Kallase lõputu küünlapäevÜks-kaks-kolm, möödus jällegi üks päev! See on kuulus Kärna Ärni vahetekst Uduvere pasunakoori muusika saateks. Ja möödunud on taas päev veel ametisoleva peaministri elust, sedapuhku riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil.
Me ei saanud selle komisjoni istungil teada peaaegu mitte midagi uut. Ühte huvitavat detaili siiski kuulsime. Peaminister on andnud varem laenu sõbrannale, kes Kallase sõnul «tegi ilusalongi ja hiljem restorani».
See on tähelepanuväärne detail kahel põhjusel. Esiteks veendusime, et peaminister on võimeline uurima, mida tema rahaga tehakse, ning teiseks, et ta on suuteline seda ka mäletama. Kuid mida täpselt tegi Kaja Kallase abikaasa temalt laenatud 350 000 euroga, seda me ikkagi ei kuulnud.
Komisjoni istung möödus üks-kaks-kolm Uduvere moodi, kuid arvestades osalejate tunnitasusid, on tegemist maksumaksjale üpriski kuluka naljaga. Kaja Kallase sõnul on ta varasemas elus olnud hea jurist, kes teenis palju. Seda enam oli kummaline näha, et Kallas ei olnud komisjoni koosolekuks üldse valmistunud: puudusid märkmed, dokumendid ning ka oma laenuinfot hakkas ta otsima mobiiltelefonist käigu pealt, mis lõppes kurva tõdemusega, et vanemat informatsiooni ei ole võimalik sealt kätte saada. Head juristid nii ei tee.
Kaja Kallas jättis taas kasutamata võimaluse anda avalikkusele veenvaid ja ammendavaid vastuseid.
Mõneti võib seda seletada Kallase väitega kohe koosoleku alguses, et ta ei olnud kätte saanud korruptsioonivastase erikomisjoni küsimusi. Kindlasti peaks komisjon tuleviku huvides välja selgitama, kas see peaministri väide vastab tõele, ning kui jah, siis kelle süü tõttu jäid need küsimused saatmata, mistõttu oli peaministril ja teda toetanud komisjoni liikmetel lihtsam muuta istungit klounaadiks. Kuna aeg komisjoni koosolekuks oli piiratud, siis võib paraku edukaks pidada komisjoni liikme Valdo Randpere strateegiat rääkida hoopis aiaaugust ning ärritada istungi juhatajat Mart Helmet isiklike rünnakutega, mida Helme ei suutnud ignoreerida.
Positiivse näitena võib tuua komisjoni liiget Tõnis Mölderit, kes oli materjalidega töötanud ja ette valmistanud küsimused ning üritas hoida teemat fookuses, vältides liigseid emotsioone.
Küsis Mölder, küsis Sibul, küsis Helmegi, mida nad küsisid, populaarne sotsiaalmeedia meemiklipp «Kaja Kallas ei saa aru» veeres päriselus edasi. «Ma ei saa teie küsimusest aru,» kurtis peaminister. Ta nurises, et on olnud avatud ja läbipaistev (toortõlge ingliskeelsest sõnast transparent), kuid ta on saanud õppetunni, et mida avatum ta on, seda rohkem küsimusi tekib.
Kas Kaja Kallas ei saa tõesti aru? Komisjoni liikmete ründamine, suletud kehakeelena rinnal ristatud käed ning jätkuv häma ei olnud näide avatusest. Asi pole liikmete isikutes, kellest mõni võib peaministrile olla ebasümpaatne. Antud juhul esitasid küsimusi rahvasaadikud, rahva saadikud sõna otseses mõttes. Ja rahval on õigus teada.
Kindlasti oli tegemist väga vaadatava ülekandega. Kaja Kallas jättis taas kasutamata võimaluse anda avalikkusele veenvaid ja ammendavaid vastuseid. Lootuses, et taas õnnestub õhtusse veeretada üks päev, pole Kallas märganud, et see on muutunud lõputuks küünlapäevaks.


Huvid on deklareeritud, kuid küsimused jäävadKorruptsioonivastase seaduse järgi peavad riigikogu ja valitsuse liikmed ning kõik teised kõrgemad riigiametnikud – praegu kokku 5000 isikut – esitama iga aasta 31. maiks maksu- ja tolliametile huvide deklaratsiooni.
 Riigikogu avalike suhete pressinõuniku Maris Meiessaare sõnul on tegu eeskätt eneseregulatsiooni meetmega ning kunagi oli riigikogu korruptsioonivastasele komisjonile aruandjaid ligi 30000.
Peaminister Kaja Kallas (RE) kinnitas, et laenas oma ettevõtjast abikaasale kokku 370 000 eurot, kuid see summa ei tule tema deklaratsioonidest otseselt välja. Korruptsioonivastase komisjoni eilse istungi järel ütles komisjoni liige Priit Sibul (Isamaa), et majanduslike huvide deklaratsiooni laiendamist on samas komisjonis küll arutatud, kuid mitte viimasel ajal. «Praegust esitamist tuleb lugeda suhteliselt formaalseks. Mingi pildi need deklaratsioonid annavad, aga nagu nüüd näeme, siis konkreetsete kaasuste puhul pole selle infoga päriselt midagi teha,» lausus ta.

Pesuni paljaks

Sibul ütles, et tegi korruptsioonikomisjoni eilsel istungil peaminister Kallasele ettepaneku esitada peale majanduslike huvide deklaratsiooni neile ka tuludeklaratsioon, et saaks küsimuse lahendatud. «Ta väidab, et teenis advokaadina suurt raha, millele ma julgeksin ka alla kirjutada, aga fakte ega ühtegi tõendust selle kohta ei ole. Majanduslike huvide deklaratsioon ei näita raha pangakontol. Kallas aga keeldus ja vastas, et teda tahetakse pesuni paljaks koorida.»
Sibula sõnul poleks peaministril midagi kaotada – riigil on tema tulud täpselt teada, sest tuludeklaratsioonid tuleb maksu- ja tolliametile esitada igal aastal. Ühtlasi peab ta probleemiks, et majanduslike huvide deklaratsiooni esitajate ring on läinud liiga laiaks, sest nii ei jõua tegelda sisuga.
Teine korruptsioonivastase erikomisjoni liige Eduard Odinets (SDE) seevastu on deklaratsioonide esitamise korraga rahul. «Tehnilisi muudatusi on ikka aeg-ajalt vaja teha ning neid ongi tehtud,» nentis ta. «Võib-olla tuleks muuta kohustuslikuks see lisalahter, kuhu deklarandid märgivad ka oma antud laenud ja muud toimingud. Kui komisjonil on kahtlusi mõne deklaratsiooni esitaja andmete suhtes või kui tundub, et esitatu ei kajasta tegelikku majanduslikku seisu, siis on õigus pöörduda õiguskaitseorganite poole, kes võivad vajadusel välja nõuda ka tuludeklaratsioonide andmed.»

Analüüsi pole

Endine riigiprokurör ja MTÜ Korruptsioonivaba Eesti juht, praegu advokaadibüroos Sirel & Partnerid töötav Steven-Hristo Evestus ütles, et Korruptsioonivaba Eesti ei ole huvide deklaratsioonide analüüsiga sisuliselt tegelenud. «Eks see ole justiitsministeeriumi ja riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni töö. Kui ongi kahtlus, et isikul, kelle huvid avalikkusele huvi pakuvad, on summad peidetud mingitesse teistesse ettevõtetesse, siis ei ole seda võimalik praegu teada saada. Korruptsioonivastane seadus näeb küll teatud juhtudel ette nende ametiisikute osaluste väljatoomist ettevõtetes, kuid sealt edasi võivad seotud olla järgmised ja siis edasi veel aina järgmised ettevõtted ning infohulk võib kujuneda liiga koormavaks,» rääkis ta.
Evestuse sõnul on ta ka ise varasematel aastatel korduvalt deklaratsiooni täitnud. «Sinna tuleb märkida ka oma pangakontod ja laenud. Ma ei oska praegu öelda, kas selles peaministri laenuandmise loos on ilmsiks tulnud mingi lünk, mille kaudu on võimalik vastustest mööda hiilida või deklaratsiooni kontrollimatult ja segaselt esitada,» lausus ta. «Aga selge, et inimesel võivad olla säästud, mida ta saab välja laenata. Kallas on kahes advokaadibüroos partneriks tõusnud, teinud hästi tasustatud tööd Euroopas – ja kui viimastel aastatel esitatud deklaratsioonidest ebakõlasid välja ei tule, siis küllap on tal raha säästmine hästi välja kukkunud. Teadmata vahenditega tehingute tegemist peaks jälgima kapo. Deklaratsioonist ei selgu, mis kontodel tegelikult toimub, aga selleks ongi julgeoleku kontrollid.»
Riigikogu kantselei pressinõuniku teates on sedastatud, et kontrollimise õigus on erinev. Korruptsioonivastase seaduse paragrahvi 15 järgi on riigikogu korruptsioonivastasel erikomisjonil või tema volitatud ametiisikul ainuõigus kontrollida kõrgemate riigiteenistujate ja mitmete teiste ametiisikute deklaratsioone, samuti kõiki registrile esitatud deklaratsioone. Enamasti otsustab korruptsioonivastane erikomisjon kevadise istungijärgu lõpus ametiisikute ringi, kelle deklaratsioone kontrollida. Kuna ühest deklaratsioonist ei piisa isiku huvide dünaamika hindamiseks, kontrollitakse vähemalt kahe järjestikuse aasta huvide deklaratsioone. Vastavalt vajadusele vaadatakse ka muude isikute deklaratsioone. Mullu kontrollis erikomisjon näiteks saja inimese deklaratsioone.
Õiguskantsler teatas Postimehele: «Korruptsioonivastase seaduse § 15 lg 6 alusel ilmselt võiks Eesti Maksu- ja Tolliametilt (EMTA) tuludeklaratsiooni küsida küll. S.t mitte siis deklarandilt, vaid otse EMTA-lt. EMTA-l on maksukorralduse seaduse § 29 p1 alusel õigus sel juhul maksusaladust sisaldavat teavet avaldada.»


Eks kolme aasta pärast ole näha, kas Clevon ujub või upubKui eelmises, 1. septembri juhtkirjas avaldas Sakala soovi, et jagugu meil tarkust teha õigeid valikuid ning meeles pidada, et kui tervet rehkendust ei jaksa, võib teha ka poole, siis nüüd tuleb täpsustada, et tarku otsuseid tuleks langetada ka linnavolikogus. Ning poole rehkenduse tegemise jutt käis siiski koolilaste, mitte linna juhtivate poliitikute kohta.
Oma viimasel istungil arutas linnavolikogu tükk aega, kuidas sõnastada Cleveronile, nüüd Clevonile aastaid tagasi antud hoonestusõiguse pikendamist ühe aasta võrra. Paraku oli see tühja tuule tallamine, sest Clevonil pole aastase pikendusega suurt midagi teha. Tema palub oma laienduse ehitamiseks vähemalt kolme aastat, sest tal on mõnevõrra rasked ajad ja ehitustöö jääb kaugemasse tulevikku.
Küsimus on nüüd selles, kas linn hindab hoonestusõiguse pikendamise kolmeks aastaks liiga riskantseks või mitte. Kui linnavolikogu arvates on tuntud ja tunnustatud ettevõtjale üht kinnistutükki nii-öelda soojas hoida liiga riskantne, siis võiks selle ka ausalt ja otse välja öelda, mitte ettevõtjale täiesti ebavajaliku otsuse sõnastamisega pead murdes mitmekümne inimese tööaega raisata. Kui aga ollakse seisukohal, et ettevõtluse ja ettevõtjate toetamine ning linnas töökohtade hoidmine on tähtis, võiks ka otse ja ausalt seda öelda ning anda Clevonile see aeg, mida tal vaja on.
Jah, eks need ärakolimise jutud ole veidi väljapressimishõngulised, aga olgem ausad: ettevõttele olekski märksa soodsam ja lihtsam oma äritegevus Tallinna kolida. Olukorras, kus kõik väiksemad linnad ja omavalitsused näevad kurja vaeva, et ettevõtjaid ja nende loodavaid töökohti enda juurde meelitada, võiks me juba kohal olevat kõrgepalgalist ja uuendusmeelset ettevõtet toetada. Tükki see otsus linnal ju küljest ei võta, sest maa jääb ka plaanide luhtumise korral alles ning sellega saab edasi toimetada. Küll aga võiks linnavolikogu mõelda sellele, et päris tasuta ei maksa pikendamist lubada ning kui Clevonil seda vaja on, võiks linn siiski midagi ka vastu saada. Ning eks kolme aasta pärast ole näha, kas Clevon ujub või upub.


KOLUMN | Mart Kadastik: kuvand kugistab raudset leeditKallase jätkamine oleks Eestile orbaniseerumisest väiksem tagasilöök. Löök oleks see ometi.
Proovime siis mõelda nii, nagu Kaja Kallas ja tema nõustajad soovivad: kõiges on süüdi abikaasa. See on ainuvõimalik järeldus peaministri jutust, mille järgi tema ei teadnud mehe äridest mitte midagi.
Me ei räägi kodus tööasjadest, kinnitab Kallas. Kahju. Ju siis ei rääkinud nad ka Ukraina sõjast, mis on otseselt seotud peaministri tööga. Kui oleksid rääkinud, võinuks Arvol äkitselt sähvatada: „Oh shit! Mul ju veoautod muudkui vuravad Venemaale...“ Ei sähvatanud. Ei mõelnud Kaja karjäärile.
Ühes rollis moraalne tegu võib teises näida ja ka olla moraalitu. Kaja Kallase kaasuses tähendab see poliitiku ja abikaasa eetika kokkupõrget.
Arvo on seega paha poiss, aga kuivõrd ta ei ole avaliku elu tegelane, siis ei ole maine mõningane kaotus talle peavalu. Sõbrad, keda seob investeerimispankurlik elufilosoofia „vara on selleks, et seda kasvatada“, mõistavad teda niikuinii. Oluline on püsida nähtamatuna, sest kui ei ole inimest, ei ole probleemi. Ja kui ei ole asja, kaotavad ka asitõendid mõtte. Jääb vaid usk: oli siis ikka nii, nagu Kaja Kallas kinnitab, või mitte?
Advokaadid muidugi teavad, et usuvaidlustes absorbeerub tõde otsekui tualettpaber kanalisatsioonitorudes. Ka moraalsest kompassist on vähe kasu. See kompass näitab kord siia, kord sinna. Isegi paavst Franciscus, kristlike väärtuste teenäitaja, lubab endale kord Vene imperialismi ülistada, kord selle ohvritele kaasa tunda.
Ameerika käitumisteadlane Keith Leavitt: „Kui inimesed vahetavad mütsi, vahetavad nad sageli ka moraalset kompassi.“ Teisisõnu: ühes rollis moraalne tegu võib teises näida ja ka olla moraalitu. Kaja Kallase kaasuses tähendab see poliitiku ja abikaasa eetika kokkupõrget.
Originaali ja kuvandi lahknevus
„Mees peab teadma kolme asja: kes ta on, kelleks teda peetakse ja kuidas need kaks asja kokku sobivad.“
See Arvo Valtoni aforism ei peaks kehtima mitte ainult mehe, vaid ka riigimehe kohta. Ja kui kehtib riigimehe kohta, siis ka riigi teenimisele pühendunud naise kohta, sest eesti keel ei salli sõna „riiginaine“.
Kui palju on teemasid, mida Kaja Kallas on suutnud rahvale selgitada arusaadavalt, veenvalt, läbitunnetatult, õigeaegselt?
Kelleks peetakse Kaja Kallast? The Washington Post nimetas teda Euroopa raudseks leediks, kes julgeb suurriikide juhte õpetada, kuidas tuleks Venemaad ja Putinit kohelda. Tema teab, kuidas asjad on. Põhimõttekindel. Jutupunktide esitamisel järjekindel. Pole kahtlust: Kallas on olnud lääne vägevamatega small talk’i formaadis suheldes söakas ja usutav. Ja sarmikas.
Eesti poliitikalaval tuleb paraku rääkida pikalt ja pidevalt, nii et punktid võivad sassigi minna. Kui palju on teemasid, mida Kaja Kallas on suutnud rahvale selgitada arusaadavalt, veenvalt, läbitunnetatult, õigeaegselt? Koroonaga jäi ta hätta. Rohepööre? Energiakriis? Inflatsioon? Nursipalu? Maksude tõus? Särav enesekindlus, mis iseloomustab meie peaministrit välismaal, on Eestis liiga tihti närbunud nipsakuseks.
Poliitikas võistlevad ennekõike kuvandid. Seepärast võivadki inimesed, kes on päeval teineteise kuvandi sõelapõhjaks lasknud, õhtul üheskoos kusagil baarinurgas rahulikult lobiseda. Kuvand võib olla nii originaali suurendus kui ka vähendus, nii koopia kui ka bluff. Peamine: just kuvandi põhjal tekivad valijal ootused ja nõudmised.
Mis jääb Kaja Kallase kuvandist järele, kui ta ei ole enam kompromissitu raudne leedi ega eetikat väärtustav moraalimajakas? Terendab hapra, mingisse meeste jamasse kistud õnnetu naise pilt. Kaastunnet küsiva kuvandi abil võib säilitada vähemalt feministliku meelelaadiga naiste toetuse.
Sunak ei aita, Helme aitab
Kallas on viidanud Briti peaministrile Rishi Sunakile, keda sõja algul tabas samamoodi opositsiooni ja meedia kriitika. Pealkirjad ei halastanud: „Sunaki verine raha Venemaalt!“ Nimelt on peaministri abikaasal Akshata Murthyl aktsiaid IT-firmast Infosys, mis tegutseb ka Venemaal. Agressorriigis äri ajamist on Sunak valjuhäälselt hukka mõistnud.
Terendab hapra, mingisse meeste jamasse kistud õnnetu naise pilt.
Siit leiab sarnast Kallase juhtumiga. Ka Infosys teatas, et tõmbab oma äri Venemaal koomale (uuseesti keeles – „pakib kokku“) ega teeninda enam ainsatki Venemaa ettevõtet. Ka Rishi Sunak võttis esimeses intervjuus jäiga hoiaku: „Ma olen valitud poliitik. Minu abikaasa ei ole.“
Ent Sunak ei teinud nägu, nagu ei teaks ta Infosysist midagi. Peaministri teadmatus oleks kohatu. Ta teadis sedagi, et tema abikaasale kuulub 0,9% Infosysi aktsiaid, mis aga ei anna vähimatki võimalust mõjutada firma operatiivotsuseid. Muide, Infosys on India firma ja selle asutas 1983. aastal Akshata Murthy isa.
Meedia jättis brittide peaministri rahule. Kallase olukord on keerulisem. Tema abikaasa ei olnud pisiaktsionär. Arvo Hallik oli firma finantsdirektor, kes ei saa ennast Stark Logisticsi otsustest distantseerida. Ka tagantjärele mitte. Seetõttu polegi Eesti peaministril paremat päästerõngast kui kuiv mantra: mina ei teadnud, mina usaldasin.
Siiski, Kaja Kallasel ja Reformierakonnal on üks kaitsekilp veel – kollektiivne Helme. „Nüüd on nende lõustad paljastunud,“ laseb Martin Helme oma instinktid valla (Vikerraadio, 29.8). Eilsel riigikogu erikomisjoni istungil punnitas samas vaimus Mart Helme. Kuulad Helmede prõkkamist ja kohe tulevad meelde EKRE iidolid: Donald Trump, kes peab Putinit geeniuseks, ja Viktor Orbán, kes on viinud Ungari Euroopa tippu korruptsioonilt ja lõppu ajakirjandusvabaduselt.
Isegi mõrase kompassiga Kallase jätkamine oleks Eestile orbaniseerumisest väiksem tagasilöök. Löök oleks see ometi.
Epiloogi asemel sisekaemus
Lugesin Martin Laine igaühe südametunnistusele koputavat lugu („Me ei tee piisavalt Venemaa peatamiseks“, LP 2.9). Mõjus. Enam ma ei osta Šveitsi firma Nestlé šokolaadi. Põhjus: Nestlé on oma tegevust Venemaal hoopis laiendanud. Mida siis osta? Olin parasjagu Riias ja eelistasin käsitööna valminud õunapastilaad. Kingituseks lastelastele.
Koju jõudes uurisin pakendit ja avastasin oma kohkumuseks, et pastilaa on tehtud juulis 2023 Venemaa föderatsioonis Tuula oblastis. Järelikult Läti riik, mis plaanib välja saata tuhandeid umbkeelseid venelasi, aitab silma pilgutamata Venemaa majandust!
Mida teha? Uurisin oma moraalset kompassi. Kas rebida pastilaa lastelastel käest ja suust? Otsemaid prügikasti, vuih! Või lohutada ennast teadmisega, et kommid ei ole pommid, ja kui mina ei oleks ostnud, oleks keegi teine oma rahaga Tuula kommivabrikut nagunii toetanud?
Ampsasin pastilaad. Et lastele jääks pisut väiksem tükike pattu. Oojaa, ära sa ütle – päris maitsev maiustus...


Kuvand kugistab raudset leeditKallase jätkamine oleks orbaniseerumisest väiksem tagasilöök. Löök oleks see ometiProovime siis mõelda nii, nagu Kaja Kallas ja tema nõustajad soovivad: kõiges on süüdi abikaasa. See on ainuvõimalik järeldus peaministri jutust, mille järgi tema ei teadnud mehe äridest mitte midagi.Me ei räägi kodus tööasjadest, kinnitab Kallas. Kahju. Ju siis ei rääkinud nad ka Ukraina sõjast, mis on otseselt seotud peaministri tööga. Kui oleksid rääkinud, võinuks Arvol äkitselt sähvatada: „Oh shit! Mul ju veoautod muudkui vuravad Venemaale...“ Ei sähvatanud. Ei mõelnud Kaja karjäärile.Arvo on seega paha poiss, aga kuivõrd ta ei ole avaliku elu tegelane, siis ei ole maine mõningane kaotus talle peavalu. Sõbrad, keda seob investeerimispankurlik elufilosoofia „vara on selleks, et seda kasvatada“, mõistavad teda niikuinii. Oluline on püsida nähtamatuna, sest kui ei ole inimest, ei ole probleemi. Ja kui ei ole asja, kaotavad ka asitõendid mõtte. Jääb vaid usk: oli siis ikka nii, nagu Kaja Kallas kinnitab, või mitte?Advokaadid muidugi teavad, et usuvaidlustes absorbeerub tõde otsekui tualettpaber kanalisatsioonitorudes. Ka moraalsest kompassist on vähe kasu. See kompass näitab kord siia, kord sinna. Isegi paavst Franciscus, kristlike väärtuste teenäitaja, lubab endale kord Vene imperialismi ülistada, kord selle ohvritele kaasa tunda.Ameerika käitumisteadlane Keith Leavitt: „Kui inimesed vahetavad mütsi, vahetavad nad sageli ka moraalset kompassi.“ Teisisõnu: ühes rollis moraalne tegu võib teises näida ja ka olla moraalitu. Kaja Kallase kaasuses tähendab see poliitiku ja abikaasa eetika kokkupõrget.„Mees peab teadma kolme asja: kes ta on, kelleks teda peetakse ja kuidas need kaks asja kokku sobivad.“ See Arvo Valtoni aforism ei peaks kehtima mitte ainult mehe, vaid ka riigimehe kohta. Ja kui kehtib riigimehe kohta, siis ka riigi teenimisele pühendunud naise kohta, sest eesti keel ei salli sõna „riiginaine“.Kelleks peetakse Kaja Kallast? he Washington Post nimetas teda Euroopa raudseks leediks, kes julgeb suurriikide juhte õpetada, kuidas tuleks Venemaad ja Putinit kohelda. Tema teab, kuidas asjad on. Põhimõttekindel. Jutupunktide esitamisel järjekindel. Pole kahtlust: Kallas on olnud lääne vägevamatega small talk'i formaadis suheldes söakas ja usutav. Ja sarmikas.Eesti poliitikalaval tuleb paraku rääkida pikalt ja pidevalt, nii et punktid võivad sassigi minna. Kui palju on teemasid, mida Kaja Kallas on suutnud rahvale selgitada arusaadavalt, veenvalt, läbitunnetatult, õigeaegselt? Koroonaga jäi ta hätta. Rohepööre? Energiakriis? Inflatsioon? Nursipalu? Maksude tõus? Särav enesekindlus, mis iseloomustab meie peaministrit välismaal, on Eestis liiga tihti närbunud nipsakuseks.Poliitikas võistlevad ennekõike kuvandid. Seepärast võivadki inimesed, kes on päeval teineteise kuvandi sõelapõhjaks lasknud, õhtul üheskoos kusagil baarinurgas rahulikult lobiseda. Kuvand võib olla nii originaali suurendus kui ka vähendus, nii koopia kui ka bluff. Peamine: just kuvandi põhjal tekivad valijal ootused ja nõudmised. Mis jääb Kaja Kallase kuvandist järele, kui ta ei ole enam kompromissitu raudne leedi ega eetikat väärtustav moraalimajakas? Terendab hapra, mingisse meeste jamasse kistud õnnetu naise pilt. Kaastunnet küsiva kuvandi abil võib säilitada vähemalt feministliku meelelaadiga naiste toetuse.Sunak ei aita, Helme aitabKallas on viidanud Briti peaministrile Rishi Sunakile, keda sõja algul tabas samamoodi opositsiooni ja meedia kriitika. Pealkirjad ei halastanud: „Sunaki verine raha Venemaalt!“ Nimelt on peaministri abikaasal Akshata Murthyl aktsiaid IT-firmast Infosys, mis tegutseb ka Venemaal. Agressorriigis äri ajamist on Sunak valjuhäälselt hukka mõistnud.Siit leiab sarnast Kallase juhtumiga. Ka Infosys teatas, et tõmbab oma äri Venemaal koomale (uuseesti keeles - „pakib kokku“) ega teeninda enam ainsatki Venemaa ettevõtet. Ka Rishi Sunak võttis esimeses intervjuus jäiga hoiaku: „Ma olen valitud poliitik. Minu abikaasa ei ole.“Ent Sunak ei teinud nägu, nagu ei teaks ta Infosysist midagi. Peaministri teadmatus oleks kohatu. Ta teadis sedagi, et tema abikaasale kuulub 0,9% Infosysi aktsiaid, mis aga ei anna vähimatki võimalust mõjutada firma operatiivotsuseid. Muide, Infosys on India firma ja selle asutas 1983. aastal Akshata Murthy isa.Meedia jättis brittide peaministri rahule. Kallase olukord on keerulisem. Tema abikaasa ei olnud pisiaktsionär. Arvo Hallik oli firma finantsdirektor, kes ei saa ennast Stark Logisticsi otsustest distantseerida. Ka tagantjärele mitte. Seetõttu polegi Eesti peaministril paremat päästerõngast kui kuiv mantra: mina ei teadnud, mina usaldasin. Siiski, Kaja Kallasel ja Reformierakonnal on üks kaitsekilp veel - kollektiivne Helme. „Nüüd on nende lõustad paljastunud,“ laseb Martin Helme oma instinktid valla (Vikerraadio, 29.8). Eilsel riigikogu erikomisjoni istungil punnitas samas vaimus Mart Helme. Kuulad Helmede prõkkamist ja kohe tulevad meelde EKRE iidolid: Donald Trump, kes peab Putinit geeniuseks, ja Viktor Orban, kes on viinud Ungari Euroopa tippu korruptsioonilt ja lõppu ajakirjandusvabaduselt.Isegi mõrase kompassiga Kallase jätkamine oleks Eestile orbaniseerumisest väiksem tagasilöök. Löök oleks see ometi.Epiloogi asemel sisekaemusLugesin Martin Laine igaühe südametunnistusele koputavat lugu („Me ei tee piisavalt Venemaa peatamiseks“, LP 2.9). Mõjus. Enam ma ei osta Šveitsi firma Nestle šokolaadi. Põhjus: Nestle on oma tegevust Venemaal hoopis laiendanud. Mida siis osta? Olin parasjagu Riias ja eelistasin käsitööna valminud õunapastilaad. Kingituseks lastelastele.Koju jõudes uurisin pakendit ja avastasin oma kohkumuseks, et pastilaa on tehtud juulis 2023 Venemaa föderatsioonis Tuula oblastis. Järelikult Läti riik, mis plaanib välja saata tuhandeid umbkeelseid venelasi, aitab silma pilgutamata Venemaa majandust!Mida teha? Uurisin oma moraalset kompassi. Kas rebida pastilaa lastelastel käest ja suust? Otsemaid prügikasti, vuih! Või lohutada ennast teadmisega, et kommid ei ole pommid, ja kui mina ei oleks ostnud, oleks keegi teine oma rahaga Tuula kommivabrikut nagunii toetanud? Ampsasin pastilaad. Et lastele jääks pisut väiksem tükike pattu. Oojaa, ära sa ütle - päris maitsev maiustus... 1"Kui palju on teemasid, mida ta on suutnud rahvale selgitada arusaadavalt, läbitunnetatult, õigeaegselt?""Terendab hapra, mingisse meeste jamasse kistud õnnetu naise pilt."MART KADASTIK


Juhtkiri: Ujub või upubKui eelmises, 1. septembri juhtkirjas avaldas Sakala soovi, et jagugu meil tarkust teha õigeid valikuid ning meeles pidada, et kui tervet rehkendust ei jaksa, võib teha ka poole, siis nüüd tuleb täpsustada, et tarku otsuseid tuleks langetada ka linnavolikogus. Ning poole rehkenduse tegemise jutt käis siiski koolilaste, mitte linna juhtivate poliitikute kohta.Oma viimasel istungil arutas linnavolikogu tükk aega, kuidas sõnastada Cleveronile, nüüd Clevonile aastaid tagasi antud hoonestusõiguse pikendamist ühe aasta võrra. Paraku oli see tühja tuule tallamine, sest Clevonil pole aastase pikendusega suurt midagi teha. Tema palub oma laienduse ehitamiseks vähemalt kolme aastat, sest tal on mõnevõrra rasked ajad ja ehitustöö jääb kaugemasse tulevikku.Küsimus on nüüd selles, kas linn hindab hoonestusõiguse pikendamise kolmeks aastaks liiga riskantseks või mitte. Kui linnavolikogu arvates on tuntud ja tunnustatud ettevõtjale üht kinnistutükki nii-öelda soojas hoida liiga riskantne, siis võiks selle ka ausalt ja otse välja öelda, mitte ettevõtjale täiesti ebavajaliku otsuse sõnastamisega pead murdes mitmekümne inimese tööaega raisata. Kui aga ollakse seisukohal, et ettevõtluse ja ettevõtjate toetamine ning linnas töökohtade hoidmine on tähtis, võiks ka otse ja ausalt seda öelda ning anda Clevonile see aeg, mida tal vaja on.Jah, eks need ärakolimise jutud ole veidi väljapressimishõngulised, aga olgem ausad: ettevõttele olekski märksa soodsam ja lihtsam oma äritegevus Tallinna kolida. Olukorras, kus kõik väiksemad linnad ja omavalitsused näevad kurja vaeva, et ettevõtjaid ja nende loodavaid töökohti enda juurde meelitada, võiks me juba kohal olevat kõrgepalgalist ja uuendusmeelset ettevõtet toetada. Tükki see otsus linnal ju küljest ei võta, sest maa jääb ka plaanide luhtumise korral alles ning sellega saab edasi toimetada. Küll aga võiks linnavolikogu mõelda sellele, et päris tasuta ei maksa pikendamist lubada ning kui Clevonil seda vaja on, võiks linn siiski midagi ka vastu saada. Ning eks kolme aasta pärast ole näha, kas Clevon ujub või upub."Olukorras, kus kõik väiksemad linnad ja omavalitsused näevad kurja vaeva, et ettevõtjaid ja nende loodavaid töökohti enda juurde meelitada, võiks me juba kohal olevat kõrgepalgalist ja uuendusmeelset ettevõtet toetada."


Huvid on deklareeritud, kuid küsimused jäävadKorruptsioonivastase seaduse järgi peavad riigikogu ja valitsuse liikmed ning kõik teised kõrgemad riigiametnikud - praegu kokku 5000 isikut - esitama iga aasta 31. maiks maksu- ja tolliametile huvide deklaratsiooni.Riigikogu avalike suhete pressinõuniku Maris Meiessaare sõnul on tegu eeskätt eneseregulatsiooni meetmega ning kunagi oli riigikogu korruptsioonivastasele komisjonile aruandjaid ligi 30 000.Peaminister Kaja Kallas (RE) kinnitas, et laenas oma ettevõtjast abikaasale kokku 370 000 eurot, kuid see summa ei tule tema deklaratsioonidest otseselt välja. Korruptsioonivastase komisjoni eilse istungi järel ütles komisjoni liige Priit Sibul (Isamaa), et majanduslike huvide deklaratsiooni laiendamist on samas komisjonis küll arutatud, kuid mitte viimasel ajal. «Praegust esitamist tuleb lugeda suhteliselt formaalseks. Mingi pildi need deklaratsioonid annavad, aga nagu nüüd näeme, siis konkreetsete kaasuste puhul pole selle infoga päriselt midagi teha,» lausus ta.Pesuni paljaksSibul ütles, et tegi korruptsioonikomisjoni eilsel istungil peaminister Kallasele ettepaneku esitada peale majanduslike huvide deklaratsiooni neile ka tuludeklaratsioon, et saaks küsimuse lahendatud. «Ta väidab, et teenis advokaadina suurt raha, millele ma julgeksin ka alla kirjutada, aga fakte ega ühtegi tõendust selle kohta ei ole. Majanduslike huvide deklaratsioon ei näita raha pangakontol. Kallas aga keeldus ja vastas, et teda tahetakse pesuni paljaks koorida.»Sibula sõnul poleks peaministril midagi kaotada - riigil on tema tulud täpselt teada, sest tuludeklaratsioonid tuleb maksu- ja tolliametile esitada igal aastal. Ühtlasi peab ta probleemiks, et majanduslike huvide deklaratsiooni esitajate ring on läinud liiga laiaks, sest nii ei jõua tegelda sisuga.Teine korruptsioonivastase erikomisjoni liige Eduard Odinets (SDE) seevastu on deklaratsioonide esitamise korraga rahul. «Tehnilisi muudatusi on ikka aeg-ajalt vaja teha ning neid ongi tehtud,» nentis ta. «Võib-olla tuleks muuta kohustuslikuks see lisalahter, kuhu deklarandid märgivad ka oma antud laenud ja muud toimingud. Kui komisjonil on kahtlusi mõne deklaratsiooni esitaja andmete suhtes või kui tundub, et esitatu ei kajasta tegelikku majanduslikku seisu, siis on õigus pöörduda õiguskaitseorganite poole, kes võivad vajadusel välja nõuda ka tuludeklaratsioonide andmed.»Analüüsi poleEndine riigiprokurör ja MTÜ Korruptsioonivaba Eesti juht, praegu advokaadibüroos Sirel & Partnerid töötav Steven-Hristo Evestus ütles, et Korruptsioonivaba Eesti ei ole huvide deklaratsioonide analüüsiga sisuliselt tegelenud. «Eks see ole justiitsministeeriumi ja riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni töö. Kui ongi kahtlus, et isikul, kelle huvid avalikkusele huvi pakuvad, on summad peidetud mingitesse teistesse ettevõtetesse, siis ei ole seda võimalik praegu teada saada. Korruptsioonivastane seadus näeb küll teatud juhtudel ette nende ametiisikute osaluste väljatoomist ettevõtetes, kuid sealt edasi võivad seotud olla järgmised ja siis edasi veel aina järgmised ettevõtted ning infohulk võib kujuneda liiga koormavaks,» rääkis ta.Evestuse sõnul on ta ka ise varasematel aastatel korduvalt deklaratsiooni täitnud. «Sinna tuleb märkida ka oma pangakontod ja laenud. Ma ei oska praegu öelda, kas selles peaministri laenuandmise loos on ilmsiks tulnud mingi lünk, mille kaudu on võimalik vastustest mööda hiilida või deklaratsiooni kontrollimatult ja segaselt esitada,» lausus ta. «Aga selge, et inimesel võivad olla säästud, mida ta saab välja laenata. Kallas on kahes advokaadibüroos partneriks tõusnud, teinud hästi tasustatud tööd Euroopas - ja kui viimastel aastatel esitatud deklaratsioonidest ebakõlasid välja ei tule, siis küllap on tal raha säästmine hästi välja kukkunud. Teadmata vahenditega tehingute tegemist peaks jälgima kapo. Deklaratsioonist ei selgu, mis kontodel tegelikult toimub, aga selleks ongi julgeoleku kontrollid.»Riigikogu kantselei pressinõuniku teates on sedastatud, et kontrollimise õigus on erinev. Korruptsioonivastase seaduse paragrahvi 15 järgi on riigikogu korruptsioonivastasel erikomisjonil või tema volitatud ametiisikul ainuõigus kontrollida kõrgemate riigiteenistujate ja mitmete teiste ametiisikute deklaratsioone, samuti kõiki registrile esitatud deklaratsioone. Enamasti otsustab korruptsioonivastane erikomisjon kevadise istungijärgu lõpus ametiisikute ringi, kelle deklaratsioone kontrollida. Kuna ühest deklaratsioonist ei piisa isiku huvide dünaamika hindamiseks, kontrollitakse vähemalt kahe järjestikuse aasta huvide deklaratsioone. Vastavalt vajadusele vaadatakse ka muude isikute deklaratsioone. Mullu kontrollis erikomisjon näiteks saja inimese deklaratsioone.Õiguskantsler teatas Postimehele: «Korruptsioonivastase seaduse § 15 lg 6 alusel ilmselt võiks Eesti Maksu- ja Tolliametilt (EMTA) tuludeklaratsiooni küsida küll. S.t mitte siis deklarandilt, vaid otse EMTA-lt. EMTA-1 on maksukorralduse seaduse § 29 pl alusel õigus sel juhul maksusaladust sisaldavat teavet avaldada.»"Riigikogu korruptsioonivastasel erikomisjonil või tema volitatud ametiisikul on ainuõigus kontrollida kõrgemate riigiteenistujate ja mitmete teiste ametiisikute deklaratsioone."AIMAR ALTOSAAR, ajakirjanik


IMF soovitab Eestil keskendudaoluliseleEsmaspäeval avaldas Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) rahvusvahelise rahapesuraporti, milles andis ülevaate ka olukorrast Balti ja Skandinaavia riikides.Eestis torkab silma raha väljavool teatud riikidesse ning viis, kuidas meie ametnikud ja pangad riskidega ümber käivad.IMFi värskes raportis seisab Eesti kohta, et piiriülesed maksed olid suuremad kuni aastani 2013, siis jäi nende osakaal väiksemaks, aga alates 2020. aastast on nende osakaal jälle suurenema hakanud. Viimase kahe aastaga on need mahud lausa kahekordistunud.Sealjuures saab suuremat osa rahaliigutamisest selgitada majandustegevusega. Kümne riigi sekka, kellega Eesti kõige enam makseid vahetab, kuuluvad näiteks teised Skandinaavia riigid. Siiski toob IMF välja, et majandustegevusega ei saa täielikult seletada Suurbritanniaga tehtavaid makseid ning Leedust Eestisse tehtavaid makseid. Samuti ei saa ainuüksi majandustegevusega seletada raha voolamist Šveitsi, Hongkongi, Liechtensteini, Singapuri, Maltale, Araabia Ühendemiraatidesse, Mani saarele, Gibraltarile, Mauritiusele ja Monacosse.IMF tõi Eesti kohta käivas kokkuvõttes välja, et Eestil on väga lai kahtlaste riikide nimekiri. Sinna on IMFi sõnul sattunud peaaegu pooled maailma finantsjurisdiktsioonid - tervelt 110 riiki. «Arvestades, et Eestil on väga väikesed maksete mahud enamiku kõrge riskiga riikide nimekirja riikidega, võib olla kasulikum keskenduda jurisdiktsioonidele, millega on olulises mahus maksetegevust ja millel on oluline rahapesuriski potentsiaal,» anti raportis Eestile nõu.IMF koos regiooni riikidega keskendus analüüsis rahavoogudele, rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse järelevalvele ning piiriülestele riskidele ja finantsstabiilsusele. IMFi analüüs on väga mahukas ja selle koostamine võttis aega kolm aastat. IMFi jaoks oli tegu esimese regionaalse analüüsiga rahapesuvastase võitluse hindamisel. Liina Laks


Juhtkiri: Kallase lõputu küünlapäevÜks-kaks-kolm, möödus jällegi üks päev! See on kuulus Kärna Ärni vahetekst Uduvere pasunakoori muusika saateks. Ja möödunud on taas päev veel ametisoleva peaministri elust, sedapuhku riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil.Me ei saanud selle komisjoni istungil teada peaaegu mitte midagi uut. Ühte huvitavat detaili siiski kuulsime. Peaminister on andnud varem laenu sõbrannale, kes Kallase sõnul «tegi ilusalongi ja hiljem restorani».See on tähelepanuväärne detail kahel põhjusel. Esiteks veendusime, et peaminister on võimeline uurima, mida tema rahaga tehakse, ning teiseks, et ta on suuteline seda ka mäletama. Kuid mida täpselt tegi Kaja Kallase abikaasa temalt laenatud 350 000 euroga, seda me ikkagi ei kuulnud.Komisjoni istung möödus ükskaks-kolm Uduvere moodi, kuid arvestades osalejate tunnitasusid, on tegemist maksumaksjale üpriski kuluka naljaga. Kaja Kallase sõnul on ta varasemas elus olnud hea jurist, kes teenis palju. Seda enam oli kummaline näha, et Kallas ei olnud komisjoni koosolekuks üldse valmistunud: puudusid märkmed, dokumendid ning ka oma laenuinfot hakkas ta otsima mobiiltelefonist käigu pealt, mis lõppes kurva tõdemusega, et vanemat informatsiooni ei ole võimalik sealt kätte saada. Head juristid nii ei tee.Mõneti võib seda seletada Kallase väitega kohe koosoleku alguses, et ta ei olnud kätte saanud korruptsioonivastase erikomisjoni küsimusi. Kindlasti peaks komisjon tuleviku huvides välja selgitama, kas see peaministri väide vastab tõele, ning kui jah, siis kelle süü tõttu jäid need küsimused saatmata, mistõttu oli peaministril ja teda toetanud komisjoni liikmetel lihtsam muuta istungit klounaadiks. Kuna aeg komisjoni koosolekuks oli piiratud, siis võib paraku edukaks pidada komisjoni liikme Valdo Randpere strateegiat rääkida hoopis aiaaugust ning ärritada istungi juhatajat Mart Helmet isiklike rünnakutega, mida Helme ei suutnud ignoreerida.Positiivse näitena võib tuua komisjoni liiget Tõnis Mölderit, kes oli materjalidega töötanud ja ette valmistanud küsimused ning üritas hoida teemat fookuses, vältides liigseid emotsioone.Küsis Mölder, küsis Sibul, küsis Helmegi, mida nad küsisid, populaarne sotsiaalmeedia meemiklipp «Kaja Kallas ei saa aru» veeres päriselus edasi. «Ma ei saa teie küsimusest aru,» kurtis peaminister. Ta nurises, et on olnud avatud ja läbipaistev (toortõlge ingliskeelsest sõnast transparent), kuid ta on saanud õppetunni, et mida avatum ta on, seda rohkem küsimusi tekib.Kas Kaja Kallas ei saa tõesti aru? Komisjoni liikmete ründamine, suletud kehakeelena rinnal ristatud käed ning jätkuv häma ei olnud näide avatusest. Asi pole liikmete isikutes, kellest mõni võib peaministrile olla ebasümpaatne. Antud juhul esitasid küsimusi rahvasaadikud, rahva saadikud sõna otseses mõttes. Ja rahval on õigus teada.Kindlasti oli tegemist väga vaadatava ülekandega. Kaja Kallas jättis taas kasutamata võimaluse anda avalikkusele veenvaid ja ammendavaid vastuseid. Lootuses, et taas õnnestub õhtusse veeretada üks päev, pole Kallas märganud, et see on muutunud lõputuks küünlapäevaks."Kaja Kallas jättis taas kasutamata võimaluse anda avalikkusele veenvaid ja ammendavaid vastuseid."LOE KA LK 2-3


IMF Eestile: te olete pooled maailma riigid kahtlaseks nimetanud, keskenduge oluliseleEile avaldas Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) rahvusvahelise rahapesuraporti, milles andis ülevaate Balti ja Skandinaavia riikide olukorrast. Postimees kirjutab, et Eesti puhul torkab silma raha väljavool teatud riikidesse ning viis, kuidas meie ametnikud ja pangad riskidega ümber käivad.
IMFi värskes raportis seisab Eesti kohta, et piiriülesed maksed olid suuremad kuni aastani 2013, siis jäi nende osakaal väiksemaks, aga alates 2020. aastast on nende osakaal jälle suurenema hakanud. Viimase kahe aastaga on need mahud lausa kahekordistunud.
IMF tõi muu hulgas Eesti kohta käivas kokkuvõttes välja, et Eestil on väga lai kahtlaste riikide nimekiri. Sinna on IMFi sõnul sattunud peaaegu pooled maailma finantsjurisdiktsioonid – tervelt 110 riiki. „Arvestades, et Eestil on väga väikesed maksete mahud enamike kõrge riskiga riikide nimekirja riikidega, võib olla kasulikum keskenduda jurisdiktsioonidele, millega on olulises mahus maksetegevust ja millel on oluline rahapesuriski potentsiaal,“ anti raportis Eestile nõu.
Allikas: Postimees


Küberkelmid on muutunud veel nutikamaksKüberpetturitel on käesoleva aasta esimese seitsme kuuga õnnestunud Eesti inimestelt kätte saada juba pea neli miljonit eurot. Kannatanuid on enam kui 500. KÄTLIN KUKK, Pangaliidu pettuste tõkestamise töögrupi juht Pettused on muutunud üha kavalamaks ja ohvriks langevad väga erineva taustaga inimesed alates tudengitest ning lõpetades tippjuhtidega. Selleks, et mitte kelmide ohvriks langeda, tuleb olla ülitähelepanelik…
Kogu artiklit saab lugeda Vooremaa digilehest või paberväljaandest, mis on saadaval Jõgevamaa ajalehtede müügikohtades ja maksab vaid 2€.
Telli paberleht Telli digileht Sisene digilehe lugejana


Jahmatav juhtum kinnisvaraturul: ostja pressib raha väljaTartu Postimees kirjutas jahmatavast juhtumist kinnisvaraturul, mis leidis aset Peipsi ääres. Ent kõik, kes müüvad või kavandavad oma kinnisvara müüki, peaksid sellega kursis olema, et taolise stsenaariumi kordumist enda puhul vältida. Nimelt müüs 50ndates naisterahvas keskmises seisus suvila tavapärase selle piirkonna hinnaga, 22 000 euroga. Hoonega käis kaasas 1800-ruutmeetrine krunt. Mõni kuu hiljem sai ta aga ostjalt märksa suurema nõude kui oli maja eest raha makstud: nimelt võlgnevat müüja ostja arvates talle 36 000 eurot. Nõude aluseks sai asjaolu, et katus oli majal vilets ning põrandad vajasid samuti vahetust. Samal ajal rääkis müüja Tartu Postimehele, et ostja teadis väga hästi puudustest, sest koos vaadati need enne tehingut üle. Läbirääkimiste käigus oli nõuet vähendatud 16 000 euroni. Tagasiostu pakkumisega ostjad samas nõus ei olnud, vaid andsid asja kohtusse. Millega vägikaikavedu kohtus lõpeb, ei tea: tõenäoliselt tuleb maja müüjal ikkagi mingi summa maksta. Sellele kirjeldusele võiks omalt poolt lisada, et alati on soovitatav panna maja ostu-müügu lepingusse eraldi punkt, et maja ostja on puudused üle vaadanud ja tehingu jõustumisel kaob õigus hilisemateks pretensioonideks. Muidu võiks sellist skeemi hakata rakendama n-ö laial rindel: osta kinnisvara kokku ja hiljem hakata välja pressima.


Kelmi küüsi sattunud saarlanna kaotas ligi 38 000 eurotTALLINN, 5. september, BNS – Investeerimiskelmi ohvriks sattunud Saaremaal elav naine kaotas augustis ligi 38 000 eurot, mistõttu politsei alustas juhtumi uurimiseks kriminaalmenetlust.
Saaremaal elav naine leidis augustis veebilehe, kus pakuti võimalust investeerida, teatas BNS-ile Lääne prefektuuri pressiesindaja. Naisega võeti ühendust ja tema mobiiltelefoni paluti salvestada Anydesk programm, mille kaudu kanti naise pangaarvelt raha ja võeti tema nimele laenu.
Kui naine soovis oma raha tagasi saada, küsiti selle eest lisaraha, mille naine ka üle kandis. Kokku tekitati kelmusega varalist kahju ligi 38 000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kelmi küüsi sattunud saarlanna kaotas investeerimisele lootes ligi 38 000 eurotInvesteerimiskelmi ohvriks sattunud Saaremaal elav naine kaotas augustis ligi 38 000 eurot, mistõttu politsei alustas juhtumi uurimiseks kriminaalmenetlust.Saaremaal elav naine leidis augustis veebilehe, kus pakuti võimalust investeerida, teatas BNS-ile Lääne prefektuuri pressiesindaja. Naisega võeti ühendust ja tema mobiiltelefoni paluti salvestada Anydesk programm, mille kaudu kanti naise pangaarvelt raha ja võeti tema nimele laenu.
Kui naine soovis oma raha tagasi saada, küsiti selle eest lisaraha, mille naine ka üle kandis. Kokku tekitati kelmusega varalist kahju ligi 38 000 eurot.


Kallas: tehnoloogia abil on võimalik demokraatiat tugevdadaTALLINN, 5. september, BNS – Peaminister Kaja Kallas ütles teisipäeval Tallinna digitippkohtumisel, et kuigi demokraatia ees seisavad suured väljakutsed ja autoritaarsed režiimid kasutavad digiajastu tööriistu vaba ühiskonna vastu, on vabal maailmal ühiste jõupingutustega võimalik demokraatiat tehnoloogia abil tugevdada.
Peaminister Kallas märkis demokraatia ja tehnoloogia seostele keskenduva tippkohtumise avasõnavõtus, et vabal maailmal on võimalus tehnoloogiat kasutada demokraatia tugevdamiseks. „Demokraatlikud riigid peavad rohkem keskenduma sellele, kuidas saame tehnoloogia avatud ja vastupidavate ühiskondade heaks tööle panna. Selleks on oluline avatus, reageerimine inimeste vajadustele, vastupidavus ja koostöö,“ rõhutas Kallas. Kallas tõi näiteid, kuidas tehnoloogia toetab avatud ühiskondi ja koostööd näiteks sõjakuritegude uurimisel, Ukraina sõjapõgenike abistamisel või globaalsete algatuste edendamisel, nagu näiteks eestlaste loodud maailmakoristuspäev.
„Avatud majandus ja avatud ühiskond tugevdavad üksteist. Erinevalt autoritaarsetest režiimidest ei pea demokraatiad otsima võimatut tasakaalu: kuidas saavutada majanduskasvu soodustamiseks vajalikku piisavat avatust ilma poliitilist kontrolli kaotamata,“ sõnas Kallas.
„Siin Euroopas muretsen ma aga hoopis teistsuguse tasakaalu pärast – kuidas tagada, et me soovist kaitsta oma kodanikke ei reguleeriks uusi tehnoloogiaid ja ärimudeleid üle. Sellega me hoopis aeglustaksime paljusid tehnoloogiate pakutavaid eeliseid,“ märkis Kallas.
Kallas rõhutas, et valitsused ei tohi olla tehnoloogilise arengu passiivsed jälgijad. „Peame vastama inimeste vajadustele ja meie aja väljakutsetele. Eestis me ehitame personaliseeritud riiki, et pakkuda ennetavalt kõigile inimestele ja ettevõtetele vajalikke teenuseid efektiivselt, õigel ajal ja viisil. Näiteks personaliseeritud meditsiin aitab sihistada elupäästvat arstiabi. Personaliseeritud õppekavad aitavad sobitada haridust iga õpilase vajadustega,“ rääkis ta Eesti kogemusest.
Kallas märkis, et kasutada tuleb ka AI tohutut potentsiaali, õppida tundma selle riske ja kuidas neid riske maandada. „Riik ei saa tehnoloogiliselt areneda ilma tehisintellektita. AI aitab tuvastada pettuseid, automatiserida toetuste maksmist, pakkuda inimestele paremaid töökohti. See toob juurde ka kolmanda suuna: piisava tehnoloogilise vastupidavuse ehitamine küberrünnakutele. Sõda ei käi mitte ainult Ukrainas, vaid ka küberruumis, Venemaa sihilikult ründab andmekeskuseid. Peame kohanema kiiresti muutuva julgeolekuolukorraga. Eesti praktiliselt kahekordistas eelmisel aastal küberjulgeoleku eelarvet. Lisaks sellele panustame kaitsesse  3 protsenti SKT-st.“
Kallas kutsus üles ka teisi riike küberkaitsesse ja julgeolekusse rohkem panustama. „Avatus, reageerimisvõime ja vastupidavus on demokraatliku ja avatud ühiskonna märkideks, kus tehnoloogia saab olla suureks abiks. Aga viimane oluline osa on selle kõige juures koostöö. „Eelkõige tähendab see praegu Ukraina toetamist kuni võiduni. Humanitaar- ja relvaabi andmist, aga ka aidata Ukrainal saada NATOsse ja Euroopa Liitu,“ ütles Kallas.
„Samuti peame ühiselt lisaks avaliku sektori koostööle arendama ka koostööd erasektoriga. Hea näide on selleks Ukraina, kus erasektoriga tehakse koostööd küberkaitse valdkonnas ja see on toonud suurt edu,“ lisas peaminister.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kallas digitippkohtumisel: riik ei saa tehnoloogiliselt areneda ilma tehisintellektitaPeaminister Kaja Kallas (RE) ütles tänasel Tallinna digitippkohtumisel, et kuigi demokraatia ees seisavad suured väljakutsed ja autoritaarsed režiimid kasutavad digiajastu tööriistu vaba ühiskonna vastu, on vabal maailmal ühiste jõupingutustega võimalik demokraatiat tehnoloogia abil tugevdada.Kallas märkis demokraatia ja tehnoloogia seostele keskenduva tippkohtumise avasõnavõtus, et vabal maailmal on võimalus tehnoloogiat kasutada demokraatia tugevdamiseks. «Demokraatlikud riigid peavad rohkem keskenduma sellele, kuidas saame tehnoloogia avatud ja vastupidavate ühiskondade heaks tööle panna. Selleks on oluline avatus, reageerimine inimeste vajadustele, vastupidavus ja koostöö,» rõhutas Kallas.
Kallas tõi näiteid, kuidas tehnoloogia toetab avatud ühiskondi ja koostööd näiteks sõjakuritegude uurimisel, Ukraina sõjapõgenike abistamisel või globaalsete algatuste edendamisel, nagu näiteks eestlaste loodud maailmakoristuspäev. «Avatud majandus ja avatud ühiskond tugevdavad üksteist. Erinevalt autoritaarsetest režiimidest ei pea demokraatiad otsima võimatut tasakaalu: kuidas saavutada majanduskasvu soodustamiseks vajalikku piisavat avatust ilma poliitilist kontrolli kaotamata,» sõnas Kallas.
«Siin Euroopas muretsen ma aga hoopis teistsuguse tasakaalu pärast – kuidas tagada, et me soovist kaitsta oma kodanikke ei reguleeriks uusi tehnoloogiaid ja ärimudeleid üle. Sellega me hoopis aeglustaksime paljusid tehnoloogiate pakutavaid eeliseid,» märkis Kallas.

Kaja Kallas
Valitsus

Kallas rõhutas, et valitsused ei tohi olla tehnoloogilise arengu passiivsed jälgijad. «Peame vastama inimeste vajadustele ja meie aja väljakutsetele. Eestis me ehitame personaliseeritud riiki, et pakkuda ennetavalt kõigile inimestele ja ettevõtetele vajalikke teenuseid efektiivselt, õigel ajal ja viisil. Näiteks personaliseeritud meditsiin aitab sihistada elupäästvat arstiabi. Personaliseeritud õppekavad aitavad sobitada haridust iga õpilase vajadustega,» rääkis ta Eesti kogemusest.
Kallas märkis, et kasutada tuleb ka AI tohutut potentsiaali, õppida tundma selle riske ja kuidas neid riske maandada. «Riik ei saa tehnoloogiliselt areneda ilma tehisintellektita. AI aitab tuvastada pettuseid, automatiserida toetuste maksmist, pakkuda inimestele paremaid töökohti. See toob juurde ka kolmanda suuna: piisava tehnoloogilise vastupidavuse ehitamine küberrünnakutele. Sõda ei käi mitte ainult Ukrainas, vaid ka küberruumis, Venemaa sihilikult ründab andmekeskuseid. Peame kohanema kiiresti muutuva julgeolekuolukorraga. Eesti praktiliselt kahekordistas eelmisel aastal küberjulgeoleku eelarvet. Lisaks sellele panustame kaitsesse 3% SKTst.» Kallas kutsus üles ka teisi riike küberkaitsesse ja julgeolekusse rohkem panustama.
«Avatus, reageerimisvõime ja vastupidavus on demokraatliku ja avatud ühiskonna märkideks, kus tehnoloogia saab olla suureks abiks. Aga viimane oluline osa on selle kõige juures koostöö. „Eelkõige tähendab see praegu Ukraina toetamist kuni võiduni. Humanitaar- ja relvaabi andmist, aga ka aidata Ukrainal saada NATOsse ja Euroopa Liitu,» ütles Kallas.
«Samuti peame ühiselt lisaks avaliku sektori koostööle arendama ka koostööd erasektoriga. Hea näide on selleks Ukraina, kus erasektoriga tehakse koostööd küberkaitse valdkonnas ja see on toonud suurt edu,» lisas peaminister.


Investeerimishuviline Saaremaa naine jäi ilma ligi 38 000 eurostSel esmaspäeval alustati kriminaalmenetlust selles, et augustis leidis Saaremaal elav naine veebilehe, kus pakuti võimalust investeerida.Naisega võeti ühendust ja tema mobiiltelefoni paluti salvestada Anydesk programm, mille kaudu kanti naise pangaarvelt raha ja võeti tema nimele laenu.
Kui naine soovis oma raha tagasi saada, küsiti selle eest lisaraha, mille naine ka üle kandis. Kokku tekitati kelmusega varalist kahju ligi 38 000 eurot.


Kaja Kallas pani sisse järgmise käigu – see on tagasikäikNäib, et nn idaraha skandaaliga oma abikaasale antud laenu kaudu seotud peaminister Kaja Kallas on viimase piiri peal. Kui alguses ajas ta lihtsalt tagasi, siis nüüd on ta valinud uue taktika – rünnata kõiki.
Seda, et kõik teised on süüdi, mäletame Edgar Savisaare ajast. Halb eeskuju. Kui alguses süüdistas oma probleemides seni nii truult peost söönud ajakirjanikke (šaakaleid), siis nüüd, nagu ikka, on süüdi opositsioon ehk EKREIKE, nagu ta märkis.
Eriti lööb välja tema isiklik viha Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimehe Mart Helme suhtes, mida ta isegi ei püüa varjata.
Komisjoni ette tuli ta eile ilma ühegi dokumendita, pähe oli õppinud vaid kaks lauset: „mis see on, milles mind süüdistatakse“ ja „kui kaugele see läheb“. Ta viskas oma mobiiltelefoni lauale ja jäi käed rinnal ülbelt küsitlejaid põrnitsema. Vastuseid tal aga polnud. Näiteks olulisele küsimusele, millal ta oma abikaasale raha laenas. Isegi aastat ei mäletanud ja telefon väidetavalt ei võimaldanud tal seda üles leida.
Mobiiltelefonis oli tal oma laenudokumentide asemel kaasas vaid komisjoni esimehe Mart Helme vanad tsitaadid ja oma isiklike rünnakutega üritas ta kogu istungit laadaks pöörata, andmata aru et tegu on ikkagi tema küsimusega ja ta siiski on veel Eesti peaminister.
Rünnakule kaasas ta Valdo Randpere, kes oli komisjonis Eerik-Niiles Krossi asendusliikmena ja vatras vahele interneti teel ekraani taga.
Pärast seda istungit mõtles Kallas järele ja saatis erikomisjoni liikmetele abikaasa Arvo Halliku firmale Novaria Consult antud laenulepingu ja selle lepingu kaks lisa. Sellest andis ta teada sotsiaalmeedias.
Mis aga eriti tähelepanuväärne, kuid Kallase puhul isegi mitte enam kummaline – ta eeldab, et pärast seda, talle enam küsimusi ei esitata.
Nimelt küsis ta pärastlõunase koalitsiooninõukogu istungi järel Postimehelt: „Kas te ütlete, et kui ma esitan lepingu ja pangakonto väljavõtted nende maksete kohta, siis te ei küsi enam ühtegi küsimust? Kui te lubate, et te rohkem küsimusi ei esita, siis ma esitan veel täna selle laenulepingu ja pangakonto väljavõtted ka sellele komisjonile.“
Lisaks nimetas ta kogu protsessi nõiajahiks ja et see kõik on tema taluvuse piiri ületanud.
Aarne Mäe


Sibul: laenu Novaria Consultile liikumistest pole meil endiselt aimu   Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Priit Sibul ütles ERR-ile, et komisjonil puudub endiselt ülevaade peaminister Kaja Kallase (RE) poolt tema abikaasa Arvo Halliku ettevõtte Novaria Consult tehtud laenu ülekannetest. Laenuleping vormistati Sibula sõnul vahetult enne Venemaa täiemahulist kallaletungi Ukrainale.    Peaminister Kaja Kallas (RE) saatis esmaspäeva õhtul komisjonile laenulepingu,  mis puudutab laenu andmist Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult. Millise hinnangu saate anda sellele korruptsioonivastase erikomisjoni liikmena?  Laenuleping tundub olema nii nagu laenulepingud ikka, aga võib-olla see, mida, mida ka peaminister eile komisjonis ei rääkinud, et sellel laenulepingul on ka kaks lisa, milles ei ole ju mitte midagi problemaatilist. Aga imelik on, et sellistest detailidest ei räägita. Ja ka eile peaminister mitmel korral ta igale küsimusele vastas küsimusega, et mida te uurite. Aga kui on ammendavad vastused, siis ei olekski täiendavaid küsimusi vaja. Võib-olla problemaatiline on see, et see leping on sõlmitud vahetult enne sõja algust, mis on sellise märgilise tähendusega. Kui peaminister on öelnud, et usaldus temal abikaasaga on suur, siis see, millest see skandaal lahvatas ja see probleem, siis need on kuidagi liiga tähenduslikud daatumid, et see laenulepingu sõlmimise aeg jääb vahetult enne sõjaperioodi algust. Ja laenulepingu järgi ei oleks pidanud selle tagasimaksetega kiirustama. Kusagil ei ole ka loomulikult öeldud, et laenu ei võiks tagasi maksta kiiremini. Kahjuks selle kohta meil mitte mingeid dokumente ei ole, et millal see laen peaministri poolt Novaria Consultile üle kanti. Ja ka selle kohta tõendusi maksekorralduste näol, et millal ja millistes summades see tagasi on laekunud, ka seda meil ei ole. Meil on olemas laenuleping. Teatavad teatavad küsimused on endiselt õhus.  Mis kuupäeval see laenuleping siis vormistati?  Kuna see leping koosneb kolmest osast, siis need on toimunud erinevatel aegadel, aga ma arvan, et nende faktide kohta on mõistlik pärida peaministrilt endalt.  Mida siis sellest asjaolust peaks välja lugema, et vahetult enne sõda see laenuleping sõlmiti, nagu te ütlesite?  Mida varasemalt on öeldud ja mida peaminister on öelnud, et ta ei tea midagi nendest äridest, millega abikaasa tegeles. Meil endiselt on teadmata ja siin lepingus ei ole ka kirjas, milleks seda laenu kasutada saab. See on kõik lahtine. Ja teine asi on see, et samal ajal toimus peaministri visiit sellesse grupi peaettevõttesse Metaprinti. Kõik need jäävad ühte perioodi. Võibki olla, et see kõik oli juhus, aga kui see kõik juhus oli, siis oleks pidanud ka selle algusest peale ära rääkima, Aga kindlasti poliitikas on seda paranoilist olukorda rohkem, aga täna tagantjärgi vaadates see jääb kõik ühte perioodi.  Mis komisjoni vaates nüüd selle teemaga edasi saab? Kas mingi täiendav istung on juba kokku lepitud?  Ei, meil veel kokku lepitud ei ole. Eks tulebki nüüd saada osapooltelt täiendavat informatsiooni. Rahade liikumise kohta tegelikult endiselt mingit ülevaadet komisjonil ei ole. Meil on olemas laenuleping, aga millal ja kuidas rahad täpselt liikusid, seda meil ei ole. Kuigi mulle jäi mulje, et me ka selle info saame. Seda meil veel praegusel hetkel pole. Kui see info tekib, siis on põhjust uuesti kokku saada ja arutada, kas need asjad on kõik korrektsed ja klapivad omavahel.  Kas võtate sellest esimesest istungist kaasa ka mõned õppetunnid, et võib-olla kuidagi formaati ja küsimuste esitamist korrigeerida? Esmaspäeval kippus arutelu käest ära minema ja tegemist ei olnud kindlasti teineteise suhtes lugupidava suhtlemisega.  Inimestel on emotsioonid ja need selgelt eile keesid üle. Mul on raske hinnanguid anda, inimesed on väga erinevad. Minu soovitus esimehele on see, et me omavahel varem arutaksime läbi ja mulle tundub, et mõned küsimused on mõistlik ikkagi kirjalikult ette saata. Minu jaoks eile võib-olla kõige suurem probleem oli see, et kui peaminister saabus komisjoni istungile, siis tal ei olnud kaasas ühtegi seotud dokumenti, ei maksekorralduste näol ega lepingu näol ja et talle tuli üllatusena kõik see. Küll aga olid kaasas Mart Helme vanad tsitaadid. Ma päris täpselt ei saanud aru, milleks neid vaja oli. Neid oli, aga asjassepuutuvaid dokumente ei olnud vaja. Aga ma olen nõus, et eile see arutelu oleks võinud olla asjalik, aga seal kindlasti emotsioone oli rohkem kui tarvis.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Avatud parlamendi seminar keskendub parlamentide rollile korruptsioonivastases võitlusesRiigikogu pressiteade
5. september 2023
Avatud parlamendi seminar keskendub parlamentide rollile
korruptsioonivastases võitluses
Riigikogu konverentsisaalis toimub täna pärastlõunal avatud partnerluse
tippkohtumise raames avatud parlamendi seminar, kus osaleb sadakond inimest
enam kui 30 riigist, et arutada parlamentide rolli korruptsioonivastases
võitluses.
Kell 14 algava ürituse esimene paneeldiskussioon keskendub headele
tavadele, mida parlamendid ja saadikud saavad kasutada. Muu hulgas
räägitakse teabe avalikustamisest, aga ka eetikakoodeksist, lobitöö
läbipaistvusest ja huvide deklareerimisest.
Teises paneeldiskussioonis võetakse fookusesse parlamendi roll
korruptsioonivastase poliitika kujundamisel. Sel arutelul räägitakse
tegelikest tulusaajatest ja rikkumistest teatajatest, samuti avaliku
sektori kulutustest ja täitevvõimu järelevalvest. Arutelul osaleb ka
Riigikogu liige Margit Sutrop.
Seminar kestab kella 14–18 ja seda saab jälgida otsepildis Riigikogu
veebilehel<https://www.riigikogu.ee/live/5/et>. Seminar toimub inglise
keeles.
Riigikogu, avatud parlamendi e-võrgustiku ja avatud valitsemise
partnerluse koostöös korraldatav seminar toimub avatud valitsemise
partnerluse üleilmse tippkohtumise raames, mida peetakse 6.–7.
septembrini Tallinnas.
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Avatud parlamendi seminar keskendub korruptsioonivastasele võitluseleTALLINN, 5. september, BNS – Riigikogu konverentsisaalis toimub teisipäeva pärastlõunal avatud partnerluse tippkohtumise raames avatud parlamendi seminar, kus osaleb sadakond inimest enam kui 30 riigist, et arutada parlamentide rolli korruptsioonivastases võitluses.
Kell 14 algava ürituse esimene paneeldiskussioon keskendub headele tavadele, mida parlamendid ja saadikud saavad kasutada. Muu hulgas räägitakse teabe avalikustamisest, aga ka eetikakoodeksist, lobitöö läbipaistvusest ja huvide deklareerimisest.
Teises paneeldiskussioonis võetakse fookusesse parlamendi roll korruptsioonivastase poliitika kujundamisel. Sel arutelul räägitakse tegelikest tulusaajatest ja rikkumistest teatajatest, samuti avaliku sektori kulutustest ja täitevvõimu järelevalvest. Arutelul osaleb ka riigikogu liige Margit Sutrop.
Seminar kestab kell 14–18 ja seda saab jälgida otsepildis riigikogu veebilehel. Seminar toimub inglise keeles.
Riigikogu, avatud parlamendi e-võrgustiku ja avatud valitsemise partnerluse koostöös korraldatav seminar toimub avatud valitsemise partnerluse üleilmse tippkohtumise raames, mida peetakse 6.–7. septembrini Tallinnas.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Saaremaa naine leidis veebilehe, kus pakuti võimalust investeerida – kahju 38 000 eurotEsmaspäeval, 4. septembril alustati kriminaalmenetlust selles, et augustis leidis Saaremaal elav naine veebilehe, kus pakuti võimalust investeerida.
Naisega võeti ühendust ja tema mobiiltelefoni paluti salvestada Anydesk programm, mille kaudu kanti naise pangaarvelt raha ja võeti tema nimele laenu.
Kui naine soovis oma raha tagasi saada, küsiti selle eest lisaraha, mille naine ka üle kandis.
Kokku tekitati kelmusega varalist kahju ligi 38 000 eurot.


Ettevõtluskonto – füüsilise isiku ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamineFoto: Shutterstock
PRO tellijale
Ettevõtluskonto kaudu teenitud tulu on ühtse maksuga, mis jagatakse tulumaksu, sotsiaalmaksu ja kohustatud isiku puhul ka kogumispensioni makse vahel, maksustatav tulu. Eraisikul võimalus avada LHV Pangas ettevõtluskonto ja täita oma maksukohustus ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse alusel.
Ettevõtluskonto on mõeldud ühe eraisiku poolt teisele eraisikule osutatud teenuse või kauba müügist saadud tasult maksukohustuse lihtsustatud täitmiseks.
Ettevõtluskonto omanik näeb ettevõtluskonto kõiki laekumisi ja maksuarvestust e-MTA kaudu (“Registrid ja päringud” –> “Minu päringud” –> “Ettevõtluskonto”).
Ettevõtluskonto avanud inimesel ei ole kohustust end ettevõtjana registreerida ega tulude ja kulude arvestust pidada. Ettevõtluskonto omanik ei või olla käibemaksukohustuslane ega tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE) samal või sarnasel tegevusalal.
Kui ettevõtluskontole laekunud tulu maksustamise õigus on teisel riigil, ei saa seda tulu Eestis maksustada ettevõtluskonto kaudu.
Ettevõtluskontole ei tohi kanda rahasid, mis on teenitud teenuse osutamisest või kauba müügist perioodil, millal ettevõtluskonto omanik on sotsiaalselt kindlustatud mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna riigis (Euroopa Liidu liikmesriigid, Norra, Liechtenstein, Šveits) või sotsiaalkindlustuslepingu riigis (Kanada, Ukraina, Austraalia, Valgevene), kus on see tulu maksustatav sotsiaalkindlustusmaksetega.
Ettevõtluskonto omanike kohta saab teha avaliku päringu eesti, vene ja inglise keeles.
Ettevõtluskonto eesmärk
Ettevõtluskonto loob ettevõtlusega tegelemiseks uue lihtsa ja soodsa tegutsemisvormi. Ettevõtluskontot kasutades ei pea koostama raamatupidamis- ja maksuaruandeid, sest maksukohustuse täitmine toimub ettevõtluskonto laekumiste alusel. Ettevõtluskonto omanik ei esita arveid, sest ta ei ole ettevõtja ega raamatupidamiskohustuslane. Ettevõtluskonto omanik saab suulise kokkuleppe alusel osutada teenust või müüa kaupu. Samas saab ta vajadusel sõlmida ka lihtsa kirjaliku lepingu, kus olulised teenuse osutamise või kauba müügi andmed kirjas. Kirjalik leping võib olla ka pangakonto väljavõte, makseterminali kviitung või sularahas tasumisel kassaorder.
Näiteks on ettevõtluskontole ülekande tegemisel juriidilisele isikule täiesti sobiv kuludokument pangakonto väljavõte (maksekorraldus) või kassa väljaminekuorder, kus on ära näidatud kauba või teenuse nimetus, kogus, hind ja summa.
LHV Pank võimaldab ettevõtluskonto omanikele ka makseterminale (kaardiga tasumisel). Makseterminal väljastab kviitungi, millele saab juurde kirjutada kauba nimetuse ja see on ka täiesti sobiv kuludokument.
Näiteks kui ettevõtluskonto omanik müüb juriidilisele isikule laadal omavalmistatud käsitööd, siis on juriidilisele isikule sobiv kuludokument kassa sissetulekuorder tema koostatud kassa väljaminekuorder, kus on ära näidatud kuupäev, müüja ja ostja andmed ning kauba nimetus, kogus, hind ja summa. Kui ettevõtluskonto omanik saab teenuse osutamisel või kauba müügil sularaha, siis kannab ta ise selle oma ettevõtluskontole, et maksukohustus täita.
Kuna juriidilised isikute puhul reguleerib majandustehingute dokumenteerimist, algdokumentide käivet ja säilitamist raamatupidamise sise-eeskiri, siis võivad olla nõuded erinevad, kuid maksu- ja tolliamet aktsepteerib ettevõtluskonto puhul lihtsustatud dokumente.
Ettevõtluskonto kasulikkkus
Ettevõtluskonto on kasulik inimesele, kes osutab teistele eraisikutele teenuseid tegevusaladel, millega ei kaasne otseselt kulusid, või kes müüb eraisikutele ja juriidilistele isikutele kaupu, mis on omavalmistatud või väikese materjali- või soetuskuluga.
Näiteks võib tuua lapsehoidja, koduabilise, aiahoolduse, remondi- või ehitustööde teenused, millega ei kaasne otseseid kulusid või mille puhul kannab kulud teenuse tellija. Näiteks remondi- või ehitusteenuse tellija ostab ise remondivahendid ja -materjalid.
Näiteks võib tuua ka omavalmistatud kauba müügi nii eraisikutele kui ka juriidilistele isikutele juhul, kui kauba tooraine või lähtematerjali kulu on madal võrreldes kauba müügihinnaga. Näiteks käsitöö, kunsti, omakasvatatud või omavalmistatud toidu, istikute, taimede vm müük.
Samuti on ettevõtluskonto sobiv lahendus uutele ettevõtlusvormidele, näiteks sõidujagamise teenuse platvormide Uber, Taxify, Bolt vm kaudu eraisikult eraisikule osutatud teenustelt saadud tasu lihtsustatud maksustamisele.
Ettevõtluskonto ei ole kasulik
Kuna ettevõtlustulu maksuga maksustatakse kogu ettevõtluskontole laekunud summa, mitte teenuse osutamisest või kaupade müügist saadud kasum, siis ei ole võimalik kulusid maha arvata. Seetõttu on tegevusaladel, millega kaasnevad otsesed või suured kulud, kasulikum tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või äriühingu kaudu. Näiteks kauba müügil või vahendamisel on oluline kauba soetuskulud tulust maha arvata.
Kuidas ettevõtluskonto teenus toimib?
Eraisik avab LHV Pangas ettevõtluskonto.
Ettevõtluskonto lepingu sõlmimiseks peab isik olema eelnevalt LHV Panga klient.
LHV Panga kliendil tuleb siseneda LHV internetipanka, valida rubriigist “Info ja seaded” lehekülg “Lepingud” ja real “Ettevõtluskonto” vajutada nuppu “Sõlmi leping”. Lepingu saab allkirjastada Smart-ID, Mobiil-ID või ID-kaardiga. Oluline on eelnevalt tutvuda ettevõtluskonto lepingu tingimustega!
Lepingu sõlmimisega annab ettevõtluskonto omanik LHV Pangale korralduse broneerida ettevõtluskontole laekunud summadelt ettevõtlustulu maks ning kanda ettevõtlustulu maks üle maksu- ja tolliametile.
LHV Pank teatab ettevõtluskonto avanud või sulgenud isiku andmed ja ettevõtluskonto kontonumbri (IBAN) maksu- ja tolliametile ning kannab kalendrikuus ettevõtluskontole laekunud summadelt broneeritud ettevõtlustulu maksu koheselt üle maksu- ja tolliametile. Ettevõtluskontol olevat vaba raha saab konto omanik vabalt kasutada sarnaselt tavapärasele arvelduskontole.
NB! Alates 01.12.2022 hakkab kehtima LHV Panga uus hinnakiri, kuhu on lisandunud ka hinnastamine ettevõtluskontole. Konto avamine ning sulgemine on kliendile jätkuvalt tasuta, kuid lisandunud on konto haldustasu 5 eurot, juhul kui kliendi kuukäive on suurem kui 500 eurot (k.a).
Maksu- ja tolliamet
kannab LHV Pangalt saadud maksumaksja andmed ettevõtluskonto avamise lepingu sõlmimisel maksukohustuslase registrisse ja kustutab maksumaksja andmed ettevõtluskonto lepingu lõppemisel registrist;
jaotab laekunud ettevõtlustulu maksu, kui maksumaksja on kogumispensioni kohustatud isik:
tulumaksu osa määr 20/55 ettevõtlustulu maksu määrast,
sotsiaalmaksu osa määr 33/55 ettevõtlustulu maksu määrast,
kohustusliku kogumispensioni makse osa määr 2/55 ettevõtlustulu maksu määrast;
jaotab laekunud ettevõtlustulu maksu, kui maksumaksja ei ole kogumispensioni kohustatud isik:
tulumaksu osa määr 20/53 ettevõtlustulu maksu määrast,
sotsiaalmaksu osa määr 33/53 ettevõtlustulu maksu määrast;
edastab kohustusliku kogumispensioni makse osa andmed pensioniregistri pidajale ning sotsiaalmaksu osa andmed haigekassale ja sotsiaalkindlustusametile.
Ettevõtlustulu maksu määr
Ettevõtlustulu maksu määr on 20% ettevõtluskontole laekunud summast, kui summa ei ületa 25 000 eurot kalendriaastas ja 40% ettevõtluskontole laekunud 25 000 eurot ületavast summast kalendriaastas.
Kui ettevõtluskontole laekunud tasu ületab 40 000 eurot kalendriaastas, siis on füüsilisel isikul kohustus end äriregistris ettevõtjana (FIE, OÜ) ning maksu- ja tolliametis käibemaksukohustuslasena registreerida. Registreeritud ettevõtja on kohustatud pidama raamatupidamis- ja maksuarvestust.
Kuidas erineb maksukohustus ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise ja füüsilisest isikust ettevõtja puhul?
Näide: pensionär Toomas osutab oma isikliku traktoriga teenust (kündmine, kartulivõtt, lumekoristus vm). Ta teeb traktori töökorras hoidmiseks ka kulutusi (remont, varuosad, kütus vm). Toomasele laekub 2023. aastal teenuse osutamisest 6000 eurot ja ta teeb kulutusi 4000 eurot.
Kui Toomas avab LHV Pangas ettevõtluskonto ja kasutab ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamist, siis on tema ettevõtlustulu maksukohustus 1200 eurot (6000 × 20%), sest ettevõtlustulust ei ole lubatud kulusid maha arvata.
Kui Toomas registreerib end äriregistris füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE), siis on tal ettevõtlustulust lubatud kulud maha arvata.
Toomase tuludeklaratsiooni vormil E kujuneb tema ettevõtlustulu enne sotsiaalmaksuga korrigeerimist 6000 – 4000 = 2000 eurot ning sotsiaalmaksuga korrigeerimisel 2000 ÷ 1,33 = 1503,76 eurot. Toomase sotsiaalmaksukohustus FIEna on 496,24 eurot (1503,76 × 33%). Toomase tulumaksukohustus kujuneb füüsilise isiku tuludeklaratsiooni alusel. Toomase tulud on pension 4800 eurot ja FIE ettevõtlustulu 1503,76 eurot ehk kokku 6303,76 eurot. Toomasel on õigus maksuvabale tulule 8448 eurot, sest ta on vanaduspensionär. Toomas ei ole liitunud kohustusliku kogumispensioniga ning talle ei tehta sealt väljamakseid. Toomase maksustatav tulu on 6303,76 – 8448 = 0,00 eurot. Toomasel tulumaksukohustus puudub. Kui Toomas osutab traktoriga teenust FIEna, siis on tema 2023. aasta maksukohustus 496,24 eurot.
Kuna Toomasel on seoses oma ettevõtlusega olulised kulud (traktori remont, varuosad, kütus vm), siis on tema maksukohustus FIEna tegutsemisel 703,76 euro (1200 – 496,24) võrra väiksem kui ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise korral.
Kas ettevõtluskonto kasutamisega tekib ravikindlustus?
Ettevõtluskontot omaval inimesel on õigus ravikindlustusele kui kalendrikuus laekunud sotsiaalmaksu osa on vähemalt sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse ulatuses. 2023. aastal on sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär 654 eurot ja sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 215,82 eurot kuus (654 × 33%).
Ravikindlustuskaitse saamiseks peab inimese eest laekuma eelmise kuu sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses. Kindlustuskaitse tekib pärast sotsiaalmaksu laekumist (10. kuupäeval) järgmisel päeval ja peatub ühe kuu möödumisel, kui järgmise kuu 10. kuupäevaks ei ole sotsiaalmaksu miinimumkohustus täidetud. Andmed inimese kohta, kelle eest on laekunud sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses, esitab maksu- ja tolliamet haigekassale.
Näide: kui inimene tegutseb ainult ettevõtluskonto kaudu ning ta on liitunud II pensionisambaga, siis peab tal ravikindlustuse saamiseks teenuse osutamisest või kaupade müügist laekuma 2023. aastal kalendrikuus vähemalt 1798,50 eurot, millelt ettevõtlustulu maks on 359,70 eurot (1798,50 × 20%) ja millelt omakorda sotsiaalmaksu osa on 215,82 eurot (359,70 × 33/55 kogumispensioni kohustatud isiku puhul). Kuna sotsiaalmaksu miinimumkohustus on täidetud, siis on inimesel õigus ravikindlustusele.
Näide: kui inimene tegutseb ainult ettevõtluskonto kaudu ning ta ei ole liitunud II pensionisambaga, siis peab tal ravikindlustuse saamiseks teenuse osutamisest või kaupade müügist laekuma 2023. aastal kalendrikuus vähemalt 1733,10 eurot, millelt ettevõtlustulu maks on 346,62 eurot (1733,10 × 20%) ja millelt omakorda sotsiaalmaksu osa on 215,82 eurot (346,62 × 33/53). Kuna sotsiaalmaksu miinimumkohustus on täidetud, siis on inimesel õigus ravikindlustusele.
Ravikindlustuse tekkimisest saab täpsemalt lugeda haigekassa veebist “Tööandja kindlustatud“.
Näide: 2023. aasta veebruaris teenis füüsiline isik juriidilise isikuga sõlmitud töövõtulepingu alusel 400 eurot ning juriidiline isik maksis tasult sotsiaalmaksu 132 eurot. Samas laekus veebruaris ka füüsilise isiku ettevõtluskontole 800 eurot, millelt arvutati ettevõtlustulu maks 160 eurot (800 x 20%) ja millelt omakorda arvutati sotsiaalmaksu osa 96 eurot (160 × 33/55).
Seega laekus veebruaris füüsilise isiku eest sotsiaalmaksu kokku 228 eurot (132 + 96). Isiku puhul on veebruaris sotsiaalmaksu minimaalne kohustus täidetud ja tal on õigus ravikindlustuskaitsele alates 11. märtsist.
Kas ettevõtluskontole laekunud tulult saab teha füüsilise isiku tuludeklaratsioonil mahaarvamisi?
Ettevõtluskontole laekunud ettevõtlustulult ei ole õigus teha füüsilise isiku tuludeklaratsioonis mahaarvamisi (näiteks maksuvaba tulu, eluasemelaenu intressid, koolituskulud). Samuti ei arvestata ettevõtlustulu maksu tulumaksu osa füüsilise isiku tuludeklaratsioonis tasutud või kinnipeetud tulumaksuna.
Samas on oluline arvestada, et ettevõtluskontole laekunud summad, millest on maha arvatud sotsiaalmaksu osa, lähevad arvesse füüsilise isiku aastatuluna ja mõjutavad seeläbi füüsilise isiku maksuvaba tulu summa suurust. Aastatulu ja maksuvaba tulu on selgitatud täpsemalt siin.
Kuidas toimub maksustamine teenuse osutamisel residendist äriühingule, mittetulundusühingule, sihtasutusele ja juriidilisest isikust usulisele ühendusele?
Ettevõtluskonto omanik saab teenuseid osutada ja kaupu müüa nii eraisikutele kui ka äriühingutele, mittetulundusühingutele, sihtasutustele, avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele jt isikutele.
Teenuse osutamisel residendist äriühingule, mittetulundusühingule, sihtasutusele ja juriidilisest isikust usulisele ühendusele peab ainult arvestama, et nendel isikutel tekib täiendav tulumaksukohustus (määr 20/80), mis võrdsustab maksukoormuse tavapärase töösuhte maksukoormusega. Täiendav maksukohustus ongi ettenähtud selleks, et vältida tavapärase töösuhte suunamist soodsamale ettevõtluskontole.
Seetõttu tuleb ettevõtluskontole kantud teenustasu puhul hinnata, kes on ettevõtluskonto omaniku poolt osutatud teenuse saanud – kas tööandja (äriühing) või töötaja ning kas tegemist võib olla tööandjapoolse kulu hüvitamisega töötajale. Samuti tuleb hinnata, kas tegemist võib olla tööandjapoolse töölepingu või teenuse osutamise lepingu asendamisega ettevõtluskonto kasutamisega.
Kui teenuse on saanud töötaja ning tööandja hüvitab tööülesannetega seotud kulu töötajale, siis on see maksuvaba tulumaksuseaduse § 12 lg 3 alusel. Näiteks olukorras, kus töötaja kasutas Bolti taksoveoteenust ja tööandja hüvitas töötajale tööülesannetega seotud sõidukulu, on see maksuvaba kulu hüvitamine. Ka olukorras, kus taksoveoteenuse osutaja oli ettevõtluskonto omanik, ei too tööandjale (äriühingule) taksoveoteenuse kulu hüvitamine kaasa täiendavat maksukohustust tulumaksuseaduse § 34 p 13 ja § 51 lg 2 p 1 alusel.
Kui aga tööandja asendab töölepingu või teenuse osutamise lepingu ettevõtluskonto kasutamisega, siis tekib äriühingul täiendav maksukohustus eeltoodud sätete alusel. Näiteks olukorras, kus äriühing asendab seni töölepingu alusel töötanud autojuhti tasustamise ettevõtluskonto kaudu.
Seega äriühingul tekib täiendav tulumaksukohustus (20/80) olukorras, kus ettevõtluskonto asendab töölepingut, käsunduslepingut, töövõtulepingut või muud võlaõiguslikku teenuse osutamise lepingut.
Kaupade müümisel täiendavat tulumaksukohustust ei teki.
Seetõttu kui eraisikule laekub ettevõtluskontole teenuse osutamise eest tasu residendist äriühingult, mittetulundusühingult, sihtasutuselt või juriidilisest isikust usuliselt ühenduselt (edaspidi ka väljamakse tegija) ja tasu kuulub maksustamisele ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse alusel, siis tekib nendel isikutel ettevõtlusega mitteseotud kuludelt tulumaksu (määr 20/80) tasumise kohustus (TuMS § 34 p 13 ning § 51 lg 1-3).
Ettevõtluskonto omanik peab väljamakse tegijat ise teavitama, et osutab teenust ettevõtluskonto kaudu ja et teenus kuulub maksustamisele ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse alusel. Väljamakse tegija teab selle põhjal, et tal on kohustus deklareerida tasutud summad vormi TSD lisas 6 koodil 6080 kui ettevõtlusega mitteseotud kulud. Tasutud summadelt kuulub tasumisele tulumaks (määr 20/80).
Kui ettevõtluskonto omanik ei teavita, et osutab teenust ettevõtluskonto kaudu, siis on väljamakse tegijal kohustus füüsiliselt isikule teenuse osutamise eest tehtud väljamakse maksustada tavapäraselt kõigi tööjõumaksudega.
NB! Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutusel, avalik-õiguslikul juriidilisel isikul ja mitteresidendist äriühingul ei teki maksukohustust tulumaksuseaduse § 51 lg 2 p 1 alusel.
Kuidas erineb ettevõtluskonto arvelduskontost?
LHV Panga mõistes on ettevõtluskonto arvelduskonto, millele rakenduvad ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise reeglid. Ettevõtluskontole kehtivad arvelduskontoga sarnased reeglid, näiteks saab ettevõtluskontole tellida pangakaardi või soovi korral kaardimakseterminali. Erandiks on investeerimisteenused – ettevõtluskontol ei ole lubatud väärtpaberitehingud.
Ettevõtluskontoga mitte seotud igapäevaste tehingute tegemiseks on eraisikul soovitatav kasutada oma igapäevast arvelduskontot, et vältida ekslike kannete tegemist maksu- ja tolliametile.
Ettevõtluskontole ekslikult laekunud summa
Kui ettevõtluskontole on laekunud ekslikult summa ja see on maksustatud ettevõtlustulu maksuga, siis tuleb maksumaksjal esitada e-MTA kaudu (“Suhtlus” → “Kirjavahetus” → “Päringud, tõendid, taotlused” või “Nõuded, kohustused, arvestus”) taotlus asjaoludega, et laekunud summa ei kuulu maksustamisele ettevõtlustulu maksuga. Vajadusel saab taotluse koos tõenditega esitada maksu- ja tolliametile ka kirjalikult. Maksu- ja tolliamet tagastab maksumaksjale ekslikult tasutud maksu.
Kui ettevõtlustulult tuleb maksud maksta teise riiki
Kui ettevõtluskontole laekunud tulu maksustamise õigus on teisel riigil, ei saa seda tulu Eestis maksustada ettevõtluskonto kaudu, vaid üldiste reeglite alusel tuludeklaratsioonis ettevõtlustuluna (vormil E).
Teisel riigil võib olla õigus maksustada tulu kas:
nii tulu- kui ka sotsiaalmaksuga ja sel juhul seda tulu Eestis ei deklareerita;
ainult sotsiaalmaksuga, kui ettevõtluskonto omanik on sotsiaalselt kindlustatud mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna riigis (Euroopa Liidu liikmesriigid, Norra, Liechtenstein, Šveits) või sotsiaalkindlustuslepingu riigis (Kanada, Ukraina, Austraalia, Valgevene). Sel juhul tuleb sotsiaalkindlustusega seotud maksud maksta sinna riiki ning Eestis deklareerida ja tasuda tuludeklaratsiooniga ainult tulumaks.
ainult tulumaksuga, kui kohaldub tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise tõkestamise leping, aga sotsiaalselt jääb inimene kindlustatuks Eestis. Sel juhul tuleb tulumaks tasuda teise riiki, kuid sotsiaalmaks (ja liitunud isikul ka kohustusliku kogumispensioni makse) tuleb maksta Eestisse tuludeklaratsiooni vormiga E.
Kui on juhtunud, et teises riigis maksustatav tulu on kantud ettevõtluskontole, tuleb pöörduda maksuhalduri poole, kes saab ekslikult laekunud summad ettevõtluskonto arvestusest kustutada.
Teises riigis tulumaksu tasumise kohustuse tõendamiseks on vaja esitada selle riigi maksuhalduri poolt väljastatud tõend. Teises riigis tasutavat sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustust kinnitab tõend A1.
Töötamine Euroopa Liidu liikmesriigis ja sotsiaalkindlustus
Allikas:
Maksu- ja tolliamet


Keskerakondlasi nahutanud prokurör läheb päästma Tallinna Sadama protsessi7 KÜSIMUST JA VASTUST: Tallinna Sadama kohtuprotsess kulgeb ülimalt raskelt. Mis seal täpselt toimub?
Juba 2019. aasta alguses pihta hakanud Tallinna Sadama kohtuasi kestab endiselt. Õigupoolest algas see sel kevadel uuesti otsast peale.
1) Kes on uus süüdistaja?
Tallinna Sadama kohtuasjas algusest peale süüdistajana esinenud riigiprokurör Denis Tšasovskih paneb ootamatult ameti maha. Tema asemel näeme järgmisest nädalast kohtus riigiprokurör Kadri Välingut (50).
Väling tegi endale nime üle kümne aastat tagasi, näidates end kohtus eriti sitke ja leidliku prokurörina. Ta paljastas koos kapoga ridamisi Tallinna linnavalitsuses altkäemaksu võtnud keskerakondlasi - Ivo Parbuse, Elmar Sepa, Mati Songisepa jne. Viimasel ajal on Väling lahendanud riigiprokuratuuri järelevalveosakonnas kaebusi ega ole kohtulahinguid pidanud.
2) Kas altkäemaks on aegunud?
Advokaat Paul Keres räägib varsti juba aasta otsa, et Tallinna Sadama kriminaalasi on aegunud. Seega tuleks õigusemõistmine tema kliendi Ain Kaljuranna ja teiste kohtualuste üle lõpetada.
Tallinna ringkonnakohtu 12. juuli kohtumäärusest selgub, et Keresel võib olla aegumise koha pealt õigus. Kohtunikud Elina Elkind, Orvi Koik ja Sten Lind kutsuvad prokuratuuri tungivalt mõtlema, kas Tallinna Sadama kohtuprotsessi on mõtet jätkata.
Ringkonnakohtu seisukoht on väga kõnekas, aga kõigest soovituslik. Harju maakohtus toimuv Tallinna Sadama kohtuprotsess jätkus pärast suvepuhkusi sel nädalal nii nagu muistegi.
3) Kust tuleb jutt aegumisest?
Küsimus on selles, kas Kaljurand oli Tallinna Sadama juhatuse esimehena seaduse mõttes ametiisik.
Prokuratuur süüdistab teda karistusseadustiku § 294 järgi altkäemaksu võtmises ametiisikuna. Aastatel 2008-2010 toimepandu on esimese astme kuritegu ja ei ole tänaseks aegunud.
Kerese kaitseversiooni järgi ei olnud Kaljurand Tallinna Sadama juhina ametiisik. Teda saaks süüdistada vaid karistusseadustiku § 4023 järgi altkäemaksu võtmises erasektoris. Tegemist on teise astme kuriteoga, mis aegus hiljemalt 19. oktoobril 2022.
4) Kes on ametiisik?
Keres toetub riigikohtu 2015. aasta lahendile, mis tunnistas Tallinna Sadama nõukogu esimehe Neinar Seli ametiisikuks. See tõi kaasa Seli süüdimõistmise toimingupiirangu rikkumises. Ta oli toetanud Tallinna Sadama poolt 250 000 euro annetamist Eesti olümpiakomiteele, mille president oli Seli ise.
Seli kui sadama nõukogu liige oli nimetatud ametisse riigi poolt. Kaljuranna kui juhatuse liikme kohta ei saa seda öelda. Kaljuranna töö oli seista aktsiaseltsi huvide, mitte riigi või avalikkuse huvide eest. Ka ei täitnud Tallinna Sadam avalik-õiguslikke ülesandeid, sest riigi avalikuks ülesandeks pole osutada sadamaseaduse tähenduses sadamateenuseid.
5) Kas süüdimõistmine on välistatud?
Siiski mitte, aga selleks peaks riigikohus muutma senist kohtupraktikat ametiisikute suhtes. Selle saavutamiseks tuleks prokuratuuril käia välja kivikõvad põhjendused.
Prokuratuuril tuleb otsustada, kas esinevad asjaolud, millelt saab järeldada, et tegemist on vähemalt mingis osas varasemast kohtupraktikast erineva olukorraga.
Kohtunikud Elkind, Koik ja Lind kirjutavadki oma lahendis: „Seega tuleb kohtusüsteemi ja menetlusosaliste tarbetu koormamise vältimiseks eeskätt prokuratuuril otsustada, kas tõepoolest esinevad sellised asjaolud, mille pinnalt saab järeldada, et praeguse kriminaalasja puhul on tegemist vähemalt mingis osas varasemast kohtupraktikast erineva olukorraga või et esinevad veenvad õiguslikud argumendid senises kohtupraktikas avaliku ülesande, ametiseisundi ja sellest tulenevalt ka ametiisiku mõistele antud tõlgenduse muutmiseks.“
6) Kas kohus saaks protsessi ära lõpetada?
Prokuratuur süüdistab Kaljuranda jätkuvalt ametiisikuna altkäemaksu võtmises, mis ei ole aegunud. Kriminaalasja lõpetamine aegumise tõttu tuleks kõne alla erasektori altkäemaksu puhul, nagu räägib Keres.
Tallinna Sadama süüasja Harju maakohtus arutav kohtunik Kristina Väliste on seisukohal, et kohus ise praegu kuriteo kvalifikatsiooni muuta ei saa. Kohus saaks seda teha alles kohtuotsuses. See aga jääb veel mägede taha, sest sadama kohtuistungid kestavad vähemalt 2025. aasta jaanuarini.
Erinevalt oma kolleegidest on kohtunik Lind selles küsimuses teisel seisukohal. „Kas vahepealne aastatepikkune menetlus pole raisatud aeg ja asjatu kulu?“ küsib ta oma kirjalikus eriarvamuses.
7) Mis saab edasi?
Keres ja teised advokaadid pöördusid augustis Tallinna Sadama kriminaalasja aegumise teemal riigikohtusse. Riigikohus pole veel teatanud, kas hakkab seda küsimust lahendama või mitte.
Seni läheb sadama kohtuprotsess edasi. Sel esmaspäeval jõudis prokuratuur lõpule süüdistuse tõendite esitamisega. Selleks kulus ligi neli aastat ja nüüd alustavad kaitsjad oma tõenditega. Ringkonnakohus tõdeb ilustamata: „Riik ei ole kriminaalasja menetlenud efektiivselt.“


Tallinna Sadama kohtuasjas saab süüdistajaks Kadri Väling   Tallinna Sadama kohtuasjas saab riigiprokuröri ametist lahkuva Denis Tšasovskihi asemel järgmisest nädalast süüdistajaks riigiprokurör Kadri Väling, kirjutab Eesti Ekspress.   "Väling tegi endale nime üle kümne aastat tagasi, näidates end kohtus eriti sitke ja leidliku prokurörina," märgib ajaleht. "Ta paljastas koos kapoga ridamisi Tallinna linnavalitsuses altkäemaksu võtnud keskerakondlasi - Ivo Parbuse, Elmar Sepa, Mati Songisepa." Viimasel ajal on Väling lahendanud riigiprokuratuuri järelevalveosakonnas kaebusi ega ole kohtus pidanud käima. Advokaat Paul Keres leiab, et Tallinna Sadama kriminaalasi on aegunud ja seega tuleks õigusemõistmine tema kliendi Ain Kaljuranna ning teiste kohtualuste üle lõpetada. Keres ja teised advokaadid pöördusid augustis Tallinna Sadama kriminaalasja aegumise teemal riigikohtusse. Riigikohus pole veel teatanud, kas hakkab seda küsimust lahendama või mitte, seni läheb sadama kohtuprotsess edasi. Sel esmaspäeval jõudis prokuratuur lõpule süüdistuse tõendite esitamisega. Selleks kulus ligi neli aastat ja nüüd alustavad kaitsjad oma tõenditega.    					Allikas:  Eesti Ekspress


Katrin Lust: advokaat Kaja Leiger (Kallas) suure advokaadibüroo osanik, nagu ta ise väidab, äriregistri andmetel ei olnudPeaminister Kaja Kallas andis oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttele laenu üle 350 000 euro. Raha andmist on ta põhjendanud siiani mitmel moel. Küll on ta väitnud, et raha läks nende ühise maja ehituseks või siis abikaasa ettevõtte investeeringuteks. Kuhu see summa täpselt liikus, on tegelikult tänaseni selgusetu. Küll aga on ta maininud, et rasvased säästud tekkisid tal juba siis, kui ta töötas advokaadina.
 Kaja Kallase kodulehel on kirjas, et ta oli aastatel 2008–2011 advokaadibüroo Luiga Mody Hääl Borenius partner.

Kuvatõmmis Kaja Leigeri (Kallas) Linkedlni profiilist

Partner advokaadibüroos tähendab lihtkeeles seda, et ta on selle büroo osanik ja saab sellest ettevõttest omanikutulu. Advokaadid teenivad hästi ja sinna nurka on sihtinud oma jutuga ka Kaja Kallas, kui temalt on küsitud, kust ta oma hiiglaslikud säästud võttis.
Mina võtsin lahti äriregistri ja sain paari hiireklõpsuga teada, et tänaseks on mainitud advokaadibüroo, kus Kallas väidetavalt osanik oli, likvideeritud ja selle advokaadid on asutanud uue Cobalti-nimelise büroo.
Pilkupüüdev on selles registris aga Luiga Mody Hääl Boreniuse büroo osanike nimekiri.
Kuigi Kallas väidab oma kodulehel, et ta oli selle advokaadibüroo partner, siis äriregistri andmetel teda osanike nimekirjas ametlikult siiski ei ole. Ja isegi kui Kallas ikkagi tegutses seal advokaadibüroos, mida ta oma kodulehel reklaamib, siis ilmselt oli ta lihtne palgatööline ja osanike ringi ta ei kuulunud.

Kuvatõmmis äriregistrist.

Vaadates selle äriregistrist kustutatud advokaadibüroo majandusaasta aruandeid ajast, kui Kallas seal töötas, võime vaid oletada, kui palju ta võis seal teenida.
Näiteks 2008. aastal oli selle advokaadibüroo müügitulu umbes 66 miljonit krooni, mis on tänases vääringus umbes 4,2 miljonit eurot. Kui palgakulu oli kogu büroos 1,2 miljonit eurot, siis osanike ärikasum oli samas büroos 1,35 miljonit eurot.
Kui hiljem omanike vahel dividende jagati, siis Kaja Kallast osanike seas avalikest andmetest lähtudes ei olnud.
Rahasumma, mille Kallas oma abikaasale laenas (350 000 eurot), on tegelikult päris suur, mis tähendab, et kui pangas sellise summaga ülekannet teha, tunneb pank kindlasti ka kohe huvi lõplike kasusaajate ja eesmärkide vastu.
Ehk isegi kui Kaja Kallas usalduse alusel kandis oma mehe firmale raha, siis rahapesu andmebüroo ja pank tundsid kindlasti selle ülekande vastu huvi… loomulikult kui ta ei andnud seda oma mehele üle just sularahas.
Kallasel on tegelikult veel võimalus kõik kahtlused ümber lükata.
Kui Kallas ei soovi täpseid rahavooge avalikult näidata, tuleks siiski peaministril selgitada, kust see 350 000 eurot ikkagi pärit on.
Aga on veel hulk küsimusi: milleks seda raha kasutati, millal ta sai teada oma abikaasa Venemaa-äridest ja miks oli vaja Hallikule üldse 350 000 eurot laenata, kui tema Venemaa-äri lausa õitses. Kallase abikaasa äripartner Martti Lemendik on oma üle 60 miljoni eurose varandusega samuti muide Eesti üks rikkamaid mehi.
Ikkagi ei saa ma aru, miks härra Lemendik (kes supleb rahas ja kellele kuulub 50 protsenti Stark Logisticsist) ei andnud ise oma äripartnerile laenu, vaid Hallik pidi seda oma naise käest küsima.
Lisaks öeldakse ju, et laenuraha ei tasu investeeringuteks kasutada, ja samuti ei soovitata sellega börsil riskida.
Kaja Kallasel on lihtne võtta välja oma tulumaksu andmed ja selgitada rahvale oma rahade päritolu.
Samuti võiks peaminister selgitada, miks ta on oma kodulehel märkinud, et ta oli advokaadibüroo partner, samas kui äriregistrist seda tegelikult ei tuvasta.
PS! Advokaadina töötamise ajal kandis Kaja Kallas nime Kaja Leiger ja omas ettevõtet Leiger Konsultatsioonid, mille müügitulu oli 200 000 krooni ehk veidi üle 12 000 euro.

Kuvatõmmis äriregistrist


Mölder: endiselt ei ole selge, kas Kallas teadis Venemaa ärisuunast   Endiselt ei ole selge, kas peaminister Kaja Kallas (RE) oli oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttele laenu andes teadlik, et sellel ettevõttel on osalus firmas, millel on ärisuund Venemaale, ütles riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Tõnis Mölder (KE) pärast osalemist julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonil.   "Peamine küsimus, mis on kogu sellest skandaalist tekkinud, on see, et kas ja kui palju oli Kaja Kallas teadlik sellel hetkel, kui ta seda laenu väljastas oma abikaasa ettevõttele, et sellel ettevõttel on olemas väga selge osalus ühes logistikaettevõttes, kellel on ärisuund Venemaa suunal. Sõltumata sellest, kui väike see ärisuund on või kui suur see ärisuund on, see on olemas. Ja sellele küsimusele, kas ta oli sellest teadlik või mitte, me tegelikult täna komisjonis lõplikku vastust ei saanud," ütles Mölder ERR-ile. "Minule isiklikult on väga väheusutav see teooria, et Kaja Kallas sellest ei teadnud. Kui Kaja Kallas teadis väga selgelt nendest laenudest, mis olid väiksemad laenud ja mida ta on andnud ka varasemalt erinevatele inimestele või eraisikutele ja ta teadis väga selgelt, kuidas neid laenusid kasutati ja kuhu suunas, siis mulle tundub väheusutav, et andes välja nii suure summa nagu 350 000 eurot ei teadnud ta, kuhu seda raha kasutatakse," lisas ta. Mölder, kes osales julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni istungil Ester Karuse asendajana, kuulub ise korruptsioonivastasesse erikomisjoni, kes kuulas esmaspäeval peaminister Kaja Kallast. Mölder märkis, et vastuseta on veel väga palju lihtsaid küsimusi. "Ma arvan, et Kaja Kallas, peaks andma avalikkusele väga selged vastused sellest, et kui palju on laenu antud tema abikaasa ettevõttele, mis hetkel need laenud on antud, mis osas on need tagasi makstud ja millise intressiga. See eilne sõnum, et Kaja Kallas on saatnud komisjonile laenulepingud, ei ole tegelikult kõigis nendes küsimustes päris ammendav," lausus Mölder. Möldri sõnul peaks Kallas ka selgitama, kust täpselt pärineb sellises ulatuses säästude hulk, et anda laenu 350 000 eurot. "Raha päritolu on oluline. Kaja Kallase viimase nelja aasta sissetulekuid analüüsides ei ole näha täiendavalt selliseid tulusid, et tal oleks võimekust nii suurt laenu anda. Siis tekibki küsimus, et kust sellised vahendid on saadud, et selliseid laene anda. Sellele küsimusele ei ole minu meelest selgeid ja üheseid vastuseid. Vastused, mida Kaja Kallas eile komisjonis andis, kus ta ütles, et need vahendid on teenitud enne tema poliitikasse tulekut on natukene liiga pealiskaudselt vastused," sõnas Mölder. "See võib viidata sellele, et tegemist ei ole Kaja Kallase enda säästudega. Aga seda oletust ma ei tahaks täna teha. Minul on usk, et tegemist on siiski Kaja Kallase enda teenitud varalise võimekusega, mida ta on heausklikult edasi laenanud," lisas Mölder. "Aga veel kord sellele peaks Kaja Kallas andma väga selged ammendavad vastused ja kõik Eesti inimesed saaksid ühtemoodi sellest aru, sest tegemist ei ole ainult moraaliküsimusega," lõpetas Mölder.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


USA ametnike delegatsioon külastab TallinnaTALLINN, 5. september, BNS – Enam kui 40-liikmeline USA ametnike delegatsioon külastab sel nädalal Tallinna, et osaleda Tallinna digitippkohtumisel (TDS) ja avatud valitsemise partnerluse (OGP/AVP) ülemaailmsel tippkohtumisel.
Delegatsiooni kuuluvad esindajad Ameerika Ühendriikide valitsuse mitmetest institsioonisest, sealhulgas Valgest Majast, välisministeeriumist, Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise arengukoostöö agentuurist (USAID), USA üldteenistuste administratsioonist (GSA). Tippkohtumisel osaleva USA delegatsiooni eesotsas on GSA juht Robin Carnahan ja USAIDi juht Samantha Power.
Robin Carnahan esindab Ameerika Ühendriike 5. septembril toimuval juhtkomitee ministrite kohtumisel ja Samantha Power esineb 7. septembril lõppsõnavõtuga.
USA delegatsiooni kuuluvad veel ülemaailmse korruptsioonivastase võitluse koordinaator Richard Nephew, küberruumi ja digitaalpoliitika abiministri asetäitja Jennifer Bachus  ning demokraatia, inimõiguste ja tööhõive büroo abiministri asetäitja kohusetäitja Allison Peters; USAID-ist: ministeeriumi vanemnõunik Shannon Green, digitaalse arengu juht Christopher Burns ja digitaalse demokraatia ja õiguste peaspetsialist Vera Zakem; ning Valge Maja teadus- ja tehnoloogiapoliitika asejuht Denice Ross.
Delegatsiooni liikmed osalevad 5. septembril toimuval Tallinna digitippkohtumisel, 6. ja 7. septembril Eesti valitsuse korraldataval OGP ülemaailmsel tippkohtumisel ning kahe- ja mitmepoolsetel dialoogidel. Delegatsiooni liikmed osalevad ka kahepoolsetel kohtumistel Eesti valitsuse ametnikega ja kohtuvad rahvusvahelise kodanikuühiskonna liikmetega.
Selle suurearvulise delegatsiooni visiit näitab Ameerika Ühendriikide pühendumust kaasata kahepoolses suhetes valitsuse, kodanikuühiskonna ja erasektori partnereid, kelle eesmärk on suurendada valitsuse avatust, vastutust ja läbipaistvust läbi kodanikuühiskonna kaasamise ning avatud valitsemise põhimõtete edendamise abil.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Lähisugulane võttis ohvri nimel tuhandeid eurosid laenuTALLINN, 5. september, BNS - Jõgevamaa pöördus politsei poole kannatanu, kes kurtis, et tema lähisugulane oli võtnud tema nimel tuhandeid eurosid laenu.
Politseile laekus teade, et kannatanu isikuandmeid kuritarvitades võeti tema teadmata ja tema nimele laenukohustusi erinevatelt kiirlaenu ettevõtetelt ja asutustelt. Esialgsetel andmetel on kuriteo toimepanijaks kannatanu lähisugulane, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Esialgsetel andmetel ulatub kahju kokku 26 080 euroni.
Politsei alustas juhtunu asjus kriminaaluurimist karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb kelmust.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Tallinna külastab kahe tippkohtumise raames esinduslik USA delegatsioonEnam kui 40-liikmeline USA ametnike delegatsioon külastab sel nädalal Tallinna, et osaleda Tallinna digitippkohtumisel (TDS) ja avatud valitsemise partnerluse (OGP/AVP) ülemaailmsel tippkohtumisel.Ameerika Ühendriikide suursaatkonna teatel kuuluvad delegatsiooni esindajad USA valitsuse mitmetest institsioonisest, sealhulgas Valgest Majast, välisministeeriumist, Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise arengukoostöö agentuurist (USAID), USA üldteenistuste administratsioonist (GSA) jt.
Tippkohtumisel osaleva USA delegatsiooni eesotsas on GSA juht Robin Carnahan ja USAIDi juht Samantha Power. Robin Carnahan esindab Ameerika Ühendriike 5. septembril toimuval juhtkomitee ministrite kohtumisel ja Samantha Power esineb 7. septembril lõppsõnavõtuga.
USA delegatsiooni kuuluvad veel välisministeeriumist ülemaailmse korruptsioonivastase võitluse koordinaator Richard Nephew, küberruumi ja digitaalpoliitika abiministri asetäitja Jennifer Bachus ning demokraatia, inimõiguste ja tööhõive büroo abiministri asetäitja kohusetäitja Allison Peters; USAID-ist ministeeriumi vanemnõunik Shannon Green, digitaalse arengu juht Christopher Burns ja digitaalse demokraatia ja õiguste peaspetsialist Vera Zakem ning Valge Maja teadus- ja tehnoloogiapoliitika asejuht Denice Ross.
Delegatsiooni liikmed osalevad 5. septembril toimuval Tallinna digitippkohtumisel, 6. ja 7. septembril Eesti valitsuse korraldataval OGP ülemaailmsel tippkohtumisel ning kahe- ja mitmepoolsetel dialoogidel. Delegatsiooni liikmed osalevad ka kahepoolsetel kohtumistel Eesti valitsuse ametnikega ja kohtuvad rahvusvahelise kodanikuühiskonna liikmetega.
Saatkonna teatel näitab suurearvulise delegatsiooni visiit Ameerika Ühendriikide pühendumust kaasata kahepoolses suhetes valitsuse, kodanikuühiskonna ja erasektori partnereid, kelle eesmärk on suurendada valitsuse avatust, vastutust ja läbipaistvust läbi kodanikuühiskonna kaasamise ning avatud valitsemise põhimõtete edendamise abil.


Kelmuse ohvriks langenud jõgevamaalane jäi ilma 26 000 eurostViimase ööpäeva ehk kogu esmaspäeva jooksul laekus Lõuna prefektuurile mitu teadet vargustest, kuid nendele lisaks ka valeraha kasutamisest ning kannatanu isikuandmeid kuritarvitades tema nimele suure laenu võtmisest.Jõgevamaalt sai politsei eile teate kelmusest. Siis laekus Lõuna prefektuurile info, et kannatanu isikuandmeid kuritarvitades võeti tema teadmata ja tema nimele laenukohustusi erinevatelt kiirlaenu pakkujatelt. Sellega tekitati kannatanule kokku 26 080 eurot kahju.
Kuigi täpsemad asjaolud pole veel teada, on esialgsetel andmetel kelmuse toimepanijaks kannatanu lähisugulane.
Tartus olid kahjud ööpäeva jooksul väiksemad, teateid aga rohkem. Kokku oli neid neli, millest kolm kolm olid vargused ning ühel juhul avastati valeraha.
Esimene vargus pandi toime Tartu ülikooli jalgrattahoidlast, kust ärandati 400 eurot maksev jalgratas Scott Aspect 960.
Vargus pandi toime teiseski Tartu rattahoidlas. Seda Turu tänaval, kust varastati lukustatud elektritõukeratas Xiaomi M365 Pro. Omanikule tekkinud kahju oli 300 eurot.
Ka laekus politseile teade, et lühiajaliselt renditava korteri lukustatud ja rentnikele mittekasutusse antud toast varastati üürniku poolt alkohoolseid jooke, koolikott ja Apple Ipad. Vargusjuhtumi täpsemaid üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Lisaks vargustele laekus teade, et Tartu sularahakeskuses avastati võltsimistunnustega üks 2-eurone münt, mis saadeti ekspertiisi.


Ei selgunud, kas kapo hoiatas Kallast Vene ärisuuna teemalRiigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni (ehk kapo-komisjoni) liikmed ei saanud tänasel istungil käinud kaitsepolitseiameti peadirektorilt Margo Pallosonilt selgeid vastuseid selle kohta, kas kapo hoiatas peaminister Kaja Kallast tema abikaasa ettevõttega seotud äritegevusest Venemaa suunal.
“Peamine küsimus, mis on kogu sellest skandaalist tekkinud, on see, et kas ja kui palju oli Kaja Kallas teadlik sellel hetkel, kui ta seda laenu väljastas oma abikaasa ettevõttele, et sellel ettevõttel on olemas väga selge osalus ühes logistikaettevõttes, kellel on ärisuund Venemaa suunal. Sõltumata sellest, kui väike see ärisuund on või kui suur see ärisuund on, see on olemas. Ja sellele küsimusele, kas ta oli sellest teadlik või mitte, me tegelikult täna komisjonis lõplikku vastust ei saanud,” ütles komisjoni liige Tõnis Mölder ERR-ile.
Järelevalve erikomisjoni liige Aivar Kokk ütles ERR-ile, et mitu küsimust jäi vastuseta ja seetõttu koguneb komisjon Margo Pallosoni kuulama taas 18. septembril. Koka sõnul tekitas küsimusi reglement, mille järgi kapo uurimist saab läbi viia.
Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimees Jürgen Ligi kirjutas sotsiaalmeedias, et peaminister on olnud julgeolekuriskides teadliku käitumisega ega jäta ta käitumine ruumi santaažile
Veel üks komisjoni liige Raimond Kaljulaid ütles, et komisjonis tõdes kaitsepolitsei peadirektor, et kapo hinnangul ei ole peaminister olnud mõjutatav.
Kaitsepolitseiameti peadirektor Margo Palloson lahkus riigikogust ajakirjanike küsimustele sisuliselt vastamata.
Varem on kapo teatanud, et juriidiliselt on kõik korrektne (JOKK) ja moraalseid hinnanguid nad ei anna.
Kaitsepolitsei esindaja kavatseb komisjoni ette kutsuda ka Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Mart Helme.
Korruptsioonivastane erikomisjon sai Kaja Kallaselt küll tema antu laenulepingud oma abikaasa ettevõttele, kuid siiani pole dokumente selle kohta, kuhu see raha liikus ja kas see on tagasi makstud.
Allikas: ERR