Putin tänas sõjaväge ja julgeolekujõude truuduse eest (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud.
MOSKVA, 26. juuni, Interfax-BNS - Venemaa president Vladimir Putin tänas kõiki sõjaväelasi ja julgeolekutöötajaid, kes oma vandele ja rahvale truuks jäid.
"Tänan kõiki meie kaitseväelasi, korrakaitsjaid, eriteenistusi, kes mässuliste teel seisid. Nad jäid truuks oma kohustusele, vandele ja oma rahvale," ütles Putin esmaspäevases pöördumises.
"Langenud kangelaste-lendurite julgus ja eneseohverdus päästis Venemaa traagilistest laastavatest tagajärgedest," ütles riigipea.
Putin tänas ühtlasi venelasi põhiseadusliku korra toetamise eest.
"Tänan teid vastupidavuse, solidaarsuse ja patriotismi eest. See kodaniku solidaarsus on näidanud, et igasugune väljapressimine ja katsed tekitada sisemisi rahutusi on määratud läbikukkumisele. Kordan veel kord: näidati ühiskonna kõrgeimat konsolideerumist, täidesaatvat ja seadusandlikku võimu kõigil tasanditel," sõnas Putin.
"Avalikud organisatsioonid, usulahud ja juhtivad erakonnad – tegelikult kogu Venemaa ühiskond võtsid kindla ja üheselt mõistetava seisukoha põhiseadusliku korra toetuseks," väitis president.
Riigipea kinnitas ühtlasi, et kõik vajalikud meetmed relvastatud mässuga seoses tekkinud ohtude neutraliseerimiseks võeti kohe algusest peale kasutusele.
"Rõhutan, et sündmuste algusest peale võeti koheselt vastu kõik vajalikud otsused, et neutraliseerida tekkinud oht, et kaitsta põhiseaduslikku süsteemi, meie kodanike elu ja julgeolekut," ütles Putin venelastele.
President toonitas, et relvastatud mäss oleks igal juhul maha surutud.
"Mässu korraldajatele, hoolimata adekvaatsuse kaotamisest, ei saanud see mõistmata jääda. Nad kõik mõistsid," sõnas Putin.
"Relvastatud mässu korraldajad said aru, et panevad toime kuritegusid, lõhestavad ja nõrgestavad riiki," jätkas Venemaa president esmaspäevaõhtuses televisioonikõnes.
"Mässu korraldajad mõistsid suurepäraselt, et nad panevad toime kuritegusid, lõhestavad ja nõrgestavad riiki, mis seisab silmitsi kolossaalse välisohuga ja väljastpoolt tuleva enneolematu survega," seletas Putin.
"Mässu korraldajad, olles reetnud oma riigi ja oma rahva, reetsid ka kuriteosse kaasatud, valetasid neile ja saatsid nad oma rahva pihta tulistama," jätkas Putin.
"Täpselt sellist tulemust ehk vennatappu tahtsid Venemaa vaenlased ja Kiievi neonatsid, nende lääne patroonid ja kõikvõimalikud rahvusreeturid. Nad tahtsid, et Vene sõdurid tapaksid üksteist, et sõjaväelased ja tsiviilisikud saaksid surma," ütles president.
"Nad hõõrusid käsi, unistades kätte maksta ebaõnnestumiste eest rindel ja niinimetatud vastupealetungil, kuid tegid valearvestuse. Tänan kõiki meie sõjaväelasi, korrakaitsjaid, eriteenistusi, kes rindel ja mässu ajal jäid truuks oma kohustusele, vandele ja oma rahvale," kordas Putin.
Interfax - Baltic News Service


Putin tänas sõjaväge ja julgeolekujõude truuduse eest (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud.
MOSKVA, 26. juuni, Interfax-BNS - Venemaa president Vladimir Putin tänas kõiki sõjaväelasi ja julgeolekutöötajaid, kes oma vandele ja rahvale truuks jäid.
"Tänan kõiki meie kaitseväelasi, korrakaitsjaid, eriteenistusi, kes mässuliste teel seisid. Nad jäid truuks oma kohustusele, vandele ja oma rahvale," ütles Putin esmaspäevases pöördumises.
"Langenud kangelaste-lendurite julgus ja eneseohverdus päästis Venemaa traagilistest laastavatest tagajärgedest," ütles riigipea.
Putin tänas ühtlasi venelasi põhiseadusliku korra toetamise eest.
"Tänan teid vastupidavuse, solidaarsuse ja patriotismi eest. See kodaniku solidaarsus on näidanud, et igasugune väljapressimine ja katsed tekitada sisemisi rahutusi on määratud läbikukkumisele. Kordan veel kord: näidati ühiskonna kõrgeimat konsolideerumist, täidesaatvat ja seadusandlikku võimu kõigil tasanditel," sõnas Putin.
"Avalikud organisatsioonid, usulahud ja juhtivad erakonnad – tegelikult kogu Venemaa ühiskond võtsid kindla ja üheselt mõistetava seisukoha põhiseadusliku korra toetuseks," väitis president.
Riigipea kinnitas ühtlasi, et kõik vajalikud meetmed relvastatud mässuga seoses tekkinud ohtude neutraliseerimiseks võeti kohe algusest peale kasutusele.
"Rõhutan, et sündmuste algusest peale võeti koheselt vastu kõik vajalikud otsused, et neutraliseerida tekkinud oht, et kaitsta põhiseaduslikku süsteemi, meie kodanike elu ja julgeolekut," ütles Putin venelastele.
President toonitas, et relvastatud mäss oleks igal juhul maha surutud.
"Mässu korraldajatele, hoolimata adekvaatsuse kaotamisest, ei saanud see mõistmata jääda. Nad kõik mõistsid," sõnas Putin.
"Relvastatud mässu korraldajad said aru, et panevad toime kuritegusid, lõhestavad ja nõrgestavad riiki," jätkas Venemaa president esmaspäevaõhtuses televisioonikõnes.
"Mässu korraldajad mõistsid suurepäraselt, et nad panevad toime kuritegusid, lõhestavad ja nõrgestavad riiki, mis seisab silmitsi kolossaalse välisohuga ja väljastpoolt tuleva enneolematu survega," seletas Putin.
"Mässu korraldajad, olles reetnud oma riigi ja oma rahva, reetsid ka kuriteosse kaasatud, valetasid neile ja saatsid nad oma rahva pihta tulistama," jätkas Putin.
"Täpselt sellist tulemust ehk vennatappu tahtsid Venemaa vaenlased ja Kiievi neonatsid, nende lääne patroonid ja kõikvõimalikud rahvusreeturid. Nad tahtsid, et Vene sõdurid tapaksid üksteist, et sõjaväelased ja tsiviilisikud saaksid surma," ütles president.
"Nad hõõrusid käsi, unistades kätte maksta ebaõnnestumiste eest rindel ja niinimetatud vastupealetungil, kuid tegid valearvestuse. Tänan kõiki meie sõjaväelasi, korrakaitsjaid, eriteenistusi, kes rindel ja mässu ajal jäid truuks oma kohustusele, vandele ja oma rahvale," kordas Putin.
Vene riigipea tänas eraldi Valgevene presidenti Aleksandr Lukašenkot tema jõupingutuste eest lahendada rahumeelselt olukord, mis tekkis seoses sõjalise mässukatsega Venemaal.
"Olen Valgevene presidendile tänulik tema jõupingutuste ja panuse eest olukorra rahumeelsesse lahendamisse," ütles Putin televisioonikõnes.
Samas rõhutas Putin, et selles olukorras mängis otsustavat rolli Venemaa ühiskonna isamaaline vaim.
"Kordan veelkord, et otsustavat rolli mängis neil päevil kodanike isamaaline meeleolu, kogu Venemaa ühiskonna konsolideerumine," väitis riigipea.
"Just see toetus võimaldas meil üheskoos ületada meie kodumaa kõige raskem katsumus. Tänan teid selle eest," ütles Putin oma pöördumise lõpus.
Interfax - Baltic News Service


Vladimir Putin: mässu korraldajad reetsid riigiVenemaa diktaator Vladimir Putin andis mõista, et Jevgeni Prigožin on tema silmis reetur.
Vihase ilmega Putin teatas hilisõhtuses telepöördumises, et Wagneri armee juhtkonna korraldatud mäss oli „kuritegelik tegevus, mille eesmärk oli Vene riigi nõrgestamine“ ja „ühiskonna lõhestamine“.
„Igasugune väljapressimine ja katsed tekitada sisemisi rahutusi on määratud läbikukkumisele,“ kuulutas Putin. „Avalikud organisatsioonid, usulahud ja juhtivad erakonnad – tegelikult kogu Vene ühiskond võttis kindla ja üheselt mõistetava seisukoha – toetada põhiseaduslikku korda.“
„Mässu korraldajad, kes reetsid oma riigi ja rahva, reetsid ka need, kelle nad oma kuriteosse kaasasid. Nad valetasid neile, tõukasid nad surma, lükkasid nad tule alla, et tappa omaenda rahvast,“ rääkis Putin.
Tema väitel oleks relvastatud mäss igal juhul maha surutud. „Mässu korraldajatele, hoolimata adekvaatsuse kaotamisest, ei saanud see mõistmata jääda. Nad kõik mõistsid,“ rõhutas Putin.
„Just taolist tulemust – vennatappu – tahtsidki Venemaa vaenlased: nii Kiievi neonatsid kui ka nende lääne patroonid ja kõikvõimalikud rahvusreeturid. Nad tahtsid, et Vene sõdurid tapaksid üksteist, tapaksid sõjaväelasi ja tsiviilisikuid, et lõpuks Venemaa kaotaks ja ühiskond lõheneks, lämbuks verisesse sisetülli,“ jutustas ta.
Teisalt tänas Putin wagnerlasi, kes „võtsid vastu õige otsuse lõpetada ja pöörduda tagasi, et vältida verevalamist“. Ta teatas, enamik neist on „patrioodid“, keda mässu korraldajate poolt lihtsalt ära kasutati.
„Täna on teil võimalus jätkata Venemaa teenimist, sõlmides lepingu kaitseministeeriumi või teiste õiguskaitseorganitega, või naasta oma pere ja sõprade juurde. Kel soov, võib Valgevenesse minna. Täidan oma lubaduse. Kordan, valik on teie, kuid olen kindel, et see on nende Vene sõdurite valik, kes on saanud aru oma traagilisest veast,“ rõhutas Putin.
Ta kiitis Valgevene riigijuhti Aljaksandr Lukašenkat viimase panuse eest olukorra lahendamisel.
Tänu avaldas Putin ka Venemaa avalikkusele – seda „toetuse, patriotismi ja solidaarsuse“ eest.
Viimaks ei jätnud Venemaa diktaator siiski süüdistamata Ukrainat, jutustades – ühtki tõendit esitamata – Kiievi seotusest ja nimetades ülestõusu „kättemaksuks nende (ukrainlaste -toim) ebaõnnestunud vastupealetungi eest“.
Õige pea pärast Putini telepöördumist avaldati Kremli kodulehel ka videolõik Putini kohtumisest oma julgeolekuametnikega. Ta tänas neid tehtud töö eest ja palus nädalavahetusel aset leidnud „olukorda“ analüüsida.
Laua taga võis esimest korda alates mässu puhkemisest näha ka kaitseminister Sergei Šoigut.
Tema kõrval võtsid nõupidamisest osa peaprokurör Igor Krasnov, Kremli administratsiooni juht Anton Vaino, siseminister Vladimir Kolokoltsev, FSB direktor Aleksandr Bortnikov, rahvuskaardi ülem Viktor Zolotov, FSO direktor Dmitri Kotšnev ja ka uurimiskomitee juht Aleksandr Bastrõkin.


Putin tänas sõjaväge ja julgeolekujõude truuduse eest (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud. Lisatud Wagneri kohta.
MOSKVA, 26. juuni, Interfax-BNS - Venemaa president Vladimir Putin tänas kõiki sõjaväelasi ja julgeolekutöötajaid, kes oma vandele ja rahvale truuks jäid.
"Tänan kõiki meie kaitseväelasi, korrakaitsjaid, eriteenistusi, kes mässuliste teel seisid. Nad jäid truuks oma kohustusele, vandele ja oma rahvale," ütles Putin esmaspäevases pöördumises.
"Langenud kangelaste-lendurite julgus ja eneseohverdus päästis Venemaa traagilistest laastavatest tagajärgedest," ütles riigipea.
Putin tänas ühtlasi venelasi põhiseadusliku korra toetamise eest.
"Tänan teid vastupidavuse, solidaarsuse ja patriotismi eest. See kodaniku solidaarsus on näidanud, et igasugune väljapressimine ja katsed tekitada sisemisi rahutusi on määratud läbikukkumisele. Kordan veel kord: näidati ühiskonna kõrgeimat konsolideerumist, täidesaatvat ja seadusandlikku võimu kõigil tasanditel," sõnas Putin.
"Avalikud organisatsioonid, usulahud ja juhtivad erakonnad – tegelikult kogu Venemaa ühiskond võtsid kindla ja üheselt mõistetava seisukoha põhiseadusliku korra toetuseks," väitis president.
Riigipea kinnitas ühtlasi, et kõik vajalikud meetmed relvastatud mässuga seoses tekkinud ohtude neutraliseerimiseks võeti kohe algusest peale kasutusele.
"Rõhutan, et sündmuste algusest peale võeti koheselt vastu kõik vajalikud otsused, et neutraliseerida tekkinud oht, et kaitsta põhiseaduslikku süsteemi, meie kodanike elu ja julgeolekut," ütles Putin venelastele.
President toonitas, et relvastatud mäss oleks igal juhul maha surutud.
"Mässu korraldajatele, hoolimata adekvaatsuse kaotamisest, ei saanud see mõistmata jääda. Nad kõik mõistsid," sõnas Putin.
"Relvastatud mässu korraldajad said aru, et panevad toime kuritegusid, lõhestavad ja nõrgestavad riiki," jätkas Venemaa president esmaspäevaõhtuses televisioonikõnes.
"Mässu korraldajad mõistsid suurepäraselt, et nad panevad toime kuritegusid, lõhestavad ja nõrgestavad riiki, mis seisab silmitsi kolossaalse välisohuga ja väljastpoolt tuleva enneolematu survega," seletas Putin.
"Mässu korraldajad, olles reetnud oma riigi ja oma rahva, reetsid ka kuriteosse kaasatud, valetasid neile ja saatsid nad oma rahva pihta tulistama," jätkas Putin.
"Täpselt sellist tulemust ehk vennatappu tahtsid Venemaa vaenlased ja Kiievi neonatsid, nende lääne patroonid ja kõikvõimalikud rahvusreeturid. Nad tahtsid, et Vene sõdurid tapaksid üksteist, et sõjaväelased ja tsiviilisikud saaksid surma," ütles president.
"Nad hõõrusid käsi, unistades kätte maksta ebaõnnestumiste eest rindel ja niinimetatud vastupealetungil, kuid tegid valearvestuse. Tänan kõiki meie sõjaväelasi, korrakaitsjaid, eriteenistusi, kes rindel ja mässu ajal jäid truuks oma kohustusele, vandele ja oma rahvale," kordas Putin.
Vene presidendi väitel on valdav enamus erasõjafirma Wagneri võitlejatest ja komandöridest on Venemaa patrioodid, kuid neid üritati ära kasutada.
"Me teadsime ja teame, et valdav enamus Wagneri võitlejatest ja komandöridest on samuti Venemaa patrioodid, kes on pühendunud oma rahvale ja riigile. Nad tõestasid seda oma julgusega lahinguväljal. Neid püüti kasutada oma relvavendade vastu, kellega nad riigi ja selle tuleviku nimel koos võitlesid," väitis Putin.
Vene riigipea tänas eraldi Valgevene presidenti Aleksandr Lukašenkot tema jõupingutuste eest lahendada rahumeelselt olukord, mis tekkis seoses sõjalise mässukatsega Venemaal.
"Olen Valgevene presidendile tänulik tema jõupingutuste ja panuse eest olukorra rahumeelsesse lahendamisse," ütles Putin televisioonikõnes.
Samas rõhutas Putin, et selles olukorras mängis otsustavat rolli Venemaa ühiskonna isamaaline vaim.
"Kordan veelkord, et otsustavat rolli mängis neil päevil kodanike isamaaline meeleolu, kogu Venemaa ühiskonna konsolideerumine," väitis riigipea.
"Just see toetus võimaldas meil üheskoos ületada meie kodumaa kõige raskem katsumus. Tänan teid selle eest," ütles Putin oma pöördumise lõpus.
Interfax - Baltic News Service


Sillamäel ja Kauksis välkusid terariistad24. juunil teatati politseile, et Sillamäel Kesktänaval asuvas korteris lõi 39aastane naine oma elukaaslast terava esemega. Mees toimetati tervisekontrolliks haiglasse. Politsei pidas naise kinni.Samal päeval tuli teade, et Alutaguse vallas Kauksi külas lõi 45aastane mees 46aastast meest terava esemega. Kiirabi toimetas kannatanu haiglasse. Politsei pidas lööja kinni.
Vägivald vohas tänavatel
24. juunil sai politsei teate, et Jõhvi vallas Edise külas lõid seni tuvastamata isikud 44aastast meest. Kiirabi vaatas mehe kohapeal üle.
Samal päeval teatati, et Toila vallas Kohtla-Nõmmel lõi seni tuvastamata isik 60aastast naist.
25. juunil teatati politseile, et Jõhvi vallas Kose külas lõi seni tuvastamata isik 36aastast meest. Mees toimetati haiglasse.
Samal päeval tuli teade, et Kohtla-Järvel Keskalleel toimus konflikt kolme mehe vahel. Politsei pidas konflikti alustanud 40aastase mehe kinni.
Juhtumite täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Garaažist varastati krossitsikkel
20. juunil sai politsei teate, et Jõhvi vallas Sompa külas on lukustamata garaažist varastatud krossimootorratas. Vargusega tekitatud kahju on 800 eurot.
Kelmid petsid narvalannalt raha
Politseisse pöördus Narvas elav naine, kellele oli helistanud kelm, tutvustades end politseiametnikuna ning väites, et naise nimel püütakse laenu võtta. Kelm suunas naise väidetava pangatöötaja poole, kes palus naisel pangakonto kaitsmiseks sisestada Smart-ID PIN-koodid, mida naine ka tegi. Hiljem avastas kannatanu, et tema pangakontolt on kadunud 1500 eurot.


Putin tänas sõjaväge ja julgeolekujõude truuduse eest (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud. Veel Wagneri kohta.
MOSKVA, 26. juuni, Interfax-BNS - Venemaa president Vladimir Putin tänas kõiki sõjaväelasi ja julgeolekutöötajaid, kes oma vandele ja rahvale truuks jäid.
"Tänan kõiki meie kaitseväelasi, korrakaitsjaid, eriteenistusi, kes mässuliste teel seisid. Nad jäid truuks oma kohustusele, vandele ja oma rahvale," ütles Putin esmaspäevases pöördumises.
"Langenud kangelaste-lendurite julgus ja eneseohverdus päästis Venemaa traagilistest laastavatest tagajärgedest," ütles riigipea.
Putin tänas ühtlasi venelasi põhiseadusliku korra toetamise eest.
"Tänan teid vastupidavuse, solidaarsuse ja patriotismi eest. See kodaniku solidaarsus on näidanud, et igasugune väljapressimine ja katsed tekitada sisemisi rahutusi on määratud läbikukkumisele. Kordan veel kord: näidati ühiskonna kõrgeimat konsolideerumist, täidesaatvat ja seadusandlikku võimu kõigil tasanditel," sõnas Putin.
"Avalikud organisatsioonid, usulahud ja juhtivad erakonnad – tegelikult kogu Venemaa ühiskond võtsid kindla ja üheselt mõistetava seisukoha põhiseadusliku korra toetuseks," väitis president.
Riigipea kinnitas ühtlasi, et kõik vajalikud meetmed relvastatud mässuga seoses tekkinud ohtude neutraliseerimiseks võeti kohe algusest peale kasutusele.
"Rõhutan, et sündmuste algusest peale võeti koheselt vastu kõik vajalikud otsused, et neutraliseerida tekkinud oht, et kaitsta põhiseaduslikku süsteemi, meie kodanike elu ja julgeolekut," ütles Putin venelastele.
President toonitas, et relvastatud mäss oleks igal juhul maha surutud.
"Mässu korraldajatele, hoolimata adekvaatsuse kaotamisest, ei saanud see mõistmata jääda. Nad kõik mõistsid," sõnas Putin.
"Relvastatud mässu korraldajad said aru, et panevad toime kuritegusid, lõhestavad ja nõrgestavad riiki," jätkas Venemaa president esmaspäevaõhtuses televisioonikõnes.
"Mässu korraldajad mõistsid suurepäraselt, et nad panevad toime kuritegusid, lõhestavad ja nõrgestavad riiki, mis seisab silmitsi kolossaalse välisohuga ja väljastpoolt tuleva enneolematu survega," seletas Putin.
"Mässu korraldajad, olles reetnud oma riigi ja oma rahva, reetsid ka kuriteosse kaasatud, valetasid neile ja saatsid nad oma rahva pihta tulistama," jätkas Putin.
"Täpselt sellist tulemust ehk vennatappu tahtsid Venemaa vaenlased ja Kiievi neonatsid, nende lääne patroonid ja kõikvõimalikud rahvusreeturid. Nad tahtsid, et Vene sõdurid tapaksid üksteist, et sõjaväelased ja tsiviilisikud saaksid surma," ütles president.
"Nad hõõrusid käsi, unistades kätte maksta ebaõnnestumiste eest rindel ja niinimetatud vastupealetungil, kuid tegid valearvestuse. Tänan kõiki meie sõjaväelasi, korrakaitsjaid, eriteenistusi, kes rindel ja mässu ajal jäid truuks oma kohustusele, vandele ja oma rahvale," kordas Putin.
Vene presidendi väitel on valdav enamus erasõjafirma Wagneri võitlejatest ja komandöridest on Venemaa patrioodid, kuid neid üritati ära kasutada.
"Me teadsime ja teame, et valdav enamus Wagneri võitlejatest ja komandöridest on samuti Venemaa patrioodid, kes on pühendunud oma rahvale ja riigile. Nad tõestasid seda oma julgusega lahinguväljal. Neid püüti kasutada oma relvavendade vastu, kellega nad riigi ja selle tuleviku nimel koos võitlesid," väitis Putin.
Putin teatas, et Wagneri võitlejad võivad minna sõjaväkke või lahkuda Valgevenesse.
"Täna on teil võimalus jätkata Venemaa teenimist, sõlmides lepingu kaitseministeeriumi või teiste õiguskaitseorganitega või naasta oma pere ja lähedaste juurde. Kes soovib, võib minna Valgevenesse," ütles president.
Vene riigipea tänas eraldi Valgevene presidenti Aleksandr Lukašenkot tema jõupingutuste eest lahendada rahumeelselt olukord, mis tekkis seoses sõjalise mässukatsega Venemaal.
"Olen Valgevene presidendile tänulik tema jõupingutuste ja panuse eest olukorra rahumeelsesse lahendamisse," ütles Putin televisioonikõnes.
Samas rõhutas Putin, et selles olukorras mängis otsustavat rolli Venemaa ühiskonna isamaaline vaim.
"Kordan veelkord, et otsustavat rolli mängis neil päevil kodanike isamaaline meeleolu, kogu Venemaa ühiskonna konsolideerumine," väitis riigipea.
"Just see toetus võimaldas meil üheskoos ületada meie kodumaa kõige raskem katsumus. Tänan teid selle eest," ütles Putin oma pöördumise lõpus.
Interfax - Baltic News Service


Kõne „keskpangast“ veenis eestimaalasi kümneid tuhandeid eurosid võhivõõrale lätlasele andmaÜks ohver pidas kelmide juttu kahtlaseks ja helistas 112. Kuna ta vastust ei saanud, siis järeldas, et ju ikkagi on osaline salajases operatsioonis.
Tänavu 13. jaanuaril helistati 68-aastasele Dmitrile (nimi muudetud) varjatud numbrilt. Hääle järgi 40-ndates naine esitles end politseitöötaja Tatjana Smirnovana ja rääkis, et keegi Timošenko olevat üritanud Dmitri võltsitud volikirjaga pangas pettuse sooritada. Kaabaka tabamiseks tuleb Dmitril nüüd osaleda operatsioonis, kuhu on kaasatud ka Eesti Pank.
Smirnova ütles, et kohe suunatakse Dmitri Eesti Panga kõneliinile ja sealne inimene räägib asjast lähemalt. „Telefonis kostvate helide järgi aimasin, et mind suunati ümber,“ meenutas Dmitri. Nüüd tutvustas end liinil olev Smirnovaga sarnase häälega naine Anna Samarinana ja väitis, et tema töökohustuste hulka kuulub pankade tegevuse järelevalve. „Ütles, et pean kohe sõitma Swedbanki kontorisse, ja palus mul enda kontolt võtta maksimaalne võimalik summa,“ rääkis Dmitri. „Samarina selgitas, et nende tehniline osakond jälgib varjatult pangatöötaja käitumist. Pidin välja võtma sularaha, mis olevat märgistatud.“
Poole tunni pärast oli Dmitri juba pangakontoris ja palus telleril oma kontolt 10 000 eurot välja võtta.
Taas helistas Samarina, kuid kaotas viivuks Dmitri usalduse – Dmitri palus igaks juhuks helistada Eesti Panga ametlikult numbrilt.
Samarina helistaski seejärel suvalise lauatelefoni numbrilt tagasi ja see tundus Dmitrile usutav. Tuli uus palve: kanda 38 000 eurot võõrale kontole. Dmitril polnud pärast 10 000 euro sularahas väljavõtmist kontol enam nii palju raha ja ta ütles, et tal oleks ehk ainult 30 000. Samarina palus siis üle kanda 28 000 eurot. Konto number saabus telefonile sõnumiga.
Dmitri naasis pangakontorisse. Samarina juhendas, et kui panga teller küsib ülekande kohta, tuleb öelda, et see on Saksamaal ostetud auto või kinnisvara eest. „Ülekande eesmärk on Swedbank AS-i töötajate käitumise ja nende Saksamaa sidemete kontrollimine,“ avaldati Dmitrile järjekordne „saladus“. Toimingu lõppedes saatvat Samarina raha tagasi, lubati Dmitrile.
Ülekande kohta tuli öelda, et see on Saksamaal ostetud auto või kinnisvara eest.
Esimene teller keeldus ülekannet tegemast ja soovis näha arvet. Teise teenindajaga aga ülekanne õnnestus.
Dmitrile helistati seejärel järjekordselt võõralt numbrilt. Kerge balti aktsendiga meeshääl tutvustas end vanemuurija Aleksandr Tammena. „Ta kinnitas mulle, et osalen pangaoperatsioonis,“ meenutas Dmitri ja lisas, et otsustas ikkagi asja kontrollida.
„Helistasin 112 ja palusin kontrollida numbrit, millelt mulle helistas väidetavalt keegi vanemuurija. Dispetšer lubas tagasi helistada, kuid ei helistanud. Võtsin seda nii, et minule ei helistatud tagasi sellepärast, et ma ilmselt osalengi mingis salajases politsei- või pangaoperatsioonis,“ selgitas Dmitri.
Juba 28 000 euro jagu rikastunud „Samarina“ võttis Dmitriga uuesti ühendust ja rõhutas, et pangast välja võetud 10 000 eurost ei tohi ta sentigi kulutada. Kupüürid on märgistatud ja inkassaator tuleb neile järele.
19. jaanuaril saabus Dmitri juurde „inkassaator". Nagu Samarina oli varem telefonis öelnud, kandis kohale tulnud habemik peas panama mütsikest ja tema käes oli punane mapp. Kokku oli lepitud salasõna „Jenissei“.
Kohtumisel tekkis aga konflikt, sest Dmitri nõudis inkassaatorilt dokumenti, kuid seda polnud. Seetõttu jättis Dmitri raha üle andmata.
Samal ajal suhtles Dmitri telefonis Samarinaga. „Ta hakkas otsemaid mind psühholoogiliselt survestama,“ kirjeldas Dmitri. Võltsuurija väitis, et Dmitri on kohustatud raha ära andma. Siis helistas juba „vanemuurija“ Tamm ja avaldas samuti survet. Ta veenis Dmitrit märksõnaga „märgistatud raha“ ja ütles, et politsei territooriumil ei ole võimalik raha üle anda, sest see ei ole „kohtumiste paik“.
Dmitri allus survele, andis raha ära ja sai vastu punase mapi. Nüüd oli ta kaotanud juba 38 000 eurot. „Sain aru, et see dokument kinnitab minu käest märgistatud rahatähtede ära võtmist,“ oli Dmitri veendunud.
Neli päeva hiljem helistas taas Samarina. Nüüd ta teatas, et keegi tahtvat võtta Dmitri nimel laenu ja selleks et oma kontot kaitsta, peab Dmitri ise laenu taotlema ja raha välja võtma.
Dmitri usaldaski Samarinale TeamVieweri rakenduse kaudu ligipääsu oma pangakontole ja võttis viieks aastaks 10 000 eurot laenu.
Peagi leidiski aset kohtumine uue inkassaatoriga, kes oli pisut noorem ja rääkis kaukaasia aktsendiga. Käes oli tal vana tuttav punane mapp, mille ta rahaümbriku vastu lahkelt Dmitrile ulatas. Kelmidele loovutatud rahasumma oli nüüd kasvanud juba 48 000 euroni.
Teine „inkassaator“ oli lätlane Matiss Melders. Politsei jõudis temani juhuslikult veebruaris toimunud „tööotsa“ ebaõnnestumise tõttu. Tookord oli ohvriks 65-aastane Marina (nimi muudetud), kes läks samasuguse kõne peale pangakontorisse, et oma arvel olnud 8000 eurot välja võtta.
„Saime infot Swedbankilt, kui teller märkas, et nende klient soovib võtta välja suure summa raha. Teller uuris, mida klient nii suure summaga plaanib teha, mille peale klient vastas, et osaleb salaoperatsioonis. Vestlust kuulis pealt ka teine klient, kes kinnitas samuti, et ka teda on kaasatud samasse operatsiooni,“ kirjeldas Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin märtsis pressiteates.
Pangakelmused on eestimaalastelt tänavu võtnud juba üle miljoni euro
Selle aasta jaanuarist mai lõpuni on politseile teatatud 215-st pangakelmuse juhtumist, milles inimesed on ilma jäänud kokku 1 160 568 eurost.
Viimatised, maikuu andmed näitavad, et enamik juhtumeid oli seotud helistamistega. Helistajad väitsid end olevat kas pangast, politseist või Google’ist, misjärel suunati kõne pangatöötajale. Teinekord helistati kõigi kolme nimel korraga.
Kui esmalt helistati politseist, siis väideti näiteks, et keegi soovib kannatanu nimele laenu võtta, keegi üritas saada pangas kannatanu arvele ligipääsu või arvelt raha välja võtta.
Google’i töötajana esinejad väitsid näiteks, et kannatanu postkasti on sisse murtud, isiklikud andmed on lekkinud, kontol on avastatud kahtlane tegevus, nende andmetel on keegi üritanud kannatanu pangakontolt raha välja võtta.
Skeem on ikka sarnane – saadakse kannatanu nutiseadmesse kaugjuurdepääs, kannatanu sisestab oma pangaandmed ning tema kontolt võetakse raha ära või võetakse tema nimel laenu.
Kahel juhul saadeti kannatanu telefoni LHV nimel SMS, mille sisuks oli, et konto on blokeeritud kahtlase tegevuse tõttu. Deblokeerimiseks tuli vajutada petulingile ja ennast autentida. Selle tagajärjel tehti kannatanu kontolt ülekanne teisele pangakontole.
Marina sai siiski oma raha Lasnamäe Centrumi pangakontoris kätte ja läks sama maja kasiinosse ootama, kuni saabub „uurija Aleksandr Tamm“, kes oli tema teada juhtumiga tegelema hakanud.
Nüüdseks oli aga info juba politseini jõudnud ja kui pärast kella 19 saabus punase mapiga kuller, ilmusid politseinikud ja pidasid end vanemuurija Aleksandrina esitlenud Meldersi kinni.
Melders tunnistas teo üles. Ta rääkis uurijatele enda versiooni, kuidas ta seesuguse kelmuseskeemiga liitus.
Ta olevat tutvunud sõbra kaudu Rafaeli-nimelise isikuga, kes rahvuselt tundus venelane, kuid mõistis ka läti keelt. Rafael tutvustas Meldersile head tööotsa: tuleb sõita Tallinnasse, kohtuda inimestega, korjata neilt sularaha ja anda neile vastu mingid dokumendid.
Meldersi teenistus oleks kümme protsenti saadavast sularahast.
Rafael tegelevat krüptorahaga ja laskvat selle sularahaks konverteerida Eestis olevatel äripartneritel. Meldersi teenistus oleks kümme protsenti saadavast sularahast. Melders võttis kaasa sõber Zimarsi ja kohtuski Rafaeliga Riia külje all asuvas tanklas.
Esimesel kohtumisel andis Rafael Meldersile punase mapi koos dokumentidega ja selgitas, et mapp tuleb anda äriklientidele, kes annavad vastu sularaha. Esimene ots oli 10 000 eurot ja „ärikliendiks“ juba loo algusest tuttav Dmitri.
Edaspidi sai Melders juba dokumendid meilitsi ja ostis mapid kontoritarvete poest ise. Juhiseid äriklientidega kohtumiseks sai ta telefonisõnumitega.
„Rafael“: Need dokumendid tuleb välja printida ja ühte mappi panna.
Melders: See on 8k eest, jah? Kas neid 2 klienti veel pole?
R: Veel töötame, ei ole saanud veel kokku leppida, et raha tagasi maksaksid.
M: Selge. Printisime välja, sõidame edasi.
R: Super.
[- -]
R: Kui paju Tallinnani veel on?
M: 50 minutit. Aadress?
R: Ootan aadressi kinnitust, siis annan.
M: Ok.
R: Mustakivi tee 13.
M: Ok. Meil on 30 minutit jäänud. Saada see aadress eesti keeles, vene keeles ei leia midagi.
[- -]
R: Autoga pole sinna kõrvale vaja sõita. Seal on kaamerad. Peab jalgsi kliendi juurde minema.
M: Mul on mustad püksid, must džemper, hall mantel.
R: Lepime ehk kohe kokku teise aadressi.
R: Klient kardab mujal.
M: Ok. Kas naine?
R: Jah.
M: Vana?
R: Vana.
M: Ok.
[- -]
R: Pargi sinna, kus kaameraid ei ole.
M: Ok. Olen kohal.
R: Kui küsitakse, siis su nimi on Aleksandr.
M: Ok.
R: Kuidas seal on? Kas kõik on korras?
M: Jah. Ootan teda.
R: Tere, mu nimi on Aleksandr, sularahakeskus. Salasõna Astra, siin on dokumendid.
R: [Ta] kohe tuleb.
Möödub 50 minutit.
R: Kas oled siin?
R: Mis seal juhtus?
R: Matiss?
R: Sa oled ju võrgus.
R: Vasta.
Melders peeti kinni ja võeti vahi alla. Harju maakohus mõistis ta kaks kuud hiljem kelmuses süüdi ja talle määrati kaheaastane vangistus, millest pidi ära kandma vaid vahi all viibitud kaks kuud ja 20 päeva. Ülejäänut ei pöörata tingimisi täitmisele, kui ta ei pane kahe ja poole aasta jooksul toime uut kuritegu. Lisakaristusena saadeti ta riigist välja ja määrati viieaastane Eestisse sissesõidu keeld. Rahuldati ka kahe kannatanu esitatud tsiviilhagi, mille järgi peab ta kummalegi tasuma 10 000 eurot. Tema valdustest leidud kuus punast dokumendimappi hävitati.
Kui keegi on kokku puutunud säärase petuskeemiga, tunneb ära pildil oleva kelmi või sertifikaadi, siis palume sellest politseile teada anda kas telefonil +372 337 2474 või kirjutada aadressile sergei.sei@politsei.ee.
Kullerid jäävad vahele
Politsei andis eelmisel kolmapäeval teada, et pidas kinni järjekordse pangakelmuses osalenud mehe. Nimelt teatati mai lõpus, et Jõhvis püüdsid kelmid ühelt eakalt mehelt välja petta 9000 eurot.
End Eesti Panga töötaja ja politseinikuna tutvustanud tuvastamata isikud helistasid talle ning rääkisid talle toimuvast politsei salaoperatsioonist, mille eesmärk on püüda kinni pangatöötajast kelm. Meest juhendati kogu oma raha pangakontolt välja võtma ja järgmisel päeval kohale sõitvale Eesti Panga kullerile üle andma.
Raha üleandmine pidi toimuma 26. mail, reede hommikul. Enne petuskeemi lõpule viimist sekkusid „operatsiooni“ aga päris politseinikud, kes pidasid reede hommikul Jõhvi sõitnud väidetava Eesti Panga kulleri vahetult raha üleandmisel kinni. Kinnipeetud isik osutus Läti kodanikuks, kelle kohta kogutud tõendid andsid alust kahtlustada teda viimase kolme kuu jooksul veel vähemalt neljas samasuguses petuskeemis. Ta kogus Eesti kannatanutelt raha, tekitades kannatanutele ligemale 60 000 eurot kahju, sedastas Ida prefektuuri kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.
Ka märtsi lõpus pidas politsei Tallinnas kinni kaks isikut, keda samuti kahtlustatakse samasuguse Eesti Panga kulleri legendiga kelmuste organiseerimises. „Kahtlustuse kohaselt on isikud seotud 40 000 euro väljapetmisega kahelt kannatanult. Kullerid pidas politsei selle aasta naistepäeval Narvas kannatanuga suhtlemisel kinni ning ka nende juurest leiti Eesti Panga kirjadega võltsitud dokument,“ lisas Vodja.
Ta märkis, et konkreetselt teolt tabatud kelmide puhul õnnestus politseil küll kahju tekkimist ennetada, kuid juba toimunud kelmustes kaotatud raha tagasi saada on paraku üsna vähe tõenäoline.
Raha viiakse riigist välja
„Välismaa kelmidega koostööd tegevad kohalikud „kullerid“ toimetavad raha esimesel võimalusel riigist välja ning raha edasise liikumise jälgimine on raskendatud. Seetõttu on politsei parimaks võimaluseks ja kahju tekkimise vältimiseks teha ennetustööd ja tegeleda kelmustega seotud kohalike kurjategijate püüdmisega. Internetis levivad pakkumised liitumaks taolise kuritegeliku skeemiga võivad küll tähendada lühiajalist hõlptulu, kuid varem või hiljem ristuvad selliste inimeste teed politseiga, mis omakorda toob kaasa kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerimise ja kriminaalkaristuse,“ rõhutas kriminaalpolitseinik.
Politseinik tuletas meelde, et politseinikud ega pangatöötajad ei korralda inimestega selliseid „salaoperatsioone“, mis hõlmaksid nende raha kellelegi üle andmist. Politsei ega pangad ei uuri inimestelt telefoni teel nende isiku- ega pangakontode andmeid. „Kui sulle helistatakse politseist või pangast, võid sa alati küsida kohtumist politseijaoskonnas või pangakontoris ning ise veenduda, kellega päriselt vestlus käib. Samuti on lihtne viis sellise kelmuse puhul petturite tuvastamiseks nendega telefonis eesti keeles rääkimine – üldjuhul sellised petturid eesti keelt ei valda,“ toonitas Vodja.
„Tegemist on mitmetest lülidest koosneva hästi organiseeritud rahvusvahelise kuritegevusega ja raha tagasisaamine on pea võimatu. Meie nopime üles Eestisse jõudnud petuskeemid ja püüame tabada siin toimetavad kelmid, kuid tegelikku äri juhitakse välismaalt. See omakorda tähendab, et meie inimesed peavad oma raha ja kaubaga toimetades olema äärmiselt ettevaatlikud, et mitte petta saada ning suurt kahju kanda,“ sõnas Vodja.


Poliitikud toidupakkide libahankest: asja tuleb igal juhul uurida!Erusõjaväelased ja praegused poliitikud tunnistavad, et lugesid murelikult, et kaitseväelastele mõeldud toidupakkidest on salapäraselt kadunud kalorid, magustoit ja veel üht-teist. „Seda asja peab uurima korruptsioonijärelevalve komisjon, samuti riigikontroll. Sellest peab rääkima,“ ütleb kahtlasevõitu riigihanke kohta parlamendi riigikaitsekomisjoni aseesimees, erusõjaväelane Leo Kunnas.Õhtuleht kirjutas esmaspäeval, et kaitseväe toidupakkide ülikarmide tingimustega riigihankest kujunes farss, sest kaitseinvesteeringute keskus (RKIK) on pärast hanke toimumist iseenda seatud nõuetele vilistanud - pakkides on vähem kaloreid, puudub magustoit ja veel üht-teist ning isegi pakend ei vasta nõuetele. Tagatipuks leiab suurest osast kaitseväe toidupakkidest kohvi asemel hoopis Venemaal toodetud tee.Riigikogu riigikaitsekomisjoni aseesimees ja erusõjaväelane Leo Kunnas (pildil) ütleb, et Õhtulehes avaldatud info teeb teda väga murelikuks. „Ma pole kunagi kuulnud, et magustoit toidupakkides puudub,“ tunnistab ta ja lisab, et säärast olukorda ei tohi lubada.Pärast artikli ilmumist rääkis riigikogus EKRE fraktsiooni kuuluv Kunnas teistegi endiste sõjaväelastega. „Kõik on väga imestunud: kuidas on võimalik, et toidupakis on kaloreid alla normi?“Riigikaitsekomisjoni aseesimehena kavatseb ta teemat edasi arutada. „Seda asja peab uurima korruptsioonijärelevalve komisjon, samuti riigikontroll. Sellest peab rääkima,“ ütleb Kunnas.Ka endine siseminister ja erusõjaväelane Alar Laneman (EKRE, pildil) ütleb, et artiklis kirjeldatu tuli talle halva üllatusena.„Sõja ajal sõdurpoiste toidu kallale minek on sügavalt ebaeetiline ja vastuvõetamatu,“ sõnab ta. „Meie sõdurid ja nende heaolu peaks eriti praegu maailmas valitsevas olukorras meile väga olulised olema.“Laneman ei mõista, miks kaitseministeerium sel teemal sõna ei võta: „Kaitseministeerium võiks nüüd olukorda selgust tuua.“Paraku jättis kaitseministeerium vastamata Õhtulehe küsimustele, kas ja mida peaks segase riigihanke valguses ette võtma. „Ministeerium ei kommenteeri RKIKi hankeid,“ selgitas ministeeriumi pressiesindaja Andra Nõlvak.Lanemani sõnul peab olukorda igal juhul uurima. „Kui riigihanke tulemustega on midagi viltu, peab ka riigihanke protsessi üle vaatama. Meil on selleks pädev õigussüsteem.“Endine kaitseväe juhataja, reformierakondlane Ants Laaneots ütleb, et kui Õhtulehes avaldatud info vastab tõele, võiks protsessi üle vaadata ja kontrollida firmat, mis praegu kaitseväelastele toitu pakub. Ta tõdeb, et ei ole olukorraga väga hästi kursis, mistõttu ei saa detailselt kommenteerida.Ka endine kaitseväe juhataja, praegune poliitik Riho Terras (Isamaa, pildil) ei soostunud riigihankega seotut kommenteerima samal põhjusel. Küll aga on tal resoluutne seisukoht toidupakki sattunud ja Venemaal toodetud Greenfieldi tee suhtes: „Venemaalt ei tohi mitte midagi sinna sisse sattuda. Mitte mingil tingimusel!“Sama meelt on Laneman: „Igasugune Venemaaga kauplemine tähendab, et rahastame sellega sõjamasinat. See on vastuvõetamatu.“ANGELINA LON, HELEN MIHELSON


Kehtetuks tunnistati kolm matemaatikaeksami töödTuvastatud pettuse tõttu on haridus- ja noorteameti (HARNO) menetluse tulemusena kehtetuks tunnistatud kolm matemaatika riigieksamitööd.HARNO matemaatika ja loodusainete hindamisvaldkonna juhi Alge Ilosaare sõnul saatsid koolid pärast eksami toimumist eksamitööd hindamiseks HARNOsse, kus mõne matemaatika riigieksamitöö hindamisel tekkis kõrvalise abi kasutamise kahtlus ja seetõttu alustati menetlust. Kui eksamitöö jõuab hindamisele ja selle raames tuvastatakse kõrvalise abi kasutamine või mahakirjutamine, tuleb töö tervikuna hinnata 0 punktiga, selgitas Ilosaar. Valdav enamik kahtlusi ei saanud kinnitust, kuid kolmel juhul võeti vastu otsus lugeda eksam mittesooritatuks, lisas ta. Eksamitegija saab tulemuse vaidlustada viie tööpäeva jooksul riigieksamitunnistuse kättesaadavaks tegemise päevast arvates.SIIM RANDLA


PolitseiSILLAMÄEL JA KAUKSIS VÄLKUSID TERARIISTAD24. juunil teatati politseile, et Sillamäel Kesktänaval asuvas korteris lõi 39aastane naine oma elukaaslast terava esemega. Mees toimetati tervisekontrolliks haiglasse. Politsei pidas naise kinni. Samal päeval tuli teade, et Alutaguse vallas Kauksi külas lõi 45aastane mees 46aastast meest terava esemega. Kiirabi toimetas kannatanu haiglasse. Politsei pidas lööja kinni.VÄGIVALD VOHAS TÄNAVATEL24. juunil sai politsei teate, et Jõhvi vallas Edise külas lõid seni tuvastamata isikud 44aastast meest. Kiirabi vaatas mehe kohapeal üle.Samal päeval teatati, et Toila vallas Kohtla-Nõmmel lõi seni tuvastamata isik 60aastast naist.25. juunil teatati politseile, et Jõhvi vallas Kose külas lõi seni tuvastamata isik 36aastast meest. Mees toimetati haiglasse. Samal päeval tuli teade, et Kohtla-Järvel Keskalleel toimus konflikt kolme mehe vahel. Politsei pidas konflikti alustanud 40aastase mehe kinni.Juhtumite täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.GARAAŽIST VARASTATI KROSSITSIKKEL20. juunil sai politsei teate, et Jõhvi vallas Sompa külas on lukustamata garaažist varastatud krossimootorratas. Vargusega tekitatud kahju on 800 eurot.KELMID PETSID NARVALANNALT RAHAPolitseisse pöördus Narvas elav naine, kellele oli helistanud kelm, tutvustades end politseiametnikuna ning väites, et naise nimel püütakse laenu võtta. Kelm suunas naise väidetava pangatöötaja poole, kes palus naisel pangakonto kaitsmiseks sisestada Smart-ID PIN-koodid, mida naine ka tegi. Hiljem avastas kannatanu, et tema pangakontolt on kadunud 1500 eurot.


Riigieksamipetised: kehtetuks tunnistati kolm matemaatikaeksami töödTuvastatud pettuse tõttu on haridus- ja noorteamet tunnistanud kehtetuks kolm matemaatika riigieksamitööd.
Haridus- ja noorteameti matemaatika ja loodusainete hindamisvaldkonna juht Alge Ilosaare sõnul saatsid koolid pärast eksami toimumist eksamitööd haridus- ja noorteametisse hindamisele. Osade matemaatika riigieksamitööde hindamisel tekkis aga kahtlus, et kasutati kõrvalist abi. Seetõttu alustati asjaolude selgitamiseks menetlust.
Kui eksamitöö jõuab hindamisele ja selle raames tuvastatakse kõrvalise abi kasutamine või mahakirjutamine – eri eksaminandide töödes süstemaatiliselt esinevad ühesugused vead ja/või parandused, ülejäänud vastuse loogikaga mittehaakuvad ühesugused õiged või valed lisandused, loomevargus või muu selline –, siis tuleb riigieksamitöö tervikuna hinnata 0 punktiga, selgitas Ilosaar. Suurem osa kahtlustusi ei saanud kinnitust, kuid mõnel juhul võeti vastu otsus eksam mittesooritatuks lugeda, lisas ta. Kehtetuks tunnistati kolm tööd. Eksamitegija saab tulemust vaidlustada viie tööpäeva jooksul riigieksamitunnistuse kättesaadavaks tegemise päevast arvates.


Kõne „keskpangast“ veenis eestimaalasi kümneid tuhandeid eurosid võhivõõrale lätlasele andmaÜks ohver pidas kelmide juttu kahtlaseks ja helistas 112. Kuna ta vastust ei saanud, siis järeldas, et ju ikkagi on osaline salajases operatsioonis.Tänavu 13. jaanuaril helistati 68-aastasele Dmitrile (nimi muudetud) varjatud numbrilt. Hääle järgi 40-ndates naine esitles end politseitöötaja Tatjana Smirnovana ja rääkis, et keegi Timošenko olevat üritanud Dmitri võltsitud volikirjaga pangas pettuse sooritada. Kaabaka tabamiseks tuleb Dmitril nüüd osaleda operatsioonis, kuhu on kaasatud ka Eesti Pank.Smirnova ütles, et kohe suunatakse Dmitri Eesti Panga kõneliinile ja sealne inimene räägib asjast lähemalt. „Telefonis kostvate helide järgi aimasin, et mind suunati ümber,“ meenutas Dmitri. Nüüd tutvustas end liinil olev Smirnovaga sarnase häälega naine Anna Samarinana ja väitis, et tema töökohustuste hulka kuulub pankade tegevuse järelevalve. „Ütles, et pean kohe sõitma Swedbanki kontorisse, ja palus mul enda kontolt võtta maksimaalne võimalik summa,“ rääkis Dmitri. „Samarina selgitas, et nende tehniline osakond jälgib varjatult pangatöötaja käitumist. Pidin välja võtma sularaha, mis olevat märgistatud.“Poole tunni pärast oli Dmitri juba pangakontoris ja palus telleril oma kontolt 10 000 eurot välja võtta.Lõi kahtlemaTaas helistas Samarina, kuid kaotas viivuks Dmitri usalduse - Dmitri palus igaks juhuks helistada Eesti Panga ametlikult numbrilt.Samarina helistaski seejärel suvalise lauatelefoni numbrilt tagasi ja see tundus Dmitrile usutav. Tuli uus palve: kanda 38 000 eurot võõrale kontole. Dmitril polnud pärast 10 000 euro sularahas väljavõtmist kontol enam nii palju raha ja ta ütles, et tal oleks ehk ainult 30 000. Samarina palus siis üle kanda 28 000 eurot. Kontonumber saabus telefonile sõnumiga.Dmitri naasis pangakontorisse. Samarina juhendas, et kui panga teller küsib ülekande kohta, tuleb öelda, et see on Saksamaal ostetud auto või kinnisvara eest. „Ülekande eesmärk on Swedbank AS-i töötajate käitumise ja nende Saksamaa sidemete kontrollimine,“ avaldati Dmitrile järjekordne „saladus“. Toimingu lõppedes saatvat Samarina raha tagasi, lubati Dmitrile.Esimene teller keeldus ülekannet tegemast ja soovis näha arvet. Teise teenindajaga aga ülekanne õnnestus.Dmitrile helistati seejärel järjekordselt võõralt numbrilt. Kerge balti aktsendiga meeshääl tutvustas end vanemuurija Aleksandr Tammena. „Ta kinnitas mulle, et osalen pangaoperatsioonis,“ meenutas Dmitri ja lisas, et otsustas ikkagi asja kontrollida.„Helistasin 112 ja palusin kontrollida numbrit, millelt mulle helistas väidetavalt keegi vanemuurija. Dispetšer lubas tagasi helistada, kuid ei helistanud. Võtsin seda nii, et minule ei helistatud tagasi sellepärast, et ma ilmselt osalengi mingis salajases politseivõi pangaoperatsioonis,“ selgitas Dmitri.Juba 28 000 euro jagu rikastunud „Samarina“ võttis Dmitriga uuesti ühendust ja rõhutas, et välja võetud 10 000 eurost ei tohi ta sentigi kulutada. Kupüürid on märgistatud ja inkassaator tuleb neile järele.Punase mapiga inkassaator19. jaanuaril saabus Dmitri juurde „inkassaator“. Nagu Samarina oli varem telefonis öelnud, kandis kohale tulnud habemik peas panama mütsikest ja tema käes oli punane mapp. Kokku oli lepitud salasõna „Jenissei“.Kohtumisel tekkis aga konflikt, sest Dmitri nõudis inkassaatorilt dokumenti, kuid seda polnud. Seetõttu jättis Dmitri raha üle andmata.Samal ajal suhtles Dmitri telefonis Samarinaga. „Ta hakkas otsemaid mind psühholoogiliselt survestama,“ kirjeldas Dmitri. Võltsuurija väitis, et Dmitri on kohustatud raha ära andma. Siis helistas juba „vanemuurija“ Tamm ja avaldas samuti survet. Ta veenis Dmitrit märksõnaga „märgistatud raha“ ja ütles, et politsei territooriumil ei ole võimalik raha üle anda, sest see ei ole „kohtumiste paik“.Dmitri allus survele, andis raha ära ja sai vastu punase mapi. Nüüd oli ta kaotanud juba 38 000 eurot. „Sain aru, et see dokument kinnitab minu käest märgistatud rahatähtede ära võtmist,“ oli Dmitri veendunud.Peab laenu võtmaNeli päeva hiljem helistas taas Samarina. Nüüd ta teatas, et keegi tahtvat võtta Dmitri nimel laenu ja selleks et oma kontot kaitsta, peab Dmitri ise laenu taotlema ja raha välja võtma.Dmitri usaldaski Samarinale Team-Vieweri rakenduse kaudu ligipääsu oma pangakontole ja võttis viieks aastaks 10 000 eurot laenu.Peagi leidiski aset kohtumine uue inkassaatoriga, kes oli pisut noorem ja rääkis kaukaasia aktsendiga. Käes oli tal vana tuttav punane mapp, mille ta rahaümbriku vastu lahkelt Dmitrile ulatas. Kelmidele loovutatud rahasumma oli nüüd kasvanud juba 48 000 euroni.Inkassaator-vanemuurijaTeine „inkassaator“ oli lätlane Matiss Melders. Politsei jõudis temani juhuslikult veebruaris toimunud „tööotsa“ ebaõnnestumise tõttu. Tookord oli ohvriks 65-aastane Marina (nimi muudetud), kes läks samasuguse kõne peale pangakontorisse, et oma arvel olnud 8000 eurot välja võtta.„Saime infot Swedbankilt, kui teller märkas, et nende klient soovib võtta välja suure summa raha. Teller uuris, mida klient nii suure summaga plaanib teha, mille peale klient vastas, et osaleb salaoperatsioonis,“ kirjeldas Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin märtsis pressiteates.Marina sai siiski oma raha Lasnamäe Centrumi pangakontoris kätte ja läks sama maja kasiinosse ootama, kuni saabub „uurija Aleksandr Tamm“, kes oli tema teada juhtumiga tegelema hakanud.Nüüdseks oli aga info juba politseini jõudnud ja kui pärast kella 19 saabus punase mapiga kuller, ilmusid politseinikud ja pidasid end vanemuurija Aleksandrina esitlenud Meldersi kinni. Ta tunnistas teo üles. Ta rääkis uurijatele enda versiooni, kuidas ta seesuguse kelmuseskeemiga liitus.Melders olevat tutvunud sõbra kaudu Rafaeli-nimelise isikuga, kes rahvuselt tundus venelane, kuid mõistis ka läti keelt. Rafael tutvustas Meldersile head tööotsa: tuleb sõita Tallinnasse, kohtuda inimestega, korjata neilt sularaha ja anda neile vastu mingid dokumendid. Rafael tegelevat krüptorahaga ja laskvat selle sularahaks konverteerida Eestis olevatel äripartneritel. Meldersi teenistus oleks 10% saadavast sularahast. Melders võttis kaasa sõber Zimarsi ja kohtuski Rafaeliga Riia külje all asuvas tanklas. Esimesel kohtumisel andis Rafael Meldersile punase mapi koos dokumentidega ja selgitas, et mapp tuleb anda äriklientidele, kes annavad vastu sularaha. Esimene ots oli 10 000 eurot ja „ärikliendiks“ juba loo algusest tuttav Dmitri.Edaspidi sai Melders juba dokumendid meilitsi ja ostis mapid kontoritarvete poest ise. Juhiseid äriklientidega kohtumiseks sai ta telefonisõnumitega.Melders peeti kinni ja võeti vahi alla. Harju maakohus mõistis ta kaks kuud hiljem kelmuses süüdi ja talle määrati kaheaastane vangistus, millest pidi ära kandma vaid vahi all viibitud kaks kuud ja 20 päeva. Ülejäänut ei pöörata tingimisi täitmisele, kui ta ei pane kahe ja poole aasta jooksul toime uut kuritegu. Lisakaristusena saadeti ta riigist välja ja määrati viieaastane Eestisse sissesõidu keeld. Rahuldati ka kahe kannatanu esitatud tsiviilhagi, mille järgi peab ta kummalegi tasuma 10 000 eurot. Tema valdustest leidud kuus punast dokumendimappi hävitati.Kui keegi on kokku puutunud säärase petuskeemiga, tunneb ära pildil oleva kelmi või sertifikaadi, siis palume sellest politseile teada anda kas telefonil +372 337 2474 või kirjutada aadressile sergei.sei@politsei.ee. 1"Meldersi teenistus oleks 10% saadavast sularahast.""Politsei ega pangad ei uuri inimestelt telefoni teel nende isikuvõi pangakontode andmeid.""Ülekande kohta tuli öelda, et see on Saksamaal ostetud auto või kinnisvara eest."Pangakelmused on eestimaalastelt tänavu võtnud juba üle miljoni euroSelle aasta jaanuarist mai lõpuni on politseile teatatud 215-st pangakelmuse juhtumist, milles inimesed on ilma jäänud kokku 1 160 568 eurost.Viimatised, maikuu andmed näitavad, et enamik juhtumeid oli seotud helistamistega. Helistajad väitsid end olevat kas pangast, politseist või Google'ist, misjärel suunati kõne pangatöötajale. Teinekord helistati kõigi kolme nimel korraga.Kui esmalt helistati politseist, siis väideti näiteks, et keegi soovib kannatanu nimele laenu võtta, keegi üritas saada pangas kannatanu arvele ligipääsu või arvelt raha välja võtta.Google'i töötajana esinejad väitsid näiteks, et kannatanu postkasti on sisse murtud, isiklikud andmed on lekkinud, kontol on avastatud kahtlane tegevus, nende andmetel on keegi üritanud kannatanu pangakontolt raha välja võtta.Skeem on ikka sarnane: kannatanu nutiseadmesse saadakse kaugjuurdepääs, kannatanu sisestab oma pangaandmed ning tema kontolt võetakse raha ära või võetakse tema nimel laenu.Kahel juhul saadeti kannatanu telefoni LHV nimel SMS, mille sisuks oli, et konto on blokeeritud kahtlase tegevuse tõttu. Deblokeerimiseks tuli vajutada petulingile ja ennast autentida.Selle tagajärjel tehti kannatanu kontolt ülekanne teisele pangakontole.Ohvritele näidati punases mapis olnud „dokumente“, mis pidid ilmselt usaldust tekitama. Dmitrile tundus asi kogu aeg pisut kahtlane ja ta palus abikaasal kohtumise inkassaatoriga pildile jäädvustada. Matiss Melders Fotod: kohtutoimikDokument punasest mapist. Üksikasjad asendati tekstis ohvrit ja summasid arvestades.Kullerid jäävad järjest sagedamini vahelePolitsei andis eelmisel kolmapäeval teada, et pidas kinni järjekordse pangakelmuses osalenud mehe. Nimelt teatati mai lõpus, et Jõhvis püüdsid kelmid ühelt eakalt mehelt välja petta 9000 eurot.End Eesti Panga töötaja ja politseinikuna tutvustanud tuvastamata isikud helistasid talle ning rääkisid talle toimuvast politsei salaoperatsioonist, mille eesmärk on püüda kinni pangatöötajast kelm. Meest juhendati kogu oma raha pangakontolt välja võtma ja järgmisel päeval kohale sõitvale Eesti Panga kullerile üle andma.Raha üleandmine pidi toimuma 26. mail ehk reede hommikul. Enne petuskeemi lõpule viimist sekkusid „operatsiooni“ aga päris politseinikud, kes pidasid reede hommikul Jõhvisõitnud väidetava Eesti Panga kulleri vahetult raha üleandmisel kinni.Kinnipeetud isik osutus Läti kodanikuks, kelle kohta kogutud tõendid andsid alust kahtlustada teda viimase kolme kuu jooksul veel vähemalt neljas samasuguses petuskeemis. Ta kogus Eesti kannatanutelt raha, tekitades kannatanutele ligemale 60 000 eurot kahju, sedastas Ida prefektuuri kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.Ka märtsi lõpus pidas politsei Tallinnas kinni kaks isikut, keda samuti kahtlustatakse samasuguse Eesti Panga kulleri legendiga kelmuste organiseerimises.„Kahtlustuse kohaselt on isikud seotud 40 000 euro väljapetmisega kahelt kannatanult. Kullerid pidas politsei selle aasta naistepäeval Narvas kannatanuga suhtlemisel kinni ning ka nende juurest leiti Eesti Panga kirjadega võltsitud dokument,“ lisas Vodja.Ta märkis, et konkreetselt teolt tabatud kelmide puhul õnnestus politseil küll kahju tekkimist ennetada, kuid juba toimunud kelmustes kaotatud raha tagasi saada on paraku üsna vähe tõenäoline.Raha viiakse riigist välja „Välismaa kelmidega koostööd tegevad kohalikud „kullerid“ toimetavad raha esimesel võimalusel riigist välja ning raha edasise liikumise jälgimine on raskendatud.Politseinik tuletas meelde, et politseinikud ega pangatöötajad ei korralda inimestega selliseid „salaoperatsioone“, mis hõlmaksid nende raha kellelegi üle andmist.Aleksander Pihlak


Veebikelmi otsa sattunud mees jäi ilma enam kui 10 000 eurostTALLINN, 27. juuni, BNS - ATV-d osta soovinud mees sattus veebikelmi otsa ja jäi ilma enam kui 10 000 eurost.
23. juunil leidis Võrumaal elav mees Marketplace müügikeskkonnast endale sobiliku ATV. Ta võttis müüjaga ühendust, kandis tema Soome pangakontole 10 490 eurot soovitud toote eest, kuid praeguseni ei ole ostja soovitud kaupa kätte saanud, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Niisamuti ei saa ostja enam ühendust müüjaga. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kaitseväelaste toidupakkidest kadusid kaloridErusõjaväelased ja praegused poliitikud tunnistavad, et lugesid murelikult, et kaitseväelastele mõeldud toidupakkidest on salapäraselt kadunud kalorid, magustoit ja veel üht-teist.
Õhtuleht kirjutas esmaspäeval, et kaitseväe toidupakkide ülikarmide tingimustega riigihankest kujunes farss, sest kaitseinvesteeringute keskus (RKIK) on pärast hanke toimumist iseenda seatud nõuetele vilistanud – pakkides on vähem kaloreid, puudub magustoit ja veel üht-teist ning isegi pakend ei vasta nõuetele. Tagatipuks leiab suurest osast kaitseväe toidupakkidest kohvi asemel hoopis Venemaal toodetud tee.
„Seda asja peab uurima korruptsioonijärelevalve komisjon, samuti riigikontroll. Sellest peab rääkima,“ ütleb kahtlasevõitu riigihanke kohta parlamendi riigikaitsekomisjoni aseesimees, erusõjaväelane Leo Kunnas (EKRE).
Loe lisaks:
https://www.ohtuleht.ee/1087694/ebaeetiline-ja-vastuvoetamatu-toidupakkide-libahange-tekitab-poliitikutes-imestust-seda-asja-peab-uurima


Võrumaa mees tahtuis veebi kaudu osta ATV-d, kahju 10 490 eurotEelmise nädala reedel, 23. juunil leidis Võrumaal elav mees Marketplace müügikeskkonnast endale sobiliku ATV.
Ta võttis müüjaga ühendust, kandis tema Soome pangakontole 10 490 eurot soovitud toote eest, kuid tänaseni ei ole ostja soovitud kaupa kätte saanud.
Niisamuti ei saa ostja enam ühendust müüjaga. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Võrumaal elav mees langes kelmuse ohvriks - Ostis ATV Marketplace'ist, kuid ei saanud kaupa kätteVõrumaal elav mees leidis 23. juunil endale sobiva ATV Marketplace'i müügikeskkonnast.
Pärast müüjaga ühenduse võtmist kandis ta soovitud toote eest 10 490 eurot müüja Soome pangakontole. Kahjuks pole ostja siiani soovitud kaupa kätte saanud ning ei suuda müüjaga enam ühendust saada.
Politsei uurib kelmusjuhtumi üksikasju kriminaalmenetluses.


LHV: petturid kasutavad ära inimeste kõrgeid pangakonto limiiteLHV Panga sõnul kasutavad petturid ära inimeste teadmatust nende konto- ja kaardilimiitide osas, mis on sageli ebamõistlikult kõrged; pank soovitab kahjude vähendamiseks üle vaadata oma pangalimiidid ja hoida neid võimalikult madalal tasemel.
Paljud pangakliendid ei mäleta või ei teagi, kui kõrgel on nende raha kasutamise limiidid.
LHV jaepanganduse juhi Annika Goroško kinnitusel teevad madalad maksete ja kaardilimiidid petturi elu keerulisemaks, sest isegi kui inimene annab ekslikult kurjategijale ligipääsu oma pangakontole, tuleb petturil asuda suurema summa saamiseks limiite tõstma. "See on aga lisasamm, mille puhul suur osa ohvreid saab aru, et tegemist on pettusega," märkis Goroško.
Paljud pangakliendid ei mäleta või ei teagi, kui kõrgel on nende raha kasutamise limiidid. "Hiljutise analüüsi põhjal võib öelda, et erakliendid hoiavad LHV internetipangas oma maksete kuulimiiti keskmiselt 5800 euro tasemel ja keskmine päevalimiit on 2600 eurot. Eraklientide mediaan-kuulimiit on 3000 ja mediaan-päevalimiit 1000 eurot," ütles Goroško.
Kui aga kõrvutada limiitide statistika reaalsete väljuvate maksetega, siis on arveldavate eraklientide seas maksimaalne päevane maksete summa ehk päevalimiidi vajalik väärtus keskmiselt 1340 eurot ning mediaan 300 eurot. Kuus tehakse kokku keskmiselt 2280 euro väärtuses arveldusi ja maksete mediaan ulatub 580 euroni.
Statistika näitab selgelt, et inimesed hoiavad üldiselt limiite "igaks juhuks" rohkem kui kaks korda kõrgemal kui vaja läheb. Samas tähendab kõrge limiit seda, et kui inimene peaks pettuse ohvriks langema, on petturil limiidi ulatuses lihtsam toimetada,
sõnas Goroško.
Sama olukord puudutab pangakaardi tehingute sularaha väljavõtmise, kaardi- ja viipemaksete ning internetiostude päeva- ja kuulimiite, mis on tegelikest kaardimaksete summadest oluliselt kõrgemal.
"Soovitame limiite hoida võimalikult madalal, igapäevastele vajadustele vastaval tasemel ja siis neid suuremate maksete tegemiseks kergitada. Oluline on ka pärast suuremate ostude või maksete tegemist limiidid taas allapoole langetada," rõhutas Goroško.


Audi endine tegevjuht sai Saksa Dieselgate'i asjas tingimisi karistuseMÜNCHEN, 27. juuni, AFP-STT-BNS – Saksa kohus mõistis teisipäeval autofirma Audi endisele tegevjuhile Rupert Stadlerile ühe aasta ja üheksa kuu pikkuse tingimisi vanglakaristuse ja 1,1 miljoni euro suuruse kahjutasu seoses tema osalusega niinimetatud diisliskandaaliga seotud pettuses.
Müncheni ringkonnakohtu otsus järgib eelmisel kuul saavutatud kokkulepet, mille kohaselt Stalder tunnistas end süüdi.
Temast sai kõrgeim tippjuht, kes on end Audi emafirmat Volkswagenit raputanud emissioonipettuses süüdi tunnistanud.
"Stadler ei teavitanud 2015. aastal pettusest teada saades äripartnereid ja leppis seeläbi asjaoluga, et ebaseadusliku tarkvaraga sõidukid lähevad müüki," öeldi varem kohtule avalduses, mille luges ette tema advokaat Ulrike Thole-Groll.
Ülestunnistus oli osa kokkuleppest, millega Stadler väldib tegelikku vanglakaristust.
AFP – STT – Baltic News Service


Tea oma õigusi: töötajad on pahuksis tasustamata ületunde nõudvate tööandjategaERGO kindlustuse andmetel on käesoleva aasta esimeses pooles töövaidluste hulk võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 30% võrra kasvanud. Kõige sagemini leiavad aset ebaõiglased töölepingu ülesütlemised, sundpuhkustele saatmised ja töötajate karistamised tasustamata ületundidega.
Alates koroona-aastatest on töövaidluste hulk iga aastaga hüppeliselt tõusnud. ERGO õigusabikulude kindlustuse portfelli juhi Maiko Kalveti sõnul tunnevad kliendid aina enam reaalset vajadust, et keegi neid õigustega kursis hoiaks. „Kui inimesel on kahtlus ja tal pole aega ega ressurssi ennast seadustega kurssi viia, on tal lihtsam meilt nõu küsida ja saada vaid ühe telefonikõnega koheselt tagasisidet, kas temaga on ebaõiglaselt käitutud,” lisas ta.
Kui on alust vaidlemiseks, avatakse kahjutoimik ja kindlustus teeb kliendi eest edasised vajalikud sammud ise ära. „Olukorras, kus alluvat ninapidi tõmmata üritav juht saab juristilt kirja, loobutakse reeglina ehmatusega omakasupüüdlikust pettuse katsest – mida varem asjatundlikult sekkuda, seda kiiremini saab olukord ka lahenduse,” lisas Kalvet.
Õigusabikindlustusega on juristid alati telefonikõne kaugusel ja erinevalt advokaadi tunnihinnast on keskmiselt 9-15 eurose kuumaksega asjatundlik nõu ja vajadusel õigusabikulude hüvitamine pea kõigile kättesaadav. Kui hetkel on töövaidluste arv 30% võrra tõusnud, siis Kalveti sõnul võib üsna julgelt prognoosida, et majandussurutise süvenedes kasvab ka töövaidlustes õigusabi vajavate inimeste hulk.
Üheks levinumaks vaidluste põhjuseks on Kalveti sõnul ületunnid – sageli ei võeta töömahu suurenedes või mõne töötaja lahkudes juurde uusi töötajaid, vaid suurendatakse selle arvelt olemasolevate töötajate koormust. Tööandjad nõuavad töötajatelt tasuta ületunde, väites, et see on normaalne osa „paindlikust tööajast” või „palga sisse arvestatud”.
„Tööajaga manipuleerimist tuleb sageli ette just noortega, kes on kogenematud ja kahjuks on tööandjaid, kes seda ära kasutavad. Ületunde põhjendatakse reeglina argumentidega, et „sa oled võrreldes teistega aeglasem ja seega peaksid jääma kauemaks” või „kuna sa lõhkusid täna kliente teenindades klaasi, siis jääd kauemaks”. Ületundide tegemine saab aga toimuda vaid töötajaga kokkuleppel ja peab olema tasustatud või täiendava vaba ajaga premeeritud,” rõhutas Kalvet.
Olulised teadmised, mis hoiavad ära võimalikud vaidlused:
Tööandja ei saa sind survestada töösuhet lõpetama ehk „poolte kokkuleppel” töölepingu lõpetamise kokkulepet allkirjastama.
Tööandja ei saa nõuda, et võtaksid oma puhkuse välja perioodil, mil tööandjal ei ole sulle tööd pakkuda.
Juhul, kui tööandja annab märku, et sa ei pea täna tööle tulema, on oluline küsida ka kirjalikku kinnitust, et töötajale ei ole võimalik tööd anda ning töötaja võib kodus oodata kuniks taas tööd tekib. See hoiab ära võimaluse hilisemaks argumendiks nagu poleks töötaja tööle ilmunud.
Kui pärast sinu koondamist palgatakse sinu ametikohale uus inimene, on tegemist ebaseadusliku koondamisega.


Tea oma õigusi: töötajad on pahuksis tasustamata ületunde nõudvate tööandjategaERGO kindlustuse andmetel on käesoleva aasta esimeses pooles töövaidluste hulk võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 30% võrra kasvanud. Kõige sagemini leiavad aset ebaõiglased töölepingu ülesütlemised, sundpuhkustele saatmised ja töötajate karistamised tasustamata ületundidega.
Tööandjad nõuavad töötajatelt tasuta ületunde, väites, et see on normaalne osa „paindlikust tööajast“ või „palga sisse arvestatud“.
Alates koroona-aastatest on töövaidluste hulk iga aastaga hüppeliselt tõusnud. ERGO õigusabikulude kindlustuse portfelli juhi Maiko Kalveti sõnul tunnevad kliendid aina enam reaalset vajadust, et keegi neid õigustega kursis hoiaks. „Kui inimesel on kahtlus ja tal pole aega ega ressurssi ennast seadustega kurssi viia, on tal lihtsam meilt nõu küsida ja saada vaid ühe telefonikõnega koheselt tagasisidet, kas temaga on ebaõiglaselt käitutud,“ lisas ta.
Kui on alust vaidlemiseks, avatakse kahjutoimik ja kindlustus teeb kliendi eest edasised vajalikud sammud ise ära.
Olukorras, kus alluvat ninapidi tõmmata üritav juht saab juristilt kirja, loobutakse reeglina ehmatusega omakasupüüdlikust pettuse katsest – mida varem asjatundlikult sekkuda, seda kiiremini saab olukord ka lahenduse,
lisas Kalvet.
Õigusabikindlustusega on juristid alati telefonikõne kaugusel ja erinevalt advokaadi tunnihinnast on keskmiselt 9-15 eurose kuumaksega asjatundlik nõu ja vajadusel õigusabikulude hüvitamine pea kõigile kättesaadav. Kui hetkel on töövaidluste arv 30% võrra tõusnud, siis Kalveti sõnul võib üsna julgelt prognoosida, et majandussurutise süvenedes kasvab ka töövaidlustes õigusabi vajavate inimeste hulk.
Üheks levinumaks vaidluste põhjuseks on Kalveti sõnul ületunnid – sageli ei võeta töömahu suurenedes või mõne töötaja lahkudes juurde uusi töötajaid, vaid suurendatakse selle arvelt olemasolevate töötajate koormust. Tööandjad nõuavad töötajatelt tasuta ületunde, väites, et see on normaalne osa „paindlikust tööajast“ või „palga sisse arvestatud“.
„Tööajaga manipuleerimist tuleb sageli ette just noortega, kes on kogenematud, ja kahjuks on tööandjaid, kes seda ära kasutavad. Ületunde põhjendatakse reeglina argumentidega, et „sa oled võrreldes teistega aeglasem ja seega peaksid jääma kauemaks“ või „kuna sa lõhkusid täna kliente teenindades klaasi, siis jääd kauemaks“. Ületundide tegemine saab aga toimuda vaid töötajaga kokkuleppel ja peab olema tasustatud või täiendava vaba ajaga premeeritud,“ rõhutas Kalvet.
Neli kriitiliselt olulist teadmist, mis hoiavad ära võimalikud vaidlused:
Tööandja ei saa sind survestada töösuhet lõpetama ehk „poolte kokkuleppel“ töölepingu lõpetamise kokkulepet allkirjastama.
Tööandja ei saa nõuda, et võtaksid oma puhkuse välja perioodil, mil tööandjal ei ole sulle tööd pakkuda.
Juhul, kui tööandja annab märku, et sa ei pea täna tööle tulema, on oluline küsida ka kirjalikku kinnitust, et töötajale ei ole võimalik tööd anda ning töötaja võib kodus oodata kuniks taas tööd tekib. See hoiab ära võimaluse hilisemaks argumendiks nagu poleks töötaja tööle ilmunud.
Kui peale sinu koondamist palgatakse sinu ametikohale uus inimene, on tegemist ebaseadusliku koondamisega.


Tsihhanovskaja: Lukašenko osa Wagneri mässu peatamisel oli väikeKIIEV, 27. juuni, BNS – Valgevene pagulasopositsiooni juht Svjatlana Tsihhanovskaja soovitas vältida liialdamist Valgevene režiimi juhi Aleksandr Lukašenko osaga Venemaa erasõjaväe Wagner juhi Jevgeni Prigožini mässu peatamisel, vahendas Ukraina portaal Unian teisipäeval Briti ringhäälingut.
Tsihhanovskaja ütles usutluses BBC-le, et Lukašenko oli Venemaa autoritaarse presidendi Vladimir Putini ja Prigožini tülis "mitte vahendaja, vaid postiljon".
"Ta oli Putini kuller," ütles Tsihhanovskaja.
Samas märkis ta, et Prigožini mäss näitas maailmale, kuidas Putin ei ole kõikvõimas ja see mõjutab ka Lukašenko seisundit.
"Nõrk Putin tähendab nõrka Lukašenkot," ütles ta.
Lisaks rõhutas ta, et Wagneri palgaarmee kohalolu Valgevenes toob riigis, kus on selletagi juba umbes 5000 Vene sõjaväelast, kaasa veelgi suurema ebakindluse.
Prigožin algatas läinud nädala reedel mässu, mille eesmärk oli väidetavalt "peatada" kaitseministeeriumi  korrumpeerunud juhtkond. Tema palgasõdurid ületasid vabalt Venemaa piiri, hõivasid Doni-äärse Rostovi ja jõudsid Moskva oblastisse. Selle aja jooksul hävitasid wagnerlased seitse Venemaa lennumasinat.
Laupäeva õhtul peatas Prigožin aga 200 kilomeetri kaugusel Moskvast sõjatehnika liikumise. Ta langetas selle otsuse pärast läbirääkimisi Lukašenkoga, kes andis kokkuleppel Putiniga väidetavalt wagnerlastele julgeolekutagatised. Samuti teatati, et vestluse tulemusel siirdub Prigožin Valgevenesse.
Esmaspäeval kirjutas väljaanne Vjorstka, et Valgevenes Magiljovi oblastis, 200 kilomeetri kaugusel Ukraina piirist, hakati ehitama Wagneri palgasõdurite sõjaleeri, kuhu tuleb mitu laagrit.
Valgevene seirerühm Belaruski Gajun teatas varem teisipäeval, et Prigožini lennuk maandus Minski lähedal asuval lennuväljal.
Baltic News Service


Lukašenko rääkis armee lahingvalmidusse viimisest Wagneri mässu ajalMOSKVA, 27. juuni, AFP-BNS – Valgevene autoritaarne riigipea Aleksandr Lukašenko ütles teisipäeval, et andis oma armeele korralduse olla lahingvalmiduses naaberriigis Venemaal nädalavahetusel aset leidnud põgusa mässu ajal, mida juhtis erasõjaväe Wagner värvikas juht Jevgeni Prigožin.
"Andsin kõik korraldused viia armee täielikku lahingvalmidusse," ütles Lukašenko riigimeedia vahendusel.
Lukašenkole on omistatud meedias vahendaja rolli Wagneri mässu lõpetamisel, ehkki Valgevene pagulasopositsiooni juht Svjatlana Tsihhanovskaja soovitas vältida liialdamist Lukašenko osaga selles.
Tsihhanovskaja ütles usutluses Briti ringhäälingule BBC, et Lukašenko oli Venemaa autoritaarse presidendi Vladimir Putini ja Prigožini tülis "mitte vahendaja, vaid postiljon".
"Ta oli Putini kuller," vahendas Ukraina portaal Unian Tsihhanovskaja sõnu.
Samas märkis ta, et Prigožini mäss näitas maailmale, kuidas Putin ei ole kõikvõimas ja see mõjutab ka Lukašenko seisundit.
"Nõrk Putin tähendab nõrka Lukašenkot," ütles ta.
Lisaks rõhutas ta, et Wagneri palgaarmee kohalolu Valgevenes toob riigis, kus on selletagi juba umbes 5000 Vene sõjaväelast, kaasa veelgi suurema ebakindluse.
Prigožin algatas läinud nädala reedel mässu, mille eesmärk oli väidetavalt "peatada" kaitseministeeriumi korrumpeerunud juhtkond. Tema palgasõdurid ületasid vabalt Venemaa piiri, hõivasid Doni-äärse Rostovi ja jõudsid Moskva oblastisse. Selle aja jooksul hävitasid wagnerlased seitse Venemaa lennumasinat.
Laupäeva õhtul peatas Prigožin aga 200 kilomeetri kaugusel Moskvast sõjatehnika liikumise. Ta langetas selle otsuse pärast läbirääkimisi Lukašenkoga, kes andis kokkuleppel Putiniga väidetavalt wagnerlastele julgeolekutagatised. Samuti teatati, et vestluse tulemusel siirdub Prigožin Valgevenesse.
Esmaspäeval kirjutas väljaanne Vjorstka, et Valgevenes Magiljovi oblastis, 200 kilomeetri kaugusel Ukraina piirist, hakati ehitama Wagneri palgasõdurite sõjaleeri, kuhu tuleb mitu laagrit.
Valgevene seirerühm Belaruski Gajun teatas varem teisipäeval, et Prigožini lennuk maandus Minski lähedal asuval lennuväljal.
AFP – Baltic News Service


ISW: Putin ilmselt Šoigut ei vallandaKIIEV, 27. juuni, BNS – Tõenäoliselt ei vallanda Venemaa autoritaarne president Vladimir Putin Sergei Šoigut Venemaa kaitseministri kohalt, sest see näiks järeleandmisena Wagneri eraväe juhile Jevgeni Prigožinile, vahendas Ukraina portaal Unian teisipäeval Ameerika Sõjauuringute Instituudi (ISW) värsket ettekannet.
Selles märgitakse, et Prigožini püüdlused veenda Putinit oma lojaalsuses ebaõnnestusid selgelt, sest too iseloomustas mässu kui väljapressimist ja mõistis pärast Prigožini avaldust selle korraldajad reeturitena hukka.
Putini kasutatud sõna "väljapressimine" viitab, et Putin tundis, kuidas Prigožin üritas teda oma nõudmisi rahuldama panna, mitte ei kavatsenud Kremlit otseselt rünnata.
"Ilmselt püüab Kreml anda märku, et Šoigu säilitab esialgu oma koha ja Putin ei allu Prigožini väljapressimisele," seisis ettekandes.
Samas märgib ISW, et ministeeriumi teatel külastas Šoigu 26. juunil Vene väe läänerühma tundmatut eesliini komandopunkti Ukrainas – see oli tema esimene avalik esinemine pärast Prigožini saabumist Doni-äärsesse Rostovisse ja marssi Moskva peale. See justkui kinnitaks, et Šoigu tegutseb ja jääb ametisse.
Ettekandes öeldakse, et praegu ei ole selge, kas Kreml vahetab Šoigu ja Gerassimovi välja, kuid on vähetõenäoline, et Kreml teeks asjade korralduses koheselt nii drastilisi muudatusi, sest see tähendaks järeleandmist Prigožini nõudmistele.
ISW on varem osutanud, et Putin väärtustab ustavust ning Šoigu ja Gerassimov on näidanud Putinile oma ustavust.
Samas lisab ISW, et Vene allikad jätkasid pärast Prigožini mässu Venemaa väejuhatuse muutmise ettepanekute tegemist, eelkõige alustasid blogijad kampaaniat Tula oblasti kuberneri Aleksei Djumini edutamiseks Šoigu asemele Venemaa kaitseministriks.
Osa blogijaist levitas videot, millel Djumin külastas 25. juunil Tula vabatahtlike pataljoni. Samas väitsid teised, et Venemaa riiklik julgeolekuteenistus FSB uurib nüüd Djumini sidemeid Prigožiniga ja Wagneri juurdepääsu raketisüsteemidele Pantsir.
Baltic News Service


Paljud töötajad on pahuksis tasustamata ületunde nõudvate tööandjategaKäesoleva aasta esimeses pooles töövaidluste hulk võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 30% võrra kasvanud. Kõige sagemini leiavad aset ebaõiglased töölepingu ülesütlemised, sundpuhkustele saatmised ja töötajate karistamised tasustamata ületundidega.
Alates koroona-aastatest on töövaidluste hulk iga aastaga hüppeliselt tõusnud. ERGO õigusabikulude kindlustuse portfelli juhi Maiko Kalveti sõnul tunnevad kliendid aina enam reaalset vajadust, et keegi neid õigustega kursis hoiaks. „Kui inimesel on kahtlus ja tal pole aega ega ressurssi ennast seadustega kurssi viia, on tal lihtsam meilt nõu küsida ja saada vaid ühe telefonikõnega koheselt tagasisidet, kas temaga on ebaõiglaselt käitutud,“ lisas ta.
Kui on alust vaidlemiseks, avatakse kahjutoimik ja kindlustus teeb kliendi eest edasised vajalikud sammud ise ära. „Olukorras, kus alluvat ninapidi tõmmata üritav juht saab juristilt kirja, loobutakse reeglina ehmatusega omakasupüüdlikust pettuse katsest – mida varem asjatundlikult sekkuda, seda kiiremini saab olukord ka lahenduse,“ lisas Kalvet.
Õigusabikindlustusega on juristid alati telefonikõne kaugusel ja erinevalt advokaadi tunnihinnast on keskmiselt 9-15 eurose kuumaksega asjatundlik nõu ja vajadusel õigusabikulude hüvitamine pea kõigile kättesaadav. Kui hetkel on töövaidluste arv 30% võrra tõusnud, siis Kalveti sõnul võib üsna julgelt prognoosida, et majandussurutise süvenedes kasvab ka töövaidlustes õigusabi vajavate inimeste hulk.
Üheks levinumaks vaidluste põhjuseks on Kalveti sõnul ületunnid – sageli ei võeta töömahu suurenedes või mõne töötaja lahkudes juurde uusi töötajaid, vaid suurendatakse selle arvelt olemasolevate töötajate koormust. Tööandjad nõuavad töötajatelt tasuta ületunde, väites, et see on normaalne osa „paindlikust tööajast“ või „palga sisse arvestatud“.
„Tööajaga manipuleerimist tuleb sageli ette just noortega, kes on kogenematud ja kahjuks on tööandjaid, kes seda ära kasutavad. Ületunde põhjendatakse reeglina argumentidega, et „sa oled võrreldes teistega aeglasem ja seega peaksid jääma kauemaks“ või „kuna sa lõhkusid täna kliente teenindades klaasi, siis jääd kauemaks“. Ületundide tegemine saab aga toimuda vaid töötajaga kokkuleppel ja peab olema tasustatud või täiendava vaba ajaga premeeritud,“ rõhutas Kalvet.
3 kriitiliselt olulist teadmist, mis hoiavad ära võimalikud vaidlused:
Tööandja ei saa sind survestada töösuhet lõpetama ehk „poolte kokkuleppel“ töölepingu lõpetamise kokkulepet allkirjastama.
Tööandja ei saa nõuda, et võtaksid oma puhkuse välja perioodil, mil tööandjal ei ole sulle tööd pakkuda.
Juhul, kui tööandja annab märku, et sa ei pea täna tööle tulema, on oluline küsida ka kirjalikku kinnitust, et töötajale ei ole võimalik tööd anda ning töötaja võib kodus oodata kuniks taas tööd tekib. See hoiab ära võimaluse hilisemaks argumendiks nagu poleks töötaja tööle ilmunud.
Kui peale sinu koondamist palgatakse sinu ametikohale uus inimene, on tegemist ebaseadusliku koondamisega.
]]>


Juhised libameditsiini ja libaeksperdi tuvastamiseksLibameditsiini viljelejad ja isehakanud vaimse tervise nõuandjad saavad Eestis laialdast kõlapinda. Osa nende ärimudelist on oma teooriate levitamine loengute, töötubade ja konverentside kaasabil. Libameditsiini esindajad on usinad esinejad raamatukogudes, muuseumides, lasteaedades, koolides.Tervist, sealhulgas vaimset tervist puudutavad nõuanded peavad tulema selleks vastava väljaõppe saanud inimestelt. Puudulike teadmiste pinnalt antud soovitused võivad olla parimal juhul kasutud, halvimal juhul ohtlikud. Avaliku raha peal toimivad asutused peaksid püüdma maksimaalselt tõrjuda libameditsiini ja tervisealast väärinfot ning siin toodud nõuannetega püüame anda selleks lihtsaid tööriistu.Kuidas ära tunda, kas tegemist on libameditsiini edendamisega? Siinsed lihtsad küsimused ei ole küll 100% tõhusad, aga pakuvad jämeda sõela, mis filtreerib välja suure osa libaekspertidest.Meelelahutuse nime all ei pea avaliku rahaga toetama inimeste tervisele või majanduslikule olukorrale potentsiaalselt ohtlike sõnumite levitamist. Astroloogia võib olla lõbus ajaviide, aga kui selle põhjal hakatakse tegema terviseotsuseid või muutma rahalist käitumist, siis sellele ei pea õlga alla panema koolides, raamatukogudes ja teistes teadmistepõhise riigi alusväärtusi kandvates asutustes. Kas esinejal on olemas vähemalt baasharidus selles valdkonnas, mida ta käsitleb? Terviseteemadel võiksid sõna võtta arstid, õed, ämmaemandad, füsioterapeudid. Vaimsest tervisest võiksid rääkida psühholoogid, psühhiaatrid, vaimse tervise õed, peaasi.ee ning Eesti Vaimse Tervise ja Heaolu Koalitsiooni (VATEK) spetsialistid. Äärmiselt alarmeeriv on, kui terviseteemalist loengut tulevad pidama näiteks majandust, juurat või raamatupidamist õppinud inimesed või kui vaimse tervise teemadel annavad isikliku kogemuse pinnalt nõu suure abistamissooviga, kuid ilma põhjalikuma väljaõppeta inimesed.• kuid nende väljaõpe annab pädevuse ainult selleks, mida nimi ütleb:oma kogemuse jagamiseks ja teisele inimesele toe pakkumiseks. Tervisehariduseta kogemusnõustajad ei ole pädevad haigusi diagnoosima või ravima.• soovitame ettevaatusega suhtuda sellesse, kui esineja haridustees puuduvad vastava teema osas riiklikult kinnitatud õppekavaga asutused. Ükskõik kui edev loetelu täiendkoolitustest ei kompenseeri puuduolevat süsteemset tervisealast baasharidust.• kiire taustaotsinguga võib välja tulla varasem osalemine püramiidskeemides, rahalised mahhinatsioonid, inimeste seksuaalne kuritarvitamine vm pettused.• majandustegevust kahtlasi huve omavate isikutega? Seda saab kontrollida väga hõlpsalt aadressil https://ariregister.rik.ee/est.• tõenduspõhise meditsiini esindajatel tõsiseid etteheiteid? Näiteks:homöopaatia, MMS, osteopaatia, meditsiinimeedium, konstellatsioon, NLP (neurolingvistiline programmeerimine), reiki jpm? EESTI PEREARSTIDE SELTS


Sekusuaalne väärkohtlemine rohkem kui 20 mängija suhtes. „Ta soovis tehingu sõlmimiseks alasti pilte!“Rootsi jalgpalliagenti süüdistatakse läbi Snapchati mobiilirakenduse seksuaalses väärkohtlemises rohkem, kui 20 tippjalgpalluri suhtes.
Snapchati agenti kirjeldatakse kui terava jalgpallisilma, märkimisväärse töövõime ja muljetavaldavate teadmistega klubide võimalikest tehingutest.“
Tema firma käive on igal aastal mitu miljonit ja ta on olnud Rootsi eliitmängijate mitmete üleminekute taga.
Tema abistamiseks on tal mitu registreeritud agenti, kes formaalselt mängijaid esindavad. Mitmed erinevad mängijad, kelle vahendajaks on või on olnud Snapchati agent, ütlevad, et „paberil“ esindasid neid teised agendid. Nendega oli mängijate kontakt minimaalne või sootuks olematu. Snapchati agent ise pole Rootsi Jalgpalliliidus registreeritud.
Nüüd on paljastanud GP ja Football Channeli uurimine, et agent on mitmete mängijaid „seksuaalselt kuritarvitanud“. Ta palub mängijatel ülemineku eest saata intiimseid pilte ja saadab klientidele fotosid ka enda privaatsetest kehapiirkondadest.
Üks mängija, kes oma nime ei soovinud avaldada kommenteeris toimuvat pikemalt. Ta tunnistas, et kartis toimunud teistele rääkida, kuna tundis häbi. Samuti ei soovinud ta enda mängijakarjääriga riskida. Hetkel, mil ta muret jagas hakkasid asjad taas paika loksuma.
„Tahtsin temaga heades suhetes olla. Nägin, et teised mängijad arenesid tema abiga. Nüüd tagantjärele kahetsen, et ma sellest varem aru ei saanud. Ta kasutas oma positsiooni mängijate suhtes, kes tahtsid karjääris edasi liikuda,“ rääkis üks mängija.
Tunnistusi on andnud ka teised mängijad, kuid nime avaldada ei soovi keegi. Mõni sellepärast, et kardetakse, et nende karjäär saab negatiivselt mõjutatud. Teine jälle sellepärast, et teema on tundlik ja äärmiselt isiklik.
„Ta selgitas mulle, et soovib tehingu sõlmimiseks minu riista näha. Ma keeldusin ja nii jäigi üleminek katki,“ kommenteeris järgmine mängija võigast kogemust.
„Ta on palunud mult videot, kus magan tüdrukuga. Üks kord kirjutas ta mulle, et ma saadaksin talle pildi oma munandist,“ rääkis veel üks isik ja jätkas: „Meil oli peaaegu igapäevane kontakt ja tema küsimused ja palved süvenesid iga päevaga - need muutusid üha isiklikumaks. Kõik juhtus väga kiiresti.“
Põhjus, miks lugu rääkida soovitakse on kõikidel siiski üks: „Seda ei tohi rohkem juhtuda!“
Snapchati agent väidab oma esindaja vahendusel, et paljud mängijad on otsustanud tema vastu laimukampaaniat korraldada, edastades meediale valeandmeid. Samuti on talle tehtud väidetavalt mitu väljapressimiskatset.
Samuti väidab ta, et kõik tunnistused, mis puudutavad näiteks peenisepiltide, seksivideote ja alastipiltide saatmist, on seotud eelpoolmainitud väljapressimisega.
„Talle on tehtud kolm väljapressimiskatset, millest on politseile teatatud,“ nentis agendi esindaja.
Kõikide lugude puhul on ühiseks teguriks see, kuidas agent jättis mängijatele nii professionaalse kui ka karismaatilise mulje. Vaatamata sellele on Snapcahati agent kõik süüdistused ümber lükanud


Wise näitab meeletut kasvuLondoni börsil noteeritud Wise avaldas finantstulemused, kust nähtub, et ettevõtte kasum, niisamuti käive on jõudsalt kasvanud.
Aruandest selgub, et Wise on maksueelset kasumit kasvatanud 234% ehk 43,9 miljonilt naelalt 146,5 miljonini. Ettevõtte käive on aga tõusnud 51% ehk 559,9 miljonilt 846,1 miljonini.
„Meie tugev kasv ja jätkuv kasumlikkus on meie missioonile ja klientidele keskendumise otsene tulemus. Sel aastal valis ligikaudu 10 miljonit inimest ja äri Wise'i selleks, et raha rahvusvaheliselt liigutada või hallata,“ nendib ettevõtte tegevjuht Kristo Käärmann, lisades, et kasv on eelmise aasta sama perioodiga võrreldes olnud 34%.
Muuhulgas tõdeb ta ka seda, et nad aitasid klientidel üle piiri viia 105 miljardit naela, mis teeb aastases võrdluses kasvuks 37%. Käärmann tunnistab, et tegemist on alles algusega ning neil on tegelikult tohutult nö teenindamata publikut, keda enda keskkonda tuua.
Ettevõtte finantsjuht Matt Briersi sõnul plaanib ettevõtte pea 80% enda intressituludest investeerida, lisades, et nad ei kavatse kasutada intresstulusid üldiste ärikulude katmiseks piiriüleste maksehindade langetamiseks.
„Tuleval aastal keskendume maksete arvu suurendamisele ning oleme alustanud selle nimel tööd India ja Poola jaoks,“ lisab Käärmann, kelle sõnul tegelevad nad hoogsalt ka parendustega ning nad kiirendavad finantskuritegude kontrollimist. Niisamuti proovivad vähendada peatatud ülekannete arvu.


Tulevikutööstus – järgmine buum?Eelduseid hakkab tekkima, et süvatehnoloogiast võiks tarkvarastartuppide eeskujul uus buum lähiaastatel välja kujuneda mitmel põhjusel. Kauem arenenud ettevõtted nagu Skeleton ja Starship hakkavad lähiaastatel jõudma suurema ärilise eduni ning nüüd tänu Saudide mängu tulekule on ka oluline rahastuspõud võib-olla jõudsalt leevendust saamas. Peale nende Milremi ostu on just viimase kahe nädala jooksul on ilmnenud nende huvi lisaks Clevonile ka GScani, Auve Techi ja Yanu.ai vastu.
Foto Auve Techi sotsiaalmeediast, autor kahjuks teadmata.
Ka tarkvarastartuppide vastu hakkas huvi hüppeliselt kasvama alles peale Bolti ja Wise’i ükssarvikuks jõudmist eelmise kümnendi teises pooles. Süvatööstus on sinna faasi jõudmas Skeletoni miljardikäibega tehase avamisega järgmisel aastal ja hiljutise Starshipi-Bolti koostööuudise valguses. Starshipi teenus on nüüdseks odavam kui inimkuller ja hinnas kiirelt alanev. Ärilehe intervjuus räägiti ka Starshipi kasumlikuks muutumisest lähiaastail. Süvatehnoloogia on selgelt tulevik:
Uuest tehnoloogia käibest järjest kasvav osa tuleb süvatehnoloogiast, (Tesla, Northvolti, Skeletoni näitel pigem realistlik,) aga investorhuvi seni oluliselt vähem olnud, väga heale tehinguvoole on oluliselt lihtsam jaole pääseda kui tarkvaras. Allikas
Seni on Eesti investoreil  huvi leige olnud valdkonna vastu paljudel põhjustel (aga need võiks muutuda):
Valdkond on algfaasis enne käivet ja ärilist edu oluliselt riskantsem ja kapitalimahukam, pikemate arendus- ja müügitsüklitega. Tihti on enne käivet vaja isegi kümneid või sadu miljoneid sisse panna enne pilooti või suuremat ärilist edu. Näiteks Skeleton saab see aasta 10 aasta vanuseks, Starship jõuab sinna järgmisel aastal.
Pole ärilisi edulugusid veel seni olnud, raske näha investoreil nii kuidas tootlus tulema peaks kui ka vigadest ja võimalustest õppida. Seetõttu on see olnud ka:
Ka investoreile veel võõras maailm. Milleks panna kuhugi tarkvarastartuppidest veelgi riskantsemasse varaklassi miljoneid, kui ei tea mis saab ja kas ka jätkuinvesteeringut tuleb, mis on eluliselt vajalik.
Kapitali vähe, exiti raha pole, fondid veel ei julge konkreetsemalt suuremalt investeerida, jätkuinvesteeringud on tohutu küsimärk olnud. Laiemal ringil investoreil pole olnud teadmisi ja julgust investeerida vajalikke summasid.
Ajutiselt on mantra olnud kasum-kasum-kasum viimased 1-1,5 aastat, mis hakkab vaikselt oma aega ära elama. Igal haibil on oma aeg, mis alati ümber saab mh näiteks ajutiselt suure kasumlikkusega solari näitel, ka pangandus on pigem oma “tugevuse tipul” (Arco Vara trademark), kinnisvara sealt möödas. Clevon sai hea aja finishijoonel veel €5m kätte, aga täna ei saaks Eestist pigem ka mõnda miljonit, vähemalt mitte esimese/ainsa rahana. Küll see muutub, nii Eesti kui maailma väärtuslikemad ettevõtted Boltist ja Wise’ist ning Teslast Google’i ja Amazonini olnud pikalt kahjumlikud alguses. Parim tootlus on olnud tehnoloogias viimasel 30 aastal, kuigi tsükli põhjas ajutiselt ei pruugi nii tunduda. Loeme tibusid millalgi tsükli keskfaasis.
Toetused on Eestis tillukesed. Mujal aga Skeletoni näitel Saksamaa on toetanud Skeletoni tehase ehitust €66 miljoniga, USA on toetamas nii kiibi- kui rohetööstust sadade miljarditega, ka Euroopa riigid võistlevad muuhulgas elektriautode, aku- ja kiibitehaste nimel toetuste ja maksusoodustusega miljardite ulatuses. Saab ka mujal tootmise püsti panna kui Eesti tulevikutehaseid ei taha, mitmel pool mujal tahetakse.
Toetused pigem üldiselt ei meeldi majanduslikult mõtlevatele inimestele, aga sellise turumoonutuse on Hiina käiku pannud ja ka USA on välistootjatest (eelkõige Taiwani-Hiina riski tõttu) sõltuvuse vähendamiseks, julgeoleku kaalutlustel, konkurentsis olemiseks, majanduskasvu nimel jõuliselt toetamas kohapeal tootmist nii kiibitööstuses ($50B+ Chips Act) kui rohetehnoloogias ($369+ miljardit Inflation Reduction Act). Ka Euroopa riigid on sarnaseid samme astumas, et tulevikutööstuse lipulaevad Ameerikasse enda tehaseid ei koliks ja endale kliendiks olemise rõõm ainult ei jääks. Kas ka Eesti võiks midagi sarnast kaaluda? Näiteks tehase ehituseks kui ettevõttel on eellepingud müügiks sõlmitud vajalikus mahus Skeletoni kombel, omakapital tõstetud ja laen pankadelt saadud, siis 5-25% ulatuses USA eeskujul + maksusoodustus teatud mahus toetus võib ainult mõistlik olla. Saksamaa €66m suuresti laenu kujul toetus Skeletoni tehase ülemeelitamiseks on kindlasti Saksa majanduse, töökohtade, maksutulude, klastri tekkimise, teadmuse saamise vaatest väga hea investeering. Annab hea investeeringuna teha küll toetuseid.
USAs on tänu toetustele tulevikutehnoloogia tööstusrevolutsioon algamas. Allikas.
Enamus neist pärssivatest põhjustest on nüüd muutumas vastutuulest taganthoovuseks, eks ulatus ja mõju alles selgub.
Valdkond siiski selgelt jääb kapitalimahukaks ja pikkade tsüklitega tööstusharuks, seda ei muuda miski. Küll aga võiks investorid ohtude kõrval ka võimalusi nägema, eriti kui välisinvestorid ja teiste riikide toetused Eesti tulevikutööstuse mujal käima tõmbavad.
Ärilised edulood on suurelt esile kerkimas lähiaastail ja vast ei jää ka Skeleton ja Starship ainsateks. Nendest saavad nii õppida kui investeerimisjulgust juurde ka kohalikud investorid. Millalgi tulevikus tekib ka väljumiste raha.
Kasumlikkuse argument on ikka raske aja riskikartlikkuse aegne lugu, mis on enda parim enne aja selgelt ületanud, ammu hinnas sees. Nii kasumlikel (tugevuse tipu lähedal) kui kahjumlikel (põhja lähedal). Pikemas vaates paljudes sektorites tuleb müügikäibest kasum alles aastate pärast, lisaks süvatehnoloogiale ka näiteks kinnisvaraarenduses, toorainete maardlates, ravimite arenduses. Investorite osaluste väärtus võib ikkagi ka enne tõusta muuhulgas nii arendustegevuse tagajärjel, klientide saamisel kui ka turu sentimendi paranemisel täiesti tuumatalvest ja aktiivsest heitimisest lihtsalt tavaliseks laiema ringi ükskõiksuseks, ei pea pulliturgu veel tulemagi.  Ühed parimad tootlused ongi olnud tsüklilisemate varade põhjast ostmisel, tuleb ikkagi ahne olla siis kui turg kardab. Põhjast põrkeruumi on tohutult.
Saudide näol on üks oluline jätkuinvestor ja potentsiaalne väljumiste vektor (Milremi näitel) tõenäoliselt siin suuremalt toimetama hakkamas, mis võiks anda tõuke nii kohalikele varajastele investoritele valdkonna poole kui ka välisfondidele rohkem siia suunas vaatama, vast ka riigile tehaste siin hoidmise nimel. Üldiselt on nad erinevates varaklassides lõputute taskute, küllaltki vähe hinnatundlik ja pigem passiivne finantsinvestor olnud, startuppides nii otse kui näiteks muu hulgas Softbanki kaudu $45 miljardiga. Selgelt on neil aga huvi tootmist oma riiki tuua, et majandust fossiilkütuste kõrval mitmekesistada.
Valdkonnas edenevate ettevõtete vaatest on olukord niisiis mitmes mõttes paremaks minemas: oluline jätkuinvestor juures valdkonda käima tõmbamas, vast aitab teistegi investorite ja riigi huvi tõsta. Võiks toetav olla nii Clevonile kui Grab2Go‘le näiteks (oman mõlemat), kuigi Clevonis investoriks jäämise väljavaated börsiväliselt võivad nüüd pisut hägusemad olla, tundmatuid muutujaid on juures. Vihjasin ka Grab2Go tiimile teiste startuppide käest Saudide kontakte uurida.
Investori vaatest teeb sektori huvitavamaks ka tõik, et ühtegi heade või väga heade väljavaadetega sektorit ja varaklassi kõrval väga pole, investorhuvile on konkurentsi järjest vähem. Eks AI buumib ja selgelt ka mullitab nagu näitas ka mõnenädalase idu Mistrali €105 miljoni kaasamine enne igasugust sisulist tegevust. Seal pigem huvitavaid ostukohti pole, kordajad on kõrgemad kui 2021 tech mulli ajal. Süvatehnoloogias on aga hinnatase  kriisi sügaviku kuristiku oma. Kui siin pusletükid hakkavad paika jooksma, Saudid reaalselt esimesi investeeringuid teevad, vaatamata piiratud eelarvele tulemusi tulema hakkab, võib tõus ka pihta hakata ja mingi hetk tootlust otsiv raha ka suuremalt Eesti süvatehnoloogiat vaatama hakata. Tillukese kauplemisaktiivsuse tõttu ka hind kiirelt ja järsult kasvama hakata süvikust kui sektor atraktiivsemaks, kasvõi vähem mitteatraktiivseks läheb. Kui peaks nii minema, siis võib siin enne seda olla võimalik teha järgmise 5 aasta parimad investeeringud kriisi põhja hinnatasemetel selgelt järjest paranevate väljavaadetega sektoris.
Kindlasti toob mõni ka argumendi, et parim kraam ei jõua laiema ringi ette. Tarkvarastartuppides on see kindlasti nii, väljumiste raha riisub koore, fondid järgmised parimad. Süvatehnoloogias on seis vastupidi, väljumisteraha pole, fondid on väga ettevaatlikud, ka parimatel on olnud keeruline, viimane aasta isegi väga keeruline midagigi kaasata, eriti enne pilooti ja käivet. Grab2Go näitel neil on erakordselt tugev tiim, erakordne toode (esimesena euroopas ravimiameti kõrgetele standarditele vastav), tohutu turg täiesti võtmata, ajastus ideaalne, trendid selgelt toetamas. Ikkagi enamus investoreid teiste ettevõtete probleemide pealt vaatasid, et mis pettusega siin nüüd tegu on. Koputa ainult rahakotiga uksele, saab vägagi ligi parimatele. Võib mõne aastaga muidugi muutuda.
Eesti eksportiva tööstuse raskuste ja küllaltki laiapõhjalise languse kontekstis on järjest olulisem Eesti majandusele, et meie tulevikutööstus kasvama jääks ja tootmise ka siin hoiaks. Ka ökonomistid hoiatavad juba pikka vindumist ja langus on laiapõhjaline, 67% lisandväärtusest languses. Ilma tulevikutööstuseta on raske näha laiapõhjalist tempokat kasvu ka ülejäänud majanduses ja head tootlust teistes varaklassides.
Põnevad ajad. Ongi Eesti investorite, riigi ja majandusmeedia teha, millist majanduskasvu me soovime või jääbki pikk vindumine meie lähemate aastate tulevikuks. Turuga pole mõtet vaielda, aga jõuliselt esile kerkivate trendide teadvustamine ja enda jõukusevankri ette rakendamine võib aidata meil kõigil paremaid investeerimisotsuseid teha ja ka majanduse uuele kasvule saada. Vast Saudide tulek ja süvatööstuse äriline käimaminek võiks olla olulisteks katalüsaatoriteks, et ka kohalikku investorit mobiliseerida siiski Eesti tulevikutööstust siia kasvama jätma ja majandust uuele tasemele viima või laseme nende tootmisel parematele jahimaadele minna. Triggereid selgelt on ja sektorit tasub kindlasti investoritel jälgida ja uurida, see muutub järjest olulisemaks nii tootluse kui majanduse seisukohast.
Täielik lahtiütelus: tegu pole investeerimissoovitusega, vaid informatiivsetel eesmärkidel kirjatükiga. Mainitud varaklass on vist kõige riskantsem ja tsüklilisem varaklass üldse, eriti varases staadiumis, tehke kodutöö hoolikalt, arutage teiste investoritega, hajutage, pigem ka huvi korral peaks positsioonide suurus kuni 0,5% portfellist jääma mainitud varaklassis. Oman Grab2Go ja Clevonit.
Meeldis see postitus? Jaga seda oma sõpradega!
FacebookLinked In
Enimloetud artiklid
Viimased artiklid


Putin pagendas Wagneri ValgevenesseÜLEVAADEWagneri eraarmee juhi Jevgeni Prigožini vägivaldse ülestõusu järel teatas Venemaa president Vladimir Putin, et palgasõduritel on kolm valikut: minna Valgevenesse, jääda koju või ühineda Vene sõjaväega.Esmaspäeva õhtul ette teatamata tele-eetrisse ilmunud vihane Putin kuulutas, et Prigožini ülestõus oli algusest peale hukule määratud ning riik näitas reetliku mässu valguses üles ühtsust.«Igasugune väljapressimine või soov tuua Venemaale segadust on hukule määratud. Ma võtsin ette samme, et vältida laialdast verevalamist,» lausus Putin, andes mõista, et Wagneri üllatavalt kiire jõudmine Moskvast 200 aasta maist 2023. kilomeetri kaugusele tulenes tema aasta maini Wagnerikorraldusest vägi- eraarmee palkadeks valda vältida. ja preemiateks üle Prigožinit nimepidi nimetamata ütles Putin, et ülestõusu korraldajad olid reetnud oma riigi ja rahva. Riigipea kinnitas ka teateid, et Wagneri üksused tulistasid ülestõusu käigus Vene armee õhusõidukeid, mille tulemusel sai surma 13 pilooti.Tiibade kärpimineEile korraldas Putin Kremli katedraali väljakul tänuürituse sõduritele, kes panustasid ülestõusu mahasurumisse. «Nad põhimõtteliselt peatasid kodusõja,»ütles Putin, tuues eraldi välja armee, siseväed ja rahvuskaardi.Mõni tund varem oli rahvuskaardi juht Viktor Zolotov teatanud, et tema jõud saavad peagi rasketehnika, nagu tankid ja suurtükid, kindlustamaks Vene riigi julgeolekut. Zolotovi sõnul ei oleks Wagneri võitlejad suutnud Moskvat vallutada, kui nad oleksid oma marsiga jätkanud, vahendab uudisteagentuur TASS.Putin rõhutas kohtumisel sõjaväelastega, et Wagneri rahastamise tagas riik. «Seejuures tahan märkida, et kõik me teaksime sellest: kogu Wagneri grupi ülalpidamise tagas täielikult riik - kaitseministeeriumi kaudu, riigieelarvest. Meie rahastasime seda täielikult,» ütles Putin.Tema sõnul maksis Vene riik ainuüksi 2022. aasta maist 2023. aasta maini Wagneri eraarmee palkadeks ja preemiateks üle 86 miljardi rubla (umbes miljard eurot). Lisaks eraldati tema sõnul kindlustusmakseteks üle 110 miljardi rubla.Putin viitas, et nüüdsest on palgasõduritel valik kas allkirjastada leping Vene kaitseministeeriumiga või liikuda soovi korral Valgevenesse, nagu näeb ette kokkulepe, mille üle pidas Prigožiniga läbirääkimisi naaberriigi president Aljaksandr Lukašenka.Lukašenka ise märkis eilsel kohtumisel kaitseministriga, et Wagneri sõdurid võivad jagada riigile hindamatut informatsiooni sõjapidamise kohta. «Kui nende komandörid tulevad meie juurde ja meid aitavad. Räägivad meile relvadest - mis töötas hästi, mis mitte. Ja taktikast - kuidas rünnata, kuidas kaitsta. See on see, mida Wagnerilt saame,» lausus Lukašenka.Valgevene president lisas, et Prigožin on juba Valgevenes. Valgevene vaatlusühenduse Belaruski Hajun sõnul maandus eile kell 7.35 Minskis usutavasti Prigožinile kuuluv eralennuk Embraer Legacy 600. Kaks tundi varem oli see õhku tõusnud Doni-äärsest Rostovist, mille Wagneri võitlejad olid laupäeval igasuguse vastupanuta üle võtnud. Belaruski Hajun lisas, et teine eralennuk, sedapuhku Peterburist, maandus samal lennuväljal eile kell 7.58.Lukašenka väitel keelitas ta Putinit Prigožinit mitte tapma. «Ma ütlesin Putinile - me võime ta (Prigožini) hävitada, pole probleemi. Kui mitte esimesel katsel, siis teisel. Ma ütlesin talle - ära tee seda,» lausus Lukašenka uudisteagentuuri AFP vahendusel eile riigi julgeolekuametnikega kohtudes.Vaid mõni tund enne Putini esmaspäevaõhtust telekõnet oli Prigožin avaldanud oma esimese pöördumise pärast laupäevast ülestõusu. Ta kaitses Wagneri tegevust ja väitis, et eesmärk ei olnud Putini kukutamine.Prigožini sõnul oli mäss näidanud «tõsiseid probleeme meie riigi kogu territooriumi julgeolekus» ning et «ühiskond nõudis seda» Vene sõjaväe juhtkonna läbikukkumise tõttu Ukrainas.Eraarmee juhi väitel käskis ta mässuga alustada pärast seda, kui Vene armee sooritas raketirünnaku ühele Wagneri laagritest, tappes väidetavalt 30 võitlejat. Seega oli Prigožini väitel tema ajendiks säilitada oma firma tegevus.Prigožin tunnistas mässu käigus Vene sõjaväe õhutehnika allatulistamist, öeldes, et tema võitlejad kahetsevad rünnakuid, kuid «nad ründasid meie vägesid pommide ja rakettidega». Wagner tulistas laupäeval alla lennuki 11-22 ja kuus Vene sõjaväekopterit.Lisaks väitis eraarmee juht, et Wagneri vägede ekskurss Moskva suunal oli «meistriklass» selles, kuidas Moskva oleks pidanud teostama 24. veebruaril alanud invasiooni Ukrainasse. «Kui Wagneri palgasõdurid oleks neid ülesandeid täitnud, oleks «erioperatsioon» ehk kestnud ühe päeva,» parastas ta.Prigožin kinnitas ka laupäeva õhtul saavutatud kokkulepet Lukašenkaga. Tema sõnul pakkus Lukašenka Wagnerile «tegutsemist seaduslikus jurisdiktsioonis», mis tähendab ilmselt eraarmee kolimist Valgevenesse.Tegevus Aafrikas jätkubVarem Putini kokana tuntud mehe sõnul olid Wagneri võitlejad tugevalt vastu lepingute allkirjastamisele Vene kaitseministeeriumiga 1. juuliks seatud tähtajaks, sest see oleks grupi tegevuse lõpetanud.Paistab, et Lukašenkaga saavutatud kokkuleppe raames säilitatakse Wagneri varasem staatus erioperatsioone teostava üksusena, kuid see lahutatakse otsustavalt Vene sõjaväest. Vene välisminister Sergei Lavrov teatas esmaspäeval, et Wagneri «instruktorid» jäävad Malisse ja Kesk-Aafrika Vabariiki, vahendab The Guardian.Eile väitis Vene kaitseministeerium, et käivad ettevalmistused Wagneri valduses olnud rasketehnika üleviimiseks Vene armeele.Vene Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB) teatas eile, et Prigožini vastu algatatud kriminaalasjast on loobutud, sest «tehti kindlaks, et 24. juunil peatasid osalised oma tegevuse, mille eesmärk oli kuriteo sooritamine».Ukraina relvajõud edenesid kõikidel suundadelRinnet külastanud Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kiitis sõdurite edasiliikumist kõigis sektorites, samal ajal teatas Briti kaitseministeerium, et Ukraina on vallutanud tagasi ka 2014. aastal kaotatud alasid.«Täna tegid meie sõdurid kõigis sektorites edusamme.Tegu on rõõmsa päevaga. Ma soovisin poistele rohkem selliseid päevi,» lausus Zelenskõi esmaspäeva õhtul tehtud pöördumises, mille ta tegi rongiga rindelt naastes.Briti kaitseministeerium kinnitas eile, et Ukraina relvajõud edenesid pisut Donestki oblastis Krasnohorivka asulast ida suunas - alal, mis on olnud 2014. aastast Vene vägede kontrolli all, vahendab BBC.Esmaspäeval kinnitas Ukraina asekaitseminister Hanna Maliar Donetski oblastis Zaporižžja oblasti piiri lähedal asuva Rivnopili vabastamist. Maliar lisas, et nädalavahetusega edenesid Ukraina relvajõud ka üks-kaks kilomeetrit Bahmuti suunal ning veel mitmes paigas Donetski oblastis. Briti kaitseministeeriumi teatel on Ukraina relvajõud liikunud edasi nii Bahmuti lõuna- kui ka põhjatiival.Ukraina relvajõudude Ida väerühma pressiesindaja Serhi Tšerevatõi ütles eile, et Bahmuti suunal on initsiatiiv Ukraina kaitseväel. «Jätkame vaenlase survestamist lõuna- ja põhjatiival. Kuid vastane osutab meeleheitlikku vastupanu,» lausus Tšerevatõi.Ukraina samaaegsed rünnakud üle kogu Donbassi rinde on tõenäoliselt piirkonnas tegutsevate isehakanud Donetski Rahvavabariigi ja tšetšeeni võitlejate read õhukeseks venitanud, lisas Briti kaitseministeerium.Lõuna väerühma komandör Oleksandr Tarnavskõi teatas esmaspäeval, et Ukraina relvajõud liiguvad edasi ka riigi lõunaosas.Väidetavalt on ukrainlased ületanud Hersoni oblastis Dnepri jõe ja kindlustanud positsioone selle vasakul kaldal. Vene sõjablogija Saša Kotsi sõnul on Ukraina relvajõud kaevanud end Dnepri vasakusse kaldasse ja üritavad liikuda sealt lõunasse.«On vähe tõendeid, et Venemaa säilitab mingitki märkimisväärset maaväe operatiivreservi, mida oleks võimalik kasutada kaitse tugevdamiseks mitme ohu vastu, mis seisavad ees laialt eraldatud lõikudes,» kirjutas Briti kaitseministeerium oma esmaspäevases ülevaates. Need lõigud asuvad 200 kilomeetri ulatuses Bahmutist kuni Dnepri jõe idakaldani.Briti kaitseminister Ben Wallace ütles parlamendile, et Ukraina relvajõud näitavad järjekindlat taktikalist edu.«Ukraina on [suvekampaania käigus] juba tagasi võitnud ligi 300 ruutkilomeetrit - seda on rohkem kui Venemaa vallutas oma talvepealetungi jooksul,» lausus Wallace.Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi pärast Donetski rinde külastamist esmaspäeval.FOTO: UKRAINIAN PRESIDENTIAL PRESS SERVICE / REUTERS / SCANFIXVene president Vladimir Putin enne eilset kõnet riigi sõjaväelastele.Loe ka ARVAMUST LK 10,11MARGUS PARTS


Hooldekeskuse omanik mõisteti maakohtus süüdiTartu maakohus mõistis tingimisi vanglakaristuse soodustuskelmust käsitlevas süüasjas Lõuna-Eesti Hooldekeskuse ASi omanikule Vambola Sipelgasele.Tartu maakohus tunnistas juunis ta süüdi soodustuskelmust käsitlevas paragrahvis ja võltsitud dokumendi kasutamist käsitlevas paragrahvis ning karistas teda ühe aasta ning kümnekuulise vangistusega tingimisi. Teist kohtualust, Ake Andessood karistas kohus kahe aasta ja kümnekuulise vangistusega, millest kohesele ärakandmisele kuulub kuus kuud, ülejäänud vangistus jääb tingimisi. Lõuna-Eesti Hooldekeskuse ASi tunnistas kohus süüdi soodustuskelmust käsitlevas paragrahvis ja mõistis talle rahalise karistuse 150 000 eurot, millest täitmisele pööratakse 50 000 eurot eurot, ülejäänu on tingimisi. „Kohus rahuldas täielikult kannatanu Eesti vabariigi rahandusministeeriumi kaudu esitatud avalik-õiguslik nõudeavalduse ning mõistis Lõuna-Eesti Hooldekeskus ASilt Eesti vabariigi kasuks välja projekti „Võisiku Kodu reorganiseerimine (Lõuna-Eesti Hooldekeskus AS)“ raames sõlmitud ehitustöövõtulepingu alusel toetusena saadud summa 563 438,30 eurot,“ ütles Tartu maakohtu pressiesindaja Annett Silm Õhtulehele. „See tähendab, et toetuse saajal tuleb see raha tagasi maksta,“ selgitas riigi tugiteenuste keskuse kommunikatsiooniosakonna juhataja Katrin Romanenkov. Kohtuotsusele on võimalik esitada apellatsioonkaebus Tartu ringkonnakohtule.„Prokuratuur on rahul, et esimese astme kohus nõustus prokuratuuri seisukohaga ning mõistis süüdistatavad soodustuskelmuses süüdi ning rahuldas täielikult kannatanu nõudeavalduse,“ lausus Lõuna ringkonnaprokurör Külli Saks. SIIM RANDLA