Politsei: Poole aastaga on kelmidele kaotatud üle 3,1 miljoni euroSelle aasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel ja petukõnede kaudu.
Politsei andmetel on viimase poole aasta jooksul petturid kasutanud erinevaid skeeme inimeste eksitamiseks ja nende raha välja petmiseks. Kuue kuuga on kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, nendest 130 inimest kaotasid raha investeerimisel, kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Petukõnede ohvriks on langenud 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles, et kelmide eest saab kaitsta end igaüks, seda eelkõige tähelepanelikkusega. „Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja,“ ütles politseinik. Ta soovitab inimestel hoida end kursis hetkel levivatest pettustest ja olla valvsad isiklike andmete jagamisel.
Eelmisel aastal oli esimese poole aastaga investeerimispettuste ohvreid 89, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 tuhat eurot suurem. Peamiselt satuti investeerimise otsa internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele vajutati ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jäeti. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid. „Kui alustate investeerimisega, siis peab olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju erinevaid skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad koheselt rahalise vabaduse, kuid tegelikkuses on tegemist pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid enne, kui hakkate raha investeerima ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimise nõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega,” rääkis Milenin.
Levinum pangapettus on petukõne, kus inimesed on saanud telefonikõnesid, mis väidavad olevat usaldusväärselt ametiasutuselt või ettevõttelt. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja ka telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid. Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk inimestelt kätte saada PIN-koode, millega saavad nad ligipääsu kõne vastuvõtja pangakontole. Märgatav pangapettuste tõus on olnud ka postipaki kelmustes, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele 81 tuhat eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid kokku 79, kogukahjuga 53 tuhat eurot. „Juhtumeid on olnud erinevaid, kuid peamiselt saadeti inimestele mõne kullerfirma nimelt sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on tekkinud probleeme. Sõnumisse oli juurde lisatud link, millele vajutades avanes veebileht ning kuhu tuli sõnumi saajal sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegelikult oli aga tegemist võltsitud veebilehega ja sõnumi saatjaks oli kelm. Ka on tõusmas pettused ostu-müügi platvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid,” kirjeldas politseinik.
Pettuste eest oled kaitstud, kui:
sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel;
viid end kurssi investeerimisega seotud riskidest ja alustad sellega usaldusväärsest kohast, näiteks oma kodupangast;
oled tähelepanelik linkide osas, mida saad tundmatutelt saajatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas aga ka tekstsõnumiga.


Poole aastaga on kelmidele kaotatud üle 3,1 miljoni euroSelle aasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel ja petukõnede kaudu.
Politsei andmetel on viimase poole aasta jooksul petturid kasutanud erinevaid skeeme inimeste eksitamiseks ja nende raha välja petmiseks. Kuue kuuga on kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, nendest 130 inimest kaotasid raha investeerimisel, kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Petukõnede ohvriks on langenud 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles, et kelmide eest saab kaitsta end igaüks, seda eelkõige tähelepanelikkusega. „Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja,“ ütles politseinik. Ta soovitab inimestel hoida end kursis hetkel levivatest pettustest ja olla valvsad isiklike andmete jagamisel.
Eelmisel aastal oli esimese poole aastaga investeerimispettuste ohvreid 89, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 tuhat eurot suurem. Peamiselt satuti investeerimise otsa internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele vajutati ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jäeti. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid. „Kui alustate investeerimisega, siis peab olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju erinevaid skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad koheselt rahalise vabaduse, kuid tegelikkuses on tegemist pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid enne, kui hakkate raha investeerima ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimise nõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega,“ rääkis Milenin.
Levinum pangapettus on petukõne, kus inimesed on saanud telefonikõnesid, mis väidavad olevat usaldusväärselt ametiasutuselt või ettevõttelt. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja ka telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid. Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk inimestelt kätte saada PIN-koode, millega saavad nad ligipääsu kõne vastuvõtja pangakontole. Märgatav pangapettuste tõus on olnud ka postipaki kelmustes, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele 81 tuhat eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid kokku 79, kogukahjuga 53 tuhat eurot. „Juhtumeid on olnud erinevaid, kuid peamiselt saadeti inimestele mõne kullerfirma nimelt sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on tekkinud probleeme. Sõnumisse oli juurde lisatud link, millele vajutades avanes veebileht ning kuhu tuli sõnumi saajal sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegelikult oli aga tegemist võltsitud veebilehega ja sõnumi saatjaks oli kelm. Ka on tõusmas pettused ostu-müügi platvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid,“ kirjeldas politseinik.
Pettuste eest oled kaitstud, kui:
sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel;
viid end kurssi investeerimisega seotud riskidest ja alustad sellega usaldusväärsest kohast, näiteks oma kodupangast;
oled tähelepanelik linkide osas, mida saad tundmatutelt saajatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas aga ka tekstsõnumiga.
]]>


VIDEO Jaak Madison: 11 kuud enne Euroopa Parlamendi valimisi hakatakse rohepöörde kohta laulma laulu, mida valija kuulda tahabEKRE eurosaadik Jaak Madison annab nädalaülevaate oma tööst Euroopa Parlamendis.
Teemadeks on:
1) Ukraina missiooni edasilükkumine;
2) Järgmise nädala täiskoguistungid, kus tulevad debatid ja hääletused näiteks rohepöörde küsimustes, kus tahetakse “loodust taastada”, kuid meie toidujulgeoleku ja põllumajanduse hinnaga;
3) Raport koroonapandeemia järeldustest, kuhu tegime tugevaid muudatusettepanekuid ja tõime välja lehkava võimaliku korruptsiooni (Euroopa Komisjon sõlmis Pfizeriga lepingu, millega kohustus ostma kuni 2027 4,6 miljardit vaktsiinidoosi summas 71 miljardit eurot!).
Videot saab näha ka SIIT


CANNES | Mobiilikategooria Grand Prix sisaldas midagi, mida kõik vihkavad. Kuld paljastas aga korruptsiooniMobiiltelefone nähakse tööriistadena, millega helistada, sõnumeid saata ja samme lugeda. Kui sellest kaugemale vaadata, võib leida vahendi, mille abil inimestega emotsionaalseid ja sotsiaalseid sidemeid luua. Vähemalt nii rääkis Cannes Mobile Lionsi žürii.
Karikas jõudis koju! Foto: PedidosYa
Toome sellest kategooriast välja kaks tööd – kulla ning Grand Prix. Mõlemad pärinevad Lõuna-Ameerikast, kahe igipõlise rivaali sulest. Argentiinlased viisid koju mobiililõvide kõige magusama tiitli, brasiillased rõõmustasid kulla üle. Mõnesmõttes on tegemist täiesti vastandlikke töödega, üks pakkus tohutult rõõmu, teine tuletas meelde, et asjad on päris kehvad.
Alustame teisest ehk kullast. Brasiilia sõltumatu uudisteportaal Congresso em Foco ning Sao Paulo AKQA üritasid enne valimisi välja nuputada, kuidas Brasiilia poliitika läbipaistvamaks teha. Käkitegu, eks? Nad olid igatahes ülesannete kõrgusel.
“Nende lahendus oli tööriist, mis tegi kaht asja: pani ümber mõtlema, mis on läbipaistvus ning näitas demokraatlikku valitsuse vastutust,” kirjeldas tööd žüriiliige ning USA R/GA Connected Communications’i Chief Creative Officer Shannon Washington. “Pealegi oli see väga kena disainiga.”
Brasiilias on suur probleem korruptsiooni ning sellega, kuidas poliitikud riigi raha kulutavad. Väidetavalt läheb seetõttu iga aasta kaotsi 40 miljardit dollarit (u 37 miljardit eurot). Üüratu summa. Kohalikel on õigus ja võimalus näha, kuidas raha kulutatakse, kuid andmete leidmine ja jälgimine on vägagi keeruline.
[embedded content]
Nii loodigi Transparency Card, mis saatis inimestele automaatselt teateid, kui mõni poliitik taas maksumaksja raha kulutas. Info saamiseks polnud vaja äppi, vaid see saabus tänu mobile wallet’ile, mis tänapäeval pea igas telefonis olemas.
Küll tuli inimesel esmalt külastada ettevõtmise veebilehte, valida umbes 500 poliitiku hulgast välja need, kelle kulutustel ta silma peal tahtis hoida ning siis lihtsalt mobiiliteateid oodata. Žüriile avaldas muljet, kuidas raskesti kättesaadavatest andmetest oli tehtud vägagi ligipääsetav info.
Kuidas karikas koju kippus
Üldiselt otsis žürii töödest rõõmu. Grand Prix seda ka pakkus. Tegemist oli ülilihtsa lahendusega, mille peale kulus täpselt 0 eurot meediaraha.
Möödunud aasta 18. detsembril hullus terve Argentina – nende vutitiim tuli kolmandat korda ajaloos maailmameistriks ning Lionel Messi jõudis viimaks jalgpalluri ihaldatuima tiitlini. Riik hakkas pidutsema ja ootama, mil kuldne karikas MM-i toimumispaigast Katarist kodumaale jõuab. Ootusärevu kasutasid filigraanselt ära Buenose Airese GUT agentuur ning toidukulleri äpp PedidosYa.
Nimelt saatis äpp kuuele miljonile inimesele notification’i, et teie tellimus on teel. Inimesed olid esmalt segaduses – lausa kerges paanikas – ning mõtlesid, kas neid on äkki häkitud, sest nad ei tellinud ju mitte midagi. Kiirelt sai selgeks, et äpp näitab Argentina jalgpallimeeskonna (ning seeläbi ka MM-karika) lennuteekonda. Nii said kõik igal hetkel silma peal hoida, kui kaugel võidutrofee Buenos Airesest on.
[embedded content]
Argentiinlased on jalgpallihullud. Tõesti on. Seetõttu on kõige metsikum see, et Lionel Messi suurima saavutuse ajal oli Argentina netiavarustes kõige trendikam ja populaarsem teema PedidosYa, mis jõudis selle tembuga üle 25 miljoni inimeseni (riigi rahvaarv on 46 miljonit).
Žürii vaidles veidi Grand Prix teemadel, aga kui kõige vaiksem liige ütles, et see töö tekitab temas tohutult rõõmu ja heameelt, siis saadi aru, et tegemist on kõige priskemat autasu väärt tööga.
“Me kõik mõtlesime, et oleks tahtnud seda ise teha,” rääkis Shannon Washington kampaaniast, mis võitis Cannes’is mitmeid auhindu. “See pakkus rõõmu kuuele miljonile inimesele. Ei tasu unustada, et see oli tegelikult väga riskantne kampaania. Paljud brändid ei teeks seda. Kui sa saadad kuuele miljonile inimesele ootamatu notification’i, võib palju valesti minna. Mobiili notification on midagi, mida kõik vihkavad.”
DIGITAS China tegevdirektor ning samuti žüriis olnud Sharon Ho sõnas, et ta soovib Hiinas oma tiimile ja tervele valdkonnale jagada seda, et mobiil ei tähenda ainult sotsiaalmeediat. See on rohkemat kui TikTok ja teised platvormid. Mobiili abil saab elu lihtsustada ning üldse on ses tillukeses seadmekeses palju potentsiaali. Loovinimeste ülesandeks jääb välja mõelda, kuidas maksimum võtta.
Autor: Siim Kera, Cannes-Tallinn
Kõik uudised


Kurjategijad võtsid Ahtmes elava naise nimele 4400 eurot laenuTALLINN, 6. juuli, BNS – Politseiniku ja Eesti Keskpanga töötajana esinenud kurjategijad võtsid väljapetetud koodie kasutades Ida-Virumaal elava naise nimele 4400 eurot laenu ja varastasid tema kontolt 190 eurot.
Politseisse pöördus Ida-Virumaal Ahtmes elav naine, kellele helistanud kurjategijad tutvustastasid end politseiametnikuna ning Eesti Keskpanga töötajana, teatas Ida prefektuuri pressiesindaja neljapäeval.
Naisele väideti, et tema nimele on petturid laenu võtnud ja kelmide takistamiseks paluti naisel öelda oma isikukood ja panga kasutajatunnus, mida naine ka tegi.
Seejärel sisestas naine enda Mobiil-ID PIN-koodid. Hiljem avastas naine, et tema nimele on võetud laenu 4400 eurot ning samuti oli kadunud ka pangakontolt 190 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Poole aastaga on kelmidele kaotatud üle 3,1 miljoni euroSelle aasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel ja petukõnede kaudu.
Politsei andmetel on viimase poole aasta jooksul petturid kasutanud erinevaid skeeme inimeste eksitamiseks ja nende raha välja petmiseks. Kuue kuuga on kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, nendest 130 inimest kaotasid raha investeerimisel, kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Petukõnede ohvriks on langenud 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles, et kelmide eest saab kaitsta end igaüks, seda eelkõige tähelepanelikkusega. „Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja,“ ütles politseinik. Ta soovitab inimestel hoida end kursis hetkel levivatest pettustest ja olla valvsad isiklike andmete jagamisel.
Eelmisel aastal oli esimese poole aastaga investeerimispettuste ohvreid 89, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 tuhat eurot suurem. Peamiselt satuti investeerimise otsa internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele vajutati ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jäeti. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid. „Kui alustate investeerimisega, siis peab olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju erinevaid skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad koheselt rahalise vabaduse, kuid tegelikkuses on tegemist pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid enne, kui hakkate raha investeerima ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimise nõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega,“ rääkis Milenin.
Levinum pangapettus on petukõne, kus inimesed on saanud telefonikõnesid, mis väidavad olevat usaldusväärselt ametiasutuselt või ettevõttelt. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja ka telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid. Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk inimestelt kätte saada PIN-koode, millega saavad nad ligipääsu kõne vastuvõtja pangakontole. Märgatav pangapettuste tõus on olnud ka postipaki kelmustes, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele 81 tuhat eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid kokku 79, kogukahjuga 53 tuhat eurot. „Juhtumeid on olnud erinevaid, kuid peamiselt saadeti inimestele mõne kullerfirma nimelt sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on tekkinud probleeme. Sõnumisse oli juurde lisatud link, millele vajutades avanes veebileht ning kuhu tuli sõnumi saajal sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegelikult oli aga tegemist võltsitud veebilehega ja sõnumi saatjaks oli kelm. Ka on tõusmas pettused ostu-müügi platvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid,“ kirjeldas politseinik.
Pettuste eest oled kaitstud, kui:
sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel;
viid end kurssi investeerimisega seotud riskidest ja alustad sellega usaldusväärsest kohast, näiteks oma kodupangast;
oled tähelepanelik linkide osas, mida saad tundmatutelt saajatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas aga ka tekstsõnumiga.


Parvel Pruunsild annetas opositsiooniparteidele miljon eurot. Mihhail Kõlvarti leeri survel annab Keskerakond oma osa tagasiVarem Isamaad suurte summadega toetanud Parvel Pruunsild (Isamaa) pani nüüd õla alla riigikogu opositsioonile tervikuna. Ta annetas 400 000 eurot Isamaale, 300 000 EKRE-le ning 300 000 Keskerakonnale. Viimase puhul põhjustas see paksu verd partei sees. Keskerakond annab praeguse seisuga oma summa tagasi.
Keskerakonnal oli täna kell 9 erakorraline juhatuse koosolek, kus arutati mainitud annetust. Delfi andmetel toimus hääletus, mille tulemusena otsustati summa tagasi maksta. Seda mõtet toetasid Mihhail Kõlvart ja tema toetajad, täpsemini Yana Toom, Vladimir Svet, Jaan Toots, Valentina Bortnovski, Vadim Belobrovtsev, Andrei Korobeinik, Siret Kotka, Mihkel Undrest, Lauri Laats. Hääled jagunesid 9 : 7, sest üks kümnest nn Kõlvarti leeri esindajast osales veebi teel ja ei saanud hääletada. Vastu hääletasid erakonna esimees Jüri Ratas, aseesimehed Jaanus Karilaid ja Tanel Kiik, samuti Taavi Aas, Jaak Aab, Enn Eesmaa ja Tõnis Mölder.
Väidetavalt ei tahtnud raha tagasi lükkamise poolt hääletajad, et neid pandaks kunagise nn EKREIKE valitsuse sildi alla. Lisaks ei soovitud võtta toetust ärimehelt, kes ise on uurimise all.
Delfile andis kommentaari ka Mihhail Kõlvart: „Meil loomulikult ei ole etteheiteid lugupeetud ettevõtja suhtes. Ta on lugupeetud inimene ja tuntud ärimees, aga peame tunnistama, et erakond on sellises olukorras, kus nii poliitilises kui ka õiguslikus plaanis saab sellest annetusest teha järeldusi, mis on erakonna suhtes eksistentsiaalse tähendusega. Esiteks peame tunnistama, et erakond on kriminaalkorras karistatud, ja kahjuks on nii, et see on fakt, mitte hinnang, et ka annetaja on kriminaalmenetluse osaline. Teiseks, kõik suuremad erakonna skandaalid, aga ka kohtusaagad on seotud just annetustega.“
Kõlvart lisas, et kuna juhtus nii, et erakonna juhatus ei saanud Pruunsillaga viimase võimaluse puudumisel kohtuda, ei olnud võimalik riskidest piisavalt rääkida. „Otsustama pidime juba sel nädalal.“ Kõlvart ütles, et avalikkusele tuleb anda väga selge signaal, et erakonnal peab olema puhas poliitiline maine ja finantsasjad peavad olema läbipaistvad. Kus ei leita seletusi, kus avalikkusel võivad tekkida kahtlused ja küsimused, tuleb erakonnal Kõlvarti sõnul tunnistada võimalikke eksistentsiaalseid probleeme.
Erakonna aseesimees Jaanus Karilaid tunnistas, et koosolek oli pingeline ja emotsionaalne: „Mina sain aru, et vene tiiva jaoks oli see liiga isamaaline.“ Ta ütles, et annetus on suunatud Eesti tulevikule ja Eesti sündivusele, mis olid Keskerakonna programmis juba 2019. aasta riigikogu valimistel.
„Erakonnas on tugev konflikt. Mihhal Kõlvart on otsustanud torpedeerida erakonna arendamist Jüri Ratase poolt,“ ütles Kariliaid. Ta selgitas, et raha abil oli plaanis anda välja erakonna ajalehte Kesknädal, samuti suunata arendusrahasid maapiirkondadesse. Karilaid arvas, et vaja on erakorralist parteikongressi, kuigi just sellise Kõlvarti toetajate ettepaneku lükkas nn Ratase tiib kevadel tagasi. „Erakonna tegevus on paralüseeritud,“ nentis Karilaid.
Kõlvart: „Igal erakonna liikmel on võimalik seda nõuda. Ka mina tegin [kuid tagasi] selle ettepaneku, aga seda volikogu ei toetanud.“ Tema sõnul on veel üks ohtlik aspekt see, et mõned juhatuse liikmed, sealhulgas Karilaid, leidsid, et raha tuleb kiiresti vastu võtta ja sellele ka kohe rakendus leida. „See ei ole minu arvates vastutustundlikkuse puudumine, vaid suure ohu, suure riski tekitamine erakonnale.“
Ratas erakorralisest kongressist: peab arutama
„Sellises seisus peab arutama, kuidas siit edasi minna,“ ütles Keskerakonna esimees Jüri Ratas erakorralise kongressi kohta. Lisaks Karilaiu poolt juba mainitud Kesknädala väljaandmisele ja piirkondade paremale arendamisele ja uute arendusjuhtide palkamisele tõi Ratas välja ka vajaduse maksta riigikogu valimiskampaaniaga seonduv võlg kiiremini tagasi. „Seda suunda Mihhail Kõlvarti survel ei toetatud,“ nentis ta.
„Ma soovin kohtuda erakonna liikmetega, plaanin homme suuremat koosolekut,“ ütles Keskerakonna esimees ja lisas, et peab silmas piirkondade esindajaid. „Keskerakond on tegutsenud Eesti poliitmaastikul üle 30 aasta. Tegutsen selle nimel, et mõni inimene seda lõhki ei ajaks,“ lisas ta.
Erinevalt Karilaiust ei nõustunud Ratas Kõlvartit ja tema toetajaid „vene tiivaks“ nimetama: „Nimesid ma küll kellelegi ei pane. Keskerakonna tugevus on see, et oleme pühendunud mõlemale rahvusgrupile.“ Ta ei tõtanud ka Kõlvartit tekkinud lõhes süüdi mõistma ning kitsendas konflikti juhatuse, mitte terve erakonna tasemele. „Minu soov on hoida erakonda, kuhu olen ise üle 20 aasta kuulunud, Eesti poliitmaastikul alles.“
„Erakonnas on ka varem sisepingeid olnud,“ ütles Kõlvart partei väidetava lõhkimineku kohta. „Kui oleksime tekitanud erakonnale täiendavaid eksistentsiaalseid riske, siis puudutanuks see kõiki, sõltumata sellest, kes on piltlikult öeldes ühe või teise leeri esindaja. See puudutaks erakonna tulevikku, mitte ainult üksikuid liikmeid.“
Pruunsilla kahtlustuse kohta ütles Karilaid, et Tartu linna juhtum ei ole Keskerakonnaga seotud. „Jaan Tootsi juhtimisel oleme seal sügavas opositsioonis,“ viitas ta partei Tartu piirkonna juhile, kes hääletas samuti Pruunsillalt raha võtmise vastu.
„Puhtamat maailmavaatelist toetust, kui Parvel Pruunsild tegi, on raske leida. Kogu meedia ja avalikkus teavad, mis on tema maailmavaade. Kui ta toetab erakonda, mis tegeleb Eesti iibe küsimusega ja lähtub oma programmist... Mis siis veel on maailmavaateline toetamine?“ sõnas Karilaid.
Miks Isamaa erakonda kuuluv Pruunsild neid üldse toetas? Isamaa esimees Urmas Reinsalu ei paistnud teemaga kursis olevat, aga lubas oma erakonnaga ühendust võtta ja välja uurida.
Eelmises kvartalis toetas Pruunsild Isamaad 100 000 euroga. See oli tema jaoks tavapärane taks, nõnda toetas ta näiteks mullu Isamaad kokku 400 000 euroga.
EKRE aseesimees Mart Helme sõnas, et Pruunsild on alati toetanud seda maailmavaadet, mida esindab ka EKRE. „Ta on seda avalikult ka rääkinud, see pole saladus,“ märkis ta. Samas on Pruunsild varem ju pannud õla alla ikka Isamaale. „Opositsioon oli kevadel ühtne ja väga jõuline obstruktsiooniga. Loogiline, et Pruunsild on selle poolt, ta ju on paljulapseline isa. See, mis toimus perehüvitistega, pole normaalne.“
Helme rõhutas, et mingeid nõudmisi, näiteks mingi poliitika elluviimiseks, Pruunsild ei esitanud. „See pole nii, et inimene, kes tahab toetada, käib mööda erakondade juhatusi ja räägib, kuidas hakkab raha andma. Mina teda isegi ei tunne, ei mäleta, kas oleme kunagi kohtunud. Võib-olla kuskil seltskonnas,“ väitis ta. „Oleme absoluutselt sõltumatu erakond.“ Helme jutust jäi kõlama, et Pruunsild lihtsalt kandis ühel hetkel raha üle. Ärimees on parajasti uurimise all, kuid Helme sõnutsi EKRE selles probleemi ei näe ja toetus võetakse vastu.
Parvel Pruunsild Delfi kõnele ja SMSile ei vastanud.
Bigbanki suuromanik ja erakonna Isamaa toetaja Pruunsild märkis 31. mai hommikul meediale saadetud kirjas, et on sattunud Korp! Sakala ostetud endise Eesti Rahva Muuseumi hoone tõttu kaitsepolitsei uurimise keskmesse.
Prokuratuur kinnitas, et esitas Pruunsillale ning Tartu abilinnapeale Priit Humalale (Isamaa) kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Humalat kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, Pruunsilda aga toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Kahtlustus on seotud vana Eesti Rahva Muuseumi hoonega Tartus Kuperjanovi tänaval, mis ERMi kolimise järel 2017. aastal tühjaks jäi ning mille nüüd ostis endale Korp! Sakala, mille liige Pruunsild on.
Prokuratuuri sõnul soovis kinnistut endale Tartu linn, kel oli ostmiseks ka eesõigus. Kahtlustuse kohaselt suunas Pruunsild abilinnapead Priit Humalat nii, et linn tehingust loobuks.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokurör Gerd Raudsepp ütles, et kuigi Tartu linn tegi kinnistu kasutamiseks plaane, hakkas linnavarade ja rahanduse eest vastutav abilinnapea erinevatel koosolekutel väljendama seisukohta, et linn peaks ostueesõigusest loobuma. Tänavu kevadel, pärast seda, kui Tartu linn oli oma ostueesõigusest loobunud, korraldas RKAS kinnistule avaliku enampakkumise, mille võitis Pruunsillaga seotud MTÜ.
Pruunsilla sõnutsi maksis MTÜ hoone eest 1,2 miljonit eurot. „Jääb vägisi mulje, et kogu protsess on algatatud lihtsalt minu maine määrimiseks, sest süüdimõistvat otsust sellises asjas niikuinii tulla ei saa. Ainuüksi sellise kahtlustuse esitamisega on kahju aga mulle ja mu perele juba tekitatud,“ märkis Pruunsild. „Olen alati toetanud mulle maailmavaateliselt lähedasi poliitikuid ja erakondi ausalt ja läbipaistvalt ja pole teinud ühtegi korruptiivset tegu. Püüan seega uskuda meie õigusriiki ja kaitsen oma kodanikuõigusi nii uurimise kui võimaliku hilisema kohtuprotsessi käigus.“
Ekspress kajastas sel nädalal, et prokuratuuri laekus hiljuti pankur Pruunsilla advokaadi Paul Kerese kohtuväline nõue, milles nõutakse vanemprokurör Kretel Tamme vabandamist ERRis avaldatud arvamusartikli „„Rikkad tõllas, vaesed võllas“ aeg võiks läbi olla“ pärast. Nõude kohaselt haavas prokurör Pruunsilla au.


Zaporižžja tuumajaama katusele ilmusid uued tundmatud objektidKIIEV, 6. juuli, BNS – Satelliit tuvastas uute tundmatute objektide ilmumise Venemaa kontrolli all oleva Zaporižžja tuumajaama neljanda reaktori katusele, mille mineerimisest teatas varem Ukraina relvajõudude peastaap, kirjutas portaal Unian neljapäeval.
Raadiojaama Vabadus vene toimetuse teatel kinnitavad uute objektide ilmumist katusele Planet Labsi 5. juuli satelliitfotod.
"Pildi teravus ei võimalda aru saada, mis täpselt katusele ilmus. Võib vaid kindlalt väita, et ühelgi teisel neljanda reaktori satelliitpildil ei ole viimase pooleteise aasta jooksul ühtegi sellist objekti," märkis toimetus.
Ukraina peastaap teatas varem ka kolmanda reaktori katuse mineerimisest.
Ukraina relvajõudude peastaap hoiatas teisipäeval ametlikult võimalike provokatsioonide eest Zaporižžja tuumajaamas. Venelased viisid Zaporižžja tuumajaama kolmanda ja neljanda reaktori katusele objekte, mis meenutasid lõhkekehi.
Samas ütles kaitseministeeriumi luurepeavalitsuse pressiesindaja Andri Jussov, et esialgu on jutt Vene okupantide järjekordsest väljapressimisest.
USA jälgib hoolikalt olukorda Zaporižžja tuumajaama ümber ning märkis, et jaam ei saa olla objekt lahingualal.
Baltic News Service


Euroopa Komisjon: erakondade rahastamise kontroll vajab seadustamistTALLINN, 6. juuli, BNS – Euroopa Komisjoni aruanne õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides märgib, et erakondade rahastamise järelevalve tõhustamiseks vajalikke seadusemuudatusi ei ole Eestis jätkuvalt vastu võetud.
Murekohana on raportis esile toodud ka riigikogu poolt kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamine riigieelarvest, mille tarbeks puuduvad läbipaistvad ja objektiivsed reeglid.
Samuti vajab hindajate sõnul jätkuvalt tähelepanu andmetele juurdepääsu võimaldamise reeglistik, et isikuandmed oleksid hästi kaitstud ja avalik teave oleks ühiskonnale hästi kättesaadav. Ehkki kohtute töökorralduse muutmiseks vastu võetud seadusemuudatused on olnud vajalikud kohtunike suure töökoormuse leevendamiseks, on aruandes kajastatud ka kohtunike väljendatud muret spetsialiseeritud osakondade võimaliku mõju suhtes kohtunike töökorraldusele.
Eesti sõna- ja meediavabadus on raporti järgi hästi tagatud ning rahva usaldus avalik-õigusliku ringhäälingu meedia vastu püsib kõrge. Samuti tunnustatakse Euroopa Komisjoni aruandes Eestit edusammude eest kohtusüsteemi digitaliseerimises ning korruptsiooniennetuses.
Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna nõunik Kadi Karus tõi välja, et Eesti edusamme kohtusüsteemi digitaliseerimises ning korruptsiooniennetuses tunnustavad hindajad juba neljandat aastat järjest. „Kohtusüsteemi digitaliseerimise puhul toodi sel korral esile veebiplatvormi kasutamist kohtudokumentide tõhusamaks kättetoimetamiseks. Korruptsiooniennetuse vallas on positiivselt ära märgitud huvide konflikti vältimise ning lobitegevuse reeglite tutvustamise protseduur teiste seas igale ametisse asuvale ministrile ja tema nõunikele,“ märkis Karus.
Muude teemade seast tõsteti aruandes esile Eesti silmapaistvaid edusamme riigi koosloome keskkonna digitaalplatvormi arendamisel, mille abil muutub õigusloomeprotsess senisest kaasavamaks ja läbipaistvamaks. Samuti tunnustati õiguskantsleri aktiivset rolli õigusriigi põhimõtete tagamisel.
Õigusriigi ülevaadet avaldab Euroopa Komisjon alates 2020. aastast, tänavune on järjekorras neljas. Õigusriigi seisukorda hinnatakse aruandes nelja põhivaldkonna kaudu, milleks on kohtusüsteem, korruptsioonivastane tegevus, meediavabadus ja meedia mitmekesisus ning muud riigi institutsioonidega seotud tegevused.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politsei avaldas, kui suure summa on Eesti inimesed petistele sellel aastal kaotanudAlates selle aasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel ja petukõnede kaudu.Politsei andmetel on viimase poole aasta jooksul petturid kasutanud erinevaid skeeme inimeste eksitamiseks ja nende raha välja petmiseks. Kuue kuuga on kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, nendest 130 inimest kaotasid raha investeerimisel, kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Petukõnede ohvriks on langenud 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles, et kelmide eest saab kaitsta end igaüks, seda eelkõige tähelepanelikkusega. «Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja,» ütles politseinik. Ta soovitab inimestel hoida end kursis hetkel levivatest pettustest ja olla valvsad isiklike andmete jagamisel.
«Kui alustate investeerimisega, siis peab olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju erinevaid skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad koheselt rahalise vabaduse, kuid tegelikkuses on tegemist pettusega.»
Eelmisel aastal oli esimese poole aastaga investeerimispettuste ohvreid 89, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 tuhat eurot suurem. Peamiselt satuti investeerimise otsa internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele vajutati ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jäeti. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid.
«Kui alustate investeerimisega, siis peab olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju erinevaid skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad koheselt rahalise vabaduse, kuid tegelikkuses on tegemist pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid enne, kui hakkate raha investeerima ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimise nõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega,» rääkis Milenin.

Levinum pangapettus on telefonikõne

Levinum pangapettus on petukõne, kus inimesed on saanud telefonikõnesid, mis väidavad olevat usaldusväärselt ametiasutuselt või ettevõttelt. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja ka telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid. Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk inimestelt kätte saada PIN-koode, millega saavad nad ligipääsu kõne vastuvõtja pangakontole. Märgatav pangapettuste tõus on olnud ka postipaki kelmustes, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele 81 tuhat eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid kokku 79, kogukahjuga 53 tuhat eurot.
«Juhtumeid on olnud erinevaid, kuid peamiselt saadeti inimestele mõne kullerfirma nimelt sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on tekkinud probleeme. Sõnumisse oli juurde lisatud link, millele vajutades avanes veebileht ning kuhu tuli sõnumi saajal sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegelikult oli aga tegemist võltsitud veebilehega ja sõnumi saatjaks oli kelm. Ka on tõusmas pettused ostu-müügi platvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid,» kirjeldas politseinik.

Pettuste eest oled kaitstud, kui:

	sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel;
	viid end kurssi investeerimisega seotud riskidest ja alustad sellega usaldusväärsest kohast, näiteks oma kodupangast;
	oled tähelepanelik linkide osas, mida saad tundmatutelt saajatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas aga ka tekstsõnumiga.


Zaporižžja tuumajaama katusele ilmusid uued tundmatud objektidSatelliit tuvastas uute tundmatute objektide ilmumise Venemaa kontrolli all oleva Zaporižžja tuumajaama neljanda reaktori katusele, mille mineerimisest teatas varem Ukraina relvajõudude peastaap, kirjutas portaal Unian täna.Raadiojaama Vabadus vene toimetuse teatel kinnitavad uute objektide ilmumist katusele Planet Labsi 5. juuli satelliitfotod.
«Pildi teravus ei võimalda aru saada, mis täpselt katusele ilmus. Võib vaid kindlalt väita, et ühelgi teisel neljanda reaktori satelliitpildil ei ole viimase pooleteise aasta jooksul ühtegi sellist objekti,» märkis toimetus.
Ukraina peastaap teatas varem ka kolmanda reaktori katuse mineerimisest.
Ukraina relvajõudude peastaap hoiatas teisipäeval ametlikult võimalike provokatsioonide eest Zaporižžja tuumajaamas. Venelased viisid Zaporižžja tuumajaama kolmanda ja neljanda reaktori katusele objekte, mis meenutasid lõhkekehi.
Samas ütles kaitseministeeriumi luurepeavalitsuse pressiesindaja Andri Jussov, et esialgu on jutt Vene okupantide järjekordsest väljapressimisest.
USA jälgib hoolikalt olukorda Zaporižžja tuumajaama ümber ning märkis, et jaam ei saa olla objekt lahingualal.


Autot ja raha auhinnaks lootnud saarlane kaotas kelmile ligi 8000 eurot5. juulil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 53-aastase saarlasega võttis Messengeri kaudu ühendust naine, kes teatas mehele, et viimane on võitnud raha ja sõiduauto.Auhinna kättesaamiseks pidi mees tasuma erinevaid tasusid, mida ta ka tegi.
Kui saarlaselt nõuti ka transporditasu, siis keeldus ta rohkem ülekandeid tegemast. Tekitatud rahaline kahju on kokku 7700 eurot.


Seksiorje värvanud Hollywoodi näitlejanna vabanes ennetähtaegselt vanglastUSAs vabanes ennetähtaegselt vanglast teletäht Allison Mack (40), kes oli värvanud noori naisi seksisekti ning ka ise isiklikku orja pidanud ja naisi endaga seksima sundinud.
Mack tunnistas end 2019. aasta aprillis süüdi väljapressimises ja vandenõu sepitsemises. 2021. aasta juulis mõisteti ta kolmeks aastaks trellide taha. BBC Newsi teatel kinnitasid USA võimud, et Mack lasti sel esmaspäeval vabadusse.
Mack oli värvanud noori naisi väidetavasse enesearengurühmitusse NXIVM (hääldub „neksium“), mis tegelikult osutus sadistlikuks seksisektiks. „Smallville'i“ täht oli ka ise isiklikku orja pidanud ning naisi endaga seksima sundinud.
Sekti juhile Keith Raniere'ile (62) mõisteti arvukate kuritegude, sealhulgas noorte naiste sundimise eest oma seksiorjadeks, 120 vangla-aastat. Tunnistajate sõnul sunniti Nxivmis naisi oma isandatega seksuaalvahekorda, neid näljutati ning nende kehale põletati Raniere'i initsiaalid. Mack kinnitas, et oli pühendunud Raniere'i õpetustele. „Uskusin siiralt, et tema mentorlus teeb mind paremaks, valgustatumaks. See oli mu elu suurim viga ja kahetsus.“
View this post on Instagram
A post shared by Catherine Oxenberg (@catherineoxenberg)
Üks seksisekti ohvritest oli omaaegse menusarja „Dünastia“ tähe Catherine Oxenbergi tütar India, kes oli NCIVMiga seotud aastatel 2011–2018. Endine lapsnäitleja avaldas 2020. aastal oma katsumustest mälestusteraamatu „Still Learning: A Memoir“ ning tõi produtsendina ekraanile doksarja „Seduced: Inside the NXIVM Cult“, milles ka ise osales.


Kelmid on järjest kavalamad ja kannatanud järjest lihtsameelsemadLääne prefektuur menetleb 53-aastase saarlasega juhtunud lugu, kus mees lootis saada auto ja raha, aga jäi hoopis ise 7700 eurost ilma.
53-aastase saarlasega võttis Messengeri kaudu ühendust naine, kes teatas mehele, et viimane on võitnud raha ja sõiduauto. Auhinna kättesaamiseks pidi mees aga tasuma erinevaid "arveid", mida ta ka tegi.
Kui saarlaselt nõuti ka transporditasu, siis keeldus ta rohkem ülekandeid tegemast ning pöördus politsei poole. Kokku jõudis ta kelmile maksta 7700 eurot.


Politsei: poole aastaga on kelmidele kaotatud üle kolme miljoni euro

Selle aasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel ja petukõnede kaudu.

Politsei andmetel on viimase poole aasta jooksul petturid kasutanud erinevaid skeeme inimeste eksitamiseks ja nende raha välja petmiseks. Kuue kuuga on kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, nendest 130 inimest kaotasid raha investeerimisel, kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Petukõnede ohvriks on langenud 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles, et kelmide eest saab kaitsta end igaüks, seda eelkõige tähelepanelikkusega.
«Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja,» ütles politseinik. Ta soovitab inimestel hoida end kursis hetkel levivatest pettustest ja olla valvsad isiklike andmete jagamisel.
Eelmisel aastal oli esimese poole aastaga investeerimispettuste ohvreid 89, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 000 eurot suurem. Peamiselt satuti investeerimise otsa internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele vajutati ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jäeti. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid.
«Kui alustate investeerimisega, siis peab olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju erinevaid skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad koheselt rahalise vabaduse, kuid tegelikkuses on tegemist pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid enne, kui hakkate raha investeerima ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimise nõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega,» rääkis Milenin.
Levinum pangapettus on petukõne, kus inimesed on saanud telefonikõnesid, mis väidavad olevat usaldusväärselt ametiasutuselt või ettevõttelt. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja ka telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid. Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk inimestelt kätte saada PIN-koode, millega saavad nad ligipääsu kõne vastuvõtja pangakontole.
Märgatav pangapettuste tõus on olnud ka postipaki kelmustes, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele 81 000 eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid kokku 79, kogukahjuga 53 000 eurot.
«Juhtumeid on olnud erinevaid, kuid peamiselt saadeti inimestele mõne kullerfirma nimelt sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on tekkinud probleeme. Sõnumisse oli juurde lisatud link, millele vajutades avanes veebileht ning kuhu tuli sõnumi saajal sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegelikult oli aga tegemist võltsitud veebilehega ja sõnumi saatjaks oli kelm. Ka on tõusmas pettused ostu-müügi platvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid,» kirjeldas politseinik.
Pettuste eest oled kaitstud, kui:
sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teistega ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel;
viid end kurssi investeerimisega seotud riskidest ja alustad sellega usaldusväärsest kohast, näiteks oma kodupangast;
oled tähelepanelik linkide osas, mida saad tundmatutelt saajatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas, aga ka tekstsõnumiga.


Kui võidab sport, kas siis võidavad kõik?■ Nõmmel on ettevalmistamisel mitmed suurejoonelised spordirajatised. Nõmme Sõnumites nr 2 (2023) kirjutab linnaosavanem Karmo Kuri, et Pääsküla prügimäele ei saavat praegu suusakeskust rajada, tulevikus küll.
Sotsiaalmeedias jagab Kuri teavet, et on alustatud hüppetorni rekonstrueerimise suure projektiga. Hüppetorni kinnistule (Vana-Mustamäe 16), tuntud enam Nõmme lumepargi nime all, on kavandamisel hulgaliselt erinevaid spordirajatisi.
Suurejooneline on ka Nõmme spordikeskuse terviseradade rekonstrueerimise projekt, mida ei ole veel avalikkusele tutvustatud, kuid ehitusluba on juba antud.
Suusakeskusi on kerkimas nagu seeni - plaanide kohaselt. Tahan küsida, kas ehitamine on nii universaalne avalik hüve, et avalik võim peab neid suusakeskusi ehitama?
Aedlinnas peaks ehitamine olema avalik huvi niipalju, et iga uus hoone on mitte ainult omanikule, vaid ka naabritele rõõmuks. Maitsekalt renoveeritud Paju villa (Vabaduse pst 88), julgen arvata, vastab sellele kriteeriumile. Kuid üleproportsioneeritud karpmaja, mida üleaedsed altkulmu vaatavad, ei ole avalikus huvis. Ehitamine peaks seega arvestama ümbritsevate inimestega.
Nõmme spordirajatiste ehitamise kavu vaadates aga tundub, et domineerivad hoopis kitsad huvid.
See puudutab hüppetorni/lumepargi rekonstrueerimist, Nõmme spordikeskuse laienemisprojekte, Hiiu kergejõustikustaadioni andmist profijalgpalliklubile ja minu arvates osalt ka välijõusaalide ehitamist.
Võib väita, et võidab sport. Aga kas võidavad kõik? Hüppetorni/lumepargi projektis kahtlemata on kaotajaks Nõmme loodus. Vana-Mustamäe 16 asub Nõmme-Mustamäe maastikukaitsealal.
Ruumiprogrammist ja eskiisidest nähtub, et ala tahetakse maksimaalselt täis ehitada. Naiivne oleks arvata, et nii intensiivse ehitustegevuse mõjud kaitsealale laiemalt ei levi. Kaotajad on Nõmme-Mustamäe metsas jalutajad, looduslähedaste liikumis- ja spordiviiside harrastajad. Kaotajad on ka Nõmme elanikud, kelle tänavaid pidi suurenenud liiklusvood hakkavad käima. Juba praegu voorib lumeparki pidevalt autosid, parkimisega on kitsas.
Lõpuks on kaotajad ka Nõmme linnaosa muud investeerimist ootavad objektid. Avalikku raha võiks ehk panna hoopis uue kultuurimaja ehitamisele? Vanal majal paistab olevat mingi parandamatu ehitushäda - remont venib aastaid.
Avalikku raha võiks ehk panna Nõmme keskuse ajakohastamiseks - õhtutundidel on keskus nagu välja surnud. Kui Nõmmel tingimata peab olema kõrgehitisi (vaateplatvormiga torn), siis need ehk sobiksid paremini Kahro nn pilvelõhkuja (Pärnu mnt 326) kõrvale, mitte looduskaitsealale?
Rahvusvahelise suusakeskuse rajamise ambitsioon on Nõmme spordimeestel olnud aastaid. Juba 1999. a kirjutas Õhtuleht («Pearu ja Andres Nõmmel», 29.09.1999) Nõmmele rajatavast rahvusvahelisest suusakeskusest. Andrus Veerpalu oli just võitnud Ramsau MM-il 50 km hõbeda.
Mehed olid käinud Ramsaus ja tekkis tahtmine samasugune ehitada. Rahvusvahelised võistlused kuni MK-etapini olevat tulevikus võimalikud, oli tollane ja on ilmselt ka praegune plaan.
Kuid kas rahvusvahelise klassi suusakeskus - isegi mitu tükki (Nõmme spordikeskus, lumepark, Pääsküla) - Nõmmele mahub? Teiseks maksab see palju. 1999. a oli plaan, et leitakse erainvestor. Nüüd aga on leitud, et on võimalik ehitada avaliku rahaga. Kas suusakeskus on ikka nii laiades huvides, et seda peaks ehitama maksumaksja rahaga? Suusagurmaanide teatel maksab Austrias rajapilet 7 eurot.
Keila suusaraja hoolduse kvaliteet olevat aga Nõmme-Harku tasemest nii palju üle, et nõudlikum suusasõber sõidab pigem Keilasse. Tuleks arutada, mis kvaliteet, kellele ja millise raha eest on reaalne. Tähelepanu väärib suusakeskuse pidamise mitmekihiline skeem. Taristu ehitab (maksumaksja rahaga) välja linn, haldab linnavalitsuse asutus Nõmme Spordikeskus, mäepileti raha kasseerib aga Lumeakadeemia.
Millistele põhimõtetele toetudes siis liikumis- ja spordirajatisi Nõmmele kavandada?
Loe täispikka artiklit
www.tallinn.ee/nomme.

PRIIT PARMAKSON


Poole aastaga on inimesed kelmidele kaotanud üle 3,1 miljoni euroSelle aasta algusest on kogu Eestis kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, kes on kokku ilma jäänud enam kui 3,1 miljonist eurost. Peamiselt satutakse libainvestorite ja petukõnede ohvriks.Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles, et kelmide eest saab kaitsta end igaüks, seda eelkõige tähelepanelikkusega.
«Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud summa tagasisaamist garanteerida, sest väljapetetud raha liigub kiirelt pankade ja kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja,» kõneles ta.
Mullu oli esimese poole aastaga 89 investeerimispettuse ohvrit, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 000 eurot suurem.
Peamiselt satuti libainvesteerimise otsa internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele vajutati ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jäeti. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma lisasissemakseid.
Milenin toonitas, et investeerimist alustades peab olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju skeeme, mis lubavad tuua kiire rahalise vabaduse, kuid tegelikkuses on pettus. «Guugeldage neid ettevõtteid enne, kui hakkate raha investeerima, ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimisnõustajat, siis päris kindlasti on see pettus.»
Levinuim pangapettus on petukõne, mis oleks justkui usaldusväärselt ametiasutuselt või ettevõttelt. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid. Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk inimestelt kätte saada PIN-koodid, mis annavad ligipääsu kõne vastuvõtja pangakontole.
Politsei rõhutab, et pettuste vältimiseks ei tohi anda võõrastele oma isiklikke andmeid, näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koodi ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel. Samuti tasub end viia kurssi investeerimisega seotud riskidest ja alustada sellega usaldusväärsest kohast, näiteks oma kodupangast. Ühtlasi peab olema ettevaatlik veebilinkidega, mis on saadud tundmatutelt saatjatelt.


Noortele meediahuvilisteleHäädemeeste Seltsimaja meediaring on tegutsenud juba pikka aega vahelduva eduga. Mõned aastad tekkis vahele väikene paus, kuid 2023. a kevadel alustasime taas uue hooga. Meediaring pakub noortele koolitundidele lisa, kuid samas õpitu kinnistamist teises võtmes - kasutame video, foto ja audio võimalusi eneseväljenduseks.
Sel aastal sai natukene rohkem infot jagatud programmide osas, mida saaks kasutada erinevate formaatide jaoks. Fotoning videomaterjali võiks julgelt kasutada ka kooli- ning lasteaiaõpetajate poolt tunni põnevamaks muutmisel. Leian, et selleks, et õppimine oleks sügavam ja mõtestatum, oleks baslik kasutada erisuguseid eneseväljendusmeetodeid näiteks fotokollaaži, intervjueerimist, luuletuste/laulude kirjutamist, mõne sündmuse etendamist, tantsimist, joonistamist jne, midagi, et noor saaks edastada seda, mis talle kõige olulisem õpitava teema juures on. Samuti on vajalik oskus, mida ka meediaringis päris palju harjutanud oleme, suhtlemine võõrastega ehk intervjueerimine ja koostöö nii intervjueeritava kui ka kogu meediaringi meeskonnaga. Kuidas küsida õigeid küsimusi nii, et vastused oleks informeerivad, kuidas leida endas julgus, et esineda kaamera ees, kuidas käsitleda oskuslikult kaamerat ja muud tehnikat ning mida teha olukordades, kui kõik ei lähe päris nii nagu planeeritud on. Kõik need vilumused, mida läheb ka igapäevases elus tarvis ning on õpitavad, kuid mida võiks harjutada nii nooremad kui ka vanemad. Meediaringist ei puudu ka põhiline A ja O, ehk kuidas vältida internetis levivaid pettuseid kui ka pettureid, noorte õigused sotsiaalmeediat kasutades ning mida teha, kui olukord on juba väljunud kontrolli alt.
Tänan kõiki, kes on osalenud meie ringis ning aidanud noortel praktiseerida ja täiustada oma oskusi.
Aitäh Häädemeeste Keskkool, Tiiu lillepood Runtzu OÜ, Häädemeeste muuseum ning Häädemeeste Seltsimaja!
Loodan, et ka uuel hooajal tuleb koostööpakkumisi, et meediaringis tegutsejad saaksid jätkata oma arendamist ning täiendamist. Kindlasti on plaanis kutsuda külla erinevaid oma ala spetsialiste ning minna ka väikestele ekskursioonidele. Seda kõike aga juba järgmisel hooajal.
Kohtumiseni sügisel!
Meediaringi kollaaž. Piltide autoriteks on Heivi Lepik, Kristiana Murulauk ja Klea Erimäe

Kaili Viljak Häädemeeste Seltsimaja meediaringi juhendaja


Omapärane kelmus Saaremaal: mehele teatati, et on võitnud auto, jäi ilma 7700 eurostKolmapäeval, 5. juulil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 53-aastase saarlasega võttis Messengeri kaudu ühendust naine, kes teatas mehele, et viimane on võitnud raha ja sõiduauto.
Auhinna kättesaamiseks pidi mees tasuma erinevaid tasusid, mida ta ka tegi. Kui saarlaselt nõuti ka transporditasu, siis keeldus ta rohkem ülekandeid tegemast.
Tekitatud rahaline kahju on kokku 7700 eurot.


Urmas “äraostmatu” Reinsalu ja Martin “nulltolerants korruptsioonile” Helme Parvel Pruunsilla erakondande ostmise jaoks raha tagastamise osas: “Ei!”Eesti üks esirikkureid Parvel Pruunsild andis kolmele Eesti ierakonnale “niisama” miljon eurot. Kuigi rahahädas Keskerakond otsustas, nemad raha vastu ei võta, otsustasid teised, et annetatud raha on “kossher.”.
Täna tuli avalikuks info, et ükS Eesti eririkkureid Parvel Pruunsild, kes on kriminaaluurimise all, annab Eesti opositsiononierakondadele miljon eurot.’
Keskerakond keeldus
“Meie ei võta vastu mingit suurt raha, mis pole “õnnistatud ja annetatud erakonna suursponsrodi poolt,” teatas Keskerakonna volikogu täna meediale.
“Kui oleks annetatud mõni kohvimasin või buss laste kooliviimiseks, oleks olnud teine jutt,” märkis Keskerakonna juht Jüri Ratas.
Teised opoisitsioonis olevd erakonnad nägi Parveli “annetust” teises valguses.
“Olles Eetis ku tundud erakond , kes on äraostmatu, siis on mul raske võtta vastu raha ,mis meile erakonna omanik annab,” kommenteeris Reinsalu.
Talle sekundeeris Eeesti kõige nulltoleratnsim korrputsioonierakond EKRE, kes on seni püüdnud hakkama saama rahadega, mis pole jälitatavad.
“Jaks saab ka meil otsa, Parveli rahad samas kestavad kaua,” märkis EKRE juht Martin Helme.
Kuigi Keskerakond keeldus Parvel Pruunsilla miljonitest, siis teised erakonnad jätkavad selle kasutamist oma järgijate hurraaade taustal.
“Mul on teised ärimehed, kes mind toetavad. Te tunnete need lähiajal ära, sest nende kinnisvaraprojektid lähevad läbi, teistel mitte,” ütles Kõlvart.
Lugejakiri.ee meeldib? No siis kliki siia ja toeta Eesti kõige usaldusväärsema ja tõsiseltvõetavama uudisteallika ilmumist!


Poole aastaga on kelmidele kaotatud üle 3,1 miljoni euroSelle aasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel ja petukõnede kaudu.
Politsei andmetel on viimase poole aasta jooksul petturid kasutanud erinevaid skeeme inimeste eksitamiseks ja nende raha välja petmiseks. Kuue kuuga on kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, nendest 130 inimest kaotasid raha investeerimisel, kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Petukõnede ohvriks on langenud 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles, et kelmide eest saab kaitsta end igaüks, seda eelkõige tähelepanelikkusega.
LOE KA:
Politsei hoiatab: inimestele tehakse politsei nimel petukõnesid
Lääne prefektuuris alustab tööd lastekaitsegrupp
„Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja,“ ütles politseinik. Ta soovitas inimestel hoida end kursis hetkel levivatest pettustest ja olla valvsad isiklike andmete jagamisel.
Eelmisel aastal oli esimese poole aastaga investeerimispettuste ohvreid 89, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 tuhat eurot suurem. Peamiselt satuti investeerimise otsa internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele vajutati ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jäeti. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid.
„Kui alustate investeerimisega, siis peab olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju erinevaid skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad koheselt rahalise vabaduse, kuid tegelikkuses on tegemist pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid enne, kui hakkate raha investeerima ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimise nõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega,“ rääkis Milenin.
Levinum pangapettus on petukõne, kus inimesed on saanud telefonikõnesid, mis väidavad olevat usaldusväärselt ametiasutuselt või ettevõttelt. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja ka telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid. Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk inimestelt kätte saada PIN-koode, millega saavad nad ligipääsu kõne vastuvõtja pangakontole.
Märgatav pangapettuste tõus on olnud ka postipaki kelmustes, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele 81 000 eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid kokku 79, kogukahjuga 53 tuhat eurot.
„Juhtumeid on olnud erinevaid, kuid peamiselt saadeti inimestele mõne kullerfirma nimelt sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on tekkinud probleeme. Sõnumisse oli juurde lisatud link, millele vajutades avanes veebileht ning kuhu tuli sõnumi saajal sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegelikult oli aga tegemist võltsitud veebilehega ja sõnumi saatjaks oli kelm. Ka on tõusmas pettused ostu-müügi platvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid,“ kirjeldas politseinik.
Pettuste eest oled kaitstud, kui:
sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel;
viid end kurssi investeerimisega seotud riskidest ja alustad sellega usaldusväärsest kohast, näiteks oma kodupangast;
oled tähelepanelik linkide osas, mida saad tundmatutelt saajatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas aga ka tekstsõnumiga.


Karuse järel nuhkimine oli õigusvastaneTänane riigikogu liige, keskerakondlane Ester Karuse (30, pildil) oli 2021. aasta lõpul keskkriminaalpolitsei salajase jälgimise all. Korruptsiooniuurijad kuulasid pealt naise mobiiltelefonikõnesid ja sisenesid salaja tema andmekandjatesse. Uurimisversiooni kohaselt võisid Ester Karuse ja tema isa Allain Karuse osta tollal toimunud kohalikel valimistel Valgas endale hääli.Pealtkuulamise tulemusena ei saanud politsei ühtegi tõendit, et Ester Karuse võiks olla seotud mõne kuriteoga. Naise advokaat Silver Reinsaar seadis nuhkimise seaduslikkuse kahtluse aha. Veidi enne jaanipäeva tegi Tartu ringkonnakohus teatavaks oma seisukoha: kogu jälitamine kuulutati õigusvastaseks. EE


Politsei hoiatab: inimestele tehakse politsei nimelt petukõnesidSagenenud on teated inimestelt, et politsei nimelt püüavad kelmid andmeid või raha välja petta. Politsei neid kõnesid ei tee ja need tuleb koheselt lõpetada.Alates möödunud nädala reedest on sagenenud teated, et inimestele tehakse politsei nimelt ingliskeelseid automaatkõnesid, milles öeldakse, et ID-kaardiga või erinevate andmetega on tekkinud probleeme ja selle lahendamiseks ning politseinikuga suhtlemiseks peab valima klaviatuuril numbri „1“. Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin kinnitab, et politsei neid kõnesid ei tee. „Viimastel päevadel on inimesed massiliselt sarnaseid petukõnesid saanud. Tuletan meelde, et säärased kõned, kus väidetakse, et teie andmete või pangakontoga on tekkinud probleem, tuleb koheselt kinni vajutada," ütles politseinik.Tegemist ei ole uue skeemiga ja kelmid on ka varasemalt inimestele taoliselt lähenenud. „Pärast number „1“ vajutamist kõne katkeb ning peagi helistab tagasi kelm, kes väidab, et on politseinik. Kõne ajal püütakse inimestelt kätte saada isiklikke andmeid, PIN-koode või palutakse inimesel kinnitada tehingud PIN-koodidega,“ kirjeldas ta.Kui saad kahtlase kõne, siis lõpeta see kohe ära:* Ära hakka põhjendama, miks kõne lõpetad, lihtsalt lõpeta kõne.* Kui kahtlaselt numbrilt uuesti helistatakse, ära võta kõne vastaja blokeeri number.* Räägi võõrkeelsele kõnele vasta vaid eesti keeles.* Ära jaga kunagi kellelegi oma PIN 1 ja PIN 2 koode.* Neid koode ei tohi mitte kellegagi jagada, isegi panga ega politseiga.* Kui aga seda juba tegid, siis blokeeri need kiiresti.* Helista kiirelt panka ja lase kõik ülekanded blokeerida, sest keegi teine teab sinu PIN-koodi ja võib hakata sinu kontolt raha varastama.LL


Pressinõukogu otsus: Raplamaa Sõnumid ei rikkunud head ajakirjandustavaPressinõukogu esimees Merili Nikkolo
Pressinõukogu arutas Tanel Viksi kaebust Raplamaa Sõnumites 19. aprillil 2023 ilmunud artikli „Kehtna valla suhtes on esitatud korruptsioonikahtlus“ peale ja otsustas, et leht ei rikkunud head ajakirjandustava.
Artikkel räägib sellest, et Kehtna valla haljasalade hooldushankes osales valla juristi firma.
Kehtna vallavanem Tanel Viks kaebas Pressinõukogule, et leht ei pakkunud talle enne artikli ilmumist vastulause võimalust ja samuti ei juhtinud toimetus hiljem tähelepanu sellele, et tema vastulause ei vasta nõuetele. Kaebaja ei ole rahul, et ei saanud enne artikli ilmumist kommenteerida korruptsiooni temaatikat.
Raplamaa Sõnumid vastas Pressinõukogule, et hankele esitatud vaide tekstis on viidatud korruptsioonikahtlusele ja seda teksti toimetus kasutas. Leht kinnitas, et artiklis ei süüdistatud kaebajat korruptsioonis, kuid ometi tuldi Tanel Viksile vastu ja muudeti veebis loo pealkiri ära. Leht märkis, et vallavanema vastulause ei ilmunud seetõttu, et see ei vastanud vastulause nõuetele ning peatoimetaja informeeris sellest ka kaebajat.
Pressinõukogu otsustas, et Raplamaa Sõnumid ei rikkunud ajakirjanduseetika koodeksit. Pressinõukogu hinnangul sai Kehtna vallavanem Tanel Viks artiklis sõna süüdistuste kommenteerimiseks. Kuna Tanel Viks sai enne loo ilmumist sõna, siis ei olnud vajadust talle enne artikli ilmumist vastulause võimalust pakkuda.
Kui kaebaja saatis pärast artikli ilmumist toimetusele kirja, mille ta nimetab vastulauseks, siis Pressinõukogu hinnangul ei olnud toimetusel põhjust seda avaldada, sest see ei vasta Pressinõukogu hinnangul vastulause nõuetele. Pressinõukogu hinnangul tulnuks toimetusel jätkata kaebajaga dialoogi, et saada vastulause pooli rahuldavaks.
Pressinõukogu juhib Raplamaa Sõnumite tähelepanu sellele, et kaevatav artikkel ja jätkulugu ei ole omavahel seotud (lingitud), kuid lugejate informeerimise seisukohast on see oluline.
Samuti juhib Pressinõukogu Raplamaa Sõnumite tähelepanu sellele, et pealkirja ja juhtlõigu muutmisele tulnuks pealkirja juures viidata, mida ja millal muudeti, nagu näeb ette veebis vigade parandamise hea tava leppe punkt 2.


PolitseiteatedPolitseiteated
Kohila vald
20. juunil kella 13.30 paiku anti politseile teada, et 69-aastane joobes mees vägivallatses 33-aastase naise kallal. Politsei pidas mehe kuriteos kahtlustatavana kinni.
Märjamaa vald
20. juunil kell 12.40 toimus liiklusõnnetus Märjamaa alevikus Oru tn 1 juures, kus 35-aastane mees sõitis sõiduautoga Volvo XC90 otsa paremal pool tee ääres seisnud 29-aastasele mehele. Sõiduk lahkus sündmuskohalt. Jalakäija toimetati haiglasse.
Rapla vald
22. juunil kell 4.15 teatati liiklusõnnetusest Raplas Viljandi maantee 126 juures, kus sõiduauto BMW 316I, mida juhtis 19-aastane mees, kaotas juhitavuse ja paiskus teelt välja. Juht hukkus sündmuskohal.
26. juuni hommikul anti politseile teada, et Kaiu alevikus võttis seni kindlaks tegemata isik omavoliliselt sõiduauto Audi. Auto leiti samal päeval veidi hiljem Juuru alevikust.
Kelmus
26. juunil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et aprillis soovis ettevõte osta Prantsusmaalt tööriistaakusid ning müüja lubas ostetud akud kullerfirmaga kohale saata. Soetatud kaupa ei ole ettevõte tänaseni saanud ega ole ka saanud makstud raha tagasi. Tekitatud kahju on 11 350 eurot.
Politsei- ja piirivalveamet
Päästeteated
Järelevalveta lõkkes põles ehituspraht
25. juunil kell 22.33 sõitsid päästjad Märjamaa valda Vigala-Vanamõisa külla, kus põles järelevalveta jäetud lõke. Päästjad leidsid eest kaks tuleaset, kus põletati heina, saepuru ja ehitusprahti. Lõkked kustutati.
Metsaveotraktor põles
26. juunil kell 23.26 sõitsid päästjad Kohila valda Vilivere külla, kus metsaveotraktor oli süttinud. Päästjate saabudes põles traktor lausleegiga, mis kustutati kell 00.35. Kuna ligipääs põlengukohta oli raskendatud ning tule leviku oht metsa oli suur, reageeriti sündmusele mitme päästemeeskonnaga. Tulekahju käisid kustutamas Keila ja Rapla kutselised ning Saku vabatahtlikud päästjad. Kustutustöödel oli abiks kolm maastikumasinat.
Lääne päästekeskus


Mis juhtusPurjus naine hammustas politseinikku24. juunil peatasid politseinikud Võrumaal kontrolliks ühe kiirust ületanud sõiduki. Selles viibinud inimeste kontrollimisel muutus masinas viibinud 24-aastane naine politseiniku suhtes agressiivseks ning hammustas menetlustoimingute käigus ametnikku käest. Politsei pidas joobes naise kinni ning viis kainenema. Juhtunu asjaolusid selgitab politsei kriminaalmenetluses.Varas viis kokkamisvahendi30. juunil teatati politseile, et Otepää vallas asuvalt kinnistult on varastatud grill-pliit. Vargusega tekitatud kahju on 500 eurot.Piiri äärest leiti salasigarette, arvatavad smugeldajad tabati29. juunil leidsid Saatse kordoni piirivalvurid Võrumaal Setomaa vallas neli musta kilesse pakitud kasti, milles sigaretid. Sündmuskoha lähistel tabati autoga liikumas kolm Eesti meest, kes sündmusega seotud võivad olla. Inimesed peeti kinni ning viidi esialgu arestimajja, masin paigutati Värska teenistuskohta. Salakaup anti täiendavateks toiminguteks üle tolliametnikele, kes tuvastasid menetluse käigus kastidest 50 000 Valgevene maksumärgiga sigaretti. Menetlust viib läbi maksu-ja tolliamet ning kõik juhtunu täpsemad üksikasjad on selgitamisel.Purjus mees ründas elukaaslast30. juunil sai politsei teate, et Võru vallas ründas alkoholijoobes 34-aastane mees oma 27-aastast elukaaslast. Politseinikud pidasid mehe kahtlustatavana kinni. Vägivallajuhtumi asjaolusid selgitab politsei kriminaalmenetluses.Puidufirmas süttis hakkepuit28. juunil keha 15 ajal kutsuti päästjad Võru valda Varese külla, kus süttinud olid hakkepuidu hunnikud. Päästjad kinnitasid esialgseks põlengualaks umbes 10 ruutmeetrit, kuid see suurenes tuule tõttu kiiresti. Kustutustööde käigus avati saekaatri tehnikaga aunad, et tulekolletele ligi pääseda. Kella 16 paiku oli põleng lokaliseeritud. Tulekahju kustutati lõplikult kaks ja pool tundi pärast väljakutse laekumist. Kokku põles umbes 100 ruutmeetrit hakkepuitu. Tulekahju sai alguse süttinud sõidukist, mille töötajad suutsid küll ise kustutada, kuid hake läks sellest ikkagi põlema. Kustutustöid teostasid Antsla, Otepää ja Võru kutselised ja Rõuge vabatahtlikud.ATV ostja sai petta23. juunil leidis Võrumaal elav mees Marketplace müügikeskkonnast endale sobiliku ATV. Ta võttis müüjaga ühendust, kandis tema Soome pangakontole 10 490 eurot soovitud toote eest, kuid tänaseni ei ole ostja soovitud kaupa kätte saanud. Niisamuti ei saa ostja enam ühendust müüjaga. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.Viga saanud matkaja vajas abi26. juuni õhtupoolikul sõitsid päästjad Põlva valda Taevaskoja külla matkarajale, kus inimene oli metsas kukkunud ning murdnud jalaluu. Päästjad tõid kannatu ATVga metsast välja ning aitasid ta kiirabiautosse tõsta.Jaanikuline jäi telefonist ilmaPolitseile laekus teade, et 22. juunil varastati Otepää vahas jaanitullise taskust iPhone mobiiltelefon. Vargusega tekitatud kahju on 1279 eurot.Elektriliinidest puhkesid põlengud28. juunil keha 17 ajal sõitsid päästjad Võru linna Pikale tänavale, kus elektriliinide ah oli süttinud kulu. Päästjad leidsid sündmuskohast maas lebava elektriliini, mille ümber põles umbes üks hektar pinnast. Drooniga põlenguala kontrollides selgus, et põleng oli ringikujuliselt ümber posti, kuid õnneks metsani polnud veel jõudnud. Päästjad suutsid enne kella 20 tulekahju kustutada. Selgus, et põlengupaigas oli maas kaks elektriposti koos liinidega. Kohale saabunud elektrikud alustasid liini taastamistöödega.3. juuli õhtupoolikul teatati, et Põlva vallas Uibujärve külas on teele kukkunud osaliselt purunenud elektrikaablid. Päästjad eemaldasid ühe kaabli teelt, kuid üks jäi ohtlikult tee kohale rippuma. Elektrivõrgu esindaja loal lõigati elektrikaabel läbi ja eemaldati. Päästjad kustutasid ka kaablite lühisest suitsema hakanud metsaaluse.Kõrvalhoone likvideerimine tõi päästjad kohale26. juuni õhtul kutsuti päästjad Räpina valda Köstrimäe külla, kus põles maja. Päästjate saabudes põles kõrvalhoone lahtise leegiga. Põleng kustutati tunniga. Selgus, et omanik oli lagunenud hoone ise põlema pannud, eesmärgiga krunt korda teha. Inimene oli lootnud, et tuli ei paisu suureks ning saab hoone sees oleva puitmaterjali ohutult ära põletada. Tal olid ka esmased kustutusvahendid juures.


Tartumaa mees tahtis veebi kaudu osta kutsikat, jäi ilma 1450 eurostNeljapäeval, 6. juulil pöördus politseisse 29-aastane mees, kes soovis veebist osta kutsikat. Müüjaga lepiti kokku summas 400 eurot.
250 eurot kandis mees kohe Belgia panga arvelduskontole. Kutsikas pidi tulema transpordifirmaga Eestisse.
Firma võttis mehega ühendust ning küsis temalt lisaks vaktsiinide ja konteineri eest 1200 eurot, mille ostja ka tasus.
Hiljem nõuti mehelt veel 2400 eurot, aga siis sai ostja aru, et tegemist on petuskeemiga.
Kelmusega tekitatud kahju on 1450 eurot.


Salapärane firma tõmbas fiktiivse kutsikaga Tartumaa kodaniku lohku6. juulil pöördus politseisse 29-aastane Tartumaa mees, kes soovis veebist osta kutsikat.Müüjaga lepiti kokku summas 400 eurot, millest 250 eurot kandis mees kohe Belgia panga arvelduskontole. Kutsikas pidi tulema transpordifirmaga Eestisse. Firma võttis mehega ühendust ning küsis temalt lisaks vaktsiinide ja konteineri eest 1200 eurot, mille ostja ka tasus.
Hiljem nõuti mehelt veel 2400 eurot, aga siis sai ostja aru, et tegemist on petuskeemiga. Kelmusega tekitatud kahju on 1450 eurot.


Ülitundlikkus TTJA meediavabaduse piiramise ettepaneku suhtes on vägagi õigustatudEesti ajakirjanike negatiivne reageering TTJA plaanile piirata meediavabadust on täiesti loomulik ja õigustatud, ütleb toimetaja Meelis Oidsalu.Veebiväljaanne Äripäev avaldas eile kummastava juhtkirja sel nädalal Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti (TTJA) ebaõnnestunud sõnavabaduse piiramise ettepaneku teemal. Huvitaval kombel oli juhtkirja sedastus ja järeldus omavahel vastuolus. Ühelt poolt öeldakse, et «ametnikud tahtsid endale seadusesse üsnagi hullumeelset carte blanche'i. Eesti ministeeriumides tahetakse kahjuks üldse pidevalt väga laiu volitusi.» Teisalt aga heidetakse teistele toimetustele ette, et praegusel juhul pole kajastamise mastaap vastavuses probleemi ulatusega ning üleüldse ei tohtivat ajakirjandus enda huvide eest liiga häälekalt seista, sest et muidu see «annab alust kahtlusele, et muudegi teemade kajastamisel võidakse lähtuda mingitest enda või kellegi kolmanda osapoole huvidest.» Huvitav, kes ajakirjanduse huvide eest seisma peaksid, kui seda ei tee ajakirjanikud ise?
Teiseks tasuks TTJA juhtumi puhul korraks veel mõelda, millele toimetused õigupoolest reageerisid? Seaduse väljatöötamiskavatsusele, see aga ongi igati kohane hetk sekkumiseks ja oma arvamuse väljaütlemiseks. Väljatöötamiskavatsusi selleks kirjutatakse ja avaldataksegi, et neile laiapindselt reageeritaks.
Eraldi küsimus on, miks kultuuriministeerium kirjutava meedia toimetusi varem selle väljatöötamiskavatsuse arutellu pole kaasanud, juba koostamise käigus ja enne kooskõlastust, nagu riigi avatud valitsemise arendamise programm (kus räägitakse seaduste koosloome põhimõttest) ette näeb? Oleks äkki mõned hirmud varem maha saanud ning ettepanekud esitamata jäänud.
Huvipoolte riigi õigusloomesse kaasamisega on praegu üldse kehv seis, veidi kehvem, kui praeguse TTJA juhtumi puhul. TTJA oma kooskõlastuskirjas kultuurministeeriumile tegi suisa ettepaneku kõik VTK ideed meediaettevõtete ja telkodega ühiselt läbi arutada. Trükimeedia pole riigi jaoks ametnike keeli väljendudes «meediateenuste seaduse skoobis». Kultuuriministeerium kaasas väidetavalt kõik televisiooni- ja raadiomajad VTK tagasisidestamisse. Nii et praeguse eelnõuga on kõik praegu veel hästi: tehti väljatöötamiskavatsus, üks idee sai avaliku kriitika osaliseks ja see kriitika oli mõjus, isegi kui selle peale kulutatud energia määr kõikidele ajalehetoimetustele ei meeldinud.
Kui võrdleme meediateenuste seaduse menetlust praegu kooskõlastusel oleva nn kobarkriisiseaduse ja hiljuti valitsuses heakskiidu saanud vaenukõneseaduse menetlusega, tundub TTJA juhtum suisa pisiasjana, õnnetu möödarääkimisena.
Huvipoolte riigi õigusloomesse kaasamisega on praegu üldse kehv seis. Ajakirjanike liidu juht Helle Tiikmaa ütles Postimehele, et justiitsministeerium oli lubanud liitu kaasata hiljuti valitsuses heakskiidu saanud vaenukõne seaduse eelnõu mõjude avalikku arutellu. Lubatud arutelu jäi toimumata. Miks riik neid arutelusid meedias pidada eelistab?
Me ei tea praegu tegelikult, mis oleks juhtunud siis, kui toimetused poleks TTJA sõnastusettepanekule «üle reageerinud». On üsna võimalik, et see idee oleks mingis sõnastuses siiski ka seaduseelnõusse jõudnud, nii nagu üsna märkamatult jõudsid näiteks riigikaitse ja tsiviilkriisi seaduse (nn kobarkriisiseaduse) eelnõusse kriisiaegset tsensuuri massinähtuseks kujundavad sätted. Selle seaduse eelnõu saatis riigisekretär 28. veebruaril ühegi poliitiku allkirjata kooskõlastusele.
Ajakirjanike liidu juht Helle Tiikmaa ütles Postimehele, et justiitsministeerium oli lubanud liitu kaasata hiljuti valitsuses heakskiidu saanud vaenukõne seaduse eelnõu mõjude avalikku arutellu. Lubatud arutelu jäi toimumata.
Kui seni on olnud tsensuuriõigus ministrite pärusmaa, siis ametnikud kirjutasid täitsa omapäi jäänuna kobarkriisiseaduse eelnõusse sätte, mis lubab tsensoriks hakata kõikidel Eesti sadadest haldusorganitel, kel puudub oma tegude eest poliitiline vastutus ning ilmselt mitmelgi neist tsensoriks hakkamisel ka igasugune varasem kogemus või oskused. Postimees on sellest eelnõust kahel korral kirjutanud ja seda ministeeriumiametnike algatusel. Ametnikud ise olid mures põhiõiguste kaitse pärast! Kas ka nemad reageerisid Postimehe poole pöördudes üle?
Toimetuste tundlikkust meedia- ja sõnavabaduse selgitavaid arenguid on veel. Hiljuti valitsuses heaks kiidetud vaenukõne seaduse eelnõu sätted on nii üldised, et nende tegelik mõju selgub kohtupraktikas. Justiitsminister Kalle Laanet kinnitas intervjuus Postimehele, et seaduse rakenduslike asjaolude üle (sh Eesti elanike nõustamine sel teemal, mis üldse on vaenukõne ja kuidas seda vältida) pole mõeldud, sest et see olevat puhtalt ennetav (loe: hirmutav) eelnõu. Kõigi nende arengute mõjul on ülitundlikkus TTJA ametniku algatuse üle igati mõistetav, isegi kui see pole lõpuni põhjendatud TTJA algatusega – kes nagu iga rakendusasutus soovib oma käsutuses olevaid hoobasid tugevdada – vaid järsult halvenenud Eesti õigusloomekultuuriga.
Koroonapandeemia alguses välja kuulutatud eriolukorra puhul kõlas vaid mõne üksiku ajakirjaniku suust hoiatused, et peame hoolega jälgima, kas ja kuidas pandeemiaga võitlus meedia- ja isikuvabaduste seisu Eestis moonutab ja muudab. Et kas saame kõik vabadused pärast «eriolukorra» lõppu tagasi. Peaminister Kaja Kallas on oma kolmanda valitsemisaja alguses opositsiooni reipal kaasabil tekitanud riigikogu kiireloomuliste kobareelnõudega ummistades omalaadse uue õigusloomelise «eriolukorra», sellise, millel puudub muu põhjendus kui erakonnapoliitiline.
Kaasava õigusloomeruumi lagunemise (lagundamise) tõttu on toimetuste ülitundlikkus TTJA meediaregulatsiooni ettepaneku suhtes vägagi mõistetav. Carri Ginteri ja Allar Jõksi 2022. aasta riigi õigusloome kohta koostatud ekspertarvamuses nenditakse, et riik suhtub liiga kergekäeliselt põhiõiguste riivega seotud seadusemuudatustesse ning põhjendab neid pealiskaudselt. Mitmete muudatustega tulevad ametnikud välja seaduse teisel lugemisel riigikogus, st pärast seda, kui eelnõu on kooskõlastatud ja riigikogule üle antud. Ka meediateenuste seaduse tulevasel menetlusel tasub seetõttu silm peal hoida.
Koroonapandeemia alguses välja kuulutatud eriolukorra puhul kõlas vaid mõne üksiku ajakirjaniku suust hoiatused, et peame hoolega jälgima, kas ja kuidas pandeemiaga võitlus meedia- ja isikuvabaduste seisu Eestis moonutab ja muudab.
Ginter ja Jõks toovad oma raportis välja, et põhiõiguste riivet reguleeritakse kergekäeliselt ning põhjendamata. Mida rohkem olen sel teemal justiitsministeeriumi, riigikantselei ja teiste asjaosalistega suhelnud, seda enam olen veendunud, et küsimus pole ametnike võimuhimus, vaid mugavuses. Riiki ongi mugavam valitseda, kui läbirääkimiste asemel saab jagada korraldusi ja kui mingid kriisiohjet «segavad» tegevused lihtsalt ära keelata. Ka mugavus korrumpeerib võimu, veidi teistmoodi kui raha, aga siiski. (Euro)formalism, millega hõlbustatakse ja õigustatakse põhiõiguste järsemat riivet, peaks meid hirmutama märksa rohkem, kui Ukraina sõja ajal hirmuda märkame. See pole ametniku pahatahtlikkus, vaid mugavus, aga elaniku jaoks pole sisulist vahet, kas tema vabadust piiratakse mugavusest või pahatahtlikkusest – vabadust jääb vähemaks.
TTJA ettepaneku arutelu puhul on rõhk läinud sellele, kas need olid välismaised meediapakkujad või kodumaised, keda piirangud ja riigipoolne kontroll hakkaksid puudutama. Aga kas seal sõnavabaduse mõttes ongi nii väga vahet, kes seda Eesti pinnal teostab? Ettepaneku sisu tuleks kriitiliselt hinnata sõltumata sellest, kes meediateenust pakub.
Eilses Eesti Päevalehes viitab Herman Kelomees veel ühele olulisele küsimusele. Eesti avalikkuse jaoks üsna märkamatult on Euroopa Liidus algatatud Euroopa meediavabaduse seaduse vastuvõtmine. Erinevalt 2010. aasta direktiivist oleks see seadus riikidele rakendamiseks kohustuslik. Viimane aeg on hakata selle eelnõu üle arutama ja seda tasuks Eesti riigil teha koos meediaettevõtete ja ajalehetoimetustega. Euroopa Liidu otsuste kaasava aruteluga on Eestil seni olnud olukord pigem kesine, et mitte öelda – väga kehv. Mingid küsimused, mis Eesti valitseva eliidi jaoks Brüsselis toimuvate arutelude käigus juba normaliseeritud on, jõuavad Eesti aruteluruumi lubamatu viitega. Teeks seekord teisiti?


Eakas naine langes kelmuse ohvriksPolitsei andis teada, et Marketplace'i kelmused pole kuskile kadunud ning neljapäeval pöördus politsei poole selle ohvriks langenud 77-aastane Viljandimaa naine.
Naisega, kes müüs Facebook Marketplace’is 55 euroga lastevoodit, võttis ühendust ennast ostjana esitlev inimene ning saatis talle väidetavalt kullerlingi, kuhu tuli sisestada oma konto andmed ja PIN-koodid. Müüja sisestas koodid ning hiljem avastas, et tema kontolt on läinud Läti pangakontole 2500 eurot.
Facebook Marketplace’is ostes või müües on inimesed viimaste kuude jooksul kelmidele kaotanud tuhandeid eurosid ning kelmide skeem näeb välja selline, et kauba ostjale või müüjale saadetakse kullerteenuse link, millel inimene peaks sisestama näiteks pangakaardi numbri, Mobiil-ID või Smart-ID koodid. Kui inimene on oma andmed sisestanud, kantakse mõne aja pärast tema kontolt summa võõrale pangakontole ja tagasi seda üldjuhul enam ei saa.

  Kuidas ennast kelmuste eest kaitsta?
  • Ära jaga kunagi kellegagi oma PIN1- ja PIN2-koodi. Neid ei tohi jagada isegi panga ega politseiga. Kui aga oled seda juba teinud, helista kiiresti panka ja lase kõik ülekanded blokeerida, sest see, kes teab sinu PIN-koode, võib hakata sinu kontolt raha varastama.
• Kui ostad midagi võõralt inimeselt, kontrolli internetist tema tausta. Võõralt inimeselt ostmisega kaasneb alati risk. Tee lihtne otsing internetis, sest sageli on selliste kelmide kohta juba hoiatavat infot. Mida suurema summaga on tegemist, seda kindlam on teha ostu-müügitehing vaid inimesega, kellega oled kohtunud.
• Ära vajuta kohe lingile, mis sulle SMS-iga on saadetud. Kui tuleb sõnum näiteks kullerfirmalt, kuid sa ei ole ühtegi pakki tellinud, siis on see kelmus ja linki ei tohi avada. Kui sõnum tundub kahtlane, ignoreeri seda või kustuta see telefonist.
• Kui avastad, et oled kelmidele pangamakse teinud, helista kohe oma panka. Kui tegutsed kiiresti, saab pank ülekande tühistada või vaidlustada. Anna pangale teada, millist infot kelmidele oma konto kohta andsid, selle info abil aitab pank konto taas turvaliseks teha. Seejärel teavita politseid.
• Ära nõustu telefoni teel ühegi rahalise tehingu või pangaülekandega. Alati, kui kahtled, helista panka või võta ühendust veebipolitseinikuga ja küsi, kas tegu võib olla kelmusega. Tee taustakontrolli: otsi internetist helistaja kohta infot, vahest on seal juba hoiatavaid sõnumeid teistelt ohvritelt.
Allikas: politsei


Poole aastaga on eestlased kelmidele kaotanud üle 3,1 miljoni euroFoto: Shutterstock
Selle aasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel ja petukõnede kaudu.
Politsei andmetel on viimase poole aasta jooksul petturid kasutanud erinevaid skeeme inimeste eksitamiseks ja nende raha välja petmiseks. Kuue kuuga on kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, nendest 130 inimest kaotasid raha investeerimisel, kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Petukõnede ohvriks on langenud 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin ütles, et kelmide eest saab kaitsta end igaüks, seda eelkõige tähelepanelikkusega. „Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja,“ ütles politseinik. Ta soovitab inimestel hoida end kursis hetkel levivatest pettustest ja olla valvsad isiklike andmete jagamisel.
Eelmisel aastal oli esimese poole aastaga investeerimispettuste ohvreid 89, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 tuhat eurot suurem. Peamiselt satuti investeerimise otsa internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele vajutati ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jäeti. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid. „Kui alustate investeerimisega, siis peab olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju erinevaid skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad koheselt rahalise vabaduse, kuid tegelikkuses on tegemist pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid enne, kui hakkate raha investeerima ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimise nõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega,“ rääkis Milenin.
Levinum pangapettus on petukõne, kus inimesed on saanud telefonikõnesid, mis väidavad olevat usaldusväärselt ametiasutuselt või ettevõttelt. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja ka telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid. Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk inimestelt kätte saada PIN-koode, millega saavad nad ligipääsu kõne vastuvõtja pangakontole. Märgatav pangapettuste tõus on olnud ka postipaki kelmustes, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele 81 tuhat eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid kokku 79, kogukahjuga 53 tuhat eurot. „Juhtumeid on olnud erinevaid, kuid peamiselt saadeti inimestele mõne kullerfirma nimelt sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on tekkinud probleeme. Sõnumisse oli juurde lisatud link, millele vajutades avanes veebileht ning kuhu tuli sõnumi saajal sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegelikult oli aga tegemist võltsitud veebilehega ja sõnumi saatjaks oli kelm. Ka on tõusmas pettused ostu-müügi platvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid,“ kirjeldas politseinik.
Pettuste eest oled kaitstud, kui:
sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel;
viid end kurssi investeerimisega seotud riskidest ja alustad sellega usaldusväärsest kohast, näiteks oma kodupangast;
oled tähelepanelik linkide osas, mida saad tundmatutelt saajatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas aga ka tekstsõnumiga


Nüüd saab maasikapettused analüüsidega kindlaks tehaAastaid on õhus olnud kahtlused, et siinse maasikahooaja alguses müüakse turul kallima hinnaga Eesti maasikate pähe hoopis Kreeka või Poola marju.
Maaleht tõstis teema neli aastat tagasi jõuliselt üles (Suur pettus turgudel. Inimesed, teil pole aimugi, mida ostate!) ja kirjutas ka sellest, et Soomes on võimalik määrata isotoopmeetodil maasikate päritolu. Selleks oli aga eelnevalt vaja luua andmebaas.
Kolm aastat tagasi alustati Eestis maaeluministeeriumi toel uurimisprojekti „Eesti päritolu maasikate referentsandmekogu loomine“, mis sai nüüd läbi.
undefined
Päritolumaad saab laboratoorselt määrata juba paljude toodete puhul, näiteks liha, oliiviõli, kanamunad ja vein. Selleks kasutatavad meetodid ei sobi aga hästi marjade ja marjapõhiste toodete päritolu tuvastamiseks.
„Projekti tulemustega oleme rahul, oleme andmebaasi loonud,“ kinnitas Maaelu Teadmuskeskuse (METK) teravilja ja söötade labori juhataja Liina Kruus. „Oleme leidnud seosed, mis võimaldavad eristada Eesti maasikaid Poola, Hispaania või Kreeka maasikatest. On ootus, et lisaelementide toel suudame hakata eristama ka Läti, Leedu ja Soome maasikaid.“
Projekti käigus võeti maasikaproove igast Eesti maakonnast, kokku 21 maasikakasvataja põllult. Võrdlusandmete tarbeks võeti maasikaproovid ka 11 Läti ja seitsme Leedu tootja põllult. Eelmisel aastal kaasati projekti ka Põllumajandus- ja Toiduameti ametnike võetud viis maasikaproovi Eesti eri piirkondade jaemüügist.
Algul analüüsiti ka kohalike kasvatajate juurest võetud vee- ja mullaproove, kuid Kruusi sõnul selgus, et see pole erinevate riikide maasikate eristamiseks hädavajalik. Need analüüsid aitavad päritolu tuvastada lausa talude tasandil. Nii et vee- ja mulla analüüsimisest loobuti. „Meil ei ole vaja eristada talusid omavahel, vaid pigem Eesti maasikaid välismaistest,“ põhjendas Kuus.
Eesti maasikaid ei saa veel eristada Läti ja Leedu maasikatest, kuna lõunanaabrid ei ole veel oma andmebaasi loodud. „Kui vaatame turgudel ringi, siis importmaasikatest on müügil eelkõige Poolast, Kreekast ja veidi Hispaaniast pärit maasikad. Olulised on need riigid,“ selgitas Liina Kruus kinnitades, et nende riikide päritolu on maasikaproovides võimalik tuvastada vähemalt 99,5% kindlusega. „Oleme väga positiivsed tulemi osas,“ lisas ta.
Projekti käigus jõuti koostööni Saksamaa laboriga AGROISOLAB GmbH, kus on maasikate päritolumaa määramise metoodika juba välja töötatud ja kes omab tänu sellele asjakohaseid andmebaase mitme riigi andmetega. Sealtpoolt pakuti Eesti jaoks analoogse metoodika välja töötamist. Eesti loobus sellest, kuna praegu on kasutus veel väga väike ja andbaaside loomine võtab palju aega.
Seega tuleb maasikate päritolu kindlaks tegemiseks saata maasikaproovid analüüsimiseks Saksamaale. Koos saatmiskuludega, kui saata üks proov, läheks analüüs maksma 300 euro ringis. Mitmete proovide koos saatmisel oleks kulu väiksem.
„Puu- ja köögiviljade päritolu võltsimine on aktuaalne teema,“ ütles Svetlana Jankovenko Põllumajandus- ja Toiduametist. „On väga hea meel, et on olemas uus laboratoorne meetod, mis sobib pettuste avastamiseks ning et seda uuritakse ja täiustatakse. Seda on võimalik kasutada täiendava tööriistana tõendamaks, et tuvastatud nõuete rikkumise puhul oli tegu pettusega.“
„Peame olema valmis järgmisteks väljakutseteks,“ rõhutas maasikakasvataja Helen Kaskema OÜst Kindel Käsi. „See projekt annab selleks hea võimaluse ja loodame, et projekti tulemused juurutatakse peatselt ka praktikasse.“
Iga toidupettuse kahtluse korral tuleb esmalt teavitada Põllumajandus ja Toiduametit, kes võtab saadud info uurimisele.
Loe - Kuidas kasvatada pirakaid maasikaid ja milliseid vigu tuleb kindlasti vältida


Kohus mõistis Oliver Kruuda maksuasjas süüdiEndine suurärimees Oliver Kruuda mõisteti süüdi valeandmete esitamises Tere piimatööstuse käibedeklaratsioonides. Kohus määras Kruudale tingimisi vanglakaristuse.
Prokuratuur on rahul, et ringkonnakohus leidis, et maksukuriteo toimepanemine on tõendatud.


Raamatupidajad on finantspettuste vältimisel viimaseks kaitsemüüriksElisa ärikliendiüksuse juht Artur PraunFoto: Jake Farra
PRO tellijale
Ettevõtete vastu suunatud pettused on iga päevaga muutumas sagedasemaks. Organisatsiooni kaitsmise kohustus lasub küll kõigil töötajatel, kuid Elisa ärikliendiüksuse juht Artur Praun märgib, et üks suuremaid koormaid on alati kanda just finantsteemadega tegelevatel töötajatel – nemad peavad olema need, kes sunnivad vajadusel ka tippjuhte järgima arvete kinnitamise protsesse ja kui neid protsesse veel loodud pole, mõjutama juhtkonda need looma.
Pettuse ohvriks langemine pole keeruline ning paikapandud protsesse järgimata on lihtne kanda kahjusid. Mõne aja eest saime seda tunda omal käel. Vahetult pärast uue tegevjuhi ametisse astumist edastati justkui juhi nime all töötajale kiri, kus paluti sooritada makse. Liialt detailidele keskendumata edastati korraldus raamatupidamisse ja kuna ka siis ei suunatud väljamakse tegemist korrektsele kinnitusringile, kantigi raha pahalase pangakontole.
See on juhtum, mida on Eesti ettevõtetes esinenud rohkem kordi kui lugeda jaksab. Tähelepanematust ja äsja muutunud juhtimisstruktuuri kasutatakse ära kurja tegemiseks. Kõike seda saaks aga ennetada, kui järgitaks korrektseid protsesse: enne, kui ükski arve päriselt ära makstakse, peavad tehingu kinnitama kõik vajalikud osapooled, alates arve edastaja otsesest juhist kuni üksuse juhini ja raamatupidajateni välja.
Need protsessid olid paigas ka meil, kuid kahjuks ei peetud neist sel juhul kinni. Sel korral oli tegu lihtsalt uudse olukorra ja mõistmatusega, kas nüüd ongi nii õige, kuid pole ka ennekuulmatu, et samad olukorrad tekivad lihtsalt seetõttu, et asjade õigesti tegemine on tüütum.
Enda kaitsmine võibki olla ebamugav
Turvalisuse ja pettuste tagamine võibki mõnikord tüütu olla – turvalisus on alati tasakaalupunkti leidmine kasutusmugavuse ja ohutuse vahel – ning see tähendab, et keegi peab mõnel hetkel olema kuri kubjas ja vaatama, et lihtsama vastupanu teed minemine poleks lihtsalt võimalik. Üldise küberturvalisuse vaates on selleks inimeseks infoturbejuht, finantsteemade puhul peab aga vajadusel jala maha panema raamatupidaja või finantsjuht.
Finantsosakond ei saa küll kunagi olla vastutav selle eest, kas mõni ettevõttele laekunud arve on sisult selline nagu ta peab olema, küll aga peaks nende kontrolli all olema see, kuidas arve makstud saab. See tähendab, et finantsmeeskond peab olema võimustatud ja julgustatud tagama, et protsessid oleks ajakohased ja neid ka päriselt järgitaks. Kui keegi üritab saata otse raamatupidajale arvet ja öelda, et see tuleks ära maksta, peavad nad saama öelda “ei” ja suunama arve läbima kõiki instantse, mis enne makse sooritamist läbida tuleb.
Kõike seda isegi siis, kui käsu makse sooritamiseks on andnud raamatupidaja otsene juht, juht kolm taset üleval või ettevõtte tegevjuht. Just nagu ka ettevõtte juhtkond peaks olema kaasatud küberõppustesse, kuigi nad seda igal hetkel soovida ei pruugi, peavad finantsturvalisust tagavad reeglid kehtima ka neile. Mida julgemalt saavad raamatupidajad kehtestatud reeglite järgmist tagada, seda parem tervele ettevõttele.
On oluline, et iga ettevõtte raamatupidamistiim, finantsosakond ja laiem juhtkond mõistaks, et ükski ettevõte pole pettuse ohvriks langemiseks liiga ebaoluline. Turvalisuse tagamine ja õigete protsesside juurutamine on küll kõikide töötajate ühine ülesanne, kuid kuskil peab olema keegi, kes konkreetsest valdkonnast kõige rohkem teab. Finantspettuste puhul on vältimatu, et selleks kellekski on need inimesed, läbi kelle käte käivad kõik sendid ja eurod, mis ettevõttes liiguvad.
Finantsinimesed peavad julgema end kehtestada ja ettevõtte juhtkond peab looma töökeskkonna, kus enese kehtestamine on tolereeritud, julgustatud ja eeldatud. Vaid nii saab tagada, et tähelepanematuse peal sõitvad kurjategijad ettevõtet uppi ei löö.
Raamatupidaja meelespea pettuste peatamiseks
Artur Praun märkis, et kuigi vastutus arvete korrektsuse ja ajakohasuse ees lasub arve kinnitajal, on raamatupidamisosakonnal siiski mängida oluline roll. Raamatupidajad näevad kõiki majja jõudvaid arveid ning kuigi ei saa eeldada, et nad teaks või mäletaks iga arvega seotud detaile, omavad nad sellegi poolest väga laia ülevaadet.
Selleks, et pettusi vältida, soovitab ta raamatupidajatel tähelepanu pöörata järgnevale:
Kui raamatupidamisse jõuab arve, mis pärineb partnerilt, kellega sageli arveldatakse, tasuks pöörata tähelepanu rekvisiitidele. Kui viimased aasta aega on maksed läinud ühele kontonumbrile ning järsku on see muutunud, tasuks see kinnitusringi eel esile tuua ja lasta arve kinnitajal üle uurida, kas tegu on ikka õige asjaga.
Juhul, kui mõnelt partnerilt laekub info rekvisiitide muutuste kohta, tasuks talitada ettevaalikult. Näiteks kui saabub meil, kus viidatakse, et ettevõtte X kontonumber on nüüd teistsugune, tuleks üritada partnerilt selle kohta lisakinnitus saada. Kindlasti ei tohiks vastata samale meiliaadressile, vaid pigem oma kontaktile helistada või eraldi kirjutada, et vajalik lisakinnitus kätte saada.
Erilist tähelepanu tuleks arvete korrektsusele pöörata aegadele, mil majas on toimumas suuremad muutused. Kui vahetub tegevjuht või muu tippjuht, üritavad kurjategijad kaasnevat segadust enda huvides ära kasutada. Kui pärast juhi vahetust peaks uue juhi poolt raamatupidamisse jõudma arve, millesarnast varem nähtud pole, tasuks kindlasti üle uurida, kas tegemist on ikka millegi sobivaga. Niisamuti tasuks tähelepanu pöörata ja häirekella lüüa juhtudel, kui pärast juhtide vahetust mõni regulaarne arve järsku märkimisväärselt suuremaks muutub – on võimalik, et keegi üritab muutunud olulsid enda huvides ära kasutada.
Finantsmeeskonna kohustuseks on ka parimate praktikate juurutamine ja nende täitmise kontrollimine. See tähendab, et iga raamatupidaja või finantsjuhi südameasjaks peaks olema, et arvetega käiks kaasas ka korrektsed protsessid – arvete kinnitusringid, väljamaksete kinnitamine ja andmete õigsuse kontroll. Kui neid protsesse täna veel loodud pole, tuleks panna juhtkond mõistma, miks neid vaja läheb. Kui need aga loodud on ja keegi neist mööda hiilida üritab, peab julgema raamatupidaja öelda, et sel moel käituda ei saa.
Raamatupidajad peavad teadma, kes ja miks raha kulutada tohivad. See tähendab, et raamatupidamine peab end varustama infoga erinevate töötajate eelarvete osas ning mõistma, kes ja mis kulutusi teha tohivad. Kui raamatupidajad teavad, et üksuse juht võib autoriseerida makseid kuni X euroni, valdkonnajuht Y euroni ja reatöötaja ühtegi makse tegemist paluda ei saa, on potentsiaalsete pettuste ja majandusliku kahju kandmise risk oluliselt väiksem. Mida rohkem finantstiim majas tervikuna toimuvast teab, seda kindlamat kaitset nad ka tagada suudavad.