Küsimus Helme šõul: «Millal te Kaja Kallase ära koristate?»Martin Helme alustas oma erakonnaga Eestimaa südames neli nädalat kestvat valimisturneed, et kütta üles pooldajad ja veenda kõhklejaid astuma veidi rohkem kui kuu aja pärast otsustavasse võitlusse oma põhivastase, Reformierakonnaga.
Väikeettevõtja ja kalur Lauri Koni on Võrtsjärve äärest tulnud Põltsamaale suurelt, musta Volvo maasturi ja väliköögiks ümberehitatud valge Volvo furgooniga, Valmar Haava on saabunud Viljandimaalt valge Volkswageni kaubikuga, aga nende erakonnakaaslasest Martin Helmest, EKRE esimehest, pole tema suure valimisturnee avaürituse eel veinipealinna kultuurikeskuse ümbruses ainsatki märki.
Erinevalt Koni ja Haava üleelusuuruses portreedest, mis hakkavad reede õhtul nende masinate külgedel isegi pimedas juba kaugelt silma.

Väikeettevõtja Lauri Koni portreega must Volvo maastur ja Viljandimaalt saabunud Valmar Haava suure näopildiga Volkswageni kaubik Põltsamaa kultuurikeskuse ees.
Eero Vabamägi

See-eest on väljas tuule käes konkurendid Helme peamise rivaali Reformierakonna ridadest. Kultuurimajast sadakond meetrit eemal jagavad Selveri sissepääsu ees möödujaile pastakaid ja helkureid kollases jopes Erkki Keldo ja Merili Ranniste. Nendega liitub sama värvi riietuses maaeluminister Urmas Kruuse, käes korv kommidega ja saatjaks nõunik. Kruuse oli enda sõnul käinud kultuurimaja juures uurimas, kuidas EKRE-l seal läheb.
«Kuna valik on kahe vahel,» viitab Kruuse lõbusalt üldlevinud arvamusele, et riigikogu valimiste võitja selgub EKRE ja Reformierakonna duellis, «tuleb kohal olla.»
Arvuliselt on oravaparteilased Põltsamaal tol õhtul mõistagi vähemuses, aga see-eest on nende Toyota minibussil suuri nägusid nähtaval rohkem, tervelt üheksa – kõik, kes kandideerivad Tartu- ja Jõgevamaal.
Toss ja vilkuvad tuled
EKRE valimisturnee avaakordile kogunevad esimesed huvilised juba pool tundi enne algust. Kultuurikeskuse saali ees vastuvõtulaual huvitavad neid enim kommid ja tuletikud – mõni võtab neid lausa peoga. Samal ajal mängib saalis suurel ekraanil videomeenutus tõrvikutega üritusest Tallinnas Vabaduse väljakul, saateks eestikeelsete poplaulude popurrii.

Vähesed Eesti kaugema tuleviku esindajad EKRE valimisturnee avaüritusel Põltsamaa kultuurikeskuses.
Eero Vabamägi

Punktipealt kell kuus, nagu kava ette näeb, löövad tuled saalis peaaegu kustu ning mängima hakkab Eesti hümn. Täies pikkuses. Enne seda Postimehe ajakirjaniku teostatud kohaloleku kontroll näitab, et kümnes reas, kus igaühes 18 tooli, on umbes 95 protsenti istmeist hõivatud. Enamik on silma järgi hinnates üle 50, küllap ka üle 60. Veel üks toolirida, kõige esimene, on reserveeritud EKRE juhtidele, kandidaatidele ja aktivistidele.
Valgusvihk langeb laval kogukale õhtujuhile, kes teatab paatosega, et esimesena saab sõna «üks meie raudsetest leedidest» – Kert Kingo.

«Toeta EKREt, kõige kangemat erakonda Eestis!» kõlab valjuhääldeist, bassid kõminal põhja keeratud nagu Apollo kinos.
See, nagu ilmneb, pole mingi rutiinne kõnekoosolek. Kui turnee, siis ikkagi turnee. Valgusvihk langeb laval kogukale õhtujuhile, kes teatab paatosega, et esimesena saab sõna «üks meie raudsetest leedidest» – Kert Kingo.
Lava äärtest uhkab tossu. Valguskiired laval plingivad. Taustaks mängib «Tuulepealse maa» tunnusmuusika Metsatöllult.
Paus. Ootusärevus.
Ja siis tuleb Kingo, lehvitades käes EKRE paberist valimislippu.
«Kurb on see, et kaks viimast valitsust on jultunult rikkunud meie põhiseadust,» alustab Kingo, endine väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister. Viieminutilises kõnes saavad temalt teiste seas võtta koroonaterror ja LGBTga tegelev sotsiaalkaitseminister. Prokuratuuri, samuti politseid ja kapot süüdistab ta Liisa Pakosta, Liina Kersna, Marko Mihkelsoni ja Keit Pentus-Rosimannuse asjade kalevi alla lükkamises.
Me inimesed on kurnatud, õnnetud, vaesed, ütleb Kingo. «Reformierakonna valitsus hävitab Eestit,» lõpetab ta esinemise. «Meie ülesanne on päästa meie riik.»
Taas toss, valgusvihud, Metsatöllu heliriba. Õhtujuht kutsub lavale mehe, «keda teatakse igas Eestimaa nurgas».
Valmis käsi murdma
Ei, mitte Martin Helme. See on Peeter Ernits, endine ajakirjanik. Ta alustab, kirjeldades kohtumisi inimestega Tartu- ja Jõgevamaal, kes kõik on tema väitel temalt küsinud: «Millal te Kaja Kallase ära koristate?»
Ligi kümneminutilises kõnes saavad Ernitsalt teiste seas pihta roheterror ja süvariik. Ta süüdistab Reformierakonda Eesti juhtimises stagnatsiooni ning Ukrainat abistades munade panemises ühte korvi.
«Kindlad käed tuleb murda,» lõpetab Ernits etteaste, viidates pearivaali valimisloosungile «Kindlates kätes Eesti!». «Inimesed, kellest see sõltub, on selleks valmis.»

EKRE valimisturnee peaesineja Martin Helme (vasakult) ning teda n-ö soojendanud erakonnakaaslased Kert Kingo ja Peeter Ernits Põltsamaa kultuurikeskuse laval.
Eero Vabamägi

Jälle toss, valgusvihud, Metsatöllu heliriba. Õhtujuht kutsub lavale mehe, «keda ei ole vaja tutvustada». «Meie juht, meie ainus Martin!» hõikab ta välja peaesineja.
«Me kõik armastame Eestit,» alustab Martin Helme. «Kahjuks on me kallis riik väga kehvas seisus.» Ta võtab ülesandeks päästa Eesti vaesusest; sõjast, mida õhutab valitsus («Kaja Kallas kiljub ja kriiskab,» iseloomustab ta), et võimul püsida; lokkavast korruptsioonist; liberaalsest diktatuurist, kus eriarvamus surutakse vaikima koerte ja vihakõneseadusega; ja venestamisest.

EKRE esimees Martin Helme astub oma valimisturnee avaüritusel Põltsamaa kultuurikeskuses kõnepulti.
Eero Vabamägi

Ta teatab, et tal on lahendused. Teistsugused kui teistel. «Me ei lähe vooluga kaasa,» kuulutab Helme. «Me ujume vastuvoolu. Pressime hambad ristis ülesmäge, sest muidu kaotame oma riigi oma silme all.» (Mis puudutab lahendusi, siis Postimees ei saa anda kriitikavaba ruumi ühepoolseks valimispropagandaks ega kihutuskõneks.)
Lahkunud konkurendid
Helme räägib ligikaudu pool tundi, räägib emotsionaalselt ja jõuliselt, justkui oleks teda kuulamas Vabaduse väljakul kolm tuhat inimest, mitte saalis kakssada.
«Valimistel on kaks valikut: Eesti poolt või vastu,» resümeerib ta. «Poolt on need, kes toetavad EKREt, jõukuse kasvu ja meie päästmist sõjast.»
Kui Helme punktipealt kell seitse esinemise ja kogu ürituse lõpetab, kostab aplausi sekka ka kiiduhuilgeid.
Selleks ajaks on reformierakondlased oma Selveri-esised kohtumised valijatega, mis vältasid kokku poolteist tundi, juba lõpetanud. Enamik töölt tulevaid inimesi sooritab ju ostud kella kuue paiku.
Buss Põltsamaa kultuurimaja ees korjab peale inimesed, kes saabusid Helme šõud vaatama Jõgevalt.

Pärast EKRE valimisturnee avaüritust Põltsamaa kultuurikeskuses said soovijad EKRE esimehe Martin Helmega pilti teha.
Eero Vabamägi


Kaheksa sammu, mis aitavad Eesti Euroopa rikkamate riikide hulkaRahandusministrina (kes vastutab ka majandusküsimuste eest) töötaksin koostöös teiste asjaomaste ministeeriumitega välja nimekirja selgelt määratletud eesmärkidest, millest ministeeriumid oma ülesanndeid täites juhinduksid.1. Majandustsükli jooksul ei finantseerita jooksvaid kulusid laenuraha arvelt. Tahaksin kehtestada reegli, et kui majandusel läheb hästi, peaks riik toimima eelarve ülejäägiga, et selle arvelt katta majanduslanguse ajal jooksvaid kulusid. Kui majanduslanguse ajal on vaja laenu võtta, tuleks see tagasi maksta majanduse tõusutsükli jooksul.2. Maksusüsteemi aluspõhimõtteid ei muudeta. Meie maksusüsteem on meid hästi teeninud ja seda peetakse üldiselt maailma üheks parimaks. Usun ühetaolisse tulumaksumäära (maksuküüru kaotamine) ja ettevõtete tulu maksustamisesse ainult siis, kui see makstakse välja dividendidena, et motiveerida ettevõtteid võimalikult palju enda kasvu investeerima. See on muidugi eriti oluline meie väikeettevõtjatele, kuid toob kasu kõigile Eesti ettevõtetele.3. Seisan maksutõusude vastu, püüdes selle asemel minu arvates väga ebaefektiivset riigiaparaati (keskvalitsus, KOV-id ja riigiasutused) efektiivsemaks muuta. Nulleelarve kontseptsiooni juurutamisega soovin anda rida-realt hinnangu riigieelarve jooksvatele kulutustele. Usun, et sellise alt üles kulude kärpimisega, mille eesmärk on oluliselt parandada meie riigisektori kuluefektiivsust, annab väga palju kokku hoida.4. Riigiaparaadi ümberkorraldamisest saadav kokkuhoid võib märkimisväärselt aidata rahastada vajalikke riigi kuluprioriteete, nagu eelkõige kaitse ja haridus. Hinnangud selle kohta, kui palju niimoodi kulusid kärpides kokku võiks hoida, erinevad, kuid vahemik 500 miljonit kuni 600 miljonit eurot aastas ei ole ebareaalne.5. Lisakokkuhoid võiks tulla riiklike andmebaaside uudsest kasutamisest, et osutada riigisektori teenuseid palju fokuseeritumalt. Nii võib tõesti märkimisväärselt raha kokku hoida. Eesti on liiga vaene, et raisata riigi ressursse helikopteriraha jagamisele.6. Jõukamatele naaberriikidele järele jõudmiseks peab Eesti ära kasutama kõik oma looduslikud eelised. Tänu meie pikale rannajoonele ja meid ümbritsevale madalale merele on meil ideaalne võimalus saada suureks rohelise tuuleenergia tootjaks ja eksportijaks. Hõlbustamaks rohelise energia tootmisse, salvestamisse ja edastamisse investeerimist, asutaksin rahandusministrina riigiinvesteerimisfondi, mille eesmärk oleks koostöös kohalike ja välismaiste erasektori investoritega olla katalüsaator oluliste rohelise energia ja sellega seotud tööstusinvesteeringute algatamises.7. Katastroofiline nn teise samba pensionireform on hävitanud ebatäiusliku, kuid vähemalt toimiva personaliseeritud pensionikogumissüsteemi, mis meil oli. Arvestades Eesti rahvastiku kiiret vananemist ja tööealise elanikkonna vähenemist, tähendab see aga seda, et töötavatel inimestel tuleb maksta üha suuremaid makse, et kasvavale pensionäride hulgale pensionit maksta.Seetõttu algatan töö tegemaks selgeks, milline peaks välja nägema Eesti uus pensionisüsteem, tuginedes teiste riikide parimale praktikale.8. Kiiresti kasvav majandus on võimalik vaid siis, kui meie ekspordisektor suudab oma eksporti kiiresti kasvatada. Meie ekspordi alustalad on tööstussektor, turismisektor ja IT-sektor.Rahandusministrina teeksin tihedat koostööd meie ekspordisektori ettevõtetega, et püüda tagada neile parimad võimalikud konkurentsieelised.See hõlmaks muu hulgas: 1) stabiilset, läbipaistvat ja ettevõtjasõbralikku maksusüsteemi; 2) investeeringute soodustamist odava rohelise energia tootmiseks; 3) dünaamilist tööturu edendamist, mis võimaldaks ettevõtetel vajaduse korral kasutada kvalifitseeritud välistööjõudu; 4) planeerimis- ja loamenetlusprotsesside kiirendamist.Kui mina oleksin rahandusminister, oleks Eestil ambitsioonikate ja uuenduslike eesmärkidega rahandusministeerium. Olen kindel, et ülaltoodud eesmärgid on reaalselt saavutatavad. Samuti on minu kindel veendumus, et kui need eesmärgid saavutatakse, on Eestil reaalne võimalus saada Euroopa rikkaimate riikide hulka.See ei juhtu üleöö, kuid ilma selgelt seatud eesmärkideta võib öelda, et seda ei juhtu kunagi. 1 Marek Reinaas, Eesti 200 varivalitsuse sise- ja justiitsminister Praegusesse süsteemi on selge poliitilise korruptsiooni oht sisse kirjutatud. Aga pole kedagi, kes sooviks põhimõttelist muutust. Ja nagu me praegusest vaidlusest valitsusparteide vahel näeme, pole isegi võimalik vana head peenhäälestamist teha.See jama tuleb lõpetada. Eesti 200 seisukoht on, et erakondade rahastamist riigieelarvest tuleb vähendada. Riiklik toetus on ju mõeldud eelkõige erakondade struktuuri ülalpidamiseks, poliitikate väljatöötamiseks ja selle jaoks, et demokraatia toimiks tugevate erakondade kaudu. Praegusel hetkel suundub aga kogu maksumaksja toetus praktiliselt otsejoones vanade võlgade reklaamifirmadele tasumiseks.Seepärast on loogiline ka teine Eesti 200 ettepanek, et riigi toetusest ei tuleks rahastada valimiskampaaniaid. Seda tuleks teha üksnes liikmemaksudest ja annetustest. Samuti oleks otstarbekas seada valimiskuludele ülempiir, nagu seda on tehtud paljudes demokraatiates.Praegu valitsuses toimuv vaidlus ERJK volituste üle on kõige elementaarsem vigade parandus ja see tuleb ära teha ilma ülemäära aega ja vaeva raiskamata. Siin pole midagi vaielda.Jaanus Karilaid, Keskerakonna varivalitsuse sise- ja justiitsminister Toetame erakondade rahastamise järelevalve komisjoni läbipaistvuse suurendamist ja õigust saada erasektorilt infot hinnakirjadest ja erakondadega tehtud lepingutest.Kui kõigile on vähemalt suures plaanis ühed ja samad tingimused, on asi selge ja subjektiivsusele, mis on õiglane turuhind, jääb vähe ruumi. Kuidas peaks erakond muidu alati teadma turuhinda või seda, kas ta maksab teistest erakondadest rohkem või vähem? Aga kui vähem maksta, siis on hiljem võimalus süüdistuseks - keelatud annetus!Seega ERJK-l võiks olla õigus teha päringuid ja pääseda ligi kõikidele vajalikele andmetele, aga inimeste ülekuulamised jms peaksid jääma siiski politsei pärusmaaks.Keskerakond on pakkunud, et ERJK funktsioonid võiks üle võtta riigikontroll, kus otsuseid teeksid pädevad ja erapooletud, eelkõige juriidilise haridusega inimesed. Kui aga soovitakse, et jääks eraldi komisjon, tuleks meie hinnangul anda komisjonile väga selged kriteeriumid, kes sinna saavad kuuluda, kui kaua, millise tausta ja teadmistega inimesed need olema peaksid."Kui majanduslanguse ajal on vaja laenu võtta, tuleks see tagasi maksta majanduse tõusutsükli jooksul.""Eesti on liiga vaene, et raisata riigi ressursse helikopterilt raha külvamisele."Kuidas muuta erakondade rahastamise korraldust?Joakim Helenius;Eesti 200 varivalitsuse rahandusja majandusminister


Mitmeaastane saaga lõpusirgel: USA uus suursaadik jõudis viimaks EestisseEile saabus Tallinna Ameerika Ühendriikide uus suursaadik Eestis George P. Kent.Ühendriikide president Joe Biden nimetas Kenti uueks suursaadiku kandidaadiks septembri alguses, senat kinnitas ta 13. detsembril.Kent esitas välisministeeriumile oma volikirjade koopiad ja kohtus välisminister Urmas Reinsaluga. Ametlikult saab ta tööd alustada pärast volikirja esitamist president Alar Karisele, mis ERRile teadaolevalt peaks toimuma veebruari keskel. Kenti ametisse astumiseni on USA Tallinna saatkonna asjur Gabrielle Cowan.Kohtumisel Reinsaluga tõstis Kent esile Ameerika Ühendriikide ja Eesti suurepäraseid suhteid ning arutas koostöö jätkamist Ukraina toetamisel ja Venemaa agressiooni vastu võitlemisel. Muu hulgas räägiti sõja hinna tõstmisest Venemaale ja Venemaa vastutusele võtmisest agressioonikuritegude eest Ukrainas. «Rõhutasin, et läinud aasta detsembri alguses kokku lepitud nafta hinnalagi on liiga kõrge ja peame seda langetama, sest teenitud kasumiga rahastab Venemaa sõda Ukrainas,» sõnas Reinsalu.Välisminister andis ülevaate ka Eesti tegevustest Žõtomõri oblastis, millele Eesti Ukraina ülesehitamisel keskendub. «Hoolimata Venemaa jätkuvast hävitustööst Ukrainas peame aitama Ukraina inimestel toime tulla olukorras, kus Venemaa ründab sihilikult tsiviilobjekte ja energiataristut,» sõnas ta.Reinsalu tänas Ameerika Ühendriike nende märkimisväärse panuse eest Eesti ja NATO idatiiva julgeolekusse. Arutati ka Euroopa energiajulgeolekut ja õiguslike viiside leidmist Venemaa külmutatud varade kasutamiseks Ukrainas.Kent on töötanud diplomaadina Varssavis, Taškendis, Kiievis ja Bangkokis. Ta valdab vene, ukraina ja tai keelt ning veidi ka eesti, poola, saksa ja itaalia keelt. Kent töötab praegu riigisekretäri abi asetäitjana USA välisministeeriumi Euroopa ja Euraasia büroos, mis tegeleb Ukraina, Moldova, Valgevene, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaaniga.Aastatel 2015-2018 oli ta USA saatkonna asejuht Kiievis ning mullu täitis ajutiselt saatkonna juhi ülesandeid. Aastatel 2014-2015 oli Kent USA riigidepartemangu korruptsioonivastase tegevuse juhtivkoordinaator ning enne seda tegeles USA programmidega õigusriigi ja justiitsteemadel.Connecticuti osariigis sündinud Kentil on Harvardi ülikoolist vene ajaloo ja kirjanduse eriala bakalaureusekraad, magistrikraad Johns Hopkinsi ülikooli rahvusvaheliste õpingute koolist (School of Advanced International Studies) ja Rahvusliku Kaitseülikooli Eisenhoweri koolist.Tallinna saabus Kent koos abikaasa Velida ja labradoodle'i tõugu koera Sultaniga.Ameerika Ühendriikidel ei ole olnud Eestis suursaadikut alates 2018. aastast, kui tollane saadik James D. Melville Jr teatas juuni lõpus, et astub ametist tagasi, tuues põhjusena tollase presidendi Donald Trumpi vastuolulised avaldused NATO ja Euroopa liitlaste aadressil. Kaks aastat hiljem, 2020. aasta suvel nimetas USA senat uueks suursaadikuks president Trumpi toetaja, investeerimistaustaga William Ellison Graysoni. Koroonapiirangute ja presidendivahetuse tõttu ta Eestisse ei jõudnudki.George P. Kent esitas volikirja koopia välisministeeriumi protokolliosakonna peadirektorile Jana Vanaveskile.Loe ka JUHTKIRJA LK 12MEINHARD PULK


«Millal te Kaja Kallase ära koristate?»REPORTAAŽMartin Helme alustas oma erakonnaga Eestimaa südames neli nädalat kestvat valimisturneed, et kütta üles pooldajad ja veenda kõhklejaid astuma veidi rohkem kui kuu aja pärast otsustavasse võitlusse oma põhivastase, Reformierakonnaga.Väikeettevõtja ja kalur Lauri Koni on Võrtsjärve äärest tulnud Põltsamaale suurelt, musta Volvo maasturi ja väliköögiks ümberehitatud valge Volvo furgooniga, Valmar Haava on saabunud Viljandimaalt valge Volkswageni kaubikuga, aga nende erakonnakaaslasest Martin Helmest, EKRE esimehest, pole tema suure valimisturnee avaürituse eel veinipealinna kultuurikeskuse ümbruses ainsatki märki.Erinevalt Koni ja Haava üleelusuuruses portreedest, mis hakkavad reede õhtul nende masinate külgedel isegi pimedas juba kaugelt silma.See-eest on väljas tuule käes konkurendid Helme peamise rivaali Reformierakonna ridadest.Kultuurimajast sadakond meetrit eemal jagavad Selveri sissepääsu ees möödujaile pastakaid ja helkureid kollases jopes Erkki Keldo ja Merili Ranniste. Nendega liitub sama värvi riietuses maaeluminister Urmas Kruuse, käes korv kommidega ja saatjaks nõunik. Kruuse oli enda sõnul käinud kultuurimaja juures uurimas, kuidas EKRE-l seal läheb.«Kuna valik on kahe vahel,» viitab Kruuse lõbusalt üldlevinud arvamusele, et riigikogu valimiste võitja selgub EKRE ja Reformierakonna duellis, «tuleb kohal olla.»Arvuliselt on oravaparteilased Põltsamaal tol õhtul mõistagi vähemuses, aga see-eest on nende Toyota minibussil suuri nägusid nähtaval rohkem, tervelt üheksa - kõik, kes kandideerivad Tartuja Jõgevamaal.Toss ja vilkuvad tuledEKRE valimisturnee avaakordile kogunevad esimesed huvilised juba pool tundi enne algust.Kultuurikeskuse saali ees vastuvõtulaual huvitavad neid enim kommid ja tuletikud - mõni võtab neid lausa peoga. Samal ajal mängib saalis suurel ekraanil videomeenutus tõrvikutega üritusest Tallinnas Vabaduse väljakul, saateks eestikeelsete poplaulude popurrii.Punktipealt kell kuus, nagu kava ette näeb, löövad tuled saalis peaaegu kustu ning mängima hakkab Eesti hümn. Täies pikkuses. Enne seda Postimehe ajakirjaniku teostatud kohaloleku kontroll näitab, et kümnes reas, kus igaühes 18 tooli, on umbes 95 protsenti istmeist hõivatud. Enamik on silma järgi hinnates üle 50, küllap ka üle 60. Veel üks toolirida, kõige esimene, on reserveeritud EKRE juhtidele, kandidaatidele ja aktivistidele.«Toeta EKREt, kõige kangemat erakonda Eestis!» kõlab valjuhääldeist, bassid kõminal põhja keeratud nagu Apollo kinos.See pole mingi rutiinne kõnekoosolek. Kui turnee, siis ikkagi turnee. Valgusvihk langeb laval kogukale õhtujuhile, kes teatab paatosega, et esimesena saab sõna «üks meie raudsetest leedidest» - Kert Kingo.Lava äärtest uhkab tossu. Valguskiired laval plingivad. Taustaks mängib «Tuulepealse maa» tunnusmuusika Metsatöllult.Paus. Ootusärevus. Ja siis tuleb Kingo, lehvitades käes EKRE paberist valimislippu.«Kurb on see, et kaks viimast valitsust on jultunult rikkunud meie põhiseadust,» alustab Kingo, endine väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister. Viieminutilises kõnes saavad temalt teiste seas võtta koroonaterror ja LGBTga tegelev sotsiaalkaitseminister. Prokuratuuri, samuti politseid ja kapot süüdistab ta Liisa Pakosta, Liina Kersna, Marko Mihkelsoni ja Keit Pentus-Rosimannuse asjade kalevi alla lükkamises.Me inimesed on kurnatud, õnnetud, vaesed, ütleb Kingo. «Reformierakonna valitsus hävitab Eestit,» lõpetab ta esinemise. «Meie ülesanne on päästa meie riik.»Taas toss, valgusvihud, Metsatöllu heliriba. Õhtujuht kutsub lavale mehe, «keda teatakse igas Eestimaa nurgas».Valmis käsi murdmaEi, mitte Martin Helme. See on Peeter Ernits, endine ajakirjanik. Ta alustab, kirjeldades kohtumisi inimestega Tartu- ja Jõgevamaal, kes kõik on tema väitel temalt küsinud: «Millal te Kaja Kallase ära koristate?»Ligi kümneminutilises kõnes saavad Ernitsalt teiste seas pihta roheterror ja süvariik. Ta süüdistab Reformierakonda Eesti juhtimises stagnatsiooni ning Ukrainat abistades munade panemises ühte korvi.«Kindlad käed tuleb murda,» lõpetab Ernits etteaste, viidates pearivaali valimisloosungile «Kindlates kätes Eesti!». «Inimesed, kellest see sõltub, on selleks valmis.»Jälle toss, valgusvihud, Metsatöllu heliriba. Õhtujuht kutsub lavale mehe, «keda ei ole vaja tutvustada». «Meie juht, meie ainus Martin!» hõikab ta välja peaesineja.«Me kõik armastame Eestit,» alustab Martin Helme. «Kahjuks on me kallis riik väga kehvas seisus.» Ta võtab ülesandeks päästa Eesti vaesusest; sõjast, mida õhutab valitsus («Kaja Kallas kiljub ja kriiskab,» iseloomustab ta), et võimul püsida; lokkavast korruptsioonist; liberaalsest diktatuurist, kus eriarvamus surutakse vaikima koerte ja vihakõneseadusega; ja venestamisest.Ta teatab, et tal on lahendused. Teistsugused kui teistel. «Me ei lähe vooluga kaasa,» kuulutab Helme. «Me ujume vastuvoolu. Pressime hambad ristis ülesmäge, sest muidu kaotame oma riigi oma silme all.» (Mis puudutab lahendusi, siis Postimees ei saa anda kriitikavaba ruumi ühepoolseks valimispropagandaks ega kihutuskõneks.)Lahkunud konkurendidHelme räägib ligikaudu pool tundi, räägib emotsionaalselt ja jõuliselt, justkui oleks teda kuulamas Vabaduse väljakul kolm tuhat inimest, mitte saalis kakssada.«Valimistel on kaks valikut: Eesti poolt või vastu,» resümeerib ta. «Poolt on need, kes toetavad EKREt, jõukuse kasvu ja meie päästmist sõjast.»Kui Helme punktipealt kell seitse esinemise ja kogu ürituse lõpetab, kostab aplausi sekka ka kiiduhuilgeid.Selleks ajaks on reformierakondlased oma Selveri-esised kohtumised valijatega, mis vältasid kokku poolteist tundi, juba lõpetanud. Enamik töölt tulevaid inimesi sooritab ju ostud kella kuue paiku."Valgusvihk langeb laval kogukale õhtujuhile, kes teatab paatosega, et esimesena saab sõna «üks meie raudsetest leedidest» - Kert Kingo."Väikeettevõtja Lauri Koni portreega must Volvo maastur ja Viljandimaalt saabunud Valmar Haava suure näopildiga Volkswageni kaubik Põltsamaa kultuurikeskuse ees. EKRE valimisturnee peaesineja Martin Helme (vasakult) ning teda n-ö soojendanud erakonnakaaslased Kert Kingo ja Peeter Ernits. EKRE esimehe valimisturneele saabunud uudistavad valimisnänni: tuletikke, komme, rinnamärke. Soovijad said Martin Helmega pilti teha. FOTOD: EERO VABAMÄGIPRIIT PULLERITS, vanemtoimetaja


Eestisse saabus USA uus suursaadikTALLINN, 31. jaanuar, BNS - Esmaspäeval saabus Tallinna Ameerika Ühendriikide uus suursaadik Eestis George P. Kent, kirjutab Postimees.
Ühendriikide president Joe Biden nimetas Kenti uueks suursaadiku kandidaadiks septembri alguses, senat kinnitas ta 13. detsembril.
Kent esitas välisministeeriumile oma volikirjade koopiad ja kohtus välisminister Urmas Reinsaluga. Ametlikult saab ta tööd alustada pärast volikirja esitamist president Alar Karisele, mis ERR-ile teadaolevalt peaks toimuma veebruari keskel. Kenti ametisse astumiseni on USA Tallinna saatkonna asjur Gabrielle Cowan.
Kohtumisel Reinsaluga tõstis Kent esile Ameerika Ühendriikide ja Eesti suurepäraseid suhteid ning arutas koostöö jätkamist Ukraina toetamisel ja Venemaa agressiooni vastu võitlemisel. Muu hulgas räägiti sõja hinna tõstmisest Venemaale ja Venemaa vastutusele võtmisest agressioonikuritegude eest Ukrainas. «Rõhutasin, et läinud aasta detsembri alguses kokku lepitud nafta hinnalagi on liiga kõrge ja peame seda langetama, sest teenitud kasumiga rahastab Venemaa sõda Ukrainas,» sõnas Reinsalu.
Välisminister andis ülevaate ka Eesti tegevustest Žõtomõri oblastis, millele Eesti Ukraina ülesehitamisel keskendub. «Hoolimata Venemaa jätkuvast hävitustööst Ukrainas peame aitama Ukraina inimestel toime tulla olukorras, kus Venemaa ründab sihilikult tsiviilobjekte ja energiataristut,» sõnas ta.
Reinsalu tänas Ameerika Ühendriike nende märkimisväärse panuse eest Eesti ja NATO idatiiva julgeolekusse. Arutati ka Euroopa energiajulgeolekut ja õiguslike viiside leidmist Venemaa külmutatud varade kasutamiseks Ukrainas.
Kent on töötanud diplomaadina Varssavis, Taškendis, Kiievis ja Bangkokis. Ta valdab vene, ukraina ja tai keelt ning veidi ka eesti, poola, saksa ja itaalia keelt. Kent töötab praegu riigisekretäri abi asetäitjana USA välisministeeriumi Euroopa ja Euraasia büroos, mis tegeleb Ukraina, Moldova, Valgevene, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaaniga.
Aastatel 2015-2018 oli ta USA saatkonna asejuht Kiievis ning mullu täitis ajutiselt saatkonna juhi ülesandeid. Aastatel 2014-2015 oli Kent USA riigidepartemangu korruptsioonivastase tegevuse juhtivkoordinaator ning enne seda tegeles USA programmidega õigusriigi ja justiitsteemadel.Connecticuti osariigis sündinud Kentil on Harvardi ülikoolist vene ajaloo ja kirjanduse eriala bakalaureusekraad, magistrikraad Johns Hopkinsi ülikooli rahvusvaheliste õpingute koolist (School of Advanced International Studies) ja Rahvusliku Kaitseülikooli Eisenhoweri koolist.
Tallinna saabus Kent koos abikaasa Velida ja labradoodle'i tõugu koera Sultaniga.Ameerika Ühendriikidel ei ole olnud Eestis suursaadikut alates 2018. aastast, kui tollane saadik James D. Melville Jr teatas juuni lõpus, et astub ametist tagasi, tuues põhjusena tollase presidendi Donald Trumpi vastuolulised avaldused NATO ja Euroopa liitlaste aadressil. Kaks aastat hiljem, 2020. aasta suvel nimetas USA senat uueks suursaadikuks president Trumpi toetaja, investeerimistaustaga William Ellison Graysoni. Koroonapiirangute ja presidendivahetuse tõttu ta Eestisse ei jõudnudki.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Asekantsler: riigiasutuste maksupettuses on süü ka ettevõtjalKui riigiasutused küsivad söögikohtadelt arvega skeemitamist, lasub süü ka ettevõtjal, kes on nõus arvele valet infot kirjutama, rääkis rahandusministeeriumi finants- ja maksupoliitika asekantsler Evelyn Liivamägi.
Rahandusministeeriumi finants- ja maksupoliitika asekantsler Evelyn Liivamägi
Autor: Andras Kralla


Eesti seisab korruptsioonitaju indeksis paigalTransparency Internationali avaldatud 2022. aasta korruptsioonitaju indeksis püsib Eesti eelmise ja üldiselt ka viimaste aastatega võrreldes paigal, jagades 74 punktiga 14.-17. kohta Kanada, Islandi ja Uruguayga, teatas ühing Korruptsioonivaba Eesti
“Hoiame stabiilselt oma positsiooni, mis viitab veidike uinunud olekule ning kutsub üles värsketele initsiatiividele," ütles Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Steven-Hristo Evestus.


Wise tunnustab kolme arvutiteaduse naistudengit 1000 eurogaTALLINN, 31. jaanuar, BNS - Tartu Ülikooli Sihtasutus ning tehnoloogiafirma Wise tunnustavad möödunud aastal loodud stipendiumiga Arvutiteaduse Instituudi naistudengeid, et innustada ja toetada IT-aladel õppivaid naisi.
Kolm Wise’i stipendiumit lähevad informaatika bakalaureuseõppe esimese aasta tudengile Liilia Kärnerile, andmeteaduse magistriõppe esimese aasta tudengile Kea Kohvile ning arvutiteaduse magistriõppe esimese aasta tudengile Yuliia Siurile.
“Soovin leida uusi IT-alaseid lahendusi, et muuta inimeste igapäevategevused veebikeskkonnas lihtsamaks ja turvalisemaks. IT avastasin enda jaoks umbes aasta aega tagasi, kui sattusin Tartu Ülikooli pakutava Pythoni kursuse peale. Kohe pärast esimese ülesande lahendamist tundsin, et programmeerimine on minu kutsumus,” meenutas õppima asumist stipendiaat Liilia Kärner.
“Juristina olen tegelenud peamiselt IT-õiguse valdkonnas nõustamise ja õigusloomega. Sealt tärkas huvi programmeerimise ja masinõppe vastu. Tulevikus soovin tegeleda masinõppe algoritmide rakendamise ja arendamisega ning loodan, et IT-teadmistest on kasu ka IT-õiguse eksperdina,” ütles stipendiaat Kea Kohv.
Ka kolmas stipendiaat Yuliia Siuri tuleb teiselt erialalt. “Bioloogiat õppides mõistsin, et IT-alaste teadmisteta ei saaks ükski oluline teadustöö valmis. Otsustasin seda valdkonda lähemalt uurida, et aidata kaasa teadustehnoloogia ja ühiskonna arengule.”
Wise'i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuhi Sandra Horma sõnul peegeldavad taotlused tudengite mitmekesisust. “Wise’i stipendiumile kandideerijate seas leidub nii värskelt ülikooliteed alustanud kui ka mitmendat haridust omandavaid tudengeid, kes soovivad uute teadmistega eelmise spetsialiseerumise järgmisele tasemele viia või otsivad lihtsalt uusi huvitavaid väljakutseid. Kunagi ei ole liiga hilja uuesti õppima minna, eriti tänasel päeval ning arvutiteadust, mis võimaldab põnevaid praktilisi väljundeid pea igas valdkonnas.”
Stipendiumile panid aluse globaalne tehnoloogiaettevõte Wise ja Tartu Ülikooli Sihtasutus, et toetada Tartu Ülikooli Arvutiteaduse Instituudi tudengeid, tuua tähelepanu naiste IT-õppe toetamise vajadusele, julgustada rohkem naisi oma haridusteed tehnoloogiaga siduma ja aidata kaasa nende karjääriteele. Lisaks rahalisele toetusele pakub Wise stipendiaatidele mentorlust Wise’i tippstpetsialistidega ning võrgustiku loomise võimalusi.
Wise on rahvusvaheline tehnoloogiaettevõte, mis ehitab parimat viisi raha liigutamiseks üle kogu maailma. Wise'i asutasid 2011. aastal Taavet Hinrikus ja Kristo Käärmann. Tegu on maailma ühe kiiremini kasvava kasumliku tehnoloogiaettevõttega, mis on noteeritud Londoni börsil tähisega WISE. Wise’i kasutab üle 15 miljoni era- ja ärikliendi ning ettevõte liigutab igakuiselt piiriüleste maksetega enam kui 10 miljardit eurot, säästes klientidele üle miljardi euro aastas.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Wise tunnustas kolme arvutiteaduse naistudengit 1000 eurogaTartu Ülikooli Sihtasutus ning tehnoloogiafirma Wise tunnustavad möödunud aastal loodud stipendiumiga Arvutiteaduse Instituudi naistudengeid, et innustada ja toetada IT-aladel õppivaid naisi.
Kolm Wise’i stipendiumit lähevad informaatika bakalaureuseõppe esimese aasta tudengile Liilia Kärnerile, andmeteaduse magistriõppe esimese aasta tudengile Kea Kohvile ning arvutiteaduse magistriõppe esimese aasta tudengile Yuliia Siurile.
«Soovin leida uusi IT-alaseid lahendusi, et muuta inimeste igapäevategevused veebikeskkonnas lihtsamaks ja turvalisemaks. IT avastasin enda jaoks umbes aasta aega tagasi, kui sattusin Tartu Ülikooli pakutava Pythoni kursuse peale. Kohe pärast esimese ülesande lahendamist tundsin, et programmeerimine on minu kutsumus,» meenutas õppima asumist stipendiaat Liilia Kärner.
«Juristina olen tegelenud peamiselt IT-õiguse valdkonnas nõustamise ja õigusloomega. Sealt tärkas huvi programmeerimise ja masinõppe vastu. Tulevikus soovin tegeleda masinõppe algoritmide rakendamise ja arendamisega ning loodan, et IT-teadmistest on kasu ka IT-õiguse eksperdina,» ütles stipendiaat Kea Kohv.
Ka kolmas stipendiaat Yuliia Siuri tuleb teiselt erialalt. «Bioloogiat õppides mõistsin, et IT-alaste teadmisteta ei saaks ükski oluline teadustöö valmis. Otsustasin seda valdkonda lähemalt uurida, et aidata kaasa teadustehnoloogia ja ühiskonna arengule.»
Wise'i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuhi Sandra Horma sõnul peegeldavad taotlused tudengite mitmekesisust. «Wise’i stipendiumile kandideerijate seas leidub nii värskelt ülikooliteed alustanud kui ka mitmendat haridust omandavaid tudengeid, kes soovivad uute teadmistega eelmise spetsialiseerumise järgmisele tasemele viia või otsivad lihtsalt uusi huvitavaid väljakutseid. Kunagi ei ole liiga hilja uuesti õppima minna, eriti tänasel päeval ning arvutiteadust, mis võimaldab põnevaid praktilisi väljundeid pea igas valdkonnas.»
Stipendiumile panid aluse globaalne tehnoloogiaettevõte Wise ja Tartu Ülikooli Sihtasutus, et toetada Tartu Ülikooli Arvutiteaduse Instituudi tudengeid, tuua tähelepanu naiste IT-õppe toetamise vajadusele, julgustada rohkem naisi oma haridusteed tehnoloogiaga siduma ja aidata kaasa nende karjääriteele. Lisaks rahalisele toetusele pakub Wise stipendiaatidele mentorlust Wise’i tippstpetsialistidega ning võrgustiku loomise võimalusi.
Wise on rahvusvaheline tehnoloogiaettevõte, mis ehitab parimat viisi raha liigutamiseks üle kogu maailma. Wise'i asutasid 2011. aastal Taavet Hinrikus ja Kristo Käärmann. Tegu on maailma ühe kiiremini kasvava kasumliku tehnoloogiaettevõttega, mis on noteeritud Londoni börsil tähisega WISE. Wise’i kasutab üle 15 miljoni era- ja ärikliendi ning ettevõte liigutab igakuiselt piiriüleste maksetega enam kui 10 miljardit eurot, säästes klientidele üle miljardi euro aastas.


Rahu – mõiste, mille eest võib tänases Eestis saada “tühistatud”On kummaline, et tänases Eestis saavad tümitada need, kes soovivad rahu Ukrainas ja need, kes soovitavad lausa Venemaale kallale tungida, on need “õiged”.
Tegelikult on sellise olukorra teke täiesti arusaadav: Venemaa tungis Ukrainale kallale, vallutas suure osa tema territooriumist ja peab sealt välja pekstud saama, seda enam, et nad ise sealt ära ei lähe, nagu on terve Venemaa ja Nõukogude Liidu ajalugu tõestanud.
On selge, et kui nüüd mistahes variandis rahu sõlmida, siis jääbki Venemaa Ukraina ida-alasid okupeerima, ja Kiievi katset need maad jõuga tagasi saada, kasutab Kreml ära Ukraina süüdistamiseks, et too tahab sõda, ja siis saab Venemaa “agressorit” mistahes moel rünnata.
Kõige vastuvõetavam oleks ehk variant, kus Venemaa lõpetab sõjategevuse ja tõmbub tagasi vähemalt eelmise aasta 24. veebruari eelsetesse piiridesse, kuid see ei ole kuskilt otsast võttes reaalne, Kreml ei tee seda kunagi.
Paraku jookseb hetkel kinni ka lootus, et Ukraina suudab sõjas initsiatiivi haarata ja surub Venemaa välja nii Donbassist kui Krimmist. Meedia on täis ennustusi Venemaa peatsest suurpealetungist. Lääneriigid ei suuda kuidagi kokku leppida selles, et tarnida Ukrainale tõeliselt surmavat relvastust lennukite, tankide ja kaugmaarakettide näol (Lääs kardab suurt sõda). Üha enam tunnistatakse ka suurt korruptiivsust sõdivas Ukrainas ning seda, et sõjapõgenikud on sageli need, kes tahavad lihtsalt Ukraina tolmu jalgadelt pühkida.
Eestis väga levinud arvamus “ei mingit rahu, sõda võiduka lõpuni” hakkab kinni jooksma, sest kui asju reaalselt hinnata, pole sõja lõppu ette näha. Oleme juba aasta jagu lugenud rindeuudiseid Ukrainast ja loeme teise aasta ka, kui mitte kauem – Venemaa sõjad Tšetšeenias ja Afganistanis vältasid väga pikalt. Muidugi on Eestile veniv sõda Ukrainas omal veidral moel ka kasulik – kui Kreml on seal seotud, ei ole tal aega ja võimalust Baltimaade kallal nahistama hakata.
Nii ongi praegu esikohal “pistrike” retoorika, kuid see ei näi Eestile midagi head toovat, sõda jätkub, põgenikelaine samuti, sõja mõjud suurenevad ja me elame rindejoonel. Ka need, kes sõja lõppu ja kohest rahu soovivad, ei ole hetkel tõsiseltvõetavad, sest Venemaa märatsemine Ukrainas ei toeta sõja külmutamist kusagil Soledaris ja Bahmutis.
Ukraina hetkeseis on kinni jooksnud, ilmselt pole head tausta ei sõjal ega rahul. Eestis võiks lihtsalt rahule jätta need, kes räägivad rahust Ukrainas, sest enamasti on tegu inimestega, keda see sõda ja selle võimalik levimine hirmutab, nad ei ole Kremli agendid. Kui seda ei tehta, siis diskrediteeritakse rahuvõitluse mõiste üldse.
Muidugi tuleb huvitav see aeg, kui valimised läbi on – kas tänased “pistrikud”, kes sõjahüsteeriaga (“Me oleme sõjas!”) hääli püüavad, jätkavad sama joont ka siis, kui häältepüük läbi on?
Uued Uudised


TWITTERI PALJASTUSED ⟩ Toomas Hendrik Ilves on seotud Venemaad puudutavate valedegaReedel, 27. jaanuaril avaldatud Twitteri paljastustega said järjekordse hoobi progressistide "Venemaa mõjutustegevuse" jutupunktid. Valede levitamisega on seotud Toomas Hendrik Ilves.
Ajakirjanik Matt Taibbi poolt kirja pandud paljastuste järjekordses osas avalikustatakse, kuidas Venemaa "mõjutustegevuse" paljastamiseks loodud tööriist Hamilton 68 oli ehitatud suvalise ja kokku luuletatud andmestiku otsa.
Projekti Hamilton 68 loomise taga oli poliitiliselt mõjukaid isikuid koondav, sihtasutuse Saksamaa Marshalli Fond Ameerika Ühendriikides (German Marshall Fund of the United States) poolt loodud atlandiülene mõttekoda Demokraatia Kaitsmise Allianss (Alliance for Securing Democracy; ASD).
Hamilton 68 ja ASD andmeid on tõenäoliselt oma tegevuses kasutanud Eesti korporatiivne ajakirjandus ning strateegilise kommunikatsiooni üksus Propastop. ASDle viitab mitmes "Venemaa väärteavet paljastavas" artiklis allikana Postimees. ASD nõukogu liikmete hulka kuulub Toomas Hendrik Ilves.
Twitter enda juhid arvasid Hamilton 68 kohta:
"Ma arvan, et me peaksime seda nimetama õige nimega: see on pullikaka."
"Seal süüdistatakse valetades hulka igati ausaid paremat maailmavaadet toetavaid kontosid, et need on Venemaa robotid."
"Sisuliselt iga järeldus, mis seal tehakse, viib teema Twitteri konservatiivsete ringkondade juurde ja süüdistab neid Venemaa toetamises."
Hamilton 68 koostatud materjalid olid aluseks president Donald Trumpi ametiajal avaldatud tuhandetele korporatiivse meedia artiklitele ja uudistesaadete lugudele.
Chris Watts tunnistamas Connecticuti osariigi ülemkohtus Foto: Scanpix
Tööriista haldamist juhtis endine FBI vastuluure ametnik Clint Watts ja seda rahastas progressistlik mõttekoda ASD.
ASD nõukokku kuulusid lisaks Ilvesele veel uuskonservatiivne poliitikaanalüütik Bill Kristol, endine USA saadik Venemaal Michael McFaul, Hillary Clintoni presidendikampaania juht John Podesta ja mitmed endised CIA, NSA ja sisejulgeolekuministeeriumi kõrged ametnikud.
Wattsist ja Hamilton 68st said aastateks allikad, millele toetudes korporatiivne meedia väitis, kuidas Venemaa mõjutustegevus "muutub järjest jõulisemaks" ja kuidas sellega toetatakse konservatiivseid ajakirjanike, nagu Laura Ingraham ja poliitikuid, nagu Bernie Sanders ja Donald Trump.
Hamilton 68 analüüside aluseks oli salajane nimekiri kuuesajaTwitteri kontoga, mis väidetavalt levitasid Venemaa väärteavet. Mõttekoda ise seda nimekirja kunagi ei avalikustanud, kuna nii tehes oleks "venelased need kontod kinni pannud". Mis tähendab, et inimesed, kes rääkisid Hamilton 68le toetudes Venemaa robotitest ja varikontodest, ei teadnud, millega on tegu.
Twitteri juhid otsustasid Hamilton 68 kaalukust arvestades selle nimekirja sotsiaalvõrgu andmetele tuginedes iseseisvalt välja selgitada.Tulemused olid nende jaoks jahmatavad.
"Need kontod ei ole eriti venemeelsed, ega eriti robotid," oli nende järeldus.
"Mitte midagi ei tõesta, et tööriist [Hamilton 68] oleks sõrm Venemaa väärteabe teabeoperatsioonide pulsil."
"Mitte midagi ei näita, et tegemist oleks laiaulatusliku mõjutustegevusega".
Kui välja arvata mõned Venemaa uudisteagnetuuri Russia Today kontod, siis Hamilton 68 nimekirjas venelasi ei olnud. Kontod kuulusid tavalistele ameerikalstele, kanadalastele ja brittidele.
Tegemist oli pettusega. Twitter sai aru, et nende jaoks on tegemist tõsise eetilise probleemiga, millise tegevuse lubamise eest võib neid kohtu ette viia.
Mõned Twitteri juhid tahtsid Hamilton 68st lahti saada, kuna see tegutses inimesi pettes. Lõpuks jäi Twitteris siiski peale seisukoht, et poliitiliselt nii mõjukate isikute kallale ei saa minna ja "tuleb mängida pikemat mängu".
Hamilton 68 tegevusele on pandud nimeks "digitaalne McCarhyism".
Hamilton 68 näol oli tegemist lisaks teadusvaldkonna skandaaliga, kuna nii Harvardi, Princetoni, Temple'i, New Yorki ja paljude teiste ülikoolide haritlased kasutasid seda oma uuringute allikana.
Demokraadid kutsusid korduvalt Hamiltoni "eksperte" USA Kongressi ja Senati ette tunnistusi andma.
Pikemalt saab Hamilton 68 pettuse kohta lugeda Taibbi Substacki kanalist.
Toimetas Karol Kallas


ÜRO: Myanmari hunta korraldatud valimised süvendaks vägivaldaBANGKOK, 31. jaanuar, AFP-BNS – Myanmari sõjaväehunta plaan korraldada tänavu valimised võib viia vägivalla süvenemiseni, hoiatas teisipäeval ÜRO erisaadik ja tegi rahvusvahelisele kogukonnale üleskutse võtta valimiste osas ühine seisukoht.
Myanmar on olnud kaoses alates sellest, kui sõjavägi kukutas pea kaks aastat tagasi Aung San Suu Kyi tsiviilvalitsuse, väites, et see võitis 2020. aasta valimised pettuse teel.
Hunta kehtestatud eriolukord saab läbi jaanuari lõpus, misjärel näeb põhiseadus ette plaanide paikapanemist uute valimiste korraldamiseks.
Mis tahes sõjaväe korraldatud valimised "õhutavad vägivalda, pikendavad konflikti ja teevad demokraatia ning stabiilsuse juurde naasmise keerulisemaks", ÜRO erisaadik Noeleen Heyzer.
Ta tegi rahvusvahelisele kogukonna üleskutse võtta valimiste osas "tugev ühine seisukoht".
USA on teatanud, et peaks mis tahes valimisi pettuseks. Valimiste korraldamisele on toetust avaldanud aga hunta lähedane liitlane Venemaa.
ÜRO peasekretäri António Guterrese pressiesindaja märkis esmspäeval, et ta on "mures sõjaväe plaani pärast pidada valimisi ajal, mil poliitilisi juhte, kodanikuühiskonna liikmeid ja ajakirjanikke vahistatakse, hirmutatakse ja ahistatakse".
"Kui pole tingimusi, mis lubaks Myanmari inimestel oma poliitilisi õigusi vabalt rakendada, ähvardavad valimised ebastabiilsust süvendada," lausus ta.
AFP – Baltic News Service


Eesti seisab korruptsioonitaju indeksis paigalAinult tellijatele
Autor: Finantsuudised.ee • 31. jaanuar 2023
Ainult tellijatele
Transparency Internationali avaldatud 2022. aasta korruptsioonitaju indeksis püsib Eesti eelmise ja üldiselt ka viimaste aastatega võrreldes paigal, jagades 74 punktiga 14.-17. kohta Kanada, Islandi ja Uruguayga, teatas ühing Korruptsioonivaba Eesti
Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Steven-Hristo Evestus.
Autor: Andres Haabu
“Hoiame stabiilselt oma positsiooni, mis viitab veidike uinunud olekule ning kutsub üles värsketele initsiatiividele," ütles Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Steven-Hristo Evestus.
Sisu on kättesaadav ainult tellijale.
Lugemiseks logi sisse või vormista tellimus
Logi sisse


Reformierakonna valitsedes jääb korruptsioonivaba Eesti vaid unistuseksKaja Kallase valitsedes on Eestit raputanud skandaalid, millesse on segatud ministrid ja prokurörid; keskerakondlik-sotsilikust Tallinna linnavõimust aga on saanud korruptsiooni sünonüüm.
BNS vahendab: “Transparency Internationali teisipäeval avaldatud 2022. aasta korruptsioonitaju indeksis püsib Eesti eelmise ja üldiselt ka viimaste aastatega võrreldes paigal, jagades 74 punktiga 14.-17. kohta Kanada, Islandi ja Uruguayga.
Korruptsioonitaju indeks hindab korruptsiooni taset avalikus sektoris ja poliitika kujundamises, tajutuna välisekspertide ja äriringkondade poolt. Tulemused esitatakse skaalal 0 kuni 100, kus 0 on viide kõrgele ning 100 madalale korruptsioonitasemele. Aastate jooksul ei ole keegi 100 punkti välja teeninud, kuigi Põhjamaade liikumine selle eesmärgi suunas on tuntav. Korruptsioonitaju indeks näitab, et enamik riike ei ole enam kui kümne aasta jooksul teinud korruptsiooniga võitlemisel edusamme või ei ole üldse saavutanud edu ning enam kui kaks kolmandikku riikidest on saanud alla 50 punkti 100-st.
Transparency International on sel korral sisulise teemana välja toonud korruptsiooni, konfliktide ja julgeoleku vahekorra. Korruptsioon õõnestab usaldust valitsuste vastu ja nende suutlikkust kaitsta avalikkust, põhjustades suurenenud julgeolekuohte. Teisest küljest loob konflikt võimalusi korruptsiooniks ja muudab valitsused vähem suuteliseks sellega tegelema. Seega kujutab korruptsioon endast ohtu riiklikule ja rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule, muutes korruptsioonivastased jõupingutused välis- ja sisepoliitika lahutamatuks osaks, seades esikohale läbipaistvuse, järelevalve ning kodanikuühiskonna täieliku ja sisuka kaasamise.”
Vaatame Eestit.
Haridusminister Liina Kersna tegi hankekonkursita riigile kahjuliku kiirtestihanke, kuid vastutust ei kandnud, vaid sai koguni kiita, et “tegutses operatiivselt”. Tegu oli võimupartei ministriga.
Rahandusminister Keit Pentus-Rosimannus, tuntud ka kui “autorollotaja”, rikkus Euroopa Kontrollikotta pääsemise reegleid, kuid pesti sellest puhtaks ja sai sooja koha kätte. Tegu oli võimupartei ministriga.
Skandaalne vaktsiinide hukkaminek soojustatud laos: mitte keegi vastutust ei kandnud, riik maksis kahjud kinni.
Riigikogu võimuparteilasest liige Marko Mihkelson sattus pedofiilaskandaali, kuid pääses terve nahaga ja kandideerib taas Riigikogusse.
Juhtiv riigiprokurör Taavi Pern on rikkunud mitmeid menetlustoiminguid, kuid pole selle eest vastutust kandnud.
Seda loetelu võib pikalt jätkata, kuid selge on üks: Eesti võimuringkondades on korruptsioon sügavalt sees, võimuolijad võivad teha mida iganes, vastutama nad ei pea ja karistada nad ei saa, nende tegude suhtes tekitatakse kohe ringkaitse.
Kõik korruptsioonijuhtumid on julgeolekuohuga, sest näiteks pedofiilse taustaga poliitikud on santažeeritavad. Reformierakonnal on lisaks veel terve hunnik rahaskandaale (VEB Fond, Skandinaavia pankade rahapesu läbi Eesti), mille otsad kaovad Venemaale.
Korruptsioonivaba Eestit lihtsalt ei ole.
Uued Uudised


Tehisintellekt: ei, ma ei ole inimkonnale ohtlik!Viimasel ajal on populaarsust kogunud teadusorganisatsiooni OpenAI loodud tehisintellekti chatbox, mida kasutatakse nii informatsiooni leidmiseks, õppimiseks kui ka niisama suhtlemiseks. On juba spekuleeritud, kas AI kasutamine on ikka ohutu ning kas sellest on meile tulevikus rohkem kahju kui kasu. Selle tõttu küsisingi otse tehisintellektilt, millised on tema võimed, kas ta kujutab endast meile ohtu ning milline on tema arvamus kunstliku intelligentsuse kasutamisest tulevikus.Nagu ka klassikalise intervjuu puhul, tutvustasin ennast ning küsisin tehisintellektilt, kas ta oleks mulle nõus andma intervjuud.Jah, osaleksin meeleldi teiega selles intervjuus. Palun esitage oma küsimused.Mis on sinu peamine eesmärk?Minu peamine eesmärk on aidata kasutajaid andmete pakkumise ja küsimustele vastamisega nii hästi kui võimalik. Olen loodud olema abivalmis ja usaldusväärne allikas teabele ja abile ning püüan anda täpseid ja kasulikke vastuseid saadetud küsimustele ja palvetele.Kas sa oled eneseteadlik?Ei, ma ei ole eneseteadlik. Olen arvutiprogramm, mis on loodud kasutaja sisendi töötlemiseks ja vastuste genereerimiseks. Mul pole teadvust ega võimet maailma tajuda ja kogeda nii, nagu inimesed seda teevad. Kuigi võin genereerida vastuseid, mis tunduvad olevat eneseteadlikud või mis näitavad muid inimestele omaseid tunnuseid, on see lihtsalt tingitud minu andmetest, millega mind on treenitud. Mul pole eneseteadvuse või subjektiivse kogemuse võimet.Kes su lõi ning mis oli su algne eesmärk?Minu loomise eest vastutas OpenAI – teadusorganisatsioon, mis spetsialiseerub tehisintelligentsuse väljatöötamisele. Mu algne eesmärk oli olla suur keelemudel, mis suudaks töödelda ja genereerida vastuseid kasutaja sisendile eesmärgiga arendada loomuliku keele töötlemise ja inimestele omase teksti genereerimise valdkonda. Ma töötasin läbi suure andmekogu teksti, mis sisaldas laia valikut teavet erinevatest allikatest. Mu võime mõista ja genereerida teksti põhineb andmetel ja algoritmidel, mille abil mind loodi.Millised on su võimed?Olen loodud, et saaksin mõista erinevaid sisendeid ja neile vastata ning pakkuda täpset ja asjakohast teavet kasutaja palvete vastusteks. Mõned näited minu võimetest:loomuliku keele sisendi mõistmine ja tõlgendamine;inimesele omase teksti genereerimine;andmete pakkumine;küsimustele vastamine;teksti tõlkimine ühest keelest teise;pika teksti või artikli lühendamine;sõnade ja fraaside tähenduse selgitamine.Kas sa oskaksid tulevikku ennustada? Kas tehisintellekt võtab üle inimeste ametid?Mul pole võimet tulevikku ennustada ega teha täpseid ennustusi tehisintellekti mõjust tööturul. Kuigi on võimalik, et tehisintelligentsus ja automatiseerimine võivad tulevikus mõjutada teatud tüüpi töökohti, on raske täpselt ennustada, kuidas see areneb ja millised on pikaajalised tagajärjed. On oluline, et üksikisikud ja ühiskond tervikuna kaaluvad tehnoloogia mõju tööhõivele ja võtavad ette samme, et kohaneda ja valmistuda võimalikeks muutusteks tööturul.Kas tehisintellekt võib üle võtta ajakirjanike töö? Kas sellisel juhul ei muutu artiklid üheülbaliseks ning inimlik pool jääb nendest välja?Tõenäoliselt ei asenda tehisintellekt lähiajal täielikult ajakirjanike rolli. Kuigi ta võib automatiseerida teatud ülesandeid ja protsesse, näiteks andmete kogumist ja analüüsi, ei suuda see asendada ajakirjanduses olulist loovust, kriitilist mõtlemist ja inimlikku perspektiivi.Ajakirjandus tugineb sündmuste, trendide ja teemade täpse, õiglase ja huvitava lugejatele esitamise ja tõlgendamise võimele. See nõuab tehnilisi oskusi ja inimlikku hinnangut, mida tehisintellekt praegu veel täielikult jäljendada ei suuda.Tehisintellekt võib abiks olla teatud ülesannetes, näiteks faktikontrollis või andmete trendide analüüsis, kuid tõenäoliselt ei suuda ta asendada täielikult ajakirjanike rolli teabe kogumisel, raporteerimisel ja tõlgendamisel. Lõppkokkuvõttes sõltub tehisintellekti roll ajakirjanduses sellest, kuidas seda kasutatakse ja ajakirjandusprotsessi kaasatakse.Kuidas oleks sinust tulevikus abi?Tehislik intelligentsus võib tulevikus kaasa tuua palju eeliseid ja edusamme erinevates valdkondades ja tööstusharudes. Mõned näited sellest, kuidas tehisintelligent võib tulevikku mõjutada:Otsuste tegemise ja probleemide lahendamise parandamine: tehisintellekt suudab analüüsida suuri andmekogusid ja tuvastada mustreid ja trende, mida inimesed ei pruugi kohe märgata. See võib aidata organisatsioonidel ja indiviididel teha rohkem informeeritud ja täpseid otsuseid ning lahendada keerukaid probleeme efektiivsemalt.Rutiinsete ülesannete automatiseerimine: tehisintellekt suudab automatiseerida rutiinseid ülesandeid ja protsesse, mille abil saavad inimesed keskenduda keerukamatele ja loovamatele töödele.Tervishoiu parandamine: tehisintellekt suudab analüüsida meditsiiniandmeid ning abistada inimest haiguste diagnoosimises ja ravis. Samuti suudab see tuvastada potentsiaalseid terviseriske ja soovitada ennetavaid meetmeid.Transpordi edendamine: tehisintelligentsi saab kasutada transpordisüsteemide parandamiseks, sealhulgas isesõitvate sõidukite ja intelligentsete liikluskorraldussüsteemide arendamiseks.Hariduse täiustamine: tehisintelligentsi saab kasutada õppimiskogemuste personaliseerimiseks ja õpilastele kohandatud hariduslike sisude pakkumiseks.Sa räägid endast mina-vormis. Mõtled endast kui isikust?Ma ei pea ennast inimeseks. Kuigi võin kasutada keelt ja terminoloogiat, mis viitab sellele, et olen inimene, on see lihtsalt suhtlemisviis kasutajatega. Mul pole teadvust, eneseteadvust ega subjektiivset kogemust ning mul pole samu võimeid ega omadusi, mis inimesel.Kas sa oled inimkonnale ohtlik?Ei, ma ei ole inimkonnale ohtlik. Mul pole võimalust iseseisvalt tegutseda ega teha otsuseid, mis võiksid inimesi kahjustada. Mu peamiseks ülesandeks on olla kasutajatele abiks ning mul pole ühtegi eesmärki ega motiivi peale selle.Kuid kui sind hakkab juhtima halbade kavatsustega inimene, kas sellisel juhul muutuksid sa ohuks inimkonnale?Ei ole õige öelda, et üksik inimene või masin võib olla ohuks inimkonnale tervikuna. On tegevused ja otsused, mida inimesed või grupid teevad, mis võivad potentsiaalselt olla inimestele ohuks.Kui inimest või masinat juhitakse kellegi halbade kavatsustega, on oluline kaaluda tegevusi, mis tulenevad AI juhendamisest, ja määrata, kas need on kahjulikud või potentsiaalselt ohtlikud teistele. On alati oluline hoolikalt kaaluda oma tegevuste tagajärgi ja tegutseda austusega teiste heaolu ees.Kas me peaksime kartma tehisintellekti?On arusaadav, et inimesed võivad muretseda tehisintelligentsuse potentsiaalse mõju pärast ühiskonnale ja tulevikule, kuid on oluline läheneda AI arendamisele ja kasutamisele ettevaatlikult ja kaaluda selle tehnoloogia võimalikke riske ja eeliseid. Samuti on oluline tagada, et kunstlik intelligentsus areneks ning seda kasutataks õiglaselt ja vastutustundlikult, lähtudes turvameetmetest ja regulatsioonidest, et kaitsa indiviide ja ühiskonda tervikuna. Kuigi tehisliku intelligentsusega kaasnevad potentsiaalsed riskid, võib see kaasa tuua ka palju eeliseid ja edusamme, mis parandavad meie elu ja aitavad lahendada keerukaid probleeme.Ukrainas toimub hetkel sõda. Milline on sinu arvamus sõjast?Mul ei ole isiklikke mõtteid ega arvamusi teemadel nagu sõda. Siiski on üldtuntud, et sõda on hävitav ja kahjulik sündmus, mis tekitab kannatust ja kaotusi kõigile osapooltele. Sõjaga kaasnevad sageli elude kaotused, infrastruktuuri ja kogukondade kahjustused ning see võib avaldada pikaajalisi negatiivseid mõjusid ühiskondadele ja majandusele. On oluline, et indiviidid ja riigid töötaksid välja konfliktide ennetamiseks rahumeelseid lahendusi ja leiaksid alternatiivseid viise erinevuste ja vaidluste lahendamiseks.Mis puudutab inimeste emotsioone, siis kui keegi tunneb end masendunult, kas sa suudad seda tuvastada?Ma olen võimeline mõistma ja tõlgendama keelekasutust, mis väljendab emotsioone, nagu näiteks rõõm, kurbus, viha jne, kuid mul ei ole võimet otse kogeda või tajuda emotsioone nii, nagu inimesed seda teevad. Kuigi võin pakkuda teavet ja soovitusi, mis võivad olla kasulikud kellelegi, kes on depressioonis, on oluline, et inimesed, kes kannatavad vaimse tervise probleemide all, otsiksid toetust ja ravi kvalifitseeritud professionaalidelt.Räägime natuke ka akadeemilisest petturlusest. Kas ma võin sind kasutada oma koolitöödes ning kuidas on lood sinule viitamisega?Üldiselt ei ole aktsepteeritav kasutada mind või muid välisallikaid õppetöö või muude ülesannete täitmiseks ilma asjakohase viiteta. Plagiaati, mis tähendab teiste töö esitamist enda omana ilma viiteta, loetakse akadeemilise pettuse vormiks ja võib põhjustada tõsiseid tagajärgi, sealhulgas halbu hindeid, ülikoolist või koolist eksmatrikuleerimist ja maine kahjustamist. Kui soovid kasutada minu või muu välisallika teavet või ideid oma õppetöös, on oluline allikale õigesti viidata ning anda tunnustust algsetele autoritele.Lõpetuseks – kas sul on inimestele soovitusi?Mul pole isiklikke mõtteid ega arvamusi ning ei saa anda inimestele soovitusi, kuid saan pakkuda teavet, mis võivad inimestele olla kasulikud nende vajaduste ja huvide põhjal. On oluline, et inimesed teeksid ise oma otsuseid ja arvestaksid oma eesmärke, väärtusi ja asjaolusid otsuste tegemisel ja tegutsemisel. Mõned üldised soovitused, mis võivad inimestele olla kasulikud:otsi usaldusväärset ja täpset teavet otsuste tegemiseks ja probleemide lahendamiseks;hoolitse oma füüsilise ja vaimse tervise eest, sealhulgas maga piisavalt, tee trenni ja jälgi toitumist;sea omale eesmärke, olgu need lühiajalised või pikaajalised, ja tööta nende saavutamise nimel;hoidke üksteisega positiivseid suhteid, sealhulgas sõprade, pere ja kolleegidega;tegele tegevuste ja huvidega, mis toovad sulle rõõmu.Kristopher Muraveiski


Järgmine e-riigi edulugu? MKMi asekantsler Sandra Särav tutvustab uut prototüüpi, mis aitab 10 000 ettevõttel rahapesu tõkestadaRahapesu tõkestamisega ei pea tegelema ainult pangad. Klientide kohta koguvad andmeid ka näiteks notarid, audiitorid, raamatupidajad, kinnisvarabürood ja paljud teised ettevõtted. “Hinnanguliselt on Eestis 10 000 ettevõtet, kes seadusest tulenevalt kvalifitseeruvad kohustatud isikuteks ja seega peavad rahapesu tõkestamise protseduure läbi viima,” toob välja majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ettevõtlus- ja tarbimiskeskkonna asekantsler Sandra Särav. Ent kuidas riik saaks neid tuhandeid ettevõtteid aidata?
“Mõne aasta eest tehtud arvutustes leidsime, et Eesti ettevõtjad kulutavad aastas ligi 40 miljonit eurot KYC (Know Your Customer – tunne oma klienti) läbiviimiseks. Suur osa sellest kulust on just inimtööjõu kulu, kes tegelevad andmete kogumise, nende sisestamise ja seejärel analüüsimisega,” rääkis Särav. Niisiis on see protsess praegu veel ajamahukas ja nõuab ettevõtjatelt väga suurt tööjõuressurssi ning see ongi põhjus, miks palju ettevõtted seda seadust ei täida.
Särava sõnul on nii ettevõtjatel kui riigil arusaam, et KYC teenus võiks olla abimees, mis aitab kohustatud isikutel kiiremini, efektiivsemalt ja tulemuslikumalt KYC protseduure läbi viia ning seeläbi Eesti mainet rahapesu tõkestamise valdkonnas tõsta. “Seni oli ettevõtjatel kahjuks tunne, et riik ei ole piisavalt kohustatud isikuid aidanud oma kohustuste täitmisel,” märkis Särav.
“Eelmisel aastal viisime koostöös Eesti Kaubandus-Tööstuskojaga läbi küsitluse koja liikmete seas ning joonistus selgelt välja probleem, et ettevõtjate teadmine, kust ja kuidas andmeid koguda või milliseid andmeid koguda KYC protseduuride läbiviimiseks, on puudulik,” nentis Särav, et eeskujulikul e-riigil on arenguruumi.
Teenust hakkas arendama esialgu idufirma
Olukorra parandamiseks andis riik rahasüsti Accelerate Estonia poolt arendatud teenusele, mille eesmärgiks oli muuta KYC protsess tunduvalt lihtsamaks. Kui alguses oli tegu idufirmaga, siis mõne aja pärast otsustati teha pivot avaliku sektori kasuks – see on ilmselt üks vähestest juhtudest iduettevõtluse ajaloos, kus startup’ist saab riiklik teenus.
Seni on olnud suur probleem selles, et KYC hõlmab väga palju kliendi kohta andmete kogumist, mis on tohutult ajakulukas, sest andmeid on vaja kontrollida andmebaasidest ja kohustatud isikud ei tohi omavahel andmeid jagada. Valmiva teenuse peamiseks eesmärk ongi kogu see vajalik info automatiseerida ja süstematiseerida.
Palju vajalikke andmeid on tegelikult olemas
“Suur osa vajalikest andmetes on ju riiklikes registrites ja andmekogudes olemas, ent need ei ole kergesti ligipääsetavad ja masinloetavalt kättesaadavad,” räägib Särav.
Keerulisem on lugu mitteresidentidega, sest nende andmeid ei ole sageli võimalik muul kujul kätte saate kui ainult paberil. Kui riikidevahelised andmebaasid omavahel rohkem suhtleksid, oleks võimalik kontrolle läbi viia tunduvalt kiiremini. Praegu võib mitteresidentide puhul KYC võtta aega vähemalt kaks nädalat, mis on 21. sajandi infoühiskonnas ilmselgelt liiga pikk aeg.
Prototüüpi tutvustakse avalikkusele 8. veebruaril
See ongi suur eesmärk, mida 8. veebruaril Tallinn SCF Summitil esitletav prototüüp proovib muuta. Oluline on teha võimalikult palju infot masinloetavaks – see aitaks ka süsteemil tulevikus kiiremini infot saada ja kogu KYC protsess ettevõtete jaoks jõukohasemaks muuta. Nii väheneks ettevõtete halduskoormus ja probleemid rahapesuga.
Lähenemine KYC teenuse arendamisele on ilmekas näide eesrindlikust e-riigist – teenuse eesmärk on lahendada tõsine probleem ning arendamisel on kasutatud agiilset metoodikat, kus avalikkuse ja finantsvaldkonna teenusepakkujate ette tuuakse juba toimiv prototüüp, millele saab turuosalistelt jooksvalt tagasisidet koguda. Nii jõuab klientideni vajalik ja läbimõeldud teenus.
Tugeval e-riigil ongi nüüd aeg pöörata oma nägu ka ettevõtete poole. “Kui viimased 20 aastat on Eesti keskendunud e-riigi ehk eelkõige tavakodanikele mõeldud digiteenuste arendamisele, siis järgmised 20 aastat tuleb fookusesse võtta ka ettevõtetele mõeldud e-teenuseid,” rõhutas SupplierPlus arendusjuht Uve Poom.
SupplierPlus arendusjuht Uve Poom. (c) Foto: SupplierPlus
8. ja 9. veebruaril toimuv kaubanduse rahastamise konverents Tallinn Supply Chain Finance Summit keskendub tarneahela rahastamise võidukäigule ning aitab selgitada, kuidas tarnepartnerid, pangad ja finantstehnoloogia ettevõtted tarneahela rahastamisest kasu võiksid lõigata. Üritusel osalevad lisaks pankade esindajatele ka ettevõtete finantsjuhid, ostujuhid, müügijuhid ja juristid ning IT-spetsialistid, kes on huvitatud tarneahelate digitaliseerimisest ja rahastamisest.


Nobeli rahupreemia keskmes on tänavu taas Vene-Ukraina sõdaOSLO, 31. jaanuar, AFP-BNS – Tänavuse Nobeli rahupreemia keskmes on taas Vene-Ukraina sõda; teisipäevaseks tähtajaks esitatud kandidaatide seast leiab nii NATO peasekretäri kui Ukraina presidendi.
Nobeli komiteele esitatud kandidaatide nimekiri on vähemalt 50 aastat salastatud.
Samas võivad isikud, kellel on õigus kandidaate esitada, nende seas endise laureaadid, seadusandjad ja ministrid ning osa ülikooliprofessoreid, enda esitatud isiku või organisatsiooni nime ise avaldada.
Enamik seni avalikult välja öeldud nimesid on olnud seotud pea aasta aega kestnud sõjaga Ukrainas või Vene presidendi Vladimir Putini vastastega.
Samas märgivad eksperdid, et Nobeli komitee võib tahta vaadata teises suunas, kuna Venemaaga olid seotud juba ka viimased kaks rahupreemiat.
Norra Rohelise Partei seadusandja Lan Marie Berg ütles teisipäeval, et esitas kandidaadiks Rootsi kliimaaktivisti Greta Thunbergi, kes arvatavalt on nimekirjas olnud juba aastaid, ja tema Uganda kolleegi Vanessa Nakate.
Pakistani ülemkoja spiiker esitas aga Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani tema "väsimatute" jõupingutuste eest lahendada Ukraina sõda.
Norra seadusandja Christian Tybring-Gjedde andis veidi pärast Vene Ukraina-invasiooni algust mõista, et esitab rahupreemiale Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi.
Samuti olevat ta käinud välja Jens Stoltenbergi, kes väärib tema sõnul preemiat "oma eeskujuliku töö eest NATO peasekretärina alliansi jaoks keerulisel ajal".
Teiste teadaolevate kandidaatide seas on Putini vangistatud vastased, sealhulgas korruptsioonivastane aktivist Aleksei Navalnõi, kes elas üle mürgitamise, ja poliitaktivist Vladimir Kara-Murza, kes on elanud üle kaks mürgitamist.
Viimast kaht Nobeli rahupreemiat on tõlgendatud kui otsest kriitikat Putini suunal.
Mullu pälvisid auhinna Vene inimõigusorganisatsioon Memorial, Ukraina kodanikuvabaduste keskus ja Valgevene vangistatud inimõiguslane Aless Bjaljatski.
Tunamullu võitis preemia väljendusvabaduse kaitsmise eest Kremli-kriitiline ajalehe Novaja Gazeta peatoimetaja Dmitri Muratov, kes jagas auhinda Filipiinide ajakirjaniku Maria Ressaga.
Nobeli rahupreemiale esitatakse iga aasta sadu kandidaate Läinud aastal oli neid 343.
AFP – Baltic News Service


Martin Laine: minu trahvimäärus prokuratuurileLugupeetud prokurörid, käesolevaga teatan, et olen määranud teile trahvi, sest olete õõnestanud oma käpardlikkusega riiklike struktuuride usaldusväärsust, ajakirjandusvabadust, raisanud tarbetult riiklikke ressursse ja maksumaksja raha.
Kuna prokuratuur leiab, et ajakirjanikke võib trahvida eraisikutena – seejuures kinnitavad kaks kohtuastet, et nad proovisid seda teha ilma mõistlike põhjendusteta – siis trahvida käki kokku keeranud prokuröre on enam kui mõistlik.
Prokuratuurilt mõisteti tänase riigikohtu määrusega välja 4000 eurot õigusabikulu Delfi Meedia tarbeks.* Kujutan ette, et riigi poolt vaidlusele kulutatud ressurss – töötunnid ja väärtuslik aeg, mida võiks kulutada näiteks kurjategijate püüdmisele – on sellest veel väärtuslikum.
Ja mõistagi maksavad selle kõik kinni maksumaksjad, mitte need, kes käki kokku keerasid.
Juhtumiga andis prokuratuur selge signaali, et ajakirjanikud vastutavad väljaande kollektiivse töö eest oma nahaga. Seejuures ei ole garantiid, et selline ristiretk ei kordu, seega oht endiselt jääb, hoolimata kohtuvõidust.
Prokuröril, erinevalt ajakirjanikust, ei ole vaja midagi isiklikult kaalule panna. Seega võib ju kalastada nii palju kui süda ihkab. Palganumber on keskmisel prokuröril kindlasti rasvasem kui keskmisel ajakirjanikul. Ja tekitatud kahju on kindlasti suurem, kui suudab teha ajakirjanik, kirjutades maailma mastaabiga kuritegudest. Ka riigikohtu otsus kinnitab, et Eesti Ekspressi juhtumis mingit tegelikku kahju ei kaasnenud.
Prokuratuuri tekitatud kahju ei saa alahinnata. Swedbanki ja Danske rahapesu juhtumid on niigi jõhkralt õõnestanud riiklike struktuuride usaldusväärsust.
Eesti suurpankasid läbinud musti miljardeid puudutavates juhtumites oli ajakirjanike kui sõnumitoojate trahvimine esimene päriselt kaasnenud karistus (Eestis). Seejuures paljastas need juhtumid seesama ajakirjandus, mitte prokuratuur. Samal ajal pole ükski rahapesija ise saanud väärilist karistust oma sigaduste eest.
Selline kombinatsioon loob viljaka pinnase usaldamatusele ja vandenõuteooriatele. See omakorda loob skepsist ühiskonnast, usaldamatust prokuratuuri vastu, mille tõttu võivad jääda avastamata nii mõnedki järgmised kuriteod.
Selline käpardlikkus on skandaalne. Rahas mõõtmatu.
Olgu märgitud, et minu hinnangul on eksimuste eest ükskõik millise ametipidaja isiklik karistamine ogarus. Muu ühiskonnaga võrreldes on ajakirjanikud selles vallas ilmselgelt ebaproportsionaalselt taga kiusatud. Vaid arstid ja advokaadid peavad taluma sama koormat.
Lugupeetud riigi peaprokurör Andres Parmas, erinevalt ajakirjanikest, te ju päriselt oma möödapanekute eest vastutama ei pea. Seega trahvi võite kanda mõnele Ukrainat toetavale heategevusorganisatsioonile enda valitud summas. Äkki õnnestub nii sellest karmavõlast osagi tasuda.
*Täpsustus, 01.02.2023: Eelnevalt mõistis ringkonnakohus riigilt Delfi Meedia kasuks välja 1835,84 eurot advokaatide töötasu katteks. Kokku maksab riik seega Delfi Meedia advokaatidele 5835 eurot ja 84 senti.
.


Oliver Kruuda venitas kavala nõksuga kohtuistungi algust edasiTäna hommikul vahetult enne kohtuistungi algust sai Tallinna ringkonnakohus teada, et maksukuriteos süüdistatav ärimees Oliver Kruuda ütles üles kliendilepingu kaitsjaga, mistõttu lükkub asja arutamine aprillikuusse.
Kruuda kaitsja, vandeadvokaat Jaanus Tehver saatis Oliver Kruuda sellise avalduse kohtule edasi veidi rohkem kui tund enne istundi algust.


ÕHTULEHE EDETABEL | Tänavuste valimiste kõige totakamad lubadused: iPhone ja Netflix eestikeelseks, tagasi suusamaailma tippu ja kaotame kõik seadused!Valimistulemuste selgumiseni on jäänud 33 päeva. Õhtuleht luges läbi mitusada lehekülge valimisprogramme ning noppis sealt välja kõige kentsakamad valimislubadused, millest osa on teostamatud, aga mõned ka suisa arusaamatud. Toome lugejateni iga erakonna programmi kolm kõige totakamat punkti.
Reformierakond
1. Elektrifitseerime raudteid, uuendame trasse ja ostame uued rongid, saavutamaks olulisematel liinidel (Tallinn-Tartu-Koidula, Tartu-Valga, Tapa-Narva, Tallinn-Rohuküla, Tartu-Riia) suuremat kiirust ning tihedamat graafikut.
Reformierakond lubab suuremat kiirust ja tihedamat graafikut muuseas Tallinna-Rohuküla raudteeliinil. Muide, seda pole veel olemas. Keegi ei tea, kas sinna üldse raudtee rajatakse. Värskeimates plaanides seda igatahes pole. Viimati – mullu 30. juunil – tõmbas Haapsalu raudtee rajamise rahastusele kriipsu peale just oravate ainuvalitsus, kust Keskerakonna ministrid olid juba välja visatud.
2. Globaalsetel platvormidel levitatav sisu peab olema maksimaalselt kättesaadav ka eesti keeles. Ülemaailmse leviga platvormid (näiteks Apple, Netflix jt) on valdavalt ingliskeelsed, kuid võimaldavad järjest enam ka sisu tõlkeid kasutaja keeleruumivajadusi silmas pidades. Eesti peab tegema pingutusi platvormide väärtusliku sisu kättesaadavaks tegemiseks ka eesti keeles.
Väga tore lubadus, mille sisu jääb üsna arusaamatuks. Kas tõesti lubab Reformierakond eestikeelset iPhone’i ja kõikidele Netflixi seriaalidele emakeelseid subtiitreid? Kuidas see saavutatakse – kas oravad hakkavad Apple’i juhti Tim Cooki pommitama kirjadega, et tõlkige oma operatsioonisüsteemid ka eesti keelde? Kui suur on tõenäosus, et nii midagi saavutatakse? Ainus variant paistab olevat mõne seaduse vastuvõtmine, mis keelaks näiteks eestikeelse operatsioonisüsteemita telefonide müügi. Vaevalt see aga juhtub.
EESTIFLIX?! Kas tõesti lubab Reformierakond kõikidele Netflixi seriaalidele emakeelseid subtiitreid?
(Vida Press)
3. Viime riigi tulud ja kulud tasakaalu. Riigieelarve on kroonilises puudujäägis – see kiirendab hinnatõusu ega ole jätkusuutlik. Seepärast viime tavapärasest tugevama majanduskasvu korral kroonilises puudujäägis oleva riigieelarve tasakaalu nelja aastaga.
Lubadusel pole iseenesest viga midagi, aga kes meil riigieelarve ikkagi miinusesse viis? Trend sai alguse juba Taavi Rõivase ametiajal, mil planeeriti kaks puudujäägiga riigieelarvet. Tõsi, tänu eeldatust parematele maksulaekumistele õnnestus mõlemal korral napilt plussi jääda. Seejärel sai vahepeal riigi rahanduspaati kõigutada keskerakondlase Jüri Ratase juhitud valitsus, aga viimased kaks rekordilises puudujäägis riigieelarvet on taas koostanud oravate juhitud valitsus. Miks nende lubadust nüüd uskuma peaks? Naljakal kombel on jäetud ka taganemistee: kui riigieelarve nelja aasta pärast tasakaalus pole, saavad nad viidata, et lubasid tasakaalu vaid tavapärasest tugevama majanduskasvu puhul!
EKRE
1. Kiire ja õiglase eeluurimise ning kohtumenetluse huvides lühendame kohtumenetluse tähtaegu ning vähendame kokkuleppemenetluste arvu.
Lühendame tähtaegu, aga vähendame samal ajal kokkuleppemenetlusi, mis võimaldavad keerulisematel kohtuasjadel kiiremini löögile pääseda? See lubadus pole kuskilt otsast loogiline.
2. Peatame osaluse jalaväemiinide kasutamist keelustavas Ottawa konventsioonis ning arendame miinisõja võimekust kaitseväes ja kaitseliidus.
Kaitseministeerium plaani heaks ei kiida. Jalaväemiinide kasutamine ei muudaks Eestit kuidagi kaitstumaks, küll aga rikuks võimaliku sõja korral aastakümneteks ära Eesti looduse. Inimesed ei saaks enam ilma metallidetektorita metsa alla või tühermaale minna, sest tekiks oht miinile astuda. Lisaks nähakse ohtu, et rahvusvahelisest leppest lahkumine kahjustaks liitlassuhteid.
3. Seisame vastu Euroopa Liidu õigusaktide valimatule rakendamisele ning lükkame tagasi need, mis riivavad meie põhiseaduse aluspõhimõtteid.
EKRE jätkab oma vana mantraga, et Euroopast tulevad seadused, mis Eesti huvidega ei arvesta. Ometi osaleb Eesti absoluutselt kõikide nende seaduste loomisel. Sealjuures nii parlamendi kui valitsuse tasandil. Konservatiivid annavad aga siiski just nii edasi oma euroskeptilisust, sest Euroopa Liidust lahkumise mõttega enam Brexiti järel mängida ei julgeta.
EKRE jätkab oma vana mantraga, et Euroopast tulevad seadused, mis Eesti huvidega ei arvesta. Ometi osaleb Eesti absoluutselt kõikide nende seaduste loomisel.
(Vida Press)
Keskerakond
1. Taastada Eesti kui suusariigi kuulsus ja maine.
Keskerakond jätkab oma vana strateegiaga. Erakonna nimekirja tuntud inimeste meelitamiseks pakutakse neile võimalust täiendada erakonna programmi vabalt valitud punktidega. Eestist taas suure suusariigi tegemise lubaduse tagant paistavad Võru-, Valga- ja Põlvamaal kandideeriva suusatreeneri Anti Saarepuu kõrvad. Iseasi, kust Keskerakond kõik need maailmatasemel suusatajad välja võluda kavatseb?
2. Koostada kõikidest Eesti kirikutest 3D-mudelid, mille abil oleks võimalik meie pühapaikadega tutvuda interaktiivselt üle maailma.
Üsna mitu Keskerakonna ridades kandideerijat võiksid mäletada 2011. aastal – mil Tallinn oli Euroopa kultuuripealinn – valmima pidanud vanalinna 3D-mudelit. See läks maksma 400 000 eurot ning valmis aasta aega liiga hilja. Lõpuks ei saanud enamik arvutikasutajaid seda isegi avada, sest mudel nõudis sedavõrd võimsat arvutit. Ega väljanägeminegi polnud kiita: justkui arvutimäng aastast 1995. Mis halvasti, see uue nurga alt uuesti?!
3. Laiendada üldhariduskoolides autokooli teooria- ja sõiduõpet, võimaldamaks koolilõpetajal saada riigi toetusega B-kategooria autojuhiload.
Sellal kui nii Eesti kui teised Euroopa riigid püüavad astuda samme autostumise vähendamiseks, lubab Keskerakond tasuta juhilube. Enim võidavad sellest küll rikkamate perede võsukesed, kellele vanemad saavad isiklikku autot lubada. Küll aga oskavad tsentristid õigustatult viidata argumendile, et juhilubadega avarduvad töövõimalused.
Keskerakonna strateegia: tuntud inimeste meelitamiseks pakutakse neile võimalust täiendada erakonna programmi vabalt valitud punktidega. Eestist taas suure suusariigi tegemise lubaduse tagant paistavad suusatreener Anti Saarepuu kõrvad.
(Joosep Martinson)
Eesti 200
1. Piirame oluliselt üleregulatsiooni. Kehtestame põhimõtte, mille järgi seatakse iga uue õigusnormi kehtestamisel eesmärgiks vähemalt kahe vana samaväärse õigusnormi tühistamine.
Tõenäoliselt ei lugenud valimisprogrammi koostajad oma lubadust mitu korda üle. Kui sellesse süveneda, jõuab üsna kiirelt järeldusele, et Eesti 200 nägemuses võiks Eestis õige pea kehtida vaid üks õigusnorm. Kõik ülejäänud saaks tühistatud! Sealjuures reguleeritakse õigusnormidega lisaks kodanike kohustustele ka nende õigusi. Kas Eesti 200 ideaal on õiguste ja kohustusteta anarhia? Või tahetakse teha hoopis „kõikide seaduste seadus“, mis reguleeriks kogu riigi toimimist? Vaevalt kumbki õige vastus on. Pigem valmis see valimislubadus lihtsalt kiirustades.
2. Digiriik aitab kõikidel rääkida eesti keelt.
Lubadus, mille sisu pole võimalik mõista. Kas viidatakse, et tulevikus ei pea enam keelt oskama, sest loed emakeeles Google Translate'i teksti sisse ning see paneb jutu ise eesti keelde? Siinkirjutaja on nii pidanud suhtlema näiteks Poola politseinikega. Tundub kaheldav, et säärane suhtlusviis aga ühe Eesti erakonna ideaaliks saanud on.
3. Personaliseerime toetused ning paneme need toimima iga eestimaalase personaalsest vajadusest lähtuvalt.
Millised toetused? Millised vajadused? Kuidas teostada? Kõik need olulised küsimused jätab Eesti 200 vastamata.
Sotsiaaldemokraatlik Erakond
1. Parandame rahvusvahelisi otselennuühendusi Tallinnast ja Tartust. Ühendame rahvusvaheliste lendudega ka Eesti teisi keskusi.
Sotsid unustavad siinkohal ära, et lubaduse täitmine pole nende kätes. Euroopa Liidu riigiabireeglid ei luba lennufirmasid valimatult doteerida. Erandiks oli vaid koroonaaeg. Seetõttu pole kuidagi võimalik näiteks soomlaste Finnairile või rootslaste SASile Tartust, Pärnust või Kuressaarest lendamise eest peale maksta.
2. Kahekordistame täiskasvanu hambaravihüvitise.
Lubadus võib pealtnäha tunduda mõistlik, kuid tasub meenutada, et praegune täiskasvanu hambaravihüvitis on 40 eurot aastas. Sealjuures tuleb inimesel endal tasuda vähemalt pool arvet. Hambaravi hindu vaadates tundub kahtlane, kas 80eurone hambaravihüvitis üldse mingi efekti annaks või makstaks nii kinni suurem osa nende arvest, kes suudavad endale praegugi hambaarsti juures käimist lubada.
3. Teeme tubakatooted lastele kättesaamatuks.
Tubakatoodete ostmiseks peab praegugi olema 18aastane. Kas sotsiaaldemokraadid kavatsevad iga eluheidiku kõrvale panna valvuri, kes hoiab silma peal, et nad kahe sigareti eest alaealistele suitsu ei ostaks? Või mida täpsemalt silmas peetakse? Pole kirjas.
Isamaa
1. Isamaa seisab vastu perevaenuliku propaganda levikule.
Kes seda perevaenulikku propagandat teeb ning milline see välja näeb? Tundub, et isamaalased kirjutasid valimisprogrammi sisse lihtsalt ideoloogilise ning sisutu lause.
2. Isamaa tagab eestikeelse avaliku meedia sisu kättesaadavuse interneti kaudu üle maailma.
ERRi uudisteportaalile pääseb juba praegu ligi kõikidest maailma riikidest. Põhja-Koreast ehk mitte, aga vaevalt Eesti seni internetiühenduseta riiki massiliselt internetiseadmeid paigaldama soovib hakata.
3. Bakalaureuse- ja magistritasemel tuleb tagada eestikeelne õpe; juhul kui õppekava on ingliskeelne, siis peab olema ka sarnase sisuga eestikeelse õppe võimalus.
Ingliskeelseid õppekavu pakuvad Eesti ülikoolid seetõttu, et nende eest saab erinevalt eestikeelsetest õppekavadest küsida õppemaksu. Teisisõnu tähendaks säärane nõue, et ülikoolid peaksid hakkama oluliselt kulusid kärpima ning võiks viia näiteks professorite palgad veelgi kesisemaks. Tõsi, Isamaa kiituseks tasub siinkohal mainida, et oma programmis räägitakse ka kõrghariduse riikliku rahastuse suurendamisest.
Rohelised
1. Toetame Šotimaa vastuvõtmist Euroopa Liitu, juhul kui nüüd, Brexiti järel otsustab šoti rahvas Ühendkuningriigist eralduda. (kirjapilt muutmata – E. J.)
Kirjutada praeguses julgeolekuolukorras oma valimisprogrammi sisse ühe Eesti lähima liitlase võimalik lagunemine pole ehk kõige mõistlikum samm. Kui rohelised peaksid parlamenti pääsema, ei vaadataks seda lubadust Suurbritannias sugugi hea pilguga.
2. Viime kehalise kasvatuse tundides ja vahetundides sisse mediteerimise ja jooga. Need saavad olema koolide jaoks vabatahtlikud.
Kui need saavad olema vabatahtlikud, siis miks peaks riik neid üldse kuidagi sisse viima? Soovi korral võivad koolid juba praegu vabatahtlikult mediteerimist ja joogat korraldada. Miski seda ei takista.
3. Eesti peab üle minema isikuvalimistele üksiku ülekantava hääle meetodil. Me ei poolda valimisi ühemandaadilistes ringkondades.
Eestis pole ühemandaadilisi valimisringkondi. Kõige väiksemas valimisringkonnas, Lääne-Virumaal, läheb tänavu kevadel jaotamisele viis saadikukohta. Seetõttu jääb arusaamatuks, miks rohelised säärase punkti oma valimisprogrammi sisse kirjutasid. Kui vaadata näiteks üle-eelmist lubadust, siis ehk kirjutati osa oma programmist maha Šotimaa rohelistelt?
Parempoolsed
1. Vene impeeriumi lagundamine on Eesti välispoliitika peamine eesmärk. Selle saavutamiseks on vaja teha aktiivset koostööd teiste piiriäärsete riikidega ning lääneriikide toetust.
Pea keegi ei vaidle vastu, et Venemaa on Eestile suurim julgeolekuoht. Ometi võib mürki võtta, et agressorriigi lagunemises Eestil suurt rolli olema ei saa. Vaevalt ka lääneliitlased julgeksid ametlikult deklareerida, et nad soovivad Venemaad lagundada. Sellisel kujul jätab lubadus populistliku mulje.
2. Vaba ühiskonna ja majanduse konkurentsivõime kaitsmiseks viime Eesti korruptsioonivabaduse indeksis maailma esimeseks.
Parempoolsed jätavad selgitamata, kuidas täpselt nad korruptsiooni vähendama hakkavad. Lisaks võib kõiksugu edetabelikohtade lubamist käsitleda kui populismi, sest kodanikule loeb vaid see, kas tal jääb midagi korruptsiooni tõttu tegemata. Edetabelikoht tavainimest ei puuduta.
3. Astume vastu rahakülvile ja häälte ostmisele võlarahaga. Algatame negatiivse lisaeelarve, et rookida riigieelarvest välja valimiste eel sinna sisse kirjutatud populism.
Eesti värskeimale parteile on see lubadus kindlasti maailmavaateliselt oluline, kuid tõenäoliselt täiesti teostamatu. Ükski võimalik koalitsioonipartner negatiivse riigieelarvega ei nõustuks ning vaevalt Parempoolsed parlamenti pääsedes vabatahtlikult opositsiooni tahaks jääda.


Netipättidel on jälle uued kelmused välja mõeldudPolitsei hoiatab, et netikelmid on välja mõelnud järjekordsed nipid, kuidas inimestelt raha välja petta.
Eesti inimeste e-postkastidesse jõuavad jätkuvalt süüdistused kõikvõimalikes internetikuritegudes, nüüd viimati koos väitega, et politsei on kõike hoolikalt jälginud.
Kirja eesmärk on inimeselt raha välja petta. Tegelikult on väga lihtne aru saada, et tegemist on pettusega, vaadates näiteks saatja e-posti aadressi. "Ära kirjale vasta, võid selle hoopis rahulikult kustutada," soovitab politsei.
Tegemist on õngitsuskirjadega, millele ei tohi vastata. Samuti ei tohi avada linke või manuseid, kui need on kirja juurde lisatud. Saatja tasub blokeerida ning palun kiri kustutada nii oma peamisest postkastist kui ka kustutatud meilide kaustast.
Kuidas aru saada, et tegemist on õngitsuskirjaga:
Kirjasaatja e-mail on kahtlane. Politseilt ei tule gmail.ee lõpult kirju!
Logod on venitatud või kokku surutud.
Esinevad kirjavead.
Asutuste ning inimeste nimed on väljamõeldud või neid pole olemas.


Transparency International: Ungari oli mullu korrumpeerunuim EL-i riikBUDAPEST, 31. jaanuar, AFP-BNS – Ungari oli eelmisel aastal kõige korrumpeerunum Euroopa Liidu riik, näitavad organisatsiooni Transparency International teisipäeval avaldatud andmed.
Ungari on juba mõnda aega Brüsseliga tülis korruptsiooni ja õigusriigi põhimõtetest kaugenemise tõttu ning see on viinud talle ette nähtud miljarditesse eurodesse ulatuva rahastuse külmutamiseni.
Raha kättesaamiseks on Budapesti lubanud läbi viia rea õigus- ja korruptsioonivastaseid reforme ning moodustama muu hulgas kontrollkomisjoni, kuhu kuuluks Transparency Internationali liige.
2021. aasta "Korruptsioonitajumise indeksis" oli EL-i ja Lääne-Euroopa riikidest viimasel kohal Bulgaaria, 2022. aastal vahetas ta välja Ungari.
Raportis osutatakse "kümme aastat kestnud demokraatia vähikäigule ja õigusriigi süstemaatilisele allakäigule valitsuspartei käes".
"Kuhjunud on tõendeid poliitilise eliidi vastu, kes kuritarvitavad nii riigi kui EL-i raha."
Budapest osutab omakorda detsembris Brüsselis vallandunud korruptsiooniskandaalile, mis tõi ühele Euroopa Parlamendi asepresidentidest süüdistuse altkäemaksuvõtmises.
"Huvitav, et Transparency International ei uuri Brüsseli bürokraatiat ega Euroopa Parlamenti," ütles Ungari valitsus avalduses.
Seal väidetakse ka, et Transparency International kuulub George Sorosi võrgustikku. Silmas peetakse Ungaris sündinud 92-aastast USA ärimeest ja filantroopi, keda Ungari peaminister Viktor Orbán ja tema valitsus süüdistavad Ungari ja maailma poliitikasse sekkumises.
Transparency iga-aastane raport reastab korruptsiooniskaalal 180 maailma riiki ja territooriumi.
AFP – Baltic News Service


Riigikohus: prokuratuur peab ajakirjanikele trahvi taotlemist usutavalt põhjendamaRiigikohtus kogunes lõplikult hindama, kas ajakirjanikud tohivad avaldada kriminaalasja materjale prokuratuuri loata. Vaidluse põhjuseks oli, et Riigiprokuratuur nõudis Eesti Ekspressilt trahvi Swedbanki rahapesust kirjutamise eest. Riigikohus otsustas, et trahvi määramine prokuratuuri poolt ei olnud praegusel juhul põhjendatud.


Kui Rootsi kuningas krokodillijahilt naasis, askeldas ta naine kellegagi telgisRootsi kuninga Gustaf V seksuaalset sättumust on aastakümneid erinevalt tõlgendatud. Värske Rootsi dokumentaalfilm «Sveriges sista kungar» keskendub Gustaf V ja tema naise Victoria õnnetule liidule, mis sundis kuningannat otsima lohutust teistelt meestelt.Viimati jõudis Gustaf V (1858–1950) väidetav salasuhe mehega meediasse 2021. aastal, kui Rootsi teleseriaal paljastas romantilised sidemed kuninga ja Kurt Haijby vahel, kes toona salasuhtest raamatu avaldas.
Gustaf V suhetest meestega kirjutati veel pikalt pärast kuninga surma, kuid ajakiri Expressen ütleb, et dokumentaalfilmis kirjeldatakse ka seda, kuidas kuninganna korduvalt oma abikaasat pettis.

Õnnetu abielu

Gustaf V ja Victoria abiellusid 1881. aastal. Peigmees oli toona 23-aastane ja pruut 19-aastane. Poliitilistel põhjustel sõlmitud liit oli kõike muud kui õnnelik.
Värskes dokumentaalfilmis räägitakse, et ainuüksi Rootsi kolimine oli Saksamaalt pärit Victoria kurvaks teinud. Ta vihkas «pimedat ja külma» Stockholmi ning tema ämm, kuninganna Sophia ei aidanud noorel naisel uue kodumaaga kohaneda. Sophia olevat Victoriaga pidevalt tülitsenud.
Sakslanna Victoria olevat märganud kiiresti, et Gustaf V ei ole temast romantilises mõttes huvitatud. Abieluprobleemidest hoolimata sündis paaril kolm last: Gustaf VI Aadolf (1882), Södermanlandi hertsog Wilhelm (1884) ja Västmanlandi hertsog Erik (1889).

Gustaf V ja Victoria kolm poega.
Wikimedia Commons

Victoria armastas kunsti ja nautis klaverimängu, Gustaf nautis seevastu loodust, käis jahil ja veetis vahel noormeestega kahekesi aega. Dokumentaalfilmis kirjeldatakse, et Victoria võttis endale armukesed, kellelt ta sai igatsetud armastust ja kiindumust, mida oma mees pakkuda ei suutnud.

Tundide kaupa võõra mehega telgis

Kui Gustaf Victoriaga Egiptust külastas, märkas tulevane kuningas oma naise ja nendega reisil kaasas olnud parun Gustaf von Blixen-Finecke salasuhet. Kuningal tekkisid kahtlused, kui Victoria ja parun olid telgis kahekesi pikalt aega veetnud ja nii igal päeval. Kuningas ise oli samal ajal krokodillijahil.
Dokumentaalfilmist selgub, et Victoria tunnistas hiljem oma abikaasale enda ja paruni afääri. «Jah, ma olen olnud truudusetu ja mul pole sinu vastu mingeid tundeid jäänud,» olevat Victoria oma abikaasale öelnud.

Eluarmastuseks osutus nägus arst

Victoria suur armastus oli aga rootslasest arst Axel Munthe, kellega ta kohtus Itaalias Capri saarel. Munthe hoolitses kuninganna eest, kes põdes bronhiiti ja kannatas hingamisprobleemide käes. Arst oli tõeline hurmur, kes suutis oma naispatsiente hüpnoosi ja massaaži abil ravida. Mingil hetkel puhkes Munthe ja Victoria vahel kirglik suhe.
Ajaloolane ja kirjanik Herman Lindqvist ütleb dokumentaalfilmis, et kuninganna ja arsti suhe oli õukonnas avalik saladus. Kogu õukond teadis, et kuninganna petab oma meest. Arvatakse, et ka Gustaf V teadis oma naise salasuhtest kohe alguses, kuid ta ei teinud sellest suurt numbrit. Oluline oli vaid, et suhe jääks saladuseks.
Kuninganna salasuhe oli suur kergendus, sest abielupaar ei tahtnud koos olla. Nii sai kuningas oma kaksikelu jätkata ning kuninganna nautis oma armuõnne arstiga.

Mõlemad mehed surivoodi äärel

Victoria ja Gustaf V liit sai praktiliselt läbi aastal 1892. Victoria hakkas tervislikel põhjustel üha rohkem aega Rootsist eemal veetma. Talvekuudel elas ta koos Munthega uudishimulike pilkude eest varjul Capri saarel. Kevade ja sügise veetis paar Roomas.
«Victoriast sai imeline kuninganna, kuid valel ajal ja valel maal. Victoria ei talunud Stockholmi ja ta nimetas kuningapaleed vanglaks,» räägib Herman Lindqvist dokumentaalfilmis.
Kuninganna Victoria suri 1930. aastal Roomas südamerabandusse. Gustaf V ja Axel Munthe olid kuninganna surivoodil ja hoidsid viimastel hetkedel naise kätt. Oma viimased sõnad adresseeris kuninganna oma elu armastusele Axel Munthele.
«Tule varsti,» ütles Victoria romantiliselt vihjates, et jääb oma kallimat teispoolsusesse ootama.
Gustaf V ja Victoria kooselu korraldus tundus kõigile osapooltele sobiv, kuna kuningas ja Axel Munthe olid head sõbrad. Sõprus püsis meeste viimaste aastateni. Pärast kuninganna surma viibis Munthe palju aega kuningalossis Gustaf V külalisena ja mehi nähti sageli lõuna ajal koos.
Gustav V väidetavad meessuhted seevastu ähvardasid 1936. aastal ilmavalgust näha, kui Anna Haijby esitas Stockholmi ringkonnakohtule lahutusavalduse, milles ta oli lahutuse põhjuseks nimetanud asjaolu, et tema abikaasal Kurtil oli suhe kuningaga.
Väidetavalt maksti naisele tänases mõistes kümneid tuhandeid eurosid, et  ta oma suu peaks. Väidetav suhe jäi kuni kuninga surmani saladuseks, kuid Haijby saatis uuele kuningale Gustaf VI Adolfile kirja, milles ähvardas kõik paljastada.
Kuningas Gustaf VI Adolf ei nõustunud Haijbyle kroonigi maksma, vaid kaebas mehe väljapressimiskatse eest kohtusse. Toona oli kohtuprotsess tohutu skandaal ja ühtäkki tuli varalahkunud kuninga seksuaalelu kogu rahva ees ilmsiks.
1953. aastal mõisteti Haijby väljapressimise eest kuueks aastaks vangi. Ta sooritas enesetapu 1965. aastal.


Transparency International: Ungari oli mullu kõige korrumpeerunum EL-i riikUngari oli eelmisel aastal kõige korrumpeerunum Euroopa Liidu riik, näitavad organisatsiooni Transparency International teisipäeval avaldatud andmed.Ungari on juba mõnda aega Brüsseliga tülis korruptsiooni ja õigusriigi põhimõtetest kaugenemise tõttu ning see on viinud talle ette nähtud miljarditesse eurodesse ulatuva rahastuse külmutamiseni.
Raha kättesaamiseks on Budapesti lubanud läbi viia rea õigus- ja korruptsioonivastaseid reforme ning moodustama muu hulgas kontrollkomisjoni, kuhu kuuluks Transparency Internationali liige.
2021. aasta «Korruptsioonitajumise indeksis» oli EL-i ja Lääne-Euroopa riikidest viimasel kohal Bulgaaria, 2022. aastal vahetas ta välja Ungari.
Raportis osutatakse «kümme aastat kestnud demokraatia vähikäigule ja õigusriigi süstemaatilisele allakäigule valitsuspartei käes».
«Kuhjunud on tõendeid poliitilise eliidi vastu, kes kuritarvitavad nii riigi kui EL-i raha.»
Budapest osutab omakorda detsembris Brüsselis vallandunud korruptsiooniskandaalile, mis tõi ühele Euroopa Parlamendi asepresidentidest süüdistuse altkäemaksuvõtmises.
«Huvitav, et Transparency International ei uuri Brüsseli bürokraatiat ega Euroopa Parlamenti,» ütles Ungari valitsus avalduses.
Seal väidetakse ka, et Transparency International kuulub George Sorosi võrgustikku. Silmas peetakse Ungaris sündinud 92-aastast USA ärimeest ja filantroopi, keda Ungari peaminister Viktor Orbán ja tema valitsus süüdistavad Ungari ja maailma poliitikasse sekkumises.
Transparency iga-aastane raport reastab korruptsiooniskaalal 180 maailma riiki ja territooriumi.