoni. Valitsemist juhtijaid aga alla tuhande. Igaühel on oma arusaamad tõest, õigest ja valest. Parim viis on saavutada mõistlik kompromiss. Mitte jäigalt oma seisukoha küljes kinni olla. Siis me ei lähe enam tagasi palaganide aega.


Saksamaa majandusminister: ostame pidevalt Venemaalt gaasi ja ilma selleta ei saaFotokollaaž: Peter Hermes Furian / Adobe Stock + Billion Photos + naiskodukaitse.ee + Stand with Ukraine FB + Canva.com
Kuigi väidetavalt käib ida ja lääne vahel tohutu sõda, mille jaoks on vaja inimeste kodusid sundvõõrandada ja raiuda maha kümnetes tuhandetes hektarites metsa ning eraldada miljardeid eurosid edaspidiseks sõjategevuseks (NB! Mitte sõja lõpetamiseks), ostab lääs ida käest samal ajal eluks vajalikku gaasi. Ukrainat läbiv gaasitoru on töös ja see tarnib Venemaa gaasi mitte ainult Ukrainasse, vaid lepingu alusel ka Saksamaale ning osa sellest suunatakse edasi Poola. Ehk siis need kaks jõudu, kes omavahel justkui sõdivad, teevad samal ajal omavahel äri. Meenutab rahvusvahelist kosmoseprogrammi. Venemaa võiks ju sama hästi tanke ja laskemoona ka müüa Ukrainasse, kas te ei arva? Kui see oleks päris sõda, siis nad laseks ju õhku selle toru… Lehvitagem neid sini-kollaseid lippe! Anname au!

Saksamaa majandusminister Robert Habeck läheb nii kaugele, et räägib välja jõhkra tõe: kui me Venemaalt gaasi ei saa, tuleb Saksamaa deindustrialiseerida. Vähemalt osaliselt. Ja see puudutab Ukrainat, ütleb Habeck.
Bloombergi teatel ütles Habeck: Saksamaa võib olla sunnitud tööstusvõimsust kärpima või isegi sulgema, kui Ukraina ja Venemaa vahelist gaasitransiidilepingut ei pikendata: “Kui Vene gaas ei tuleks Ida-Euroopasse samas mahus, nagu see voolab endiselt läbi Ukraina, kehtiks Euroopas kokkulepitu: enne kui inimesed seal külmuvad, peaksime oma tööstuse pidurdama või isegi sulgema.“

Poola saab gaasi Saksamaalt
Habeckit süüdistatakse nüüd valetamises, sest varem on ta korduvalt teatanud, et Saksamaa gaasivarustus on kindel. Samuti avalikustab ta, et on olemas Euroopa “kokkulepe”, mis seab Ida-Euroopa heaolu Saksamaa omast kõrgemale. Enne kui inimesed peaksid seal külmuma, tahaks ta Saksamaa pigem deindustrialiseerida. Peate lähemalt vaatama, mida ta Ida-Euroopa all mõtleb. Esimene asi, mida selle all mõeldakse, on Ukraina. Ja siis Poola. Kui te ei tahtnud uskuda, et Poolat varustatakse Vene gaasiga, mis suunatakse Saksamaa kaudu tagasi itta, s.o Poolasse, siis kinnitab ta seda ka oma ülestunnistusega.
Millest see räägib? Poola oli lõpetanud gaasitarnelepingud Venemaaga, kuna ei soovinud maksta lepingus kokkulepitud hindu, vaid ainult kehtivaid turuhindu. Näiteks on Venemaa peatanud otsetarned Poolasse. Kuid Poola vajab gaasi. Seega tarnis Saksamaa Venemaa gaasi Poolale, mis jooksis Nord Streami kaudu, hindadega, mille Saksamaa oli kindlustanud pikaajaliste lepingutega. Nüüd pole enam Nord Streami ja ma polnud ilmselt ainuke, kes imestas, kust Saksamaa ikkagi gaasi saab. Vene gaasi. Vastus on: Ukrainast.

Kiieviga sõlmitud lepingutest tuleb kinni pidada, Moskvaga sõlmitud lepingutest mitte
Ukrainat läbiv gaasitoru on töös ja see tarnib Venemaa gaasi mitte ainult Ukrainasse, vaid lepingu alusel ka Saksamaale ning osa sellest suunatakse edasi Poola. Tüli Nordstream 2 pärast käis juba Ukrainat läbiva gaasitransiidi säilitamise pärast, sest Ukraina teenib sellest transiidist tohutut kasumit.
Küsimus: Miks Venemaa ikkagi tarnib Ukrainasse ja Ukraina kaudu gaasi, kuigi väidetavalt sõdib Venemaa Ukrainaga?
Vastus on lihtne: Venemaa peab lepingutest kinni ja kõik osapooled võidavad.
Kiievil pole mingeid kahtlusi seoses Vene gaasi kasutamisega, et kaitsta oma kodanikke külmumise eest ja kaitsta ka allesjäänud tööstust kokkuvarisemise eest. Saksamaa maksab Ukrainale gaasitransiidi eest. Tõenäoliselt makstakse ka gaasi enda eest, ilmselt otse Venemaale rublades, mis on küll avalikult tagasi lükatud, aga ilmselt just nii tehakse.
Tuleb märkida, et Kiievil on potentsiaali Saksamaalt väljapressimiseks. Lõppude lõpuks on nemad need, kes seda torujuhet juhivad. Kas see on ka põhjus, miks Saksamaa valitsus on “kindlalt” Kiievi poolel? Habeck ütles, et läbi Ukraina kulgeva gaasivoo peatumine pole midagi vähemat kui Saksamaa deindustrialiseerimine.

Allikas: anderweltonline.com

Toimetas Hando Tõnumaa


Miljardi dollariline püramiidskeem sai investoriks ka Warren BuffettiEnam kui 2,5 miljardi dollari eest müügitulu teeninud päikeseenergia ettevõte sai investoritena kampa ka maailmakuulsa investori. Puhta energia edulugu osutus aga püramiidskeemiks, vahendavad Bloomberg ja The Atlantic.
Jeff Carpoff oli tuntud hea automehaanikuna, kuid äride juhtimine tal hästi ei läinud. Peale kooli lõpetamist pidi ta loobuma mitmetest autoremonditöökodadest, taotlema eraisiku pankrotti ning vaatama, kuidas võlgade katteks võeti ära tema Californias asuv maja, kus ta elas koos naise ja kahe noore lapsega. 2007. aastal oli ta 36. aastane ja töötu.
Kuid selles elu madalpunktis juhtus midagi märkimisväärset. Tema sissesõiduteele püstitatud treiler koos päikesepaneelide ja raske akuga püüdis väga jõukate inimeste tähelepanu. Kuigi enda leiutist pidas ta naeruväärseks ja hulluks, nägid investorid sellest puhta energia revolutsiooni.
Aastakümneid oli ilma elektriühenduseta kohtades kasutatud elektrivoolu tekitamiseks diiselgeneraatoreid. Sellega hoiti töös nii ehitusplatsid, väliüritused, välikinod kui katastroofipiirkonnad. Kuid diiselgeneraatorid olid lärmakad, haisesid ning lisaks sellele soojendasid planeeti, põhjustasid happevihmasid ja sudu ning võimalik et ka vähki.
Carpoffi kokku pandud ratastel päikesegeneraator pakkus sellele puhast alternatiivi.
2011. aasta märtsis laulis ta kohalikul pesapallimängul hümni, kui ta sai sõnumi, et on teinud oma esimese suure müügi: värvifirma Sherwin-Williams oli ostnud 192 tema generaatorit peaaegu 29 miljoni dollari eest. See ajas ta pisarateni.
Esimene tehing oli kui tilk enne enne paduvihma. Järgmise kaheksa aasta jooksul ostsid suured USA ettevõtted nagu U.S. Bank, Progressive Insurance ja Geico tuhandeid Carpoffi päikesegeneraatoreid. Ajakiri Inc. nimetas tema ja ta naise Paulette Carpoffi ettevõtet DC Solar taastuvenergia jõujaamaks, mille toodet inimesed selgelt vajavad. Obama valitsus tegi DC Solarist partneri - koos Amazoni, Alphabeti ja AT&Tga - riiklikus programmis, mille eesmärk oli kaasata tehnoloogiaettevõtteid kliimamuutuste vastu võitlemisse.
Müük ületas lõpuks 2,5 miljardi dollari piiri ning Carpoff teenis piisavalt, et lennata eralennukiga, osta pesapallimeeskond ning rohkem kui tosin maja. Äri oli aga suuresti illusioon ning reaalselt töötavaid generaatoreid oli vähe.
Ilus elu sai läbi 2018. aastal, mil nende kodu uksele tulid FBI agendid. Nende sõnul oli Carpoffide jõukus rajatud suuresti püramiidskeemi meenutavale pettusele. Nimelt müüs DC Solar sisuliselt edasi maksusoodustusi, mida saadi väidetavate päikesegeneraatorite ehitamise eest. FBI sõnul oli meelitati skeemi lõpuks ligi 800 miljonit dollarit ning kümmekond investorit. Warren Buffeti Berkshire Hathaway andis teiste seas 340 miljonit dollarit, mille eest saadi vastu 377 miljoni eest maksusoodustusi.
Tavalise tehingu puhul ostsid investorid iga mobiilse päikesegeneraatori 150 000 dollari eest, kuid ise käisid välja ainult 45 000 dollarit, mis oli maksimumsumma, mida nad võisid maksusoodustusena taodelda. Ettevõtte sõnul renditi generaator seejärel lõppkliendile ning liisingurahast maksti ära ülejäänud generaatori maksumus ning lisaks ka võimalik teenitud kasum.
Kuigi ettevõte pidi kasutama saadud raha mobiilsete päikesegeneraatorite ehitamiseks, siis reaalsuses seda ei tehtud. FBI sõnul ehitas ja rentis ettevõte vaid murdosa rohkem kui 12 000-st mobiilsest seadmest, mida väidetavalt kasutati. Valitsuse sõnul ei tegelenud DC Solar peaaegu üldse seadusliku äritegevusega ning ligi 90% väidetavast liisingurahast tuli hoopis uutelt investoritelt.
2020. aasta alguses tunnistasid DC Solari asutanud Jeff ja Paulette Carpoff end süüdi rahapesus ja vandenõus.
Berkshire Hathaway pidi lõpuks maksusoodustusena saadud 377 miljonit dollarit tagasi maksma.


Itaalia eurosaadik kuulatakse Belgias korruptsiooniasjaga seoses üleBRÜSSEL, 20. juuni, AFP-BNS – Itaallasest europarlamendi saadik Andrea Cozzolino kuulatakse Belgias korruptsiooniasjaga seoses üle, teatas teisipäeval prokuratuur.
Sotsialistist eurosaadik sõitis Belgiasse esmaspäeval, neli kuud pärast tema vahistamist Itaalias rahvusvahelise vahistamismääruse alusel, ütles Belgia föderaalprokuratuuri kõneisik Eric Van Duyse.
Uurijad kahtlustavad Cozzolinot seotuses pistiseskandaaliga, kus Katar ja Maroko püüdsid väidetavalt mõjutada Euroopa Parlamendi tegevust.
Seadusandja andis esialgseid ütlusi esmaspäeval ja läheb hiljem põhjalikumale ülekuulamisele enne, kui uuriv kohtunik teeb otsuse süüdistuste esitamise kohta, ütles Van Duyse.
Skandaal puhkes detsembris, kui Belgia politsei pidas kinni mitu poliitikut ja konfiskeeris haarangutes 1,5 miljonit eurot sularaha.
Nii Katar kui Maroko on seotust korruptsiooniga eitanud.
AFP – Baltic News Service


EL palub liikmesriikidel toetada Ukrainat veel 50 miljardi euroga (Täiendatud!)BRÜSSEL, 20. juuni, AFP-BNS – Brüssel palus teisipäeval Euroopa Liidu liikmesriikidel toetada Ukrainat järgmise nelja aasta jooksul veel 50 miljardi euroga.
"See finantsreserv lubab meil oma finantstoetust kohapealse olukorra aregngule vastavalt kalibreerida," ütles Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen.
Ettepaneku eesmärk on parandada Kiievi rahalist seisu ning katta Venemaa sõjast põhjustatud taastamiskulud.
Tegemist on toetuste ja laenude kombinatsiooniga, mis peaks täitma koroonapandeemiast ja Ukraina sõjast tingitud lüngad EL-i 2024.-27. aasta eelarves.
Summa teeb kokku alla 18 miljardi euro aastas, millega EL on lubanud 2023. aastal Ukraina valitsust aidata.
EL on alates Venemaa kallaletungist Ukrainale 2022. aasta veebruaris lubanud oma eelarvest Kiievile juba 30 miljardit eurot.
Ukrainale mõeldud raha on kavas seada sõltuvusse reformidest õigussüsteemi tugevdamiseks ja korruptsiooni väljajuurimiseks, mis peaksid viima Kiievit edasi teel EL-i liikmesuse poole.
Euroopa Komisjon avaldas ettepaneku enne sel nädalal Londonis peetavat Ukraina taastamise doonorikonverentsi.
Maailmapanga märtsikuise prognoosi põhjal kulub Ukraina taastamiseks üle 380 miljardi euro.
Brüssel palub eelarverevisjoni osana liikmesriikidelt ka 15 miljardit eurot immigratsiooniprobleemide lahendamiseks ja 10 miljardit tööstuse toetuseks.
Eelarve suurendamisega peavad nõus olema kõik liikmesriigid, kuid mitmed on ise hädas pandeemia ja sõja tagajärgedega.
AFP – Baltic News Service


“Kratte, mis inimese eest otsustavad, Eestis ei ole ja ei tule.” RIA selgitab, kuidas riik AI-d kasutabKristel Kriisa juhib RIAs kratiprojekte.Foto: RIA
Eesti on Euroopa Liidus suurima andmeturu mahuga riik – hinnatakse, et meie andmeturu maht on 4,5 protsenti SKP-st. “Kui me oskame neid andmeid enda kasuks tööle panna, siis see on lihtsalt imeline,” ütleb Kristel Kriisa, kes juhib Riigi Infosüsteemi Ametis (RIA) masinõppe ja keeletehnoloogia osakonnas kratiprojekte.
Krati nime all tuntakse avalikus sektoris tehisintellekti komponendiga praktilisi lahendusi. Kratid võivad põhineda näiteks keeletehnoloogilistel lahendustel (automaatsed subtiitrid ERR-is, stenogrammid riigikogus ja kohtutes, masintõlge), masinnägemisel või eri prognoosimudelitel, ka tegutsevad kratid robotites, droonides ja mujal. Krattide kasutamise aluseks on andmed – esiteks ei suuda inimene eales nii palju andmeid läbi töötada ja teiseks on Eestis väga palju digitaalsel kujul andmeid, mida tehisintellekti abil enda kasuks tööle panna. Ilmaasjata ei öelda, et andmed on uus nafta.
Riigi eesmärk on panna andmed kodanike jaoks tööle – ühest küljest, et riik ise tuleks õigel hetkel kodaniku juurde, ja teisest, et riigi otsused põhineksid andmetel. RIA ülesanne kratiprojektide juures on koos MKM-iga hoida suurt pilti ja pakkuda avaliku sektori organisatsioonidele tuge planeerimisest rakendamiseni. Aasta lõpuks võiks meil olla riigis 130 erinevat kratiprojekti.
Pikemas intervjuus räägib Kriisa, milliseid AI lahendusi Eestis juba kasutatakse ning millist rolli mängib selle kõige juures RIA.
Miks kasutatakse tehisintellektist rääkimisel just krati metafoori?
Eestlastel on rahvajutud kratist, mille saab igaüks ise ehitada, et see teeks mõttetud ja keerulised tööd inimese eest ära. Samas kui kratil hakkab igav või talle antakse ülesandeid, mis talle hästi ei sobi, hakkab ta tegema rumalusi. Tehisintellekti abil võib samamoodi teha palju tööd ja väga kiiresti. Aga kui ta ei ole hästi tehtud, võib ta korda saata palju kurja.
Teeme ühe asja kohe selgeks, kas tehisintellekt võtab kelleltki töö ära või vastupidi, tekitab juurde?
Ma usun, et tekitab juurde. Kasvõi minu osakonnas on täna inimesed, kelle tööülesanne on olla juturoboti treener. Mõni aasta tagasi oleks mõeldud, et mis töö see selline on. Erinevaid IT-tehnikuid, masinõppe eksperte, andmeteadlasi ja -analüütikuid on vaja järjest rohkem.
Kui hobuste asemel põldudele masinad tulid, kardeti samamoodi, mis sellest välja tuleb ja kas kõik jäävad töötuks. Uute asjade ees tuntakse hirmu ja see on täiesti loogiline. Mõnikord mõeldakse, et tehisintellekt on nii arenenud ja suudab kõike, aga tegelikult ei pruugi ta pildilt aru saada, kumb on muffin ja kumb koer. See on hea näide sellest, kuidas masin ikkagi ei ole päris inimene. Ta ei pruugi inimesele väga lihtsatest asjadest aru saada.
Mis on praegu juba tehisintellektiga lahendatud kratiprojektide raames sellist, millega tavainimene puutub kokku, aga võib-olla ise ei teagi?
Neid on nii palju, et üht ja ainsat on raske välja tuua. Tehisintellekt põhineb andmetel – ilma andmeteta ei saa kratte luua. Eestis oleme selles mõttes eelisseisus, et meil on väga palju andmeid digitaalsel kujul ehk masinloetavad, mille võrra on lihtsam AI-lahendusi luua. Näiteks maksu- ja tolliamet kasutab neid väga edukalt – neil on nii palju andmeid, et inimesed neid läbi töötada ei jõuaks. Tehisintellekt aga suudab andmeid analüüsides leida ebatavalisi mustreid, mis võivad viidata näiteks maksupettusele.
Lisaks kõikvõimalikud keeletehnoloogia lahendused. Näiteks automaatsubtiitrid ERR-is – masin paneb reaalajas kirja, mida teleris räägitakse. See võimaldab inimestel, kes ei kuule, lugeda, mida uudistes räägitakse. Muuseumites kasutatakse palju masinnägemist – masin suudab paberilt teksti tuvastada ja muuta digitaalseks.
Ka tervishoius nähakse väga palju potentsiaali tehisintellektil. Olemasolevate terviseandmete põhjal on võimalik võimalikke terviseprobleeme ennustada ja ennetada. Aga ka näiteks kui lastel on logopeedilisi või psühholoogilisi probleeme, siis mõnikord lapsed leiavad, et robotiga on lihtsam suhelda kui inimesega.
Need on kõigest mõned näited.
Emakeelse info olulisus
Keeletehnoloogia arendamine on olulisel kohal ka eesti keele hoidmisel ja säilitamisel. Kui rääkida ChatGPT-st, oleme Eestis eelisseisus, kuna vaatamata Eesti väiksusele on eestikeelset infot internetis väga palju. Seetõttu on ka ChatGPT eesti keel võrdlemisi hea. Teisest küljest ei saa loorberitele puhkama jääda, vaid tuleb pidevalt edasi töötada, et eestikeelsed tehisintellektil põhinevad lahendused oleksid võimalikult kvaliteetsed. Selleks tuleb jätkata eestikeelsete märgendatud andmestike loomist ja peenhäälestatud mudelite loomist.
Aasta lõpuks peaks riigis olema 130 erinevat kratiprojekti. Kui kaugele me selle eesmärgiga jõudnud oleme? Millist rolli RIA nende projektide juures mängib?
Usun, et 130 kratiprojekti on aasta lõpuks tehtav. Tähtis on aru saada, et tehisintellekti projektidega ei ole nii, et teed korra ära ja siis ongi valmis. Siin on jälle kohane krati metafoor – tema eest tuleb hoolitseda, mudeleid uuendada, teha hooldustööd, turvatestimisi. Seejuures tuleb kindlasti mõelda ka eetikaküsimuste peale.
Meil on olemas kratikava ehk Eesti riiklik tehisintellekti alane tegevuskava. RIA aitab MKM-il seda ellu viia. Selle raames pakume tuge avalikele asutustele – käime rääkimas, mis tehisintellekt on, mis sellega teha annab, anname nõu, kust alustada. Vajadusel kaasame ka erasektori eksperte.
Mis aja peale see 130 on kokku saanud?
Eestis hakkasime selle valdkonnaga aktiivsemalt toimetama 2018. aastal. Tehisintellekti kasutamise peale on tegelikult maailmas juba väga pikalt mõeldud, aga siiani on olnud palju takistusi. Näiteks varem polnud piisavalt andmeid ega ka arvutusvõimsust – ei olnud selliseid arvuteid, mis suudaks analüüsida nii palju infot kui vaja. Praegu paneme Eestis kokku juba kolmandat tehisintellekti strateegiat. Oleme selles valdkonnas maailmas esirinnas ja meiega soovitakse koostööd teha ning meilt õppida.
Millised lahendused võiksid tulevikus lisanduda, millel praegu on näiteks mingi tehnoloogiline piirang ees?
Praegu on ees pigem seadusandlus. Masinate treenimiseks on vaja väga palju andmeid ja tihti tulevad andmekaitselised piirangud ette, näiteks hariduses ja tervishoius. Euroopas alles töötatakse määruse kallal, et tehisintellekti reguleerida.
Andmekaitse tagamiseks on otsitud lahendusi – näiteks andmete anonümiseerija, mis on meil RIA-s ehitatud ja mis võimaldab tekstidest tundlikud andmed välja võtta või need asendada. Masinat ju tegelikult ei huvita, kelle andmete peal ta treenib – vaja on lihtsalt mahtu. Mujal maailmas luuakse ka n-ö sünteetilisi andmeid, et masinaid treenida.
Üldiselt liigutakse igal pool selles suunas, et kui keegi tahab teha olulisi otsuseid, siis võetakse masin appi. Tihti on selliste suurte otsuste tegemisel mängus väga palju tegureid. Tavaliselt tuleb sellistel puhkudel kaasata väga palju inimesi, samas kui tegelikult võiks masin kiiresti analüüsida ja anda sisendi, mille põhjal otsustada. Lõpuks otsustavad ikkagi inimesed. Selliseid kratte, mis inimese eest täielikult otsustavad, meil Eestis ei ole ega tule.
Kuidas teie koostöö avaliku sektori asutustega välja näeb?
Variante on palju – oleneb, mida asutusel parasjagu vaja on. Selleks on meil kratitoe portfell – hulk teenuseid, mida me avaliku sektori asutustele pakume.
Mõnikord on asutusel idee, mida teha võiks, aga pole oskusi või kogemust. Siis aitame idee põhjalikult läbi mõelda ja viime asutuse kokku näiteks erasektori ekspertidega, kes selliste lahendustega tegelevad.
Teisel juhul kuulame ära, millised probleemid asutusel on ning kuhu kõige rohkem aega ja inimressurssi kulub. Siis mõtleme, kuidas saaks lihtsaid ja tüütuid tegevusi automatiseerida – näiteks võtab masin mingi osa tööst üle, et inimestel jääks aega teha rohkem sisulist tööd, millest masina jõud üle ei käi.
Vahel on suhtumine, et tehisintellekt on selline suur ja hirmus must kast – keegi ei tea täpselt, mis seal toimub. Siis on seda hirmu vaja natukene maha võtta ja tuua näiteid edukatest lahendustest, mida on loodud.
Mis on virtuaalne assistent Bürokratt?
Bürokratt on avaliku sektori asutuste veebilehtedel olev juturobot, mis võimaldab inimesel asutustelt vestlusakna kaudu infot saada. Ta aitab lahendada näiteks olukorda, kui inimene ei tea, kelle poole oma murega pöörduda. Näiteks mida teha, kui ID-kaart on aegunud, siis selle asemel, et e-kiri saata või helistada, saab Bürokratile kirjutada ja ta annab õige info. Bürokratt on osa inimkesksest riigist – kui ma tahan kiiresti vastuseid, siis ma kirjutan talle.
Praegu on ta veel treenitud vastama korduma kippuvatele küsimustele, aga tulevikus saab temast juturobotite võrgustik. See tähendab, et kui lähen näiteks  PPA kodulehele ja küsin raamatukogu laenutuse pikendamise kohta, siis suudab Bürokratt suhelda Rahvusraamatukogu kodulehel oleva juturobotiga ja probleemi ära lahendada. Ilmselt kasutab aasta lõpuks Bürokratti juba 20 asutust. Töö käib kogu aeg. Tulevikus võiks saada temaga suhelda ka kõneledes ja seda eri keeltes.
Kas samu küsimusi ei võiks küsida lihtsalt ChatGPT-lt? See on juba valmis, pole vaja midagi arendada.
ChatGPT puhul on mure selles, et ta annab infot, mis tundub usutav, aga ei pruugi tegelikult üldse tõene olla, sest see lahendus lihtsalt genereerib statistika põhjal teksti ehk teisisõnu ennustab, milline sõna võiks konteksti põhjal lausesse järgmisena sobida. Lisaks kaasnevad ChatGPT-ga mitmed andmekaitsealased probleemid. Bürokratt on ikkagi riiklik ja treenitud, mis tähendab, et ta vastab ainult siis, kui on kindel, et info on õige. Kui ta ei oska vastata, kutsub ta inimese appi.


Riigikantselei strateegiadirektoriks saab Mari-Liis SöötTALLINN, 20. juuni, BNS – Riigikantselei strateegiadirektorina alustab 21. augustil tööd Mari-Liis Sööt.
"Näen strateegiadirektori ametikohal võimalust ühendada minu senised teadmised andmepõhisest otsustamisest ning avatud läbipaistvast valitsemisest. Soovin anda oma panuse erinevate andmete automaatsemaks jõudmiseks riigi otsustesse," ütles Mari-Liis Sööt.
Riigikantselei strateegiadirektori ülesanne on viia ellu Eesti 2035 pikaajalist arengustrateegiat, seista hea avatud valitsemise põhimõtete eest, koordineerida valitsuse eesmärkide elluviimist ning edendada avaliku sektori innovatsiooni. Strateegiadirektor juhib ka riigikantselei strateegiabüroo tööd.
Mari-Liis Sööt töötab alates 2006. aastast justiitsministeeriumi analüüsitalituse juhatajana. Samuti on ta MTÜ Jututaja asutaja ja eestvedaja. Lisaks on ta konsulteerinud mitmete riikide korruptsioonivastast poliitikat ning annab loenguid sisekaitseakadeemias ja Tartu ülikoolis korruptsiooni, kriminaalpoliitika ning andmeanalüüsi teemadel. Sööt on töötanud ka Emoris, Eesti Pangas ja Tartu ülikoolis.
Sööt omandas 2013. aastal Tartu ülikoolis sotsiaalteaduste doktorikraadi ning sellele eelnevalt magistrikraadi avalikus halduses, täiendades end ka Helsingi ülikoolis. Tartu ülikoolis lõpetas ta ka bakalaureuseõpingud avaliku halduse ja sotsioloogia erialal. Sööt on läbinud riigikantselei tippjuhtide järelkasvuprogrammi.
Strateegiadirektori ametikoha konkurssi kuulutas riigisekretär välja 12. aprillil. Konkurssi viis läbi tippjuhtide valikukomisjon ning kokku kandideeris 19 inimest.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service