„Pealtnägija“ järjekordne poliitiline tellimustöö: Ratase kõrvaldamine Kõlvarti kätegaAjal, kui Eestit kurnavad sõjaoht, enneolematu inflatsioon, seninägematu sisseränne ja muud eksistentsiaalsed asjad, on tulevane valitsus keskendunud homoseksuaalidele eriõiguste andmisele, mitte oravate endi hooldekodudes luukereks näljutatavate inimeste eluõiguse tagamisele. Kõik Eestit laastavad probleemid olevat Putini sõja süü ja neid saab lahendada väga lihtsal moel – tõsta igasuguseid makse – otseselt, varjatult ja poolvarjatult, peaasi et kõvasti, ja panna vastuväitjate suud kinni.
Ajal, kui Eestit on valmistumas valitsema üks inimajaloo valelikumaid ja jõhkramaid vasakliberaalseid liite, tegeleb selle saapaid lakkuv riigimeedia õõnestustööga opositsiooni ridades, lisades õli nüüd ka keskerakonna sisevõitluse tulle. Jüri Ratas, kes ei käitunud eetiliselt Martin Helme suhtes Riigikogu aseesimehe valimistel, on poliitik, keda Kaja Kallas ei salli silmaotsaski juba aastaid. Küll ei olnud Kallase meelest Ratasel mitte ühegi ministri kompetentsi, küll jälle solvuti selle peale, et Ratas ei läinud Kallase juhitud valitsusse. Jüri Ratas on Riigikogu esimehena korduvalt pannud Kaja Kallast infotundidel efektselt paika, millele peaminister reageeris iga kord väga valuliselt. Ka nüüd näitas härra Ratas aseesimehena proua Kallasele hambaid, ja selline eksekutsioon võib teoreetiliselt korduda 4 aasta jooksul mitu korda kuus.
Kui õnnestuks lõhestada keskerakond kaheks etnilis-keeleliseks leeriks, ja sellele lõhkumisele pani reformierakond aluse, lubades valimistele Koos/Vmeste jõugu (selle ninamehi kinni pidanud KaPo teadis ammu enne valimisi, et nad viljelesid riigivastast tegevust), poleks mingi probleem mõlemad poolikud marginaliseerida. Ja nagu kasutas peavoolumeedia pidevalt ära Yana Toomi, et materdada täiendavalt rahvusriiki ja eestimeelseid rahvuskonservatiive, nii ka nüüd kasutatakse Mihhail Kõlvartit selleks, et teostada keskerakonnas „vene pööre“, millega partei eestlastest tiib ja valijaskond kaasa ei läheks.
Kukutades Ratast, oleks keskerakond muutunud lõplikuks venemeelseks ja ei kujutaks enam ohtu reformierakonna võimumonopolile. EKRE on juba demoniseeritud, niigi korrumpeerunud keskerakond muutuks kääbuseks, Eesti 200 on oravate endi projekt  (poliitiliste jäätmete taaskasutusosakond), sotsid on tillukesed ja Isamaa on lihtsalt libe limane limukas.
Nii tegigi Pealtnägija täna pugejaliku „aktuaalse“ portreesaate Mihhail Kõlvartist, sihtides lähenevat keskerakonna kongressi, millest oli saates ka juttu.
Sama andunult vaatasid „pealtnägijad“ ka Marko Mihkelsonile suhu, keda nad üritasid enne valimisi lasteporno asjas puhtaks pesta.
Tänase saate puhul kõik oli tuttav – „pealtpiilujad“ juba ammu lähenevad üsna fantaasiavaeselt ja üksluiselt nii nendele, keda on nendel vaja uputada, kui ka neile, keda vaja hoopis upitada.
Imestama pani vaid see, et nõnda võimekas ja intelligentne poliitik, nagu Mihhail Kõlvart, kelle populaarsuses ei saa kaheldagi, nõustus osalema sellises saates. Seda enam et Tallinna linn alles maksis ETV-le reklaamiklippide eest “eesti” laulu saadetes.
Ja nüüd selline nüri poliitiline “portree”, puhtal kujul reklaamisaade. Ega ometi ka ostetud?
Millal siis on oodata Pealtnägijas portreesaadet Jüri Ratasega?
Ivan Makarov


PÄEVA TEEMA | Oudekki Loone: kui tahad USA eest midagi varjus hoida, aja juttu tühjas pargis. Ja telefon jäta kojuUSA järjekordne andmeleke tuletab taaskord meelde seda, mida kangelaslikud Edward Snowden ja Julian Assange, üks süsteemis sees ja teine väljas, oma naha hinnaga olid meile näidanud ning mida kõik tõsised rahvusvaheliste suhete uurijad realistide kogukonnast on alati teadnud.USA tegutseb alati ja eelkõige USA rahvuslikes huvides (nii nagu ametisolev valitsus neid parasjagu määratleb) ning ei kohku sellises tegutsemises tagasi mitte milleski. Ka liitlaste järele luuramises (mis arvatavasti on lõpuks väike süü kõigi muude tegude kõrval).Lõuna-Korea on oma pahameelt juba avaldanud, kindlasti teevad seda ühel või teisel moel ka teised antud lekkega seotud riigid – kuid praktilises poliitikas minnakse tõenäoliselt rahulikult edasi sellesama teadmisega, et kuna USA on võimeline liitlaste järgi luurama, siis teeb ta seda ka edaspidi. Kui vastutustundlikud poliitikud tahavad midagi tõsiselt salajast arutada, siis nad ei tee seda telefoni teel, ning veel enam, kaevavad üles külma sõja aegse tavateadmise, et kui sa tahad millestki rääkida nii, et seda pealt ei kuulataks, siis tuleb rääkida ühe inimesega väljas jalutades (tänapäeval meeles pidades ka telefon koju jätta).Noh, ja mõnel on ehk ka hea meel, kui meie liitlased suudavad üles leida võimalikud Venemaa spioonid kaitsepolitseist, sest arvatavasti Eesti ise selleks võimeline ei ole. Praktiliselt polegi ehk nii oluline selgeks saada, kas niisugune luuramine on rahvusvahelise õiguse mõttes kuritegu (sest kardetavasti ei ole võimalik niisugust käitumist pidurdada), oluline on ainult kinnitada ühetaolisust: kui tegemist ei ole kuriteoga, siis kehtib see ühtviisi kõigi maailma riikide jaoks ning kui on, siis samamoodi.Võrdsematest võrdsemadTähelepanuväärne on selles lekkes (ja paljudes eelmistes analoogilistes leketes) asjaolu, et siiski eksisteerivad mõned riigid, kes on üksteisele andnud lubaduse omavahel mitte luurata ning üksteisega vabalt jagada luureandmeid, kurikuulus Five Eyes: Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Ühendkuningriik. Need on liitlased, kes on võrdsemad kui teised liitlased, kes omavahel jagavad teadmisi, mida nad on teiste kohta saanud.Kõik teised riigid, liitlased või vaenlased – täpsemalt, nende riikide poliitikud ning ametnikud – on FVEY suhtes nõrgemal positsioonil, alati võimaliku väljapressimise ohvrid. Ma arvan, et tänastel Euroopa Liidu liikmesriikidel, veel enam, NATO liikmesriikidel, on viimane aeg tõsiselt nõuda seesuguse ebasümmeetrilisuse lõpetamist.Muidugi, teatud määral kahaneb see moodsasse kuube riietatud Briti Impeeriumi viimase jäänuki võim ilma Euroopa igasuguse tegevuseta, sest tehniliselt suudab Hiina neile ka luurevaldkonnas ilmselt edukalt kinda heita. Maailm muutub multipolaarsemaks, jääb ainult oodata, kas Hiina otsib endale analoogilised lepingukaaslased.Siis tuleb ilmselt tõsisemalt tulla tagasi küsimuse juurde, kuidas rahvusvaheline õigus peaks seesugust andmekogumist käsitlema ning siis on Euroopa riikidel viimane aeg mingisugunegi seisukoht võtta.Loodan, et Snowden ja Assange on selleks ajaks rehabiliteeritud.


Palun äratage mind, see unenägu on halb!SELLE nädala esmaspäeval kirjutasid Reformierakond, Eesti 200 ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond alla pärast märtsikuiseid valimisi kokkupandud koalitsiooni lepingule. Esimesed uudised kirjapandu ja kokkulepitu kohta sundisid kalendrisse vaatama, et kas ikka veel või juba jälle on naljakuu esimene päev, mil ka veidi üle võlli naljade tegemine on lubatud. Aga ei, kõik paistab olevat tehtud täies tõsiduses ja asi on naljast kaugel.
Eestis on saanud tavaks, et loodud võimuliidule pannakse kas liidus olijate, opositsiooni või ajakirjanduse poolt nimi, mis ka kasutust leidma hakkab. Meenuvad jõulurahu-, krokodilli-, päikesetõusu- ja vahevalitsus ning muidugi EKREIKE. Pakun nüüdsele koalitsioonile nimeks valevalitsus. Isegi kui see nimi meie igapäeva sõnavarasse kuuluma ei hakka, on see täpne ja tabav.

ÄSJASES valimiskampaanias rääkisid maksude tõstmisest ja uutest võimalikest maksudest keskerakondlased ja sotsiaaldemokraadid. Keskerakond pakkus taas astmelist tulumaksu, mille puhul suuremat töötasu saavad inimesed maksaks suuremat tulumaksuprotsenti kui seni kõigile ühtlane 20 protsenti. Uue maksuna pakkus Keskerakond välja maksu, millega oleks tulevikus võimalik hoolekandesüsteemi üleval pidada. Sotsiaaldemokraadid rääkisid riigikaitsemaksust ega põlanud debatti kinnisvara- ja automaksu teemal.
Reformierakond ja Eesti 200, aga ka Parempoolsed ja Isamaa raiusid kui rauda, et makse ei tõsteta ja uusi makse ei kehtestata. Kõik suured, mitmeid sadu miljoneid maksvad valimislubadused lubati ellu viia majanduskasvust tekkiva tulu ja kärbete abil. Ühtegi konkreetset kärbet koos selle maksumusega paraku ei nimetatud. Hämati midagi nulleelarvest, personaalriigi põhimõttest ja korras rahandusest, mis pidavat õnne õuele tooma.
Igale arupärijale, sõltumata küsimusest, vastati julgeolekuohu suuruse kirjeldamisega ning selle seljas edukalt sõites võideti valimised suurelt. Olgu siinkohal märgitud, et julgeolek ongi ülimalt oluline teema, praeguses olukorras tulebki sellesse palju panustada, aga selles olid ju kõik erakonnad ühel meelel. Erinev arusaamine oli riigi majanduslikule edule tagasipööramises ja inimeste igapäevase toimetuleku tagamises. Aga selleteemalistele küsimustele jäeti vastamata või vastati Ukrainas toimuvat meelde tuletades.

Juba päev pärast valimisi hakkasid nii peaminister Kaja Kallas kui ka rahandusminister Annely Akkermann rääkima riigi rahanduse väga halvast seisust ning 1,7 miljardi euro suurusest puudujäägist ja kärpevajadusest. Kindlates kätes majandus ja rahandus, millest veel vaid paar päeva varem oli räägitud, oli osutunud suureks valeks ja pettuseks. Riigi kehv rahandus- ja majandusseis pidid olema ning olidki peaministrile ja teistele valitsuse liikmetele teada. Aga selle asemel, et asjadest ausalt rääkida, valetati. Valetati ja lubati veel paremat elu.
Mäletame kõik, kuidas söögi alla ja söögi peale oli teleris lipusinises kleidis Reformierakonna esimees Kaja Kallas, kes kõikidele pensionäridele pensionitõusu lubas ja tasuta hooldekodukohti jagas ning kõikidele teistele maksude madalust kinnitas. Suurt pensionitõusu lubasid ka sotsiaaldemokraadid, kes nelja aasta pärast makstavaks pensioniks lausa 1200 eurot välja hõikasid. Praeguses koalitsioonilepingus ei ole pensionide erakorralisest tõstmisest poolt sõnagi, ent üksnes indekseerimisega nelja aastaga pension 1200 euroni ei tõuse – pole võimalik. Teati, mis seis rahakotis on, aga lubati ikka.
Teisipäevases ERR-i «Esimeses stuudios» ütles Kaja Kallas Johannes Trallale välja, et kui oleks riigi rahanduse seisust ja maksutõusudest ausat juttu räägitud, siis ilmselt poleks valimisi võidetud või vähemalt nii suureks ei oleks võit kujunenud. Kallas näitas sellega, et võimulpüsimiseks ollakse valmis valetama, nii et silm ka ei pilgu.

ENNE valimisi maksude tõstmise võimalust eitanud Reformierakonna juhitav koalitsioon plaanib järgmise nelja aastaga ellu viia viimase 20 aasta suurima maksude tõusu. Käibe- ja tulumaks tõusevad 20 protsendilt 22 protsendile. Majutusteenuse käibemaks tõuseb 13 protsendipunkti. Kehtestatakse automaks ning omavalitsustele antakse luba kehtestada kohalikke makse. Näiteks antakse linnadele ja valdadele võimalus kaotada kodualuse maa maksu vabastus. Maapiirkonna rahahädas omavalitsustel võib see tekitada kiusatuse uusi makse ka päriselt kehtestada ja need maksimummääras välja nõuda. Maksumaksjad on aga meie enda inimesed, kes peavad hakkama saama nii riigi kui omavalitsuste auklike kaugaste täitmisega. Paraku käib see üle jõu isegi keskklassi kuulujatel, rääkimata vähem teenivatest inimestest ja peredest. Jõukamad saavad aga veelgi rikkamaks ning sotsiaalne kihistumine suureneb.
Kirjutasin Sakalas ka enne valimisi, kuidas sotside plaan kiirkorras ja sunniviisil alampalka tõsta paneb eriti just maapiirkondade ja väikeettevõtted raskesse seisu. Kui varem sai Reformierakonda vähemalt ettevõtjate eest seisjaks tituleerida, siis sotside survele allavandumise ja käsu korras alampalga hüppelisele tõstmisele allakirjutamise järel on teda ka ettevõtluse eest seisjana raske ette kujutada. Ühelt poolt tõstetakse makse, mis tõenäoliselt vähendavad tarbimist ning sellega ka käivet ja kasumit, teiselt poolt sunnitakse ettevõtjaid paremat palka maksma. Need kaks on omavahel vastuolus. Olen nõus tööandjate keskliidu juhi Kai Realoga, kes ennustab, et kiire miinimumtasu tõusuga võivad inimesed hoopis töö kaotada, mitte paremat palka teenima hakata.
Väikeettevõtjana ja turismivaldkonnas tegutsejana olen ma praeguse valitsuse koalitsioonileppes küll ääretult pettunud.

TEINE teema rahanduse ja majanduse kõrval, mis minus uudishimu tekitas, on väikekoolide saatus ja võimalik lisatugi valitsuselt. Ootusärevust lisas selle teema puhul kindlasti sotside juhi Lauri Läänemetsa koalitsioonikõneluste ajal tehtud üleskutse kohalikele omavalitsustele, et nood väikekoolide sulgemise otsustega ootaks, sest kohe-kohe on loodaval valitsusel sündimas toetusmeede väikekoolide tegutsemise toetamiseks.
Koalitsioonileppes on tõesti eraldi punkt koolikorralduse ja koolivõrgu korrastamise kohta. Eraldi rahastusmudelit lubatakse kuni kuueklassilistele väikekoolidele, kus õpib vähemalt 30 õpilast ja seda kolme aasta keskmisena. Nagu paljude teiste koalitsioonileppe punktidega, on ka see sisustamata ja numbritega lahti kirjutamata jäetud. Kuni konkreetsete valemite ja rahasummade selgumiseni võimaldab see rääkida mida tahes. Enne sisu andmata ei saa hinnata, kas ka tegelikult omavalitsustele väikekoolide pidamisel appi tullakse või valetati sedagi lubades. Ohumärk on kindlasti see, et lisaraha väikekoolide toetamiseks haridusvaldkonda ette ei nähta, mis tähendab, et isegi kui kuueklassiliste koolide pidamisele abikäsi ulatatakse, tehakse seda järgmiste kooliastmete rahastamise arvelt.

Pealegi, 30 õpilase alampiiriks seadmine ei päästa vähemalt Viljandimaal ühtegi seni löögi all olevat väikekooli. Põhja-Sakala vallas on suurimas sulgemishirmus 16 õpilasega Sürgavere ja 25 õpilasega Tääksi kool. Oluline on siinjuures ka asjaolu, et need kaks ei ole eraldi seisvad koolid, vaid tegutsemiskohad, ning pole teada, kas võimalik toetus ka tegutsemiskohtadele laieneb. 17 õpilasega Leie kool on sulgemisotsuse juba kätte saanud. Eespool nimetatud koolidele ei tuleks valitsus ka koalitsioonilepingus kirjapandule tuginedes appi ja need jääks ikka vaid omavalitsuste niigi õhukese rahakoti peale või kohalike juhtide sulgeda. Elame, näeme.
Jõudsin muidugi lahti kirjutada vaid osakese uue valitsuse tegevuskavast, aga ilmselt olulisema. Selle põhjal näivad järgmised neli aastat kui halb unenägu, millest nüüd sooviks kiiresti ärgata.


Palun äratage mind, see unenägu on halb!SELLE NÄDALA esmaspäeval kirjutasid Reformierakond, Eesti 200 ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond alla pärast märtsikuiseid valimisi kokkupandud koalitsiooni lepingule. Esimesed uudised kirjapandu ja kokkulepitu kohta sundisid kalendrisse vaatama, et kas ikka veel või juba jälle on naljakuu esimene päev, mil ka veidi üle võlli naljade tegemine on lubatud. Aga ei, kõik paistab olevat tehtud täies tõsiduses ja asi on naljast kaugel.Eestis on saanud tavaks, et loodud võimuliidule pannakse kas liidus olijate, opositsiooni või ajakirjanduse poolt nimi, mis ka kasutust leidma hakkab. Meenuvad jõulurahu-, krokodilli-, päikesetõusu- ja vahevalitsus ning muidugi EKREIKE. Pakun nüüdsele koalitsioonile nimeks valevalitsus. Isegi kui see nimi meie igapäeva sõnavarasse kuuluma ei hakka, on see täpne ja tabav.ÄSJASES valimiskampaanias rääkisid maksude tõstmisest ja uutest võimalikest maksudest keskerakondlased ja sotsiaaldemokraadid. Keskerakond pakkus taas astmelist tulumaksu, mille puhul suuremat töötasu saavad inimesed maksaks suuremat tulumaksuprotsenti kui seni kõigile ühtlane 20 protsenti. Uue maksuna pakkus Keskerakond välja maksu, millega oleks tulevikus võimalik hoolekandesüsteemi üleval pidada. Sotsiaaldemokraadid rääkisid riigikaitsemaksust ega põlanud debatti kinnisvara- ja automaksu teemal.Reformierakond ja Eesti 200, aga ka Parempoolsed ja Isamaa raiusid kui rauda, et makse ei tõsteta ja uusi makse ei kehtestata. Kõik suured, mitmeid sadu miljoneid maksvad valimislubadused lubati ellu viia majanduskasvust tekkiva tulu ja kärbete abil. Ühtegi konkreetset kärbet koos selle maksumusega paraku ei nimetatud. Hämati midagi nulleelarvest, personaalriigi põhimõttest ja korras rahandusest, mis pidavat õnne õuele tooma.Igale arupärijale, sõltumata küsimusest, vastati julgeolekuohu suuruse kirjeldamisega ning selle seljas edukalt sõites võideti valimised suurelt. Olgu siinkohal märgitud, et julgeolek ongi ülimalt oluline teema, praeguses olukorras tulebki sellesse palju panustada, aga selles olid ju kõik erakonnad ühel meelel. Erinev arusaamine oli riigi majanduslikule edule tagasipööramises ja inimeste igapäevase toimetuleku tagamises. Aga selleteemalistele küsimustele jäeti vastamata või vastati Ukrainas toimuvat meelde tuletades.JUBA PÄEV pärast valimisi hakkasid nii peaminister Kaja Kallas kui ka rahandusminister Annely Akkermann rääkima riigi rahanduse väga halvast seisust ning 1,7 miljardi euro suurusest puudujäägist ja kärpevajadusest. Kindlates kätes majandus ja rahandus, millest veel vaid paar päeva varem oli räägitud, oli osutunud suureks valeks ja pettuseks. Riigi kehv rahandus- ja majandusseis pidid olema ning olidki peaministrile ja teistele valitsuse liikmetele teada. Aga selle asemel, et asjadest ausalt rääkida, valetati. Valetati ja lubati veel paremat elu.Mäletame kõik, kuidas söögi alla ja söögi peale oli teleris lipusinises kleidis Reformierakonna esimees Kaja Kallas, kes kõikidele pensionäridele pensionitõusu lubas ja tasuta hooldekodukohti jagas ning kõikidele teistele maksude madalust kinnitas. Suurt pensionitõusu lubasid ka sotsiaaldemokraadid, kes nelja aasta pärast makstavaks pensioniks lausa 1200 eurot välja hõikasid. Praeguses koalitsioonilepingus ei ole pensionide erakorralisest tõstmisest poolt sõnagi, ent üksnes indekseerimisega nelja aastaga pension 1200 euroni ei tõuse - pole võimalik. Teati, mis seis rahakotis on, aga lubati ikka.Teisipäevases ERR-i «Esimeses stuudios» ütles Kaja Kallas Johannes Trallale välja, et kui oleks riigi rahanduse seisust ja maksutõusudest ausat juttu räägitud, siis ilmselt poleks valimisi võidetud või vähemalt nii suureks ei oleks võit kujunenud. Kallas näitas sellega, et võimulpüsimiseks ollakse valmis valetama, nii et silm ka ei pilgu.ENNE VALIMISI maksude tõstmise võimalust eitanud Reformierakonna juhitav koalitsioon plaanib järgmise nelja aastaga ellu viia viimase 20 aasta suurima maksude tõusu. Käibe- ja tulumaks tõusevad 20 protsendilt 22 protsendile. Majutusteenuse käibemaks tõuseb 13 protsendipunkti. Kehtestatakse automaks ning omavalitsustele antakse luba kehtestada kohalikke makse. Näiteks antakse linnadele ja valdadele võimalus kaotada kodualuse maa maksu vabastus. Maapiirkonna rahahädas omavalitsustel võib see tekitada kiusatuse uusi makse ka päriselt kehtestada ja need maksimummääras välja nõuda. Maksumaksjad on aga meie enda inimesed, kes peavad hakkama saama nii riigi kui omavalitsuste auklike kaugaste täitmisega. Paraku käib see üle jõu isegi keskklassi kuulujatel, rääkimata vähem teenivatest inimestest ja peredest. Jõukamad saavad aga veelgi rikkamaks ning sotsiaalne kihistumine suureneb.Kirjutasin Sakalas ka enne valimisi, kuidas sotside plaan kiirkorras ja sunniviisil alampalka tõsta paneb eriti just maapiirkondade ja väikeettevõtted raskesse seisu. Kui varem sai Reformierakonda vähemalt ettevõtjate eest seisjaks tituleerida, siis sotside survele allavandumise ja käsu korras alampalga hüppelisele tõstmisele allakirjutamise järel on teda ka ettevõtluse eest seisjana raske ette kujutada. Ühelt poolt tõstetakse makse, mis tõenäoliselt vähendavad tarbimist ning sellega ka käivet ja kasumit, teiselt poolt sunnitakse ettevõtjaid paremat palka maksma. Need kaks on omavahel vastuolus. Olen nõus tööandjate keskliidu juhi Kai Realoga, kes ennustab, et kiire miinimumtasu tõusuga võivad inimesed hoopis töö kaotada, mitte paremat palka teenima hakata.Väikeettevõtjana ja turismivaldkonnas tegutsejana olen ma praeguse valitsuse koalitsioonileppes küll ääretult pettunud.TEINE TEEMA rahanduse ja majanduse kõrval, mis minus uudishimu tekitas, on väikekoolide saatus ja võimalik lisatugi valitsuselt. Ootusärevust lisas selle teema puhul kindlasti sotside juhi Lauri Läänemetsa koalitsioonikõneluste ajal tehtud üleskutse kohalikele omavalitsustele, et nood väikekoolide sulgemise otsustega ootaks, sest kohe-kohe on loodaval valitsusel sündimas toetusmeede väikekoolide tegutsemise toetamiseks.Koalitsioonileppes on tõesti eraldi punkt koolikorralduse ja koolivõrgu korrastamise kohta. Eraldi rahastusmudelit lubatakse kuni kuueklassilistele väikekoolidele, kus õpib vähemalt 30 õpilast ja seda kolme aasta keskmisena. Nagu paljude teiste koalitsioonileppe punktidega, on ka see sisustamata ja numbritega lahti kirjutamata jäetud. Kuni konkreetsete valemite ja rahasummade selgumiseni võimaldab see rääkida mida tahes. Enne sisu andmata ei saa hinnata, kas ka tegelikult omavalitsustele väikekoolide pidamisel appi tullakse või valetati sedagi lubades. Ohumärk on kindlasti see, et lisaraha väikekoolide toetamiseks haridusvaldkonda ette ei nähta, mis tähendab, et isegi kui kuueklassiliste koolide pidamisele abikäsi ulatatakse, tehakse seda järgmiste kooliastmete rahastamise arvelt.PEALEGI, 30 õpilase alampiiriks seadmine ei päästa vähemalt Viljandimaal ühtegi seni löögi all olevat väikekooli. Põhja-Sakala vallas on suurimas sulgemishirmus 16 õpilasega Sürgavere ja 25 õpilasega Tääksi kool. Oluline on siinjuures ka asjaolu, et need kaks ei ole eraldi seisvad koolid, vaid tegutsemiskohad, ning pole teada, kas võimalik toetus ka tegutsemiskohtadele laieneb. 17 õpilasega Leie kool on sulgemisotsuse juba kätte saanud. Eespool nimetatud koolidele ei tuleks valitsus ka koalitsioonilepingus kirjapandule tuginedes appi ja need jääks ikka vaid omavalitsuste niigi õhukese rahakoti peale või kohalike juhtide sulgeda. Elame, näeme.Jõudsin muidugi lahti kirjutada vaid osakese uue valitsuse tegevuskavast, aga ilmselt olulisema. Selle põhjal näivad järgmised neli aastat kui halb unenägu, millest nüüd sooviks kiiresti ärgata."Hämati midagi nulleelarvest, personaalriigi põhimõttest ja korras rahandusest, mis pidavat õnne õuele tooma."PRIIT TOOBAL, Põhja-Sakala vallavolikogu liige Keskerakond


Vallatu naisena armuportaalides esinenud mees sai saagiks üle 100 000 euroTartu maakohtu Viljandi kohtumajas mõisteti süüdi 39-aastane Silver Kõoleht, kes oli seksiportaalides naisena esinedes välja petnud rohkem kui 100 000 eurot. Süüdistuse järgi avaldas Kõoleht ühes armukuulutusi vahendavas internetiportaalis naisena esinedes kuulutuse ning tutvustas ennast sellele reageerinule kui naine.Netiportaalis iha.ee ennast naisena tutvustanud Kõoleht jättis edasises SMS-ide ja ühismeedia kaudu toimunud suhtluses mulje, et soovib suhet. Eksitusse viidud kannatanu kandis talle viie aasta jooksul eri summadena üle 106 932 euro. Tegelikult olid kõik probleemid välja mõeldud ning mingit kavatsust raha tagasi maksta ei olnud.See ei olnud aga Kõolehe ainus pettus. Kohtuotsusest selgub, et ta avaldas koostöös kolme kaasosalisega seksiportaalis mahajataha.com eri naisenimede all kuulutusi, milles pakkus sadomasoteenust. Üks kannatanu sooviski seda teenust saada ning võttis ühendust. Tegelikkuses suhtles temaga Kõoleht, kes lubas soovitud teenust pakkuda, kuid palus raha eri kontodele ette maksta.Kohtuotsusest selgub, et kannatanu veenmiseks käisid temaga kohtumas kaks Kõolehega koostööd tegevat naist. Nad soovisid kohapeal raha saada, kuid lubatud teenust ei pakkunud, vaid lubasid seda teha järgmisel korral.Kannatanu tasus soovitud teenuse eest sularahas 3000 eurot ning kandis 19 283 eurot kontodele, kust enamik raha kanti edasi Kõolehe ja tema kaasosalise kontole ning osa võeti välja sularahas, kuid soovitud teenust kannatanu ikkagi ei saanud.Kohus mõistis Silver Kõolehele karistuseks kaks aastat vangistust, kuid see jääb täielikult täitmisele pööramata, kui ta ei pane kahe aasta ja kuue kuu pikkuse katseaja jooksul toime uut tahtlikku kuritegu. Samuti tuleb tal maksta kannatanule tagasi 106 932 eurot. (Sakala)Tutvumiseks loodud seksisaidil iha.ee tegutsenud mehed suutsid välja petta üle 100 000 euro. KUVATÕMMIS, ARVO MEEKS


Laupäeval peetakse täikat veel katuse allSAKALA KESKUSViljandi vanakraamiturgu peetakse 15. aprillil teist korda Sakala keskuses, seejärel kolib see tagasi baptisti kiriku kõrvale parki. Korraldaja Helmen Küti sõnutsi on ta valmis ruume edaspidigi talvel täikale rentima, kui vaid piisavalt huvilisi endast teada annab.Aastaid Viljandi turuplatsi parkla servas õunapuude all toimetanud vanakraamiturg ehk rahvakeeli täika pidi haiglahoone ehituse tõttu oma traditsioonilisest asukohast turu lähedal ära kolima ning möödunud kevadel hakati seda korraldama baptisti kiriku kõrval pargis. Seda tehti kuni külmade ilmade tulekuni ning seejärel läks täika talvepuhkusele. Veebruaris korraldati aga täika Helmen Küti eestvedamisel Sakala keskuses ning kuna ettevõtmine oli edukas, korraldatakse laupäeval veel üks täikapäev.Viljandi linnavolikogu esimees Helmen Kütt rõhutas, et Sakala keskuses on täika küll tema korraldamise ja rahastamise all toimunud, ent ettevõtmine ei ole Viljandi linnavalitsuse ja tema kui volikogu esimehega kuidagi seotud.Idee täika katuse all korraldada sündis sellest, et Kütini oli jõudnud info, et Ukraina sõjapõgenikud sooviksid leida kohta, kus isetehtud mänguasju müüa. Katuse all tegutsevates müügikohtades peavad müüjad kohatasu maksma ning kulud võivad olla suuremad kui tulud. Seega näis sobiv koht olevat vanakraamiturg, kus kohatasu ei küsita. Kütt rentiski täikale prooviks veebruaris Sakala keskuse ruumid ning üritus oli nii edukas, et enne kiriku juurde tagasi kolimist tehakse seal veel üks täika.«Mõnedki vihjasid veebruaris, et korraldasin selle täika üksnes valimiste pärast, aga nii see muidugi ei olnud,» tähendas Kütt. «Ma ei korraldaks seda ju siis nüüd aprillis pärast valimisi uuesti. See on ikkagi missioonitunne, sest pean taaskasutust ja rohelist mõtteviisi väga oluliseks ning niimoodi omast taskust kulusid kandes loon võimaluse müüjatel tasuta müüa ning ostjatel tasuta osta, mis taaskasutust mõistagi soodustab. See on minu viis heategevust teha ning omalt poolt panustada.»Aastaid vanakraamiturul tegutsenud Heiti Hakmann leidis, et Sakala keskuses talvel korraldatud täika oli väga teretulnud vaheldus tavapärasele talvepuhkusele. Üldiselt eelistavad vanakraamimüüjad küll õues kaupa pakkuda ning ilmad on vahepeal ilusaks läinud, ent nagu Hakmann sõnas, pole muru veel piisavalt tahenenud, et autoga peale sõita kannataks. Kiriku kõrval võetakse koht sisse taas mais ja vanakraamimüüjad ootavad seda Hakmanni sõnutsi pikisilmi.«Veebruarikuise üritusega võis ka müügi mõttes rahule jääda: astuti sisse ja üht-teist osteti ka,» meenutas Hakmann. «Ning ega see täika meil olegi teab mis müügitulu teenimiseks mõeldud, rohkem on see ikka kogukondlik kokkusaamine ja seltskondlik üritus, kus omavahel juttu rääkida ning suhelda.»Hakmann läheb laupäeval täikale müüma ning kutsus nii teisi müüjaid kui ostjaid osalema. «Viimasel ajal müüakse ju väga palju ka interneti vahendusel, aga ma olen alati arvanud, et lisaks pettuseohule tasub asju lihtsalt ise oma silmaga vaadata ja käega katsuda,» rääkis Hakmann. «Saab rõivaid selga proovida ning osta neid asju, mis tõesti meeldivad.»Hakmanni hinnangul võiks ka tulevikus mõned korrad talvel täika kuskil katuse all kokku tulla, sest huvi paistab olevat nii ostjate kui müüjate poolt.Helmen Küti sõnutsi sõltub talvetäika korraldamine edaspidi suuresti sellest, kui palju on huvilisi, kes midagi müüa soovivad. «Sakala keskus on tegelikult tõesti suurepärane koht, kus seda korraldada,» kiitis Kütt. «Töötajad on seal nõu ja jõuga abis korraldamisel, lisaks on asukoht väga hea: turupäeval inimesed ikka lähevad Sakala keskusest mööda ja astuvad sisse. Aga müüjaid peaks olema vähemalt kümme, vastasel juhul pole selle korraldamisel suurt mõtet. Nii et kui on huvilisi, siis muidugi korraldame.»Kütt kinnitas teisipäeval, et kuigi hulk müüjaid on ennast juba registreerinud, siis laupäevasele täikale on veel vabu kohti. Maikuine täika peetakse juba baptisti kiriku kõrval.Veebruari alguses korraldati Sakala keskuses vanakraamiturgu esimest korda. Aprillis peetav täika on järjekorras teine, seejärel kolitakse taas lageda taeva alla. ELMO RIIGTRIIN LOIDE


Kus avada tähtajaline hoius - kas pangas või HLÜ-s?ReklaamtekstNüüdseks on juba kõik suuremad ja väiksemad pangad oma tähtajalise hoiuse intresse tõstnud. Ehkki intresside tõus on kohati mitmekordne, ei jõua need hoiulaenuühistute (HLÜ) pakutavale ikka veel järele. Millisel juhul eelistada panka ja millisel juhul HLÜ-d?Aastaid olid pankade tähtajaliste hoiuste intressid kas päris nullis või sellele üpris lähedal. Pank, kes pakkus intressi, mis ulatus 1 % ligidale, tõusis teiste seast juba selgelt esile.Pankades puhuvad uued tuuledSeoses euribori tõusuga on tõstetud tähtajalise hoiuse intresse, et raha kallinemisega kaasnevad hüved jõuaksid viimaks ka hoiustajateni. Tegelikult oligi olukord, kus pank sai hoiustajate raha kasutada praktiliselt igasugust tasu maksmata, üpriski absurdne. Tänaseks ulatuvad pankade pakutavad tähtajalise hoiuse intressid veidi üle 3%. Tõus on olnud märkimisväärne.Meedias ilmuvad nüüd artiklid, mis toovad pangas hoiustamist esile kui kasumlikku valikut. Võib tekkida küsimus, kuidas saab umbes 3% intressimäär olla kasumlik, kui alles 2022. aasta oktoobris ulatus inflatsioon Eestis üle 24%?Põhjus peitub hinnatõusu olulises aeglustumises. Ökonomistide väitel on hinnad viimase poole aasta võrdluses tõusnud kuni 2% ja kui see kõrvutada pankade tähtajalise hoiuse intressidega, siis ideeliselt on tõesti võit justkui olemas. Ehkki see võit on väga väike. Seega võib öelda, et pigem võimaldavad panga tähtajalised hoiused raha väärtust hoida, kui seda kasvatada.Vali HLÜ, kui tahad raha väärtust kasvatadaKa hoiu-laenuühistute tähtajalise hoiuse intressid varieeruvad, kuid kõik ühistud pakuvad suuremat protsenti kui pangad. See tähendab, et lisaks hinnatõusu seljatamisele ja raha väärtuse säilitamisele on võimalik summat kasvatada. Mitte ainult summat ennast, vaid ka oma säästude ostujõudu.Näiteks Eestihoiuse tulusaim tähtajaline hoius on Maksihoius, mis võimaldab hoiustajal teenida koguni 8% intressi. See ületab kordades pankade pakutavaid intresse. Kui Maksihoius on saadaval ainult vastava kampaania ajal, siis Eestihoiuse tavaline Tähtajaline hoius on avatav igal ajahetkel. Sel juhul on intress 6% kandis, mis on samuti kõvasti suurem kui panga tähtajaliste hoiuste puhul.HLÜ valikul ole tähelepanelikHLÜ-s hoiustamisega võivad kaasneda pangas hoiustamisega võrreldes suuremad riskid, sest kui pangas kaitseb klienti Tagatisfond, siis paljudel ühistutel vabatahtlikku kaitsefondi pole.Leidub HLÜ-sid, kes on hoiustaja seljatagusele mõelnud ning soovivad omalt poolt kaitset pakkuda. Eestihoiuse Garantiifond töötab Tagatisfondiga sarnasel põhimõttel. Kui ühistu raha laekumises peaks tekkima lünki, ei pea sellepärast hoiustaja kannatama. Puuduv raha võetakse Garantiifondist ja hoiustajale makstakse teenitud intressid ning hoiuse summa täies ulatuses välja - täpselt nii nagu maksegraafik ette näeb.Eestihoiuse Garantiifond on rohkem kui 1 miljoni euro suurune ja ühistu on selle loonud vabatahtlikult.Seetõttu on äärmiselt oluline tutvuda HLÜ tausta ja senise tegevusega. Tee endale selgeks, kuidas ühistu üldse tulu teenib ja veendu, et sa saad sellest skeemist aru. Tutvu ka ühistu varasemate majandustulemustega. Kui sa neid omal käel ei leia, palu neid endale tutvustada klienditeenindajal. Ühistus, kellel midagi varjata pole, tehakse seda hea meelega.Vaata üle ka see, kui palju ühistu minevikus oma hoiustajatele väljamakseid on teinud. Mida suuremas summas väljamakseid, seda kindlam võid olla, et ühistu äriplaan töötab.Algas Maksihoiuse kampaaniaKui sul on paigutamist ootavaid sääste, siis saad just praegu avada Maksihoiuse, millega on võimalik teenida kuni 8% intressi.


Reisibüroo juhi vahi alt vabastamine jäi jõusse, prokuratuur otsust edasi ei kaevanudProkuratuur pole vaidlustanud kelmuses kahtlustatava reisibüroo Baltic Tours omaniku Andreas Metsamaa vahi alt vabastamist.
Eesti Ekspressi andmeil kahtlustab Euroopa prokuratuur Eesti üht vanimat reisibürood Baltic Tours ja selle omanikku Andreas Metsamaad  suures grupiviisilises kelmuses. Kahtlustuse kohaselt paisutas Baltic Tours arveid salaja kümne protsendi võrra ehk kokku umbes 460 000 euro väärtuses. Harju maakohtu otsusega võeti Metsamaa vahi alla. Metsamaa kaitsja, vandeadvokaat Indrek Leppik vaidlustas maakohtu otsuse Tallinna ringkonnakohtus, kes tühistas Metsamaa vahi all hoidmise. Prokuratuur pole ringkonnakohtu määrust vaidlustanud, seega on see jõustunud. Lähemaid kommentaare asja kohta, milles Metsamaad kahtlustatakse, praeguses seisus kaitsja ei avalda.


Reisibüroo juhi vahi alt vabaks laskmine jäi jõusseProkuratuur pole vaidlustanud reisibüroo Baltic Tours kelmuses kahtlustatava omaniku Andreas Metsamaa vahi alt vabastamist.Eesti Ekspressi andmeil kahtlustab Euroopa Prokuratuur Eesti üht vanimat reisibürood Baltic Tours ja selle omanikku Metsamaad suures grupiviisilises kelmuses. Kahtlustuse kohaselt paisutas Baltic Tours arveid salaja kümne protsendi võrra ehk kokku umbes 460 000 euro väärtuses. Harju maakohtu otsusega võeti Metsamaa vahi alla. Tema kaitsja, vandeadvokaat Indrek Leppik vaidlustas maakohtu otsuse Tallinna ringkonnakohtus, kes tühistas Metsamaa vahi all hoidmise. Prokuratuur pole ringkonnakohtu määrust vaidlustanud, seega on see jõustunud. Lähemaid kommentaare asja kohta, milles Metsamaad kahtlustatakse, kaitsja praegu ei avalda.SIIM RANDLA


AI on nagu korralik kooliõpilaneSUUR KÜBERNEETILINE SÕBER HEADE KIRJANDITEGA EI KOONERDA: MIDA KOGES KIRJANDUSÕPETAJA KOHTUMISEL TEHISARUGA?Juturobot Chat GPT-3 (GPT - Generative Pre-trained Transformer) on viisakas ja asendamatu abimees inimese üksildastel tundidel. Algoritmi, millel juturobot põhineb, nimetatakse suureks keelemudeliks (large language model). 14. märtsil tutvustas juturobotite tootja OpenAI uut võimsat tarkvaraplatvormi GPT-4. Hulk maailma tehnoloogiainimesi leidis, et tehisintellekt areneb just praegu ehmatavalt kiiresti, ja palus selle arendamise pooleks aastaks ootele panna.Mõned juturoboti praktilised kasutajad arvavad, et oma töödega hilja peale jäänud õpilased kasutavad selle teenuseid üsna ohtralt. Tulevikus muutub õpilaselt kirjandi tellimine mõttetuks, sest loomingulisi ülesandeid teostab nüüd tehisintellekt. Selles artiklis testime OpenAI toodet kooli loovülesannete juures.Juturobot GPT-3 annab gümnasistile võrdlemisi korrektse sisendi siis, kui kirjandusõpetajale on vaja midagi valmis visata. Eesti keelt oskab ta kõrgtasemel, kuid võib eksida nüanssides. Ta paneb oma teosele ise ka pealkirja.GPT-3 võimed ahenevad, kui ta käsitleb haruldasi teemasid, millest on alla 10 000 tsitaadi. Tehisarule annavad oma andmebaasi kolm suurt: Microsoft, Facebook ja Google. Sellega on hõlmatud kogu internet. Just seetõttu ongi kirjutatud eelmainitud kiri, milles spetsialistid eesotsas Apple'i kaasasutaja Steve Wozniakiga soovitavad GPT-3 järglase GPT-4 arengu pooleks aastaks seisma panna.Eestist kirjutas kirjale alla TalTechi infotehnoloogia teaduskonna dekaan professor Gert Jervan. Ta sõnas, et kuna tehnoloogiamaailmas kõik tsentraliseerub, siis võib seda oodata ka tehisajult. See ei tähenda tingimata, et kunagi hakkaks masin inimest kamandama või plaaniks maailmas halba.Teemale oli lihtsalt vaja tähelepanu pöörata ja seda on ka tehtud. Meie eesmärk on testida, kui hea kirjandikirjutaja masin on. Võtamegi kaks esimesena ette juhtuvat žanri: kirjandi ja essee.PROGRAMMI TULEPROOVEssee. GPT on nagu jooksuvõistlustel osaleja, kes tahaks minna täiesti otse, aga samas vältida otsesuunas asuvat porilompi. Ta pakub alati väga mõistlikke variante. Kui talle sisendada ärgitav teema „Miks mõned priiskavad rikkuses?“, arvab ta, et need õnneseened on rohkem aega ja vaeva kulutanud, mis on ka loogiline. Ta on valmis kirjutama esseed sellest, kuidas metsas paksu lume korral loomi toita - selleks on tema arvates vaja rajada teid laande. Tuleks vältida võõrastega kaasaminemist kohas, mille keelt ja kultuuri sa ei tunne - AI on nagu korralik kooliõpilane. Ta teab ka kokkuvõtete tegemise kunsti.Serbia kirjanik Adam Randelovič püüdis tehisaru abil filosoofia ajalugu väänata. Ta esitas chat'i-sõbrale provokatiivse küsimuse: „Millised romantilised suhted arenesid Hegeli ja Schellingi vahel, kui nad olid ülikooli ajal toakaaslased?“ Masin vastas resoluutselt, et see kõik on absurd, ja avaldas lootust, et küsija saab sellest aru.Natuke teine asi järgneb siis, kui tellida küberneetiliselt sõbralt kirjand.Kirjand. Nagu teada, võivad kirjandid olla kas arutlevad, jutustavad või kirjeldavad. Tänapäeva andekaimad lapsed võivad kirjeldavaid kirjandeid kirjutada, aga neil kasvavad need tavaliselt lõpuks ümber jutustavateks. Kõige põnevam on anda AI-le sedalaadi teema, milles on avatud nii jutustav kui arutlev pool.Minu sisend oli: „Mozart saabus Osmani impeeriumi ja presenteeris oma uut motetti Türgi sultanile, kes oli parasjagu vannis. Vanni kõrval oli tema suur siidist turban.“„Tema vannimärjad juuksed olid veel kammimata,“ alustab tehisintellekt oma lühijuttu, juba pärast hiiglasliku turbani mainimist. „Mozart tervitas teda austusavaldusega ning ütles, et ta on tulnud jagama oma uut motetti.“Edasi järgneb kõige sisulisem osa meie väikese sõbra kirjatööst: „Sultan oli väga huvitatud kuulama Mozart'i uut teost ning palus tal selle esitada. Mozart hakkas laulma ning tema kaunis hääl täitis vannitoa. Sultan kuulas seda tähelepanelikult ning tundis, kuidas muusika võttis tema mõtted kaasa ning teda rahustas. Kui Mozart oli lõpetanud, siis sultan tõusis oma vannist välja ning ütles, et see oli üks kaunimaid asju, mida ta kunagi kuulnud oli. Ta kiitis Mozarti musikaalsust ning andis talle suure kotitäie kuldmünte kingituseks.“Järgneb helilooja finantsedu kirjeldus. Kas pole see ilus saksa muinasjutt?Näeme, et intellekti mõtted on suunatud õnnele ja edule, nähtavasti seda sisaldabki internet. Natuke teisiti läheb intellektil jutustav kirjand, kui anda käsk teha see loomadest.Näiteks. Ette on antud motiiv kilpkonna sügisesest metsarännakust, kus rebased ta oma kilbist lahti võivad kraapida. Tavaliselt lõpevad sellised lood traagiliselt, kuid tehisaru ei soovi siingi kedagi traumeerida, alustades julesvernelikult: „Kuid ühel sügisõhtul tundis kilpkonn end eriti seiklushimulisena.“ Ja veel: „Ta kuulis kutsuvat laulu metsast ja soovis uurida, mis seal on.“Masin kasutab ka isikustamist, mida on harjunud paksudes värvides oma kirjatöösse panema näiteks viienda klassi õpilased: „Kui kilpkonn jõudis metsa, tundis ta end väga põnevil. Kuid varsti ta mõistis, et peremees Peepil oli õigus - mets oli ohtlik koht. Rebaste hirmus pidi kilpkonn varjuma suure kivi taga. Kui hommikul tagasi koju jõudis, oli peremees Peep väga mures ja vihane.“ Pole kahtlust, et tehisaru teoses on midagi klassitsistlikku - ta lisab ette antud teemale värvikaid elemente.AI siinsete kirjandite ühine nimetaja oleks tittede jutt (kivide taha peitmine kilpkonna rebaste eest ei päästa ja teisedki lapsused). Future of Life'i kaasasutaja Jaan Tallinn on juba jõudnud meedias selgitada, et kuni tehisaru asendab keskpäraseid tekste nagu need siin, on kõik korras. Probleem oleks, kui tehisintellekt kirjutajana täiustuks ja asendaks andekaid. Oleks ju plass lugu, kui toimetusse ilmuks kirjamees tehisaju kirjutatud tekstiga. Kulka preemiate nõukogud hakkaksid hindama kirjanikke, kes pole oma teoste kallal vaeva näinud ja on peesitanud töö tegemise asemel troopikas.KAS ARVUTI ASUB KAPTENISILLALE?Kes mäletab, see teab, et akadeemik Enn Tõugu projekteeris ühes Moskva kolleegidega kaheksakümnendail aastail ekspertsüsteeme, mille abil sai palju väärtuslikumaid järeldusi võrreldes sisestatud andmetega. Sellele järgnenud kümnendil sai tegijaks Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi osakond, mida kutsuti suupäraselt MIT AI Lab. Selle teaduri Marvin Minsky kirjatöö „Kas maailma pärivad robotid?“ ilmus mh 1998 Loomingus nr 5.Selles essees selgitas Minsky, et nanotehnoloogia abistaks tehisintellekti inimese ajule järele jõudma. See tehnoloogia võimaldaks miljonit masinat panna tootma uut miljonit ja nii edasi. Osaliselt rajab inimene oma andmebaasi suuraju poolkerade vahelisse valgeainest mõhnkehasse nimega corpus callosum, aga tema aju ülejäänud pind tegeleb taustaülesannetega, mis on vajalikud selle andmebaasi käigus hoidmiseks. Tehisintellekt on algusest peale mõeldud inimaju kopeerima, selleks on tal tarvis reeglisüsteeme.Minsky tuletab meelde, et neid reeglisüsteeme on kolme sorti: ühed on „kui - siis“ järeldused. Teised meenutavad blankette, mida tuleb täita. Kolmandad on käsud tavalises keeles. Tekib küsimus: kui tehisaju on nii tavalise aju moodi, kas ta siis võtab tulevikus meie planeedil võimu?Selgitab TalTechi tarkvarateaduse instituudi rakendusliku tehismõistuse uurimisrühma juht professor Tanel Tammet: „Ilmselt ei võta sel kombel, nagu ulmekirjandus seda maalib. Tehisintellekti võidukäiguga kaasneb tehnoloogilise keskkonna muutus - nagu ükskord muutis seda internet. Muutus tähendab uusi väärtushinnanguid ja teadmisi, reeglid jälle teisenevad natuke, see on pidev areng. Inimest ei saa juhtida süsteem, mida inimene ise arendab.“AI TULEVIKGTP-3 järeltulija GTP-4 ilmus välja kõigest neli kuud oma eelkäijast hiljem. Ta võib tegutseda diagrammidega ja langetada hinnanguid fotodele. Ta võtab vastu nüansseeritumaid instruktsioone, kuid sõnalises suhtlemises on GTP-3 ja 4 sarnased. GPT-3 on Chat GPT, kuid GPT-4 ei ole veel laiadele massidele kättesaadav. GPT-4 sarnane on siiski GPT Plus, mille kasutamine maksab 20 dollarit ja kus on rohkem mängumaad.Masinintellekti edusammud on alates läinud sügisest olnud liiga kiired. Asja asusid uurima neliteist Microsofti esindavat teadlast eesotsas Yi Zhangiga ning juba nädal ja rohkem pärast GPT-4 tulemist ehk 27. märtsil 2023 avaldasid nad populaarsel leheküljel arXiv.org selle kohta teadusartikli „Üldise kunstliku tehisintellekti sädemed: varajased eksperimendid GPT-4ga“. Nad märkasid, et AI suudab mõne kuuga täiustada ükssarve joonistamise oskust - sügisel oskas ta teha nelinurga ja kaks mummu, praegu joonistab ta juba tasemel ükssarvikut.Edasi selgitasid teadlased, et uus GPT on seitse korda vähem ebausklik kui tema eelkäija ja viitab seitse korda vähem konspiratsiooniteooriatele. Nende järeldus oli, et GPT suutlikkus läheneb inimese õppimisvõimele ja sellised AI-d määravad tulevikus ära kogu tehnoloogia arengu suuna.Ehk nagu ütleb TalTechi tarkvarateaduse instituudi keeletehnoloogia laboratooriumi juht professor Tanel Alumäe: „AI teeb inimesest üle kahekümne korra kiiremini otsuse, kas pildil on kujutatud kassi, autot või inimest.“INFOTEHNOLOOGIA ARENGU HÜPPELISUSTanel Tammet on kogu teadliku elu tegelenud mõttega, kas tehisintellekt hakkab hoomatavas tulevikus inimesega võistlema, kas või teaduse tegemises. Praegu vastab ta sellele jaatavalt, kuid teab ka, et kirjaoskuse leiutamisest saati on inimesele tundunud, et kohe homme tulevad uued muudatused ja tehnoloogia areneb ülikiirelt. Seega on arengu üha kasvav tempo näiline.Gert Jervan võtab jutulõnga üle: „AI võiks lähiaastail areneda ka nauditavate tekstide kirjutajana. Kuna me minevikus nii paljude nähtuste arengut ette ei näinud, siis ei tea me, kas AI suudaks võistelda päriskirjanikega. Täiesti võimalik, et kunagi suudab.“Tanel Tammeti arvates oleneb see kõik asjaoludest. Ta viitab, et pikkade lugude kirjutamine võtab GPT-4 mäluressurssi, kuna tuleb analüüsida tegelaste käitumist minevikus ehk just seda, milles on tugevad kogenud romaanikirjanikud. Talle sobiksid hästi hoopis haikud, riimitud luuletused, mikroesseed. Shakespeare, ehkki geenius, ei hakanud enne kirjutamist kogu maailma infot läbi analüüsima.Tanel Alumäe seevastu leiab, et tehisintellektile võiks usaldada näiteks korteriühistu koosoleku protokolli kirjutamise ehk siis selle, millega ükski inimene tegelda ei viitsi.Just praegu ehk märtsis-aprillis on tehisintellektide buum tohutu ja on selgunud, et tarkvara on muutunud nädalatega mitu korda võimekamaks. Ajalugu on aga pikk, võrreldes nädalatega, nii on ärev prognoosida, mida toovad lähikuud. Iseasi, kas see edu jõuab kirjutamise maailma, millega on ametis õpilane.PRAKTIKU KOMMENTAARRAUNO ALEVKiili Gümnaasiumi õppejuht, emakeele ja kirjanduse õpetaja:Olen lasknud ChatGPT-l riigieksami kirjutamisülesannet lahendada. Kirjand oli selline, mida suure tõenäosusega eesti õpilane ei kirjutaks - tehisaru viitas keskmise kooliõpilase jaoks tundmatule Nigeeria kirjanikule Chimamanda Ngozi Adichiele. HTM-i suunised tehisaru osas on suhteliselt ebamäärased, kuid panevad tanki õpetaja: kui õpetaja pole otseselt tehisaru kasutamist oma ülesande püstituses keelanud, siis peaks ta õpilase tööd ka arvestama.Kui rääkida pettuse avastamisest, siis igal õpilasel on oma stiil, mis tihti ei kattu tehisaru keelekasutusega. Häirekell hakkab lööma juhul, kui muidu nõrga kirjaliku eneseväljendusega õpilane esitab perfektses kirjakeeles töö. Seetõttu peaks teatud õpilaste puhul olema küllaltki lihtne pettust avastada. Keerulisem on kirjalikult andekate õpilastega, kes on hästi omandanud neutraalstiili ning võiksid potentsiaalselt kirjutada tehisaruga sarnaseid tekste.Kui õpilasele määratud ülesande on täitnud tehisintellekt, on see õpilase tegemata või valesti tehtud töö ning seda tuleks hinnata meie kooli hindamissüsteemis ühega.Õpetaja-õpilase diskussioonid tehisaru teemal on alles hoogu sisse saamas. Õnneks päästab meid vahel eesti kultuuriruum. Palusin tehisarul kirjutada kõne, milles ta tsiteeriks Juhan Viidingut. Tehisaru kasutatud tsitaat oli tühisõnaline umbluu, mille autor Viiding kindlasti ei ole.Täismahus artiklit lugege OPLEHT.EE"JUTUROBOT GPT-3 ANNAB GÜMNASISTILE VÕRDLEMISI KORREKTSE SISENDI SIIS, KUI KIRJANDUSÕPETAJALE ON VAJA MIDAGI VALMIS VISATA."AARNE RUBEN, õpetaja, kirjanik


Kohtukoosseis jääb samaks: Tallinna Sadama protsessi kaitsjate taotlused jäid rahuldamataMenetlus on erapooletu ja ka näib erapooletu, selgitas kohtunik Kristina Väliste.Tallinna Sadama korruptsiooniasja arutamise uue alguse esimesel istungil taotlesid kaitsjad eesotsas Ain Kaljuranna advokaadi Andri Rohtlaga uue kohtukoosseisu eesistuja ja ühe rahvakohtuniku taandamist. Põhjuseks, et erinevalt teistest kohtunikest on nemad juba prokuratuuri materjalidega menetluse varasemas ringis tutvunud. Rohtla taandust toetasid teisedki advokaadid, sest menetlus ei näi olukorra tõttu nende hinnangul erapooletu. Põhjuste kohta loe lähemalt siit.Kohus jättis täna taanduse rahuldamata. Kohtunik Kristina Väliste põhjendas, et seadus võimaldab ja isegi kohustab sama kohtukoosseisu jätkama. Väliste sõnul tunnevad kohtunikud end sisemiselt subjektiivselt erapooletuna. „Menetlus on seega erapooletu ja näeb välja erapooletu,“ ütles kohtunik.Kohtuasi läheb uuele arutamisele, sest menetlemiseks on vaja kolmeliikmelist kohtukoosseisu, milles kaks rahvakohtunikku. Eelmises kohtukoosseisus aga üks rahvakohtunik haigestus ja varurahvakohtunik sai juba varasemalt taandatud kuriteokahtluse tõusetumise tõttu.Et menetlus sedakorda läbi ei kukuks, kinnitas kohtunik Kristina Väliste uude koosseisu lisaks kahele rahvakohtunikule ka kaks varurahvakohtunikku.


Tartumaa inimene allkirjastas arvutis töölepingut, kahju 1800 eurotKolmapäeval, 12. aprillil pöördus politsei poole inimene, kes teatas, et töölepingut allkirjastades tehti tema pangaarvelt ülekanne võõra inimese kontole.
Kelmusega tekitatud kahju on 1800 eurot.


KUULA | Olgem realistid, heitepõhine automaks tühjendaks eelkõige maainimeste rahakottiVärskeimas „Rohepöörane“ taskuhäälingu episoodis analüüsisid saatejuhid uue valitsuse keskkonna ja kliimaga seotud plaane. Kuula saatest, mis neid üllatas, mis pettumust valmistas.Napi nädala ajaga, mil koalitsioonileping on avalik olnud, on palju kõneainet tekitanud tulevane automaks. „Rohepöörane“ taskuhäälingu saatejuht Madis Vasser tõi välja, et kui automaks kehtestataks auto maksumuse pealt, oleks skeem lihtne: kui inimesel on väga kallis auto, siis järelikult on tal ka raha maksu maksta, sama kui inimese sõidab ringi väga odava autoga, siis loogiliselt võttes ei ole tal ka väga võimalik automaksu maksta. Samas saatejuht Mart Valner juhtis tähelepanu asjaolule, et kõige suurema heitega autod Eestis ei ole arvatavasti need, mida Tallinna kesklinnas võib kohata, vaid ikka maapiirkondade inimeste vanemad autod. „Olgem realistid, kõige suurema heitega masinad on maapiirkondades. Kui maks on puhtalt heite põhjalt, on see suunatud kõige tugevamalt nende inimestele, kelle jaoks 25 aastat vana diiselauto ongi see, millega nad 20 aastat on tööl käinud,“ rääkis Valner ja lisas, et kas maksus peavad olema mingid erisused, on seetõttu omaette küsimus.Kuula saatest, mida arvasid saatejuhid ka valitsuse teistest plaanidest, näiteks seoses metsanduse, põlevkivi, ringmajanduse ja uue kliimaministri ametipostiga.Oma igapäevatöös tegeleb Madis Vasser energeetika- ja kliimateemadega keskkonnaühenduses Eesti Roheline Liikumine ja Mart Valner tegutseb keskkonna- ja kliimavaldkonna huvikaitseeksperdina Arengukoostöö Ümarlauas.


Õige platvorm aitab tehingu- ja halduskuludelt kokku hoidaKas sa poes käid? Kuidas sobiva toote teiste hulgast leiad? Äkki valid selle kilohinna odavuse järgi? Või ostad hoopis kõige kallimat premium-kass mahetoodet? Kui argipäevaste kulude kokkuhoid ei jäta sind külmaks, kõnetab sind ilmselt ka investeerimisportfelli kulude optimeerimine.Mõni ütleb, et keskendu säästmisele ning juhi oma kulusid, teine aga väidab vastupidiselt, et kuludel tuleb nagunii lagi ette ning kõige tähtsam on panna rõhk hoopiski tulude kasvatamisele. Investeerimistegevusega kaasnevad paratamatult igasugused kulud-peamised neist on ühekordsed tehingutasud ja valuutavahetustasud, kuid suuremate portfellide puhul puutub investor kokku ka perioodiliste haldustasudega.Konkreetse plaani puudumisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisplatvormid investorilt üsnagi arvestatava osa tema rahakoti sisust, mis on tegelikult ju mõeldud investeeringute tegemiseks, mitte teistele laiali jagamiseks.Siiski võib sellest olukorrast inimlikult aru saada - nemad on loonud meile, investoritele, sellise keskkonna, kus on võimalikult lihtne oma investeeringuid teha ning hiljem neid hallata, Investorid maksavad nende tasudega justkui kinni oma vara turvalisuse, klienditeeninduse ning toimiva investeerimissüsteemi. Mingi osa jõuab ilmselt ka krediidiasutuste aktsionäridele ning see ongi nende õigustatud ootus.Investeerimiskulude olukord ei ole Eesti investori jaoks tegelikult üldse katastroofiline, sest viimastel aastatel on tuldud tavalistele jaeinvestoritele kõvasti vastu. Kui eelmise kümnendi alguses võeti ka väiksemate investeerimisportfellide pealt üsna kopsakaid haldustasusid, siis nüüd on paljud krediidiasutused liikunud selles suunas, et investeerimisega alustamine oleks võimalikult valutu ja soodne. Õige kah!Aga miks ikkagi jätta tegemata plaan, mis aitab niigi madalaid kulusid veelgi madalamaks viia? Esmajärjekorras tasub rõhk panna alati maksude optimeerimisele ning seetõttu tulekski investoril leida krediidiasutused või investeerimisplatvormid, mille kaudu teha investeeringud Balti väärtpaberitesse, aga ka sellised asutused, mille kaudu rakenduks tema välisaktsiate dividenditulule maksulepingutes kokku lepitud madalam maksumäär. Tegelikult on ka kulude optimeerimise seisukohast üsnagi oluline leida see õige krediidiasutus või investeerimisplatvorm, minimeerides oma kulusid alati järjekorras: haldustasud, siis valuutavahetustasud ja alles lõpuks tehingutasud.Balti väärtpabereid Luminoris hoida ei tasuKui investeerid füüsilise isikuna Balti väärtpaberitesse, on asi tegelikult üsnagi lihtne - tasub eelistada LHVd ning vältida kõrgete tasudega Luminori panka. LHV kasuks räägib eelkõige fakt, et pank ei võta Balti väärtpaberite portfellilt haldustasusid, ning kuigi võlakirjade tehingutasu on võrreldes eestimaiste konkurentidega vägagi krõbe, kaalub harv ühekordne kõrge tasu alati üles igakuised madalad, investeerimisportfelli suurust järk-järgult kärpivad haldustasud.Kui investori võlakirjaportfell ei ületa 35 000 eurot, tasub tal siiski hoida see SEBs, mis pakub kõige soodsamat tehingutasu - seda muidugi eeldusel, et seal pole tehtud teisi investeeringuid. Maksude optimeerimise seisukohast on mõistlik teha SEBs kõik Soome, Rootsi ja Norra investeeringud ning LHV kipub olema ikkagi kõige kuluefektiivsem lahendus Balti väärtpaberite jaoks.Oluline on teada ka seda, et juriidilise isikuna ei ole mõistlik Balti väärtpaberitesse investeerida, sest sellisel juhul maksustatakse dividenditulu kaks korda.Välisväärtpaberite puhul arvesta maksumäärasid Kui investeerida välisväärtpaberitesse, on asi natukene keerukam. Need investeeringud, mida saab teha eurodes, tasub ilmselgelt teha mõnes sellises krediidiasutuses või investeerimisplatvormil, mis rakendab investori dividenditulule automaatselt madalamat tulumaksumäära. Seega on üpris mõistlik investeerida Helsingi börsil noteeritud väärtpaberitesse just meie enda SEB kaudu.Kuid need investeeringud, mille jaoks läheb vaja välisvaluutat, tasub võimalusel teha vastavat välisvaluutat kasutava riigi krediidiasutuses või investeerimisplatvormil. Teisiti öeldes tasub investeerida näiteks Stockholmi börsil noteeritud väärtpaberitesse mõne Rootsi riigi krediidiasutuse kaudu, eeldusel, et seal rakendatakse dividenditulule madalamat tulumaksumäära ja tehingutasud pole üüratult kõrged. Niimoodi talitades on võimalik investoril Wise'i, Atlantic Money või analoogse ettevõtte kaudu investeerimiseks säästetud eurod võimalikult kuluefektiivselt vahetada Rootsi kroonideks ning hoida seeläbi üsnagi arvestatav osa valuutavahetustasude pealt kokku.Mõni investeerimismaailmas alles esimesi samme tegev huviline võib nüüd ilmselt mõelda, et investor võiks ju lihtsalt kanda näiteks SEB pangas avatud investeerimiskontole Rootsi kroone ja asi ongi ants.Kuigi Euroopas kasutatakse arvelduskontodena IBANi süsteemi ja vähemalt teoorias on tõesti võimalik justkui kõikidele IBANi kontodele ka välisvaluutat saata, konverteerivad vähemalt meie enda peamised krediidiasutused arvelduskontodele saadetud välisvaluuta alati tagasi eurodeks. Seega see lahendus saabki tõenäoliselt toimida ainult välismaistes välisvaluutat koduvaluutana kasutavates krediidiasutustes - see tähendab, et Norra investeeringuteks tuleks avada investeerimiskonto Norra krediidiasutuses ja Poola investeeringuteks hoopis Poola krediidiasutuses. Kahjuks on selline lähenemine väga paljudele investoritele kättesaamatu, sest üldiselt ei soovi pangad välismaalastele kontosid avada ning investoril peab tagataskus olema siis vastava riigi isikukood.Kus investeerid kõige kuluefektiivsemalt?Erinevalt välismaistest investeerimisplatvormidest võtavad Eesti krediidiasutused investori pirukast üsnagi suure osa haldustasudeks. Kui Balti väärtpaberitesse oli mõistlik investeerida LHV kaudu, siis üldiselt tasub suuremate portfellide puhul eelistada Eesti krediidiasutustest pigem SEBd.Nimelt puudub välisväärtpaberitesse investeerimisel LHV haldustasude maksimumpiir ning ühe miljoni suuruse portfelli haldustasudeks tuleb investoril aastas välja käia 1140 eurot, kui samal ajal saaks SEBs täpselt sama teenuse 90 euro suuruse aastatasu eest. Tõenäoliselt on vähestel Eesti investoritel niivõrd priske väärtpaberiportfell, aga nagu vanasti öeldi: kes senti ei korja, see krooni ei saa.Enamasti pakuvad kõige kuluefektiivsemaid lahendusi rahvusvahelised investeerimisplatvormid - näiteks siintoodud valikust on USA aktsiatesse kõige kuluefektiivsem investeerida Trading 212 platvormi kaudu. Ka eestlaste loodud Lightyear pakub haldus- ja tehingutasuta teenust, kuid valuutavahetustasu on neil siiski oma konkurendist 0,2% võrra suurem, jäädes 0,35% juurde.Euro ja dollari valuutavahetuskurss peaks olema mõlemal teenusepakkujal kui mitte täiesti sama, siis ligilähedane mainitud Wise'i ja Atlantic Moneyga, sest väidetavalt toimub neil kõigil valuutavahetus pankadevahelise kursiga (interbank rate).Nii Trading 212, Lightyeari, Interactive Brokersi kui ka LHV kaudu on võimalik Eesti maksuresidendist investoril saada oma USA aktsiate dividenditulule 30% asemel 15% suurust tulumaksumäära.Kuigi Skandinaavia dividendiaktsiatesse on maksude optimeerimise vaatevinklist kõige kasulikum investeerida just SEB kaudu, lubab Lightyeari kaasasutaja ning tehnoloogiajuht Mihkel Aamer Põhjamaade börsid koos madalama tulumaksumääraga lähitulevikus oma investeerimisplatvormile tuua.Lightyear jätab endast mulje kui innovaatilisest kambast, sest neil on veel vähemalt üks vägagi huvitav ning tarka investorit võluv teenus - platvormil deponeeritud, kuid veel uusi investeeringuid ootav raha teenib investorile sõltuvalt valuutavääringust 1,75-3,75 protsendi suurust aastast intressitulu.Ka Interactive Brokersi kaudu saab investeerida haldustasuta ning üsnagi mõistlike tehingutasudega Rootsi ja Norra dividendiaktsiatesse, kuid siis rakendub dividenditulule vastavalt 30% ja 25% suurune tulumaks, seetõttu ei teki investorile kulude säästmisest erilist kokkuhoidu.eToro pakub samuti tehingu- ja haldustasuta ning üsna madala 0,5protsendise valuutavahetustasuga teenust, kuid nende viie USA dollari suurune platvormilt raha väljakandmise tasu võib natukene laiemat pilti näha soovival investoril mõne punase tulukese põlema panna - miks nad ei taha, et investorid oma raha nende juurest välja kannaksid? Äkki on investorite deponeeritud raha kasutatud hoopis uhkete ja silmapaistvate turunduskampaaniate rahastamiseks?Küll äärmiselt õhkõrnalt, aga siiski võib soovi korral tunda siin Ponzi skeemi algete lõhna. Ilmselt oleks selline kuritarvitamine tegelikult juba nende tegevusaastate peale välja tulnud, kuid kurikuulsad nimed, nagu Enron, Theranos, Bernie Madoff ning ka hiljuti palju kõneainet pakkunud krüptovaluutabörs FTX eesotsas Sam Bankman-Friediga võiksid teha iga investori natukenegi ettevaatlikumaks.Juriidilisele isikule sobivad pigem platvormid Need, kes soovivad investeerida juriidilise isikuna, peavad Trading 212 teenusest oma suu siiski täiesti puhtaks pühkima ning sellisel juhul on kõige maksu- ning kuluefektiivsem lahendus just eestlaste loodud Lightyear. See, et Lightyear täidab juriidilise isiku W-8BEN-E vormi pärast paari küsimuse küsimist nii-öelda automatiseeritult, võib samuti olla mõne jaoks vägagi tugev valikuargument.Eesti krediidiasutused ei ole juriidiliste isikutega kuigi heldekäelised - LHV võtab fikseeritud 0,01% suuruse haldustasu iga kuu kogu portfelli väärtuselt, kuid SEB ja Swedbank on pannud erinevad riigid gruppidesse ning määravad igakuise haldustasu grupiti. Mõlema haldustasud varieeruvad 0,008% ja 0,07% vahemikus, kuid miinimumtasud on Swedbankis kaks korda suuremad. Mõlema panga puhul tuleb arvestada ka asjaoluga, et haldustasudel puudub ülemine piir.Soovitud väärtpaberit ei pruugi nimekirjas ollaVäidetavalt on Lightyeari investeerimisplatvormil lisaks USA aktsiatele ka Saksa, Belgia, Prantsusmaa, Hollandi, Luksemburgi, Iirimaa ja Ühendkuningriigi väärtpaberid, kuid tegelikult investeeritakse seal ikkagi peamiselt USA väärtpaberitesse - nimekirjas on ainult mõned üksikud Euroopa aktsiad, aga konkreetse ostusoovi korral on võimalik investoril alati teha rakendusesisene päring ning seejärel soovitud väärtpaber ilmselt ka nimekirja lisatakse.Trading 212 väärtpaberite nimekiri on Lightyeari omast mõnevõrra mitmekesisem, samas Interactive Brokersil ja meie enda krediidiasutustel on teatav eelis Euroopa väärtpaberite osas. Näiteks Tšehhi väärtpaberitesse saabki investeerida ainult SEB ja Swedbanki kaudu ja seejuures on viimasel ka rohkem kui kaks korda soodsamad tehingutasud. Ka Poola ning Ungari väärtpaberitele pääseb ligi ainult Eesti krediidiasutuste või Interactive Brokersi kaudu.Kui investor soovib peamiselt investeerida ettevõtetesse, mille aktsiad ei tee igapäevaselt ülivõimsat börsikäivet, siis investeerimisplatvormid talle üldjuhul ei sobi - seal lihtsalt tihtipeale pole selliseid väärtpabereid nimekirjas ning platvormidel puudub huvi neid ka lisada. Kui juba Muehlhan AG likviidsus on meie LHV jaoks liiga madal ning niivõrd määrav faktor, et jätta see kaubeldavate väärtpaberite nimekirja lisamata, siis ei ole kohe kindlasti mõtet seda väärtpaberit ka eTorosse küsima minna.Pankroti eest pole keegi kaitstudTrading 212 lubab enesekindlalt, et kõik ühe miljoni euro suurused investeerimisportfellid on kindlustatud. See on siiski Lloyds of Londoni tagatud nii-öelda privaatne kindlustus, sest Tagatisfond kaitseb tegelikkuses Euroopa investori vara nii Trading 212, Interactive Brokersi kui ka Lightyeari investeerimisplatvormidel ainult 20 000 euro väärtuses.Küll aga soovib Aamer rõhutada, et Lightyear hoiab alati oma varad kliendi varadest rangelt lahus ning seetõttu on kliendil võimalik oma investeeringud ka täies mahus igal ajal kätte saada. Nad on mõelnud ka sellele, mis saab kliendi varadest siis, kui Lightyear peaks ikkagi pankrotistuma - väärtpaberid kantakse üle mõnele teisele platvormile.See, et Lightyeari töötajad reageerivad infopäringutele kiiresti ning on mõelnud omakeskis ka negatiivsetele stsenaariumitele, võiks investorile tuua teatava hingerahu. Siiski tasub alati hoolikalt läbi mõelda, kellele oma säästud ja vara usaldada, sest lõppude lõpuks on investori vara kaitsmine ikkagi investori enda teha.Kõik artiklis mainitud investeerimisplatvormid on finantsinspektsioonis registreeritud kui investeerimisühingud ning seetõttu kehtib neile kindel reeglistik, millest kinnipidamist regulaarselt kontrollitakse.Siiski ei pruugi krediidiasutuste kõrgemad kulud olla alati saatanast - ärme unusta, et igasuguste fintech start-up'ide äritegevus hoitakse alguses toimimas just erinevate ingelinvestorite rahastusest, lootuses, et see äritegevus jõuab kunagi ka kasumisse ning investeering muutub kasumlikuks.Kuid mis saab siis, kui majandusolukord oluliselt halveneb ning investorid ei soovi või ei saa enam seda pidu üleval hoida? Kui juba Lehman Brothers kukkus suure finantskriisi ajal kaardimajana kokku, tekib küsimus, kuidas üks väike idufirma suudab selles kõiges ellu jääda? Võimalik, et suudabki, kuid on ka täiesti arusaadav, miks nii mõnigi konservatiivsem ning varakam investor eelistab just tugevalt kapitaliseerituid suurpanku.Ilmselt on väärtpaberiturud viimase kümnendi jooksul rallinud mitte sellepärast, et ettevõtted ise oleksid metsikult kasvanud ning häid tulemusi teinud - oli ju mõni aasta tagasi ka deflatsiooniperiood, mida rahatrükiga korralikult elavdati -, vaid ka sellepärast, et investeerimine on tehtud kõigile kättesaadavaks ja soodsaks. Selle ümber käib pidev turunduslik haip, et isegi vanaemad on hakanud investeerima. See ei ole halb, sest aktsiaturgude tõusust lõikavad asjaosalised enamasti kasu, kuid turgude kukkumisel on tõenäoliselt meie vanaemad need, kes kõige enam kahju kannavad.Lisaks tasub veel meeles hoida, et kõige suuremaid investeerimistegevusega seotud kulusid tekitavad ikkagi investori enda uljus tõusuaegadel ja täielik lootusetus langusaegadel. LHV AINSANA BALTI VÄÄRTPABERITELT HALDUSTASU EI VÕTAtasud Eesti krediidiasutustesTehingutasudLHV 6 € + 0,2%SEB 0,1%, min 1 €Swedbank 0,2%, min 36Luminor kuni 2% tehingu summast, min 508Haldustasud LHV tasutaSEB portfell kuni 35 000 eurot: tasuta35 000 eurot ületavalt osalt 0,009% kuus, max 7,5 € Swedbank portfell kuni 30 000 eurot tasuta30 000 eurot ületavalt osalt 0,008% kuus, max 8 € Luminor 0,008% kuus, min 0,8 6, max 8 €AktsiadTehingutasudLHV tasuta [kuni 100 tehingut kuus]SEB tasutaSwedbank tasutaLuminor privaatpanganduse klientidele, 0,2% tehingu summast, min3,206Haldustasud LHV tasutaSEB portfell kuni 35 000 eurot tasuta  35 000 eurot ületavalt osalt 0,009% kuus, max 7,5 €Swedbank portfell kuni 30 000 eurot tasuta30 000 eurot ületavalt osalt 0,008% kuus, max 8 € Luminor 0,008% kuus, min 0,8 6, max 8 €VALUUTAVAHETUS KÕIGE KALLIM SWEDBANKIS1000 euro Rootsi kroonideks valuutavahetuse näide, saadud summa ja võit kroonides võrreldes kõige kallima vahetuskursiga vahetuskurss 22.02.2023 seisugaSwedbank10
			908,50SEB10915,60+7,10LHV10918,72+10,22Wise10
			979,18+70,68Atlantic
			Money10
			998,13+89,63HALDUSTASUDES SUURED KÄÄRIDhaldustasud eurodes vastavalt portfelli suurusele, 12kuudLHVSEBSwedbank50
			0006016,219,2100
			00066070,267,2150
			000 61209096200
			000 61809096300
			000630090961
			000 000611409096Interactive Brokers, Lightyear, Trading 212 ja e-Toro haldustasu ei võtaSEB VEHSUS INTERACTIVE BROKERS STOCKHOLMI BÖRSILTehingud Telia Company AB aktsiaga Stockholmi börsil 2021. aastal, kuine panus 3000 eurot, ostetud aktsiate arv ja tehingu maksumus Rootsi kroonidesaktsiate
			arvSEBInteractive
			Brokers01.0187730
			072,3330
			072,3305.0283730
			316,1430
			316,1405.0387130
			345,6430
			345,6402.0481230
			774,8030
			774,8007.0583630
			338,4430
			338,4404.0682530162,0030162,0002.0779130
			390,2230
			390,2206.0880330
			698,6930
			698,6903.0982530442,5030442,5001.1084630
			371,4030
			371,4005.1187530423,7530
			423,7503.1288831
			053,3631
			053,36Netodividendidja
			nende reinvesteerimine19.04
			laekunud2887,452377,9019.04
			reinvesteeritudSEB
			82, IB 672874,922349,0202.11
			laekunud7144,255873,0005.11
			reinvesteeritudSEB
			205, IB 1687127,855
			841,36Seis
			1. jaanuaril 2022vaba
			raha281,46
			[27,366]313,05(30,43
			6]portfelli
			suurus375
			392,04373
			579,65(36
			488,11 6)(36
			311,946)Tasud
			ja maksudtulumaksukulu
			dividendidelt509,55(49,536)1019,1
			[99,06 6]tulumaksukulu
			dividendidelt1258,5(122,336]2517(244,65
			6]tehingutasud126,006202,69(19,70
			6]haldustasu0,1360,00aastane
			kulu297,99
			6363,41
			6Arvesse pole võetud valuutakursside erinevust ega ka valuutavahetustasu, arvutused on tehtud pankadevahelise kursiga [interbankrate].KUS ON SOODSAM KAUBELDA VÄLISVÄÄRTPABERITEGA?LHVHaldustasudportfell
				kuni 50 000 eurottasuta50
				000 eurot ületavalt osalt0,01%
				kuusTehingutasudUSA,
				Kanada,Soome,
				Rootsi, Norra, Taani,Austria,
				Saksamaa, Hollandi, Belgia, Portugali, Šveitsi ja Poola
				väärtpaberid0,14%,
				min 98Suurbritannia,
				Itaalia, Prantsusmaa, Hispaania väärtpaberid0,14%,
				min 9 8, finantstehingutasu 0,2-0,5% summastSEBHaldustasudportfell
				kuni 35 000 eurot 35 000 eurot ületavalt osalttasuta0,009%
				kuus, max 7,5 8TehingutasudUSA,KanadaSoome,
				Rootsi, Norra, Taani, Austria, Saksamaa, Hollandi, Portugali,
				Belgia, Itaalia, Šveitsi väärtpaberid0,14%,
				min 9 8Suurbritannia,
				Iirimaa väärtpaberid Prantsusmaa väärtpaberid0,14%,
				min 9 8,finants- tehingu tasu 1% summast 0,14%, min 9 8, finants-
				tehingu tasu 0,3% summastHispaania
				väärtpaberid0,14%,
				min 9 8, finants- tehingu tasu 0,2% summastPoola,
				Tšehhi, Ungari väärtpaberid0,25%,
				min 25 8SWEDBANKHaldustasudportfell
				kuni 30 000 eurottasuta30
				000 eurot ületavalt osalt0,008%
				kuus, max 8 8USA,
				Kanada,Suurbritannia,
				Iirimaa,Soome,
				Rootsi, Norra, Taani, Austria, Saksamaa, Hollandi, Hispaania,
				Portugali, Itaalia, Prantsusmaa, Belgia, Šveitsi, Poola, Tšehhi,
				Ungari väärtpaberid0,14%,
				min 9 8TRADING
				212HaldustasudpuuduvadTehingutasudUSA,Austria,
				Saksamaa, Belgia, Hollandi, Šveitsi, Portugali, Hispaania
				väärtpaberidtasutaSuurbritannia
				väärtpaberidfinantstehingu
				tasu 0,5% summastPrantsusmaa
				väärtpaberidfinantstehingu
				tasu 0,3% summastKanada,
				Soome, Rootsi, Norra, Taani, Iirimaa, Itaalia,puuduvadPoola,
				Tšehhi, Ungari väärtpaberidETOROHaldustasud
				puuduvadTehingutasudUSA,Soome,
				Rootsi, Norra, Taani, Saksamaa, Hollandi, Belgia Prantsusmaa,
				Portugali, Hispaania, Itaalia, Šveitsi, Suurbritannia
				väärtpaberidtasutaKanada,
				Iirimaa, Austria Poola, Tšehhi, Ungari väärtpaberidpuuduvadlnteractiveBrokersTehingutasudUSA
				väärtpaberid0,0035
				USD aktsia kohta, min 100 USD, max 1% summastKanada
				väärtpaberid0,008
				CAD aktsia kohta,min
				100 CAD,max
				0,5% summastSoome,
				Taani,Tšehhi,
				Iirimaa väärtpaberidpuuduvadRootsi,
				Norra väärtpaberid0,05%
				summast, min 10 SEK või NOKAustria,
				Saksamaa, Hollandi, Belgia,Portugali
				väärtpaberidItaalia,
				Prantsusmaa väärtpaberid0,05%
				summast, min 1,25, max 29 6 0,05% ostutehingust, min 1,25, max 29
				€, finantstehingu tasu 0,1-0,3% summastHispaania
				väärtpaberid0,1%
				ostutehingust, min 4 6, finantstehingu tasu 0,2% summastŠveitsi
				väärtpaberid0,05%
				ostutehingust, min 1,5, max 49 CHFSuurbritannia
				väärtpaberid0,05%
				summast, min 1 £, finantstehingu tasu 0,5% summastPoola
				väärtpaberid0,05%
				summast, min 5, max 125 PLNUngari
				väärtpaberid0,05%
				summast, min 200 HUFLIGHTYEARHaldustasud
				puuduvadTehingutasudUSA
				väärtpaberidtasutaSaksamaa,
				Hollandi,Belgia, Prantsusmaa, Portugali, Suurbritannia, Iirimaa
				väärtpaberidtasuta,
				kuid nimekirjas üksikud aktsiadKanada,
				Soome, Rootsi, Norra Taani, Austria, Šveitsi, Itaalia,
				Hispaania, Poola, Tšehhi, Ungari väärtpaberidpuuduvadSHUTTERSTOCKTANEL MIIL


Veebruari ja märtsikuu õiguskorra ülevaadePOLITSEI ANNAB TEADA

Ajavahemikul 23.02.2023- 28.03.2023 registreeriti:
• 102 juhtumit • 14 väärtegu • 5 kuritegu • 4 liiklusõnnetust • 1 lähisuhtevägivalla juhtum
Tule panusta oma koduvalla turvalisusesse abipolitseinikuna
Kes on abipolitseinik? Abipolitseinik on vähemalt 18-aastane teovõimeline Eesti kodanik, kes vabatahtlikult oma vabast ajast osaleb erinevates politseivaldkondade tegevustes seaduses sätestatud alustel ja korras, selle eest tasu saamata. Abipolitseinik ei kuulu politseiametnike koosseisu, kuid peab järgima ametnike eetikakoodeksis sätestatud põhimõtteid.
Koostöös Kose piirkonnapolitseinikutega saab abipolitseinik endale sobival ajal panustada erinevatesse talle huvi pakkuvatesse politseitöö valdkondadesse. On erinevaid valdkondi - on inimesi, kes soovivad tänavatel patrullida, on ka neid, kellele meeldib kiirust mõõta, noortega tegeleda või hoopiski loenguid pidada, tegeleda ennetusega ja suhelda erinevate inimeste ja kogukondadega. Tegevusi on mitmeid, koos leiame igaühele sobiva. Huvi korral on võimalik kõigis valdkondades kätt proovida.
Muidugi ei pea ainult oma kodukandis turvalisusesse panustama, seda saab teha ka mujal. Meil oleks aga väga hea meel, kui meie oma vallas oleksid kohalikud abipolitseinikud abistamas.
Lisaks politseilistele tegevustele kaasatakse abipolitseinikud erinevatesse spordi-, vabaaja- ning organisatsioonikultuuri üritustesse, olgu selleks siis suve- või talvepäevad, jõulupidu või perepäev.
Kuidas saada abipolitseinikuks? Üks eeldus on füüsilise katse läbimine, mida saab valida omal vabal valikul. Valikus on 3000 m jooks, 500 m ujumine või 6000 m sõudmine sõudeergomeetril. Lisaks on taustakontroll, kutsesobivusvestlus ning 40-tunnine õpe, mis lõppeb arvestusega. Esmapilgul võib see protsess tunduda mahukas, kuid see läheb kiirelt ja kodukoha turvalisusesse panustamine on kindlasti seda väärt.
Huvi korral võtta ühendust Ida-Harju abipolitseinike rühmajuhiga, kelleks on Annika Tikk - tel 612 4851, e-mail annika.tikk@politsei.ee. Lisainfo: www.abipolitseinik. ee.

Alaealised
Kauplus teavitas politseid, et noored mõjutavad omakasu eesmärgil kaalukassat. Kaalutakse ühte toodet, kuid makstakse hoopis teise toote eest. Tegemist on arvutikelmusega ehk petetakse arvutiprogrammi. Antud tegevus on süüteo korras karistatav.
Teisele isikule varalise kahju tekitamise eest arvutiprogrammi või andmete ebaseadusliku sisestamise, muutmise või muul viisil andmetöötlusprotsessi ebaseadusliku sekkumise teel varalise kasu saamise eesmärgil - karistatakse väärteo korras rahatrahvi kuni 1200 eurot või arestiga, kuriteo toimepanemise korral rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.

Kevad toob taas jalgrattad tänavaile
Mõned tähtsamad liiklusreeglid, mida nii suur kui väike jalgrattur peaks alati jälgima. • Kontrolli oma sõiduvahend üle: kas pidurid on töökorras, helkurid kodaratel olemas, rattal ees valge ja taga punane helkur, pimedal ajal sõites ees valge tuli ja taga punane tuli.
• Jalgrattaga sõites tuleb hoiduda alati paremat kätt sõidutee äärele - kuna jalgratas on samuti sõiduk. • Jalgratta vea sõpra pakiraamil, samuti ära vabasta kunagi käsi pidemeilt ega jalgu pedaalidelt, kui osaled liikluses.
• Jalgratturitele kehtib samuti ees liikuva sõiduki ja kõndiva sõbraga pikivahe hoidmise reegel. Et ikka jõuaksid reageerida, kui peaks tekkima oht!
• Veendu alati ohutuses, kui väljud oma koduväravast või -hoovist: ära kihuta otse tänavale või maanteele. Samuti on jalgratturile kohustuslik suunanäitamine, käega vajalikus suunas viibates.
• Alla 10-aastane ja ilma juhiloata jalgrattur tohib sõita üksi kõnniteel, jalgratta- ja jalgteel ja õuealateel. Samal teel liiguvad ka jalakäijad ja viisakas jalgrattur kindlasti arvestab nendega. Kõnniteel tohivad sõita kõik alla 13-aastased jalgratturid ja kuni kaks selle lapsega koos sõitvat täiskasvanut. Alates 10. eluaastast peab jalgratturil olema jalgratturi juhiluba.
• Alla 16-aastasel jalgratturil, ka rattatoolis sõidutataval lapsel, on kohustuslik olla jalgrattakiivriga ning ka kõikidel vanematel lastel ja täiskasvanutel on soovituslik kiivrit kanda.
• Kui jalgratturil on vaja teed ületada, siis seda on kõige ohutum teha jalakäijatele mõeldud sõidutee ületamise kohtades, tulles jalgrattalt maha ja lükates jalgratast enda kõrval.

Iga lapse eest vastutab lapsevanem! Enne lapse üksi jalakäija või jalgratturina liiklusesse lubamist, on iga lapsevanema moraalne kohustus veenduda, et laps on valmis üksi liikluses osalema, mõistab ümbritsevat ja oskab ohutult liigelda.

KRISTEL TALV ja GITTE LEES
Kose piirkonnapolitseinikud


Umbusaldusavalduste laviinVallavolikogu 30. märtsi istung algas umbusalduste laviiniga: vallavolikogu esimehel Priit Põdral tuli vastu võtta kolm umbusalduse algatamise avaldust. Koalitsiooni esindajad soovivad umbusaldada revisjonikomisjoni liiget Karin Petersoni, opositsiooni esindajad soovivad umbusaldada revisjonikomisjoni liiget Hardi Perki ja abivallavanemat Asso Nettanit.
16 koalitsioonisaadikut soovivad Karin Petersoni umbusaldada sellepärast, et ta proovis võltsida ametlikke dokumente ja jättis mitmed oma tegevused kooskõlastamata revisjonikomisjoni teiste liikmetega, ületades oma volitusi.
Peterson avaldas vallavalitsusele ja vallavolikogu kantselei juhatajale 27. veebruaril saadetud kirjas soovi, et tagantjärele muudetaks kolme revisjonikomisjoni istungi juba allkirjastatud protokolle ning lisataks sinna märkused revisjonikomisjoni liikmete Peep Põdderi ja Hardi Perki väidetava seaduserikkumise kohta, mis tegelikult pole tõestust leidnud. Seda võib käsitleda dokumendi võltsimise katsena.
Lisaks oli Petersoni ülesandeks läbi viia OÜ Kuremaa Enveko vallaga seotud lepingute täitmist käsitlev revisjon. 1. märtsil saatis Karin Peterson OÜ Kuremaa Envekole kirja, milles soovis saada ettevõtte majandustegevust käsitlevaid dokumente. Nende loetelu andis tunnistust sellest, et Karin Peterson oli otsustanud omaalgatuslikult ja teisi komisjoni liikmeid teavitamata oluliselt laiendada Kuremaa Enveko revideerimist vallaga seotud lepingute täitmise asemel kogu ettevõtte majandustegevuse revideerimisele.
Opositsioonisaadikud seevastu heidavad oma umbusalduse algatamise avalduses Hardi Perkile ette tema ebakompetentsust, näiteks seda, et olles kinnitatud kahe revideerimise (Jõgeva Suure tänava rekonstrueerimist ja tänavavalgustuse rekonstrueerimist käsitlevate riigihangete ja lepingute ning valla poolt kultuuri, spordi ja noorsootöö valdkonda eraldatud toetuste andmise ja eraldatud vahendite kasutamise kontrollimine) läbiviijaks, jättis ta tegeliku revideerimise tegemata ning kutsus selle asemel ettekandega esinema vastava teemaga tegeleva abivallavanema. Valla põhimääruses on aga sätestatud, et revisjonikomisjon võib kontrollitud asutuste juhte kutsuda alles kontrolli tulemuste arutamisele. Revisjonikomisjoni 8. märtsi koosolekul tuli kõne alla ka Kuremaa Enveko poolt vallale esitatud ja valla poolt tasutud arve, mis käsitleb lume lükkamist Laiuse mäe parklast, mille ala on vald andnud tasuta kasutada MTÜ-le Laiusemäe Arenduskeskus, mille juhatuse liige on Hardi Perk. Opositsiooni esindajad leiavad, et Hardi Perk istuks nagu kolmel toolil: ta on revisjonikomisjoni liige, Kuremaa Enveko nõukogu liige ja Laiusemäe Arenduskeskuse juhatuse liige. Ehkki korruptsioonivastase seaduse kohaselt ei ole Perk Kuremaa Enveko nõukogu liikmena seotud isik, on umbusaldamise algatajad seda meelt, et Perk oleks võinud end Kuremaa Enveko teemadega seotud aruteludest taandada.
Abivallavanemat Asso Nettanit süüdistab opositsioon selles, et haridusvõrgus tehtavad ümberkorraldused ei ole piisavalt hästi ette valmistatud. Näiteks ei ole Kuremaa lasteaed-algkooli kooliosa sulgemist käsitletud Jõgeva valla arengukavas ega valla haridusvaldkonna arengukavas. Pole määratletud ka lävendeid, mille alusel ümberkorraldamise otsuseid tehakse. Veel heidetakse abivallavanemale ette, et tema koostatud määruste ja otsuste eelnõud sisaldavad faktivigu ning on normitehniliselt ja keeleliselt ebakorrektsed ning et volikogu liikmed ei ole saanud õiget ja õiglast infot, et vastu võtta väga olulist otsust seoses Kuremaa lasteaed-algkooliga. Ka volikogu istungil aset leidnud arutelul Kuremaa lasteaed-algkooli ümberkorraldamise üle märkis opositsiooni liige Aivar Kokk, et kui teema oleks opositsiooniga õigel ajal läbi räägitud, ei oleks umbusaldusavaldust tulnud.
Asso Nettan tõdes omalt poolt, et Kuremaa lasteaed-algkooli kooliosa sulgemise arutelu on kestnud juba aastaid. Tema eestvedamisel on teema lauas olnud 2022. aasta jaanuarist. Aruteludesse on olnud kaasatud koolikollektiiv, hoolekogu, lapsevanemad ja Kuremaa külaselts. Ka enamik volikogu liikmeid on olnud antud otsustusest ja ettevalmistustest teadlik selle protsessi algusest saati ning saanud selles kaasa rääkida.
Kolm umbusaldushääletust viiakse läbi vallavolikogu järgmisel, 27. aprilli istungil.

JVT


Maksutõusud - löök allapoole vöödUue koalitsiooni läbimõtlematu plaan tõsta majutusasutuste käibemaks seniselt 9 protsendilt 22-le on hoop Eesti turismisektorile.Alles sai ületatud koroonapandeemiast tingitud madalseis. Kaja Kallase valitsus ei toetanud turismisektorit pandeemia ajal, samas kui meie naaberriigid tegid kõik, et majutusettevõtted ja söögikohad elus hoida. Eestis oli uppuja päästmine enda asi.Uue valitsusega tuli uus löök allapoole vööd. Riigi rahakott on tühi ja maksude tõstmine on Kaja Kallase valitsuse võluvits. Praegu on majutusasutustele ja kontserdipiletitele Eestis 9-protsendiline käibemaks, Kallas tahab tõsta selle 22-le protsendile.Maksudega rikkaks ei saa. Riik hakkab kaotama sellega turiste, sest tänu käibemaksu 2,5-kordsele tõusule kallineb hotellides ja turismitaludes ööbimine.Sama lugu on spaadega. Rõõmustavad Läti ja Leedu hotellid ning spaad. Lätlane hõõrub käsi, kui eestlane mingi rumalusega hakkama saab. Meie puhkaja hakkab edaspidi eelistama Jurmalat ja Riia hotelle. Eesti spaad, mis on teinud suuri investeeringuid, jäävad kiratsema. Lõpmatuseni ei sunni inimest kodumaal puhkama. Seni Eestis põhilise sissetuleku andnud soomlased ja rootslased hakkavad samuti eelistama Lätit.Meie naaberriikide majutusasutustes on käibemaks madalam. See jääb 7-12 protsendi vahele. Läbimõtlematu sammuga tekitame turismisektorile korvamatu kahju. Tänane valitsus on selgelt võtnud suuna turisminduse ja meelelahutuse väljasuretamisele. Kui Eesti tõstab käibemaksu 22 protsendile, oleme Taani järelt Euroopas teine turismialase kõrge käibemaksuga maa.Turismitalude puhul pole välistatud, et eelistama hakatakse tulevikus neid, kes maksavad sulas. Tehakse allahindlust ja osa käibest jääb näitamata. Levima hakkavad ümbrikupalgad ja skeemitamine. Kaotame ka Tallinnas toimuvate bändide ja artistide tuuridega, mis praegu maailma nimedega artiste Eestisse toovad. Needki kolivad edaspidi lõunanaabrite juurde. Ööbimine on seal odavam ning piletite käibemaks samuti.Mitte mõelda oskav pea, eriti kui see puudutab valitsejaid, on rahvale nuhtluseks. Nii rahahädas me ei ole, et kõigi vahenditega ja maksku mis maksab, peame käibemaksu erisused kaotama. Enamikes riikides on need olemas.Kaotajateks on teatridki. Sealgi kallinevad piletid. Kui soomlane on siiani harjunud külastama lahe lõunakaldal Estoniat, siis tulevikus valib ta Läti Rahvusooperi. Põhjanaaber saab sinna nii lennuki kui bussiga. Kallinevad ajalehedki, siingi toimub üüratu hüpe, käibemaksu tõus seniselt viielt protsendilt 22le! Perioodikat hakatakse vähem tellima. Ühel hetkel vaatavad toimetused oma koosseisusid üle ja asutakse koondama ajakirjanikke.Õnneks on Kallase plaaniga tekkinud rahulolematus ka Reformierakonna enda sees. Paljud vanad reformarid, kes tegevad majutuses ja toitlustuses, on avalikku meelepaha väljendanud. Neile on Kaja Kallase samm vastukarva. Loodetava kasu nimel võivad Kallase valitsusele jääda hoopis tühjad pihud. Kui majutusasutused ja spaad hakkavad ühel päeval uksi sulgema, ei saa riik neilt enam üldse maksuraha.Valija ei andnud mandaati maksude hüppeliseks tõusuks. Rääkida erisuste kaotamisest ja üheülbalisusest on iganenud mudel. Kahjuks elab Reformierakond vanas ja hoiab sellest kiivalt kinni. Kunagisest edu ja muudatuste erakonnast on tänaseks saanud ühiskonna pidur. Riigid püüdlevad täna selle poole, et oleks võimalikult palju maksuerisusi. Kahjuks Eesti nüüd aga mitte.VAMBOLA PAAVO, ajakirjanik


Eeva Esse-Sõõrumaa langes kavala pettuse lõksu: hammustada saavad ka need, kes mõtlevad, et nemad õnge ei lähe«Hirmus oli aga see, kui pool tundi hiljem pangast helistati ja öeldi, et mu kaarti prooviti korduvalt juba kolme erinevasse iPhone'i lisada,» räägib saatejuht Eeva Esse-Sõõrumaa, kes langes kavala pettuse ohvriks.DHLi nimel levivast petuskeemist ei pääsenud ka Eeva Esse-Sõõrumaa. Saatejuht tunnistab Instagramis, et langes kavala skeemi ohvriks.
«Petuskeemid on muutunud väga tõetruuks ja hammustada saavad ka need, kes mõtlevad, et nemad kindlasti õnge ei lähe,» tunnistab Eeva, kes ootas parasjagu tollimaksuga pakki. «Sain DHList sõnumi, mis viskas ette samasse jadasse, kust ka ametlikud sõnumid olid tulnud. Nii muuseas vajutasin lingile ja täitsin igati korraliku väljanägemisega tundunud DHLi lehel kaardiandmete ankeedi,» meenutab saatejuht. Tema sõnul tundus asi kahtlane, kui telefonile ei tulnud autentimiseks lubatud SMS-koodi.
Õnneks sai Eeva siiski kiirelt jaole. «Taipasin kohe DHLi helistada, kust selgus, et tegu on pettusega ja soovitati kaart kinni panna. Seda ma ka kohe tegin. Hirmus oli aga see, kui pool tundi hiljem pangast helistati ja öeldi, et mu kaarti prooviti korduvalt juba kolme erinevasse iPhone'i lisada: Paul's iPhone, Silver's iPhone, Solaris's iPhone,» meenutas Eeva, pannes südamele, et tasub olla tähelepanelikum. «Ära ole nagu mina ja süvene. Ja kui oled nagu mina, siis ole ka niipalju mina, et reageeri kohe ja pane kaart kinni,» toonitab ta enda jälgijatele.

Kavalast pettusest ei pääsenud ka Eeva Esse-Sõõrumaa.
Kuvatõmmis Instagrami storyst.

Kuigi petukirjast on möödas vaid kuu aega, sai telenägu täna juba uue õngitsuskirja. «DHL: oleme püüdnud teile kohale toimetada, kuid teie tarneaadress on vale, värskendage seda aadressil del-express.com,» seisis saadetud kirjas.
Kavalate petuskeemide eest hoiatas DHL enda Facebooki lehel juba aasta aega tagasi. Kullerfirma palub sõnumisaajatel juures olevale lingile mitte vajutada ning samuti pangakaardi andmeid mitte jagada.


President Karis kohtumistel Hollandi riigijuhtidega: peame toetama Ukrainat liitumisteel Euroopa Liiduga ja andma selge teekaardi ühinemiseks NATO-gaVABARIIGI PRESIDENDI KANTSELEI

PRESSITEADE

14. aprill 2023

President Karis kohtumistel Hollandi riigijuhtidega: peame toetama Ukrainat
liitumisteel Euroopa Liiduga ja andma selge teekaardi ühinemiseks NATO-ga

President Alar Karise eilsel kohtumisel Madalmaade Kuningriigi peaministri
Mark Ruttega oli kõne all Ukraina toetamine liitumisteel Euroopa Liiduga
ja Vilniuse tippkohtumise eesmärgid. „Ukraina koht on Euroopa Liidus ja
pärast sõja lõppu ka NATO-s. Seega vajab riik NATO-lt ühinemiseks
selget, aga realistlikku teekaarti,“ sõnas riigipea. President Karis
avaldas heameelt Eesti suurepäraste suhete üle Hollandiga, kellega jagame
sarnaseid väärtusi ning teeme tihedat koostööd EL-is, NATO-s ja
rahvusvahelistest organisatsioonides, sealhulgas Rahvusvahelises
Kriminaalkohtus. President Alar Karis rääkis eile kohtumisel Hollandi
Senati presidendi Jan Anthonie Bruijni ja Esindajatekoja asespiikri Roelien
Kammingaga Ukraina jätkuva toetamise vajadusest.

Kõneldes Ukraina soovist saada EL-i liikmeks sõnas president Karis, et
samal ajal kui käib brutaalne sõda oma vabaduse ja püsimajäämise eest,
tehakse riigis vajalikke reforme, et olla ühel päeval täieõiguslik
Euroopa Liidu liige. „Ukrainlased on teinud märkimisväärset tööd
võitluses korruptsiooni vastu ning õigusriigi tugevdamisega. Neil on
tugev soov püsida reformidega Euroopa Liiduga ühinemise rajal. Seejuures
on tähtis ka, et Ukrainal on Euroopa Liidu tugi ühenduse liikmeks
saamiseks valmistumisel,“ sõnas president Karis.

Kohtumistel räägiti ettevalmistustest juulis Vilniuses toimuvaks NATO
tippkohtumiseks ning alliansi heidutus- ja kaitsehoiaku tugevdamiseks
vajalike kaitseinvesteeringute tegemisest.

Samuti oli tähelepanu NATO laienemisperspektiivil. „Meie soov on
suurendada ala, kus on võimalik elada rahus. Ja vähendada ähmast
julgeolekupiirkonda tekitavat halli tsooni Euroopas, kus vabadus on
haavatav kellegi impeeriumi-ambitsioonide tõttu,“ lausus Eesti riigipea.
Seetõttu on president Karise sõnul vaja anda NATO tippkohtumisel
Vilniuses Ukrainale kindel ja ühemõtteline tegevuskava alliansiga
ühinemiseks. Samuti pidas Eesti riigipea vajalikuks, et Rootsist saab
võimalikult kiirelt alliansi liige.

Veel kõneldi Venemaa õigusliku vastutuse tagamise tähtsusest kõigi
Ukrainas toime pandud kuritegude eest ning eritribunali loomisest Putini
režiimi agressioonikuriteo uurimiseks. Samuti arutati lahendusi Venemaa
külmutatud varade kasutusele võtmiseks Ukraina ülesehitustöödes.

Kohtumisel Hollandi parlamendis avaldas president Karis heameelt eduka
koostöö üle, mille tulemusel annetasid Eesti, Holland ja Norra hiljuti
Ukrainale välihaigla. „Oleme avatud sarnasteks projektideks ka
tulevikus,“ lisas ta. Eesti ja Holland toetavad Ukrainat igakülgselt nii
poliitiliselt kui ka sõjalise- ning humanitaarabiga ning jätkavad
abistamist.

Samuti arutati võimalusi koostöö tihendamiseks kaubavahetuses,
taastuvenergeetikas ning küberjulgeolekus ja digitaliseerimisel, kus Eesti
on Madalmaade jaoks eeskujuks.

Fotod (Vabariigi Presidendi Kantselei/Raigo Pajula):
https://president.ee/et/meediakajastus/fotod/1057-president-alar-karise-
visiit-hollandisse

kommunikatsiooniosakond

tel 631 6229

press@vpk.ee

www.president.ee


Karis kutsus Hollandis toetama Ukraina püüdlusi Euroopa Liidu suunalTALLINN, 14. aprill, BNS - President Alar Karise neljapäevasel kohtumisel Madalmaade peaministri Mark Ruttega oli kõne all Ukraina toetamine liitumisteel Euroopa Liiduga ja Vilniuse tippkohtumise eesmärgid.
„Ukraina koht on Euroopa Liidus ja pärast sõja lõppu ka NATO-s. Seega vajab riik NATO-lt ühinemiseks selget, aga realistlikku teekaarti,“ sõnas riigipea.
President Karis avaldas heameelt Eesti suurepäraste suhete üle Hollandiga, kellega jagame sarnaseid väärtusi ning teeme tihedat koostööd EL-is, NATO-s ja rahvusvahelistest organisatsioonides, sealhulgas Rahvusvahelises Kriminaalkohtus. President Alar Karis rääkis eile kohtumisel Hollandi Senati presidendi Jan Anthonie Bruijni ja Esindajatekoja asespiikri Roelien Kammingaga Ukraina jätkuva toetamise vajadusest.
Kõneldes Ukraina soovist saada EL-i liikmeks sõnas president Karis, et samal ajal kui käib brutaalne sõda oma vabaduse ja püsimajäämise eest, tehakse riigis vajalikke reforme, et olla ühel päeval täieõiguslik Euroopa Liidu liige. „Ukrainlased on teinud märkimisväärset tööd võitluses korruptsiooni vastu ning õigusriigi tugevdamisega. Neil on tugev soov püsida reformidega Euroopa Liiduga ühinemise rajal. Seejuures on tähtis ka, et Ukrainal on Euroopa Liidu tugi ühenduse liikmeks saamiseks valmistumisel,“ sõnas president Karis.
Kohtumistel räägiti ettevalmistustest juulis Vilniuses toimuvaks NATO tippkohtumiseks ning alliansi heidutus- ja kaitsehoiaku tugevdamiseks vajalike kaitseinvesteeringute tegemisest.
Samuti oli tähelepanu NATO laienemisperspektiivil. „Meie soov on suurendada ala, kus on võimalik elada rahus. Ja vähendada ähmast julgeolekupiirkonda tekitavat halli tsooni Euroopas, kus vabadus on haavatav kellegi impeeriumi-ambitsioonide tõttu,“ lausus Eesti riigipea.
Seetõttu on president Karise sõnul vaja anda NATO tippkohtumisel Vilniuses Ukrainale kindel ja ühemõtteline tegevuskava alliansiga ühinemiseks. Samuti pidas Eesti riigipea vajalikuks, et Rootsist saab võimalikult kiirelt alliansi liige.
Veel kõneldi Venemaa õigusliku vastutuse tagamise tähtsusest kõigi Ukrainas toime pandud kuritegude eest ning eritribunali loomisest Putini režiimi agressioonikuriteo uurimiseks. Samuti arutati lahendusi Venemaa külmutatud varade kasutusele võtmiseks Ukraina ülesehitustöödes.
Kohtumisel Hollandi parlamendis avaldas president Karis heameelt eduka koostöö üle, mille tulemusel annetasid Eesti, Holland ja Norra hiljuti Ukrainale välihaigla. „Oleme avatud sarnasteks projektideks ka tulevikus,“ lisas ta. Eesti ja Holland toetavad Ukrainat igakülgselt nii poliitiliselt kui ka sõjalise- ning humanitaarabiga ning jätkavad abistamist.
Samuti arutati võimalusi koostöö tihendamiseks kaubavahetuses, taastuvenergeetikas ning küberjulgeolekus ja digitaliseerimisel, kus Eesti on Madalmaade jaoks eeskujuks.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Tippjuhid rahvakohtunikuks: ka skandaalne raamatupidaja pürgis õigust mõistmaJust praegu vahetuvad mitmes Eesti kohtus sajad lihtrahva seast valitavad rahvakohtunikud, teiste hulgas pürgib kohtukulliks mitmeid tippjuhte, kuid ka staare tüssanud raamatupidajana kuulsust kogunud Annika Urm.
Oma äritegevuses järjepanu pahandustesse sattunud raamatupidaja ning nüüd kokandusega tegelev Annika Urm pürgis Harju maakohtu rahvakohtunikuks
Foto: Teet Malsroos/Õhtuleht/Scanpix
Eelmisel nädalal sai selgeks, et rahvakohtunik Peeter Kaasiku tervislikel põhjustel taandumise tõttu algab otsast peale juba neli aastat kestnud mahukas Tallinna Sadama korruptsiooniprotsess. See käivitas ühiskonnas elava arutelu rahvakohtunike rolli sisukusest suurtel, aastaid kestvatel keerukatel kohtuprotsessidel.


Kas nahk viiakse turule?Kuni märja ja hilise kevade ning väidetavate dokumendilekete tõttu ei ole Ukraina vägede suurpealetung oma maa vabastamiseks veel alanud, oleme Eestis saanud lahja aseainena kaasa elada uue võimutsükli konarlikule ja üpris dramaatilises toonis algusele. Ettevalmistustööks oli aega justkui piisavalt, sest valimistest on möödas mitu nädalat, kuid ikka läks võimukoalitsiooni tegevusplaani ja ametisse astumise vormistamisel rabistamiseks ning sisse tulid pisivead, mida opositsioon sai varjamatu kahjurõõmuga võimendada.
Koalitsioonilepe – nüüd on ta meil siis olemas, loodetavasti lõplikul ja toimetatud kujul, ühtedele juhisena tegutsemiseks ning teistele järgmise nelja aasta saatuse ettekuulutajana. Muidugi on veel vara öelda, et selgus käes. Nagu juba pikka aega tavaks olnud, ei mõjuta riigi kultuuripoliitikat ja kultuuri elujõudu mitte niivõrd see, mis kirjas leppe kultuuripeatükis, vaid hoopis mujal. Nii ei sõltu ka kultuuri võimalik edulugu ainult kultuuriministri läbilöögivõimest, meelekindlusest ja võistlusvaimust, suured hoovad olukorra mõjutamiseks on tema kolleegide käes.
Poliitikute puhul maksab üsna vähe see, mida enne valimisi lubatakse, sest valimistulemuse selgumisele järgneb erakondade seisukohtades „ühisosa otsimine“ ja lõpuks tehakse (loodetavasti) seda, milles enamus otsingute lõpuks kokku lepib. Seetõttu ei olnud enne valimisi ka erilist mõtet erakondade kultuuripoliitilisi pakkumisi ja lubadusi analüüsida või neid ajalehes ära trükkida. Eks iga puudutatud huvirühm otsis lubadustest midagi oma: natuke turvatunnet ju pakub, kui sind või su asutust on eraldi nimetamise vääriliseks peetud, sest siis järelikult vähemasti ei likvideerita.
Leppe kultuuriosa kavatsused jagunevad laias laastus kaheks. Esiteks see, mis juba olemas ja toimiv, mille puhul lubatakse „jätkata, toetada ja kaitsta“. Teises ja põnevamas rühmas on plaanid, mille puhul valitsus alles „otsib võimalusi, seab eesmärgiks ja peab vajalikuks“. See ei ole iseenesest teab kui keeruline, sest kõik kultuurielu subjektid üksikloojast suurte kutseliste organisatsioonideni oskavad sendi pealt öelda, mida on vaja teha, palju see maksab ja millised tulemused saavutatakse. Vaja oleks ainult tähelepanelikult kuulata, aru saada ja võimaluste piires nõusse jääda, mitte aga otsustamist teadmata kaugusse lükata, jätkates lõputu uurimise ja analüüsimise spiraalil.
Lähivaatlusega otsing peab andma ministrile vastuse, kas kultuuril on raha vähe, parasjagu või ülearu.
Piia Ruber
Koalitsiooni pühakiri võiks vabalt alata sõnadega „alguses oli raha“, sest nii keskselt on raha nii leppes kirjas kui ka osaliste huulil teksti selgitamisel. Muiste elasime mõistust mööda, aga siis sai raha millegipärast otsa ja loogiliselt järgnebki küsimus, miks ja kuidas raha kadus ning kuidas see uuesti üles leida. Seetõttu määrab ka kultuurielu tuleviku see, mis on kirjas leppe kolmandas (rahanduspoliitika) ning kümnendas (riigijuhtimine ja poliitilised küsimused) peatükis. Kuna seal ei ole kuskil märgitud, et kultuurile mingeid erandeid tehakse, kehtib ühtne rahandus- ja juhtimispoliitika järelikult ka kultuuriministeeriumi valitsemisalas.
Neis peatükkides on viis määrava tähtsusega punkti. Kõik algab eelarve revisjonist ja nn nulleelarve reformist (leppe punkt 3.2.1) eesmärgiga „välja praakida ebavajalikud kulud“. Kõrvuti sellega „vaadatakse üle kõik riigi teenused ja kaotatakse dubleerimised“ (3.2.8). Sealjuures vaadatakse üle ka juhtimine ministeeriumides, ametites ja sihtasutustes. Mis ülevaatusele järgneb, me muidugi veel ei tea, aga arvesse võttes, et viimase kümnendi jooksul valdavalt sihtasutuste juriidilise vormi võtnud kultuuriorganisatsioonid tarvitavad ära suurema osa kultuurieelarvest, on ees saatuslikud otsused.
Neid ei tule kaua oodata, sest „kõik ministrid võtavad kohustuse leida kokkuhoiukohti ja teevad vajalike valdkondlike reformide plaani enne 2024. aasta riigieelarve arutamist“ (10.1.8) ning lubadus leida kokkuhoiuvõimalusi kordub ka punktis 3.3.1. Viimane teednäitav sõnum ütleb, et „vaatame üle olemasolevate sihtasutuste ülesanded ja konsolideerime, kus võimalik“ (10.1.2).
Sõltuvalt meelelaadist võib neis punktides näha nii õnne kui ka katastroofi. Aga mida kultuuriminister oma leppes määratud ülesandeid täitma asudes avastab? Esiteks põrkub ta sihtasutuste kogemustest tõukuva üsna üldise veendumusega, et nn riigireformi raames läbi viidud tugiteenuste konsolideerimine on andnud soovitule vastupidise tulemuse: ei ole kaasa toonud tõhusust ja kokkuhoidu, vaid just dubleerimise. Ühtlasi on selle käigus libisenud sihtasutuste juhtide käest ära osa heaks finantsjuhtimiseks hädavajalikke tööriistu ning ähmastunud on ka sihtasutuste nõukogude ülesanded, võim ja vastutus. Kokkuhoidu otsides tasuks tsentraliseeritud finants- ja personaliarvestuse kõrval arvutustabelis kindlasti võrdlevalt läbi mängida, kas kultuuritaristu haldamine kasumit taotleva riigiettevõtte Riigi Kinnisvara AS kaudu ikka on kõige säästlikum ja tõhusam viis. Ja üldisemalt: kas kultuurivallas majandavate sihtasutuste tegevuse õiguslikuks raamistamiseks ikka on kõige parem neid käsitleda just riigivaraseaduses justkui mingi kõrvalsaadusena, ent kõrvuti riigi monopoolsete hiidfirmadega, mille ülesandeks omanike ootustele vastava kasumi tekitamine. Mis üldse on see riigi vara (peale tegutsemispaikade ehk kinnisvara), mille riik on asutajana kultuuritegevuse sihtasutustesse sisse pannud ja mis seal püsivat väärtust loob?
Teise ja veel vastikuma olukorra tekitab ministrile lähivaatlusega otsing, kas ehk leiab kultuurivaldkonna rahastatava põhitegevuse hulgas ebavajalikke kulusid, mida „välja praakida“. Vähegi detailsemaks minnes jõuab kultuuriminister paratamatult selleni, et peab nimepidi nimetama üleliigse teatritrupi, muuseumi, väljaande, individuaalse loomevaldkonna nime, kusjuures nime taha kirjutatav säästusumma oleks hea õnne korral kuuekohaline, riigieelarve tasakaalu seisukohalt mikroskoopilise kaaluga, tõukaks aga ministri poliitilise enesetapu äärele.
Üks hea indikaator, mis annab märku valitsuse lähtekohast kultuuripoliitika rahaotsuste kujundamisel, on see, kas hetkeolukorra kirjeldamiseks võetakse kasutusele (või seda ei tehta) rahandusministeeriumis levinud ja populaarne Euroopa Liidu riikide vaba aja ja kultuurikulude kultuurikulude võrdluspilt, kus Eesti oma kaheprotsendilise kuluga SKTst on Ungari järel edetabeli tipus. See suhtarv on tegelikkust ilustav klantspilt, millega saab õigustada vaid kapituleerumist põhiülesande ees kindlustada kultuurielu toimimiseks vajalikud finantsid (seda nii avaliku kui ka eraraha osas).
Kaja Kallas ütles teisipäeval riigikogu ees: „Eesti riigi kestlikkus tugineb haritud inimestel, eraomandi kaitsel ja turumajanduse põhimõttel.“ Turumajanduse üks komponent on ka turutõrked, mistõttu peaks kultuurikulu osakaalust SKTs rääkides kindlasti ära näitama ka selle, milline on me kultuuriruumi suurusest ja muudest eripäradest tuleneva turu puudulikkuse osakaal ja hind kultuurielu majanduspoolel. Eelöeldu ei ole mingi väljapressimine, vaid kõigest soov, et otsustamine rajaneks faktidel ja andmetel. Peaminister Kallas on viimastel päevadel korduvalt osutanud ka sellele, et riigi võetud laenuintresside summa on vähemalt sama suur kui kogu kultuuriministeeriumi eelarve. Ei saa öelda, et laenuraha oleks ulatuslikult või lihtsalt proportsionaalselt kultuurisektorisse tulvanud, mistõttu nii mõnigi looja või palgaline kultuuritöötaja küllap mõtiskleb, miks ja mille arvelt ta solidaarselt võla kustutamises peaks osalema.
Peamiselt raha ümber tiirlev maailm ei pruugi just kõige vaimustavam tunduda, kuid pääsu pole: arvutajatega raha üle vaidlemiseks peab ka ise hästi arvutada oskama.


Politsei teatedArvutikelmusPolitsei poole pöördus Jõgevamaa inimene, kes soovis Facebook Marketplace'i kaudu osta korvtooli. Müüja saatis kullerilingi, kuhu ostja pidi sisestama andmed ja tegema makse. Makset tuli allkirjastada Mobiili-ID'ga, aga korduvalt küsiti vale summat.Ostja proovis makset tühistada ja mitte teostada, aga hiljem selgus konto väljavõttest, et pangakonto oli tühjendatud võõrastele aadressidele. Kelmuse ohver sulges oma pangakonto ja blokeeris Mobiili-ID. Kelmusega tekitatud kahju on 2500 eurot. Kelmusasja üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.Omastamine10. aprillil andis 52-aastane naine teada, et tema 84-aastase ema pangakontolt on kadunud 500 eurot. Politsei uurib omastamise üksikasju kriminaalmenetluses.Kehaline väärkohtlemine11. aprillil puhkes Jõgeva vallas Kaarepere külas ühiselt alkoholi tarvitanud inimeste vahel tüli, mille käigus 59-aastane naine lõi samas seltskonnas viibinud meest. Juhtunu täpsemaid asjaolusid selgitab politsei kriminaalmenetluses.PPA/VOOREMAA