Puust ja punaseks: kui lihtne või raske on tegelikult Eesti e-residendiks saada?E-residentsuse riskijuht Oscar Õun.Foto: E-residentsus
PRO tellijale
Aeg-ajalt kirjutatakse meedias juhtumitest, kus Eesti e-residentsus on väljastatud inimestele, kelle puhul on politsei- ja piirivalveamet (PPA) või kaitsepolitseiamet (kapo) tuvastanud, et nende taust ei ole e-residentsuse vääriline.
Nii võib jääda mulje, et e-residendi staatus väljastatakse liiga kergekäeliselt. Samas tuleb meeles pidada, et just kapo ja PPA teevad e-residentidele taustakontrolli juba enne staatuse väljastamist.
Et saada selge pilt, kes ja mil viisil Eesti e-residendi staatust välja annab, palusime e-residentsuse riskijuhil Oscar Õunal avada protsessi telgitaguseid. Nagu selgus, polegi staatuse väljastajaks ettevõtluse ja innovatsiooni sihtasutuse juures töötav e-residentsuse tiim, kuigi see võiks loogiline tunduda. Nimelt vastutavad nemad ainult e-residentsuse turundusliku poole eest.
E-residentsuse taustakontrolliga saab iga huviline tutvust teha
Õuna sõnul algab Eesti e-residentsuse teekond sellest, et e-residendi staatusest huvitatud isik suundub esimese sammuna PPA loodud veebilehele eresident.politsei.ee. Seal tuleb täita vastav taotlus ning jääda vastust ootama.
Nägemaks, kui lihtne või keeruline on e-residendi staatust saada, soovitabki Õun seda lehte kõigil huvilistel külastada. Nagu juba öeldud, ei anna taotlusele vastust mitte e-residentsuse tiim, vaid PPA.
Politsei saab oma otsuse langetada alles pärast seda, kui kõik riiklikku järelevalvet teostavad asutused on inimese tausta üle kontrollinud. PPA kõrval tutvuvad taotleja taustaga kapo, maksu- ja tolliamet ning rahapesu andmebüroo.
“E-residentsuse programmi tiim ei osale üheski järelevalveprotsessi faasis — ei eel- ega järelkontrollis — ega oma potentsiaalsete e-residentide andmetele juurdepääsu, kuid teeb järelevalvet teostavate asutustega tihedat koostööd üldise riskide haldamise ja maandamise tegevuste koordineerimisel,” kinnitas Õun.
Automaatne järelkontroll
Riskijuht tõdes, et aeg-ajalt tuleb neile ka päringuid, kuidas ja mida tausta- või järelkontrollis vastata, kuid kõik sellised küsimused suunatakse tema sõnul automaatselt edasi politseile.
“E-residentsuse tiim suhtleb aktiivselt potentsiaalsete ja olemasolevate e-residentidega ainult seoses programmi võimalustega ja informeerib neid sellest, millised on nende kohustused Eesti riigis ettevõtlusega tegeledes,” lisas ta.
Õuna sõnul on viimasel neljal aastal astutud olulisi samme kindlustamaks, et programmi hüvedest saaksid osa vaid ausate kavatsustega ja õiguskuulekad välismaalased. Programmi juhtiva meeskonna huviks on tema kinnitusel seegi, et isikustaatuse saajad oleksid järelevalveasutuste poolt põhjalikult kontrollitud isikud.
Selle saavutamiseks lanseeriti kahe aasta eest PPA poolt pikalt ette valmistatud uus, riskipõhine e-residendi digi-ID taotluskeskkond, mis võimaldab koguda välismaalase tausta ja tema kavatsuste kohta senisest detailsemat infot.
“Samuti on PPA-s kasutusel automatiseeritud järelkontrolli IT-lahendus, mis võimaldab teha regulaarseid masspäringuid siseriiklikesse ja rahvusvahelistesse andmebaasidesse, kontrollimaks näiteks, kas e-resident on vahepeal mõnes riigis toime pannud süüteo või kas esineb mõni muu oluline asjaolu e-residendi digi-ID kehtetuks tunnistamiseks,” lõpetas Õun.
Riskijuht leidis, et pigem saab öelda, et riiklik taustakontroll e-residentide üle on muutunud koostöö osapoolte ühise pingutuse tulemusel oluliselt tõhusamaks.
PPA e-residentsuse ekspert Anita Sokolova:
Potentsiaalse e-residendi tausta hakatakse uurima siis, kui esitatakse taotlus e-residentsuse saamiseks. Et tulevase e-residendi tausta uurida võimalikult kiiresti ja põhjalikult, kasutatakse erinevaid lahendusi.
Täpsed tegevused konkreetse inimese puhul sõltuvad juba konkreetse taotleja riskiprofiilist. Samuti teeb PPA, jällegi sõltuvalt e-residendi riskiprofiilist, pärast e-residentsuse väljastamist e-residentide suhtes ka järelkontrolle.


Riigikogu erikomisjonide moodustamise eelnõud läbisid esimese lugemiseRiigikogu istungi ülevaade
24. aprill 2023
Riigikogu erikomisjonide moodustamise eelnõud läbisid esimese lugemise
Esimese lugemise läbis kolm eelnõu
Põhiseaduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse „Julgeolekuasutuste
järelevalve erikomisjoni moodustamine“ eelnõuga (12 OE<https://www.riig
ikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/d2530764-65d5-4846-be08-3d4f0f3a9f24
/riigikogu-otsus-julgeolekuasutuste-jarelevalve-erikomisjoni-moodustamine>)
luuakse Riigikogus julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon. Komisjon
teeb täidesaatva riigivõimu asutuste üle järelevalvet küsimustes, mis
puudutavad julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade tegevust, sealhulgas
põhiõiguste tagamist, julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade töö
tõhusust ning nende üle tehtavat järelevalvet.
Eelnõu kohaselt moodustatakse erikomisjon koalitsiooni ja opositsiooni
võrdse esindatuse printsiibist lähtudes. Erikomisjoni liikmete arvu
määrab Riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles
toimuvad muudatused. Komisjoni volitused kestavad Riigikogu koosseisu
volituste lõpuni.
Põhiseaduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse „Korruptsioonivastase
erikomisjoni moodustamine“ eelnõuga (13
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/62f527ff-3204-4463-a7fb-
a70de145ee00/riigikogu-otsus-korruptsioonivastase-erikomisjoni-
moodustamine>) moodustatakse korruptsioonivastasest seadusest tulenevate
ülesannete täitmiseks korruptsioonivastane erikomisjon. Komisjon teeb
korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle parlamentaarset
järelevalvet, arutab omal algatusel ametiisikute võimalikke
korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teeb järelevalvet
Riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle, kontrollib oma
pädevuse piires huvide deklaratsioone ning täidab muid seadusest
tulenevaid ülesandeid.
Eelnõu kohaselt moodustatakse erikomisjon koalitsiooni ja opositsiooni
võrdse esindatuse printsiibist lähtudes. Erikomisjoni liikmete arvu
määrab Riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles
toimuvad muudatused. Komisjoni volitused kestavad Riigikogu koosseisu
volituste lõpuni.
Põhiseaduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse „Riigieelarve kontrolli
erikomisjoni moodustamine“ eelnõuga (14
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/06feff15-a66a-422d-
8d19-c36e28801a89/riigikogu-otsus-riigieelarve-kontrolli-erikomisjoni-
moodustamine>) moodustatava riigieelarve kontrolli erikomisjoni eesmärk on
tagada koostöös Riigikontrolliga valitsuse üle kontroll riigieelarve
täitmise ning riigi vara ja riigieelarve vahendite säästliku, tõhusa,
mõjusa ja õiguspärase kasutamise osas. Komisjon vaatab muu hulgas läbi
riigi majandusaasta koondaruande ja selle kontrolliaruande, tegeleb avaliku
sektori auditeerimise küsimustega ning arutab Riigikontrolli
kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning riigikontrolöri tõstatatud olulisi
küsimusi.
Eelnõu kohaselt moodustatakse erikomisjon koalitsiooni ja opositsiooni
võrdse esindatuse printsiibist lähtudes. Erikomisjoni liikmete arvu
määrab Riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles
toimuvad muudatused. Komisjoni volitused kestavad Riigikogu koosseisu
volituste lõpuni.
Kõigi kolme eelnõu muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on 25.aprill
kell 10.
Vabas mikrofonis võtsid sõna Liisa-Ly Pakosta, Igor Taro ja Hendrik
Johannes Terras.
Istungi stenogramm<https://stenogrammid.riigikogu.ee/et/202304241500>:
Riigikogu istungite videosalvestisi saab vaadata
https://www.youtube.com/riigikogu
(NB! Salvestis jõuab veebi viivitusega).

Riigikogu pressiteenistus

Gunnar Paal, 631 6351, 5190 2837

gunnar.paal@riigikogu.ee<mailto:gunnar.paal@riigikogu.ee>

päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Hunter Bideni rüperaali "Venemaa teabeoperatsiooni" jutupunktide taga on Antony Blinken Endise Ameerika Ühendriikide Luure Keskagentuuri juhi sõnul on Hunter Bideni sülearvuti korruptsioonipaljastuste mahavaikimise ja "Venemaa teabeoperatsiooniks" kuulutamise taga tänane välisminister Antony Blinken.
Endine Luure Keskagentuuri (CIA) peadirektori kohusetäitja Mike Morell rääkis kongressi luure- ja õiguskomisjonile, kuidas Blinken, kes 2020. aastal oli Joe Bideni presidendikampaania välisteemade nõunik, pöördus peale Hunter Bideni rüperaali paljastuse avaldamist tema poole ja palus antud teemal midagi ette võtta, vahendab Telegraph.
Barack Obama ajal CIAd juhtinud Morell ajas kokku 51 endist kõrget luureametnikku, kes andsid allkirja ühisavaldusele, mille sisuks oli väide, et 2020. aasta 14. oktoobril New York Postis ilmunud Hunter Bideni poolt Dealware'i arvutiparandusse unustatud sülearvuti paljastuste lool "on juures kõik Venemaa teabeoperatsiooni klassikalised märgid".
Joe Biden nimetas Hunteri rüperaali süüdistusi presidendikampaania väitluste ajal "saastahunnikuks" ja "Venemaa istutatud teabeks".
Morelli sõnul oli luureametnike kirja koostamise taga kaks põhjust. Esiteks oli mure, et venelased võivad Bidenite suguvõsa korruptsioonile valgust heitva loo kuidagi ära kasutada (Russians were playing on this issue) ja teisena sooviti aidata Joe Bidenil saada presidendiks.
Endise CIA ülema sõnul aitas Bideni kampaania kaasa 51 luureametniku kirja avaldamise meediastrateegia kujundamisel.
Tänaseks on vabariiklastest õigus- ja luurekomisjonide esimehed andnud Blinkenile teada, et temaga soovitakse kõnealusel teemal vestelda.
Joe Bideni korruptsiooni varjamise eesmärgil võttis viimaste USA presidendivalimiste ajal sõna Toomas H Ilves. Samuti esines nürimeelsete valedega Joe Bideni kaitsmiseks Eestis tuntud USA ajakirjanik Anne Applebaum.
Toimetas Karol Kallas


Mailis Reps käis hiljuti sündinud kaksikutega spordipoes uudistamasVeebruaris tuli ilmsiks, et endise haridus- ja teadusministri Mailis Repsi perekonda sündisid kaksikud. Nüüd laekusid toimetusele fotod, kus ekspoliitik väikelastega kaubanduskeskuses ostleb.Esmaspäeva pärastlõunal kella kahe paiku laekusid toimetusele fotod hiljuti kaksikute emaks saanud Mailis Repsist, kui viimane Kristiine keskuses asuvas rattapoes Hawaii Express ringi uudistas.
Fotodel on näha, kuidas jalgrataste valikule on kaasa võetud ka turvahällidega aasta alguse sündinud kaksikud.

Tänavu veebruari alguses avaldas Kroonika, et endise haridus- ja teadusministri Mailis Repsi perekond sai täiendust – Reps tõi ilmale kaksikud.
Enda Facebooki seinal kirjutas poliitik, et kuna beebid on enneaegsed, siis soovib ta nii beebisid kui oma peret hoida. Paludes mõistvat suhtumist ja aega kosumiseks.
Uudis Mailis Repsi lapseootusest tuli avalikuks aga möödunud aasta novembri keskpaigas. «Ma ei soovi sellel teemal mitte midagi praegu öelda,» vastas Mailis tollal Õhtulehe küsimusele, kas piltidelt nähtud beebikõht viitab rõõmsale uudisele.
Poliitiku peres kasvab juba kuus last: Richard, Karl Robert, Henry Roger, Frederick, Elizabeth ja Charlotte.
2021. aasta septembris avaldas Reps «Pealtnägijale», et kaotas korruptsioonikahtluste ilmsikstulekuga samal ajal 20. rasedusnädalal lapse. «20. nädalal last kaotada, kui sa tead, et ta on tütar ja sa oled talle juba nime pannud...» lausus poliitik. «Süda ei löönud ja nii oligi!»


Netikelmide valedest kubisev pressiteade avaldati Eesti Rahvusringhäälingu veebisTäna varahommikul saatis keegi pahatahtlik inimene kultuuriministeeriumi nime alt välja pressiteade, mis oli täis vaid lausvalet, kuid mida Eesti Rahvusringhääling siiski läbi ei hammustanud. «Lisaks kultuuriportaalile loeti seda ette ka näiteks Kuku raadios,» selgitab olukorda ERRi kommunikatsioonijuht Pille-Mai Helemäe.

 Esmaspäeva varahommikul saatis kultuuriministeerium Eesti erinevatele meediamajadele pressiteate, kus anti teada, et ministeerium otsustas esitada 100-aastaseks saava kirjandusajakirja «Looming» UNESCO kultuuripärandi esindusnimekirja.
Lähemal vaatlusel aga selgus, et see oli siiski väljamõeldud pressiteade ning ka kirja edastajat tegelikkuses ei eksisteeri.
«Keegi mõtles välja nime Maarja Liis Kompus (matkimaks Meelis Kompust nähtavasti) ja edastas kultuuriministeeriumi nimel täiesti adekvaatsena näiva pressiteate?» spekuleeritakse pärastlõunal Facebookis, lisades, et sisu on seejuures täielik väljamõeldis. «Koondatud töötaja kättemaks, ajakirjanike proovilepanek?» tõstatas postituse tegija küsimuse.
Kultuuriministeeriumi kommunikatsiooninõunik Hannus Luure kinnitab, et selline asi tõesti juhtus. «Täna hommikul saadeti meie pressiteadet matkiv kiri erinevatele toimetustele, mis ei vasta tõele,» sõnab Luure, lisades, et olukorda hakatakse uurima.
See valelik pressiteade ilmus aga ka Eesti Rahvusringhäälingu veebis. «Nii nagu hiljuti käis läbi uudis, kuidas tehisintellekt võidutses fotokonkursil, on seegi väga oskuslik matkimine,» märgib ERRi kommunikatsioonijuht Pille-Mai Helemäe.
Helemäe selgitab, et arvatavasti pole see siiski AI, vaid kellegi soov segadust külvata. «Ja üürikeseks hetkeks see ka õnnestus, sest lisaks kultuuriportaalile loeti seda ette ka näiteks Kuku raadios,» räägib ta, lisades, et mis on sellist teadet kedagi ajendanud saatma, see jääb neile teadmata. «Nagu praegu ka selle autor.»

Väljamõeldud pressiteade, mis ilmus ERRi veebis
Kuvatõmmis ERRist


Skeemitamise peatamine tööturul tooks eelarvelisaUute maksude kehtestamiseks vajalike analüüside ja plaanide tegemise asemel võiks korrastada tööturgu ja paisutada samal ajal riigi rahakotti.Nimelt käib juba aastaid tööjõuturul madalama palgaga töökohtade osas skeemitamine, mis on tekkinud Eesti riigi nõudest maksta välisriigi töötajale vähemalt Eesti keskmist palka ehk 1685 eurot. On selge, et selline tingimus ei too meile rohkem häid tippspetsialiste, vaid, vastupidi, pärsib majanduskeskkonda ja investeeringuid, sest lihtsamat tööd kaitstakse ja hoitakse eestimaalaste jaoks. Paraku kehtib keskmise palga tingimus kõigile ametikohadele ning ei arvesta, et suurem osa Eestis elavaid inimesi nii kõrget palka ei teeni.Kohalikku tööjõudu pole piisavalt ja seepärast on ka lihtsamate ametikohtade puhul turunõudlus terav ning oleme olukorras, kus välistöötajad tulevad Eestisse mõne teise Euroopa Liidu riigi töölepinguga, näiteks Poolast, või tavalise turistina, kellel pole ühegi riigi töölepingut. Paraku pakuvad Eestis tööjõu vahenduse teenust ka paljud sellised ettevõtted, kes ei vastuta selle eest, kuhu ja kuidas maksud makstakse või kas need üldse ära makstakse. See võimaldab riigi keskmise palga nõudest mööda hiilida ja tähendab, et kuigi töö tehakse ära Eestis, ei saa riik peale käibemaksu muid makse nagu sotsiaal- või töötuskindlustusmaks. Seetõttu kaotab riik arvestatava osa maksutulu, mis on kindlasti enam kui 100 miljonit, rääkimata töötajatest, kes on ilma jäänud sotsiaalsest kaitsest. Lisaks pärsib keskmise palga nõudest tekkinud tööturu moonutus vaba turumajanduse ja konkurentsi tingimustes tugevalt ettevõtlust ning investeeringud suunatakse mujale, kus tööjõu saadavus on parem.Praegust olukorda leevendaks keskmise palga nõude tingimuste muutmine. Samuti aitaks olukorda parandada see, kui Eestis töö tellinud ettevõtetel lasuks vastutus ja kohustus järgida, et inimesed oleksid tööle võetud korrektsete lepingute alusel ja et neile makstaks õiglastel alustel - ka siis, kui tegemist on meil Eestis tööjõudu vahendava ettevõttega. Kui puuduvad korrektsed lepingud, pole töötajatel ka tervisekindlustust, rääkimata pensionist.Keskmise palga nõude muutmisega võiksid laheneda ettevõtete arengu pidurdamiseni kasvanud oskustööjõu puuduse probleemid, kasvaks maksulaekumine, praktikas saaks võimalikuks rakendada töötajate võrdse ja õiglase kohtlemise põhimõtet ning suureneks töötajate kindlus sotsiaalsete garantiide suhtes. Keskmise palga nõudest tekkinud ebaõiglasele ja ettevõtlust pärssivale olukorrale oodatakse pikisilmi lahendust ning see tooks ka riigile praegu väga vajalikud maksulaekumised ja muudaks Eesti taas investeeringutele atraktiivsemaks.Tundub, et riik on valinud lihtsama tee ja otsustanud maksukoormust tõsta selle asemel, et teha päriselt olulisi samme majanduskeskkonna efektiivsemaks muutmiseks. Hall ala tööjõu kasutamisel ei tundu olevat poliitikule murekoht ja teema pole kellegi agendas. See ainult soodustab ebaausate võtete kasutajaid ning nende konkurentsieelist ja tegevusmahtusid turul. Tegutsemata jätmisega soodustab riik ise halli majandust ning halvab majanduskeskkonda ja kahjustab riigi kuvandit.Kui riigi otsustajate tasandil midagi ei muutu ja jäädaksegi käed rüpes istuma, tuleb mitmetel ettevõtetel edaspidi uksed sulgeda või mujale kolida. Leedu on juba muutunud välisinvesteeringute vaates kõige atraktiivsemaks Balti riigiks ning on viimane aeg asuda tegutsema, et tiitel Eestile tagasi tuua."Oleme olukorras, kus välistöötajad tulevad Eestisse mõne teise Euroopa Liidu riigi töölepinguga või tavalise turistina."HEIKKI MÄKI, tööjõurendi ekspert ja tööjõurendiettevõtte Finesta juht


Oravad ja Issimaa – nagu sukk ja saabas: võta üht ja viska teistSee, et reformierakond ei võtnud Issimaad koalitsiooni, oli paljude põhjalikult läbikalkuleeritud lootuste varisemine: HV Seederi erakond on reetnud ja täis sülitanud kõik oma „põhimõtted“ ja liitlased, et suurorava puudliks jääda, aga võta näpust: said saapaga sabakonti sellise matsu, et seni praegugi niutsuvad.
Ei aidanud ei EKRE-st distantseerumine, ei ülemaailmse geiparaadiga ühes rütmis patseerimine. Tüübid arvasid, et kogu elu võib olla kaalukeeleks, välja pressida siit ja sealt, aga „kord iga pidu saab otsa“: reformierakondlastel endil läks lipitsevatest libapatriootidest juba ammu süda pahaks ja nad võtsid hoopis teise kaalukeele. Isegi sotsidel on olemas põhimõtted, seedrilastel puudub aga igasugune identiteet.
Issimaa erakond otsib paaniliselt igasuguseid nippe endale tähelepanu tõmbamiseks: seedrilaste Tallinna linnavolikogu fraktsioon tuli mõni aeg välja eriti andeka seaduseelnõuga – kaotada Tallinna venekeelsete koolide nimedest sõna „vene“. Et nii kui see sõna kaob, muutuvad need õppeasutused automaatselt eesti koolideks ja üleminek eestikeelsele haridusele on ennaktempos teostatud!
Tallinna linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjonis „skoorisid“ issimaalased nii, et selle nende potjomkinluse musterettepaneku poolt hääletas null liiget – kõik erakonnad olid vastu, võib-olla isegi Issimaa esindajad, kui nad just tööluusi ei teinud. Kukutati see jama läbi ka linnavolikogu istungil. No et ikka lähme kõigepealt eesti keelele üle ja siis muudame nimetused, mitte vastupidi.
Revanši ihkav issistide fraktsioon tormas möödunud nädala istungil vastupealetungile ja avaldas protesti uue aselinnapea Andrei Kante kandidatuuri vastu. Issimaalaste esindaja Ülle Rajasalu väljendas tõsiseid kahtlusi selle „nõndanimetatud Andrei Kante“ rahvusliku päritolu kohta. Pärast tema sõnu „nõndanimetatud Andrei Kante“ hakkas kogu linnavolikogu vappuma, turtsuma, hirnuma ja taguma ennast vastu kintse.
Issimaalaste idiotism ajendas „nõndanimetatud Mihhail Kõlvartit“ vastama pikalt, karmilt ja õiglaselt. See oli tõesti lõputu ja hävitav vastus, nii et mul hakkas „nõndanimetatud Ülle Rajasalust“ isegi kahju. Saalis muigasid „sisserännanu poeg“, nõndanimetatud Jevgeni Ossinovski, ja veel kümned „nõndanimetatud“ kahtlast päritolu linnavolinikud. Ka allakirjutanu.
Nii et Issimaa, mis on oma liberaalide ees lömitamisega naeruvääristanud tema poolt reedetud eestimeelsust, andis järjekordselt põhjuse sõimata rahvuslasi pooletoobisteks natsideks.
Mingil hetkel arvasin, et rumalamat parteid Eestis ei olegi, aga ilmselgelt alahindasin reformierakonda. Sest täna ilmus Postimehes, kus ilmselgelt valitseb süüdivate arvajate põud, lugu „IVO KÄND / Eestlased ja venelased – meie ja nemad?“.
Selgus, et härra Känd on TTÜ Tartu kolledži haldusjuht ja reformierakonna liige. See, mida antud oravausuline kirjutab, on kirjeldamatu. Arvasin enne sellega tutvumist, et ka kirjapandamatu. No ei saa selline umbluu tekkida TTÜ Tartu kolledži haldusjuhi peas ja leida veel ka heakskiidu Postimehe arvamustoimetuse rohketes tarkades peades, k.a. härra Ehala omas.
Aga tekkis ja leidis ja ilmus ja, nagu öeldakse, et ma parem pisikesena oleksin kärvanud, kui sellist jama lugeda. No sellisest kännust peaksid käbid kukkuma võimalikult kaugele.
Härra Känd kirjutab: „Eestlased ja venelased, velled, kas me oleme omavahel tülis? Kui üks tuleb teise juurde ja ütleb: «Lepime ära, joome koos pitsi viina ning „rebjata, davaitje žitj družno!“, siis see tähendab, et on tüli. Kui on vaja leppida, tekib intellektuaalne uitmõte: pole meile vaja veel mingit pseudoparalleeldemokraatiat. Olemasoleva olematusegagi on tegemist niigi.“
Kes siin mainis sõna „intellektuaalne“? Ah jaa, seda tegi kõrgkooli kolledži haldusjuht, kes ilmselgelt on vaadanud korduvalt vene „Kõuts Leopoldi“ lastemultikat ja tunneb venelaste viinajoomise kirge, – kuid seletage palun mulle, paljunäinud venelasele, kuidas võib koos pitsi viinaga ära juua fraasi „rebjata, davaite žitj družno“? Это как это, härra Känd?
Kuid kui me juba eksisime ära reformierakonna haritlaste imedemaale, siis kannatame välja veel ühe tiraadikese:
„Pole peaaegu ainsatki puhastverd eestlast ega venelast, oleme kokku segatud saksa-taani-rootsi-mongoli-slaavi pluss uuemal ajal ka värvilisematest veredest. Segaverelistel on aeg õppida ühte hoidma,“ kirjutab Känd.
Nii et segaverelistel on aeg ühte hoida? Aga peast segastel?
Kohe näha, miks oravad istutasid Kadriorgu geneetiku. Kuid ta pole vähemasti ei rassist ega raske haldustööga vaimselt kurnatud reformar.
Ivan Makarov


Elmo Somelar: metsaselgus on Eesti majanduse huvidesEesti metsade tegelik olukord vajab selgitamist, sest üksnes nii tagame metsandussektori edaspidise tähtsuse Eesti majanduses.
Eestis on käinud juba aastaid metsadebatt, kus ühisosa metsamajandajate ja looduskaitsjate vahel pole leitud. Kui lugesin Postimehe fondi algatatud alternatiivse metsade hindamise tulemusi, tabas mind mõnetine nõutus. Metsa on tihumeetrites 100 miljonit vähem kui riikliku metsastatistika (SMI) andmetel ja juurdekasv Postimehe fondi uuringu andmetel pole 15,8 miljonit tihumeetrit, nagu väidab SMI, vaid 6,7 miljonit.
Riigi andmetel on eelnevatel aastatel olnud raiemaht ligi 10 miljonit tihumeetrit ehk alternatiivse hindamise tulemusi arvestades on raiutud rohkem, kui on juurde kasvanud. Seda uuringut pole teinud mõned maavillased looduskaitsjad omaenese tarkusest, vaid metsakorraldajad ja Tartu ülikooli teadlased. Tundub, et kellelgi ei ole veel võimekust kuulutada lõplikku tõde, kuid tulemuste erinevus peaks siiski tekitama arutelu, kuidas edasi.
Lahkunud valitsuse keskkonnaminister ei saavutanud koalitsioonipartneritega kokkulepet ning kasutas seadusest tulenevat õigust ja vähendas riigimetsa uuendusraiete pindala järgneval viiel aastal 10 490 hektari pealt 9180 hektarile. Mida otsustab uus valitsus? Eesti metsa- ja puidutööstuse liidu (EMPL) hinnangul väheneb raiemaht riigimetsas juba tänavu. Vajaliku tooraineta jäävad tööandjatena mitmedki puidutööstusettevõtted. RMK kasum ja panus riigieelarvesse väheneb. EMPLi hinnangul kaotab majandus tervikuna lisandväärtust, mida luuakse kvaliteetseima puidu väärindamisel, ligikaudu 140 miljonit eurot.
Riigi huvides on, et meil oleks tark ja nõudlik rahvas, kel on huvi riigi tegevuse vastu, et suurendada riigi usaldusväärsust ja juhtida konstruktiivselt esinevatele puudustele tähelepanu.

Valimislubadused sulavad kui kevadine lumi, kuna majandus on jahenemas ja kriisiaastate eelarvepoliitika on tekitanud suure ning püsiva erinevuse tulude ja kulude vaates. Võlakoormuse kasv tähendab suurenevaid intresside kohustusi ja riigi toimetulek teenuse pakkujana või järgmiste kriiside ohjeldajana väheneb tuntavalt. Lahendus seisneb kombinatsioonis, kuidas tagada kokkuhoiud ja kulude kärpimine ning maksutulude suurendamine ilma, et ettevõtlus oluliselt kannataks. Järgmistel aastatel võime jõuda võlakoormuseni, mis ulatub üle 30 protsendi sisemajanduse kogutoodangust. See kivi on eelmiste valitsuste kapsaaeda.
Kas SMI sobib meie metsade hindamiseks, kui alusandmete varjamine ei räägi avatud riigist, kus andmeid saaks kasutada teaduse ja ettevõtluse ehk Eesti majandusliku heaolu nimel. Need andmed ei pea olema tasuta kasutamiseks, kuid peaksid olema kättesaadavad ja kontrollitavad. Tark riik ei pea kartma tsiviilkontrolli oma tegevuse üle.
Riigi huvides on, et meil oleks tark ja nõudlik rahvas, kel on huvi riigi tegevuse vastu, et suurendada riigi usaldusväärsust ja juhtida konstruktiivselt puudustele tähelepanu. Peab tekkima julgus, kaasatus ja kodanike osalus, et vajadusel valitsus end parandaks ja teeks muudatusi.
Senine praktika näitab, et riik ei ole parim omanik, viimase näitena võib tuua kemplemise valitsuse ning Eesti Energia juhatuse ja nõukogu vahel. Taas tekib küsimus, kas ametnikud või poliitikud võtavad vastutuse, kas vigadest õpitakse ja tehakse muudatusi.
SMI ümber toimunut ongi tabanud kriitikanooled seepärast, et keskkonnaagentuur ei ole olnud avatud. Kui üsna suurel osal ühiskonnast on tekkinud mure, väärib teema tähelepanu ja sekkumist. Korruptsioon, varjamine ning isikliku kasu taotlemine õõnestavad inimeste usaldust riigiasutuste, teadlaste ja erasektori vastu. Hoolimata laiemast ühiskondlikust arvamusest poliitikute kohta usun, et enamik poliitikutest mõtleb suuremal või vähemal määral oma valijatele ja neile läheb valija arvamus korda.
Metsasektoris toimuva kriitika ja kritiseerijate hulk on piisavalt suureks läinud, et mõjutada metsanduspoliitika otsuseid. Suure surve otsustajatele seavad ka rohepööre ja kliimaneutraalse majanduse poole liikumise eesmärgid, mida ei saa enam ignoreerida.
Jätkusuutlik ja Eesti majanduse oluline osa saab olla vaid selline metsandussektor, mis ei taha inimeste ning keskkonna- ja kliimaneutraalsuse eesmärke harvestritega puruks rappida, vaid liigub nendega kooskõlas
Eesti metsast saadav puit vajab edaspidi võimalikult suurt väärindamist ja tootmine tootlikkuse kasvu, et Eesti ei oleks toormemüügi maa ning et majandus ja heaolu kasvaks ekspordi toel Euroopa Liidu juhtivate riikide tasemele. Meie puidu väärindamise kohta on palju häid näiteid ja edukaid ettevõtteid sel alal, neid juhtimas visiooniga ettevõtjad.
Suur automatiseeritus ja tootlikkus on prioriteet ning päevast päeva luuakse riigile jõukust juurde ja tasutakse makse. Riigile kuuluvate ettevõtete dividendide kasutus jooksvate kulude katteks ja muudele halduskuludele, mis ei ole otseselt investeering, sillutab tee majanduslikule allakäigule. Oluliselt peaks kasvama investeeringute osakaal, mitte laustoetused, halduskulud ja riigiabi.
Lähiminevikus on siinsamas Tartus ja Tartu külje all maha peetud tselluloosisõda. See oli osalt ka usaldamatuse väljendus ja protest.

Puidutööstuse sektoris ei eksisteeri ainult omakasu, vaid on ka vastutustundlikud ettevõtjad, kes vajavad õiguskindlust ja selgust, et teha investeeringuotsused. Valitsus peab selle tagama.
Lähiminevikus on siinsamas Tartus ja Tartu külje all maha peetud tselluloosisõda. See oli osalt ka usaldamatuse väljendus ja protest. Otsustamise hetkeks oli ühiskondlik temperatuur metsanduse küsimuses tõusnud juba liiga kõrgele ja vastuseis haripunkti.
Teisalt, tselluloositehast kavandanud inimesed tegid üht asja õigesti: nad ei valetanud, vaid rääkisid avatud kaartidega, et toore tuleb osalt Eestist, aga ka Lätist, Leedust ja Valgevenest, juhiti tähelepanu toorme väljavedamise probleemile ja puidusektori väiksele lisandväärtusele. Rohkem avatust ja diskussiooni on pikemas perspektiivis alati hea. Üks riik, üks rahvas, ühine maa ja mets ning loodusressursid, mida jagame ning pärandame oma lastele.
Tselluloositehase põrumine ei ole väheoluline aspekt, sest see räägib ühest: selliste suurprojektide jaoks kodumaist tooret tegelikult ei jätku. Kui puudub endal piisav metsatagavara, tuleb tooret importida, metsade omanikud on juba planeerinud puidu enda või teiste tarbeks, ka välismaal asuvatele tellijatele (nt IKEA). Oleme viimastel aastatel näinud, et imporditava puidu mahud sõltuvad väga palju kriisidest. Praegu ostame tooret Soomest ja Rootsist, et katta ära puidutööstuse vajadus.
Eesti puidust suure lisandväärtusega kestvustoodete tegemine on sama palju Eesti majanduse huvides kui meie looduskeskkonna ja metsastatuse hoidmine. Selle eelduseks on ühiskondliku usalduse saavutamine, mis peab väljenduma inimeste emotsionaalsete vajaduste rahuldamises – puidu- ja metsatööstuse kohta valitsev skepsis on tingitud paljuski negatiivsest emotsioonist, mida tekitavad uuringute alusandmete varjamine ning uute suurinvesteeringute vajadust saatvad pooltõed.
Mets on tervik, ökosüsteem, ja vähem oluline ei ole pehme väärtus, mida pakub loodus inimesele tervikuna. Tasakaal on habras, kuid see tuleb leida.


JUHTKIRI | Ukraina on löögiks valmis. Aga meie?Eesti peaminister Kaja Kallas saabus ootusärevuses Ukrainasse. Kohe on käes maikuu, üks neist ajaakendest, kus peetakse võimalikuks Ukraina suure vasturünnaku algust.Erinevalt aga mullu septembrist, kui Ukraina suutis Harkivi oblasti sisuliselt puhtaks lüües venelasi ja võib-olla iseennastki üllatada, peaks Venemaa seekord ootevalmis olema. Ka satelliidipildid näitavad Vene poolel mitmekordseid kindlustusliine.Ukraina väel on siiski endiselt ülitugev võitlusvalmidus. Nad saavad kasutada moodsaid lääne relvi, mida on siiski vähe, niisamuti kui on puudu laskemoona. Seda, kui tõhus on olnud kuudepikkune reservväelaste väljaõpe, saab näha alles lahingus. Pole ka selge, kui valmis on kaitset hästi hoidnud ühiskond tegelikult rünnakul suuri inimkaotusi kandma. Paraku on kaotused pigem tõenäolised.Ent ka venelased on oma parimad üksused Bahmuti all hõredaks kulutanud ning laskemoona ja rasketehnikat napib neil silmanähtavalt. Erinevalt Ukrainast Moskval tõsiselt võetavaid liitlasi pole. Venemaa meeleolude muutumisest annab tunnistust tõik, et ära jäetakse ka varem lausa religioosse vaimustusega peetud 9. mai paraadid.Ukraina presidendi endine tuntuim esindaja Oleksi Arestovõtš jagab kõrval oma mõtteid, missugused võiksid olla lahingu tulemused. Kõik peale Vene vägede kiire kokkukukkumise viitavad sellele, et sõda võibki venima jääda, mis kindlasti pole Ukraina ja tema liitlaste huvides.Kreml näib endiselt lootvat, et Ukraina liitlased väsivad enne kui tema. Eestiski eile palju tsiteeritud ajakirja Economist ülevaade viitab Venemaa valmisolekule just pikaks, mitte totaalseks sõjaks. Siitpoolt vaadates tekitab väga muret osa Euroopa riikide populistlik Ukrainast vilja importimise keeld.Ukrainlaste vaprus, oskused ja laskemoonavarud pannakse lähiajal proovile. Ka Eesti asi on nüüd ennekõike liitlaste ridu koondada, et Kiiev saaks keskenduda oma maa tagasivõtmisele, kartmata seljataguse äravajumist.Muu hulgas saame aidata neil korruptsiooniga võidelda. Arestovõtš ütleb, et sellest võib pärast võitu kujuneda Ukraina suurim probleem. President Volodõmõr Zelenskõi paistis eilsel pressikonverentsil sellest väga hästi aru saavat.


Tiit Loim: kas maksud sõidavad jälle?Nii mõistetav kui mitmesuguste maksude ja tasude tõstmise vajadus ka pole, on see siiski valus. Alles läks laenuga kodu ostmine oluliselt kallimaks. Veel aasta tagasi võis panga intress olla eluasemelaenul alla kahe protsendi ja euribor oli veel viimaseid päevi nullis.
Nüüd läheneb euribor neljale protsendile ja laenukalkulaatorid pakuvad pangapoolseks intressiks automaatselt juba viis protsenti. Kui need kaks kokku liita, on tulemus hirmutav. Selle pinnalt on üllatav lugeda teateid, et eestlased võtavad pangalaenu ikka endises tempos. Võib-olla siis olemegi majanduslikult heale järjele jõudmas ja saame seda endale lubada.
Uue koalitsiooni maksutõusude tõttu suurenevad aga väljaminekud ka neil, kes end laenuga ei koorma. Eks mingil määral tuleb poliitikuid mõista. Kes ikka enne valimisi julgeb öelda, et tõstame maksukoormust, kui konkurendid samal ajal pudrumägesid lubavad. Hiljem ei jäägi üle muud kui keerutada, sest tõde kõlaks liiga ärritavalt.
Moraalile mõjub nörritavalt ka automaks. Üks aspekt on auto suurem vajalikkus maapiirkonnas, aga küsimusi on seni lahtise kava juures teisigi.

Kõige rängemana paistab esmapilgul maksutõus majutusasutustele: üheksalt protsendilt suisa 22 protsendile. Sektori edaspidine hakkasaamine tundub olevat tõepoolest löögi all, nagu valdkonnas tegutsejad väidavad.
Moraalile mõjub nörritavalt ka automaks. Üks aspekt on auto suurem vajalikkus maapiirkonnas, aga küsimusi on seni lahtise kava juures teisigi. Kuus 800 eurot teeniv inimene, kes sõidab vana romuga, ei peaks seda tasuma rohkem kui heal järjel uue auto omanik.
Teisalt tundub ebaõiglane maksustada vaid auto heitgaaside hulka, arvestamata aastast läbisõitu. Kui kellelgi on näiteks mõned veidrad hobiautod ja vanaisa vana Volga, millega suvel kuiva ilmaga tehakse kaks sõitu maanteel, siis õhku paisatud heitgaaside hulk on tühine võrreldes nendega, kes aastas 50 000 kilomeetrit läbivad. Maksta tuleks aga seni pakutud arvude valguses võib-olla tuhat eurot aastas. See oleks pigem hobimaks kui looduskaitse.
Lahendus oleks ehk küsida maksu alates teatavast hulgast kilovattidest või siis lähtuda ülevaatusel üles kirjutatavast aastasest läbisõidust. Viimase teeks paraku ilmselt liiga keeruliseks läbisõidunäidu manipuleerimise võimalus.
Loodetavasti jõutakse selles osas mõistliku lahenduseni. Ei tahaks, et algaks skeemitamine, näiteks autode Lätti registreerimine.


Juhtkiri: Ukraina on löögiks valmis. Aga meie?JUHTKIRIEesti peaminister Kaja Kallas saabus ootusärevuses Ukrainasse. Kohe on käes maikuu, üks neist ajaakendest, kus peetakse võimalikuks Ukraina suure vasturünnaku algust.Erinevalt aga mullu septembrist, kui Ukraina suutis Harkivi oblasti sisuliselt puhtaks lüües venelasi ja võib-olla iseennastki üllatada, peaks Venemaa seekord ootevalmis olema. Ka satelliidipildid näitavad Vene poolel mitmekordseid kindlustusliine.Ukraina väel on siiski endiselt ülitugev võitlusvalmidus. Nad saavad kasutada moodsaid lääne relvi, mida on küll vähe, niisamuti kui on puudu laskemoona. Seda, kui tõhus on olnud kuudepikkune reservväelaste väljaõpe, saab näha alles lahingus. Pole ka selge, kui valmis on kaitset hästi hoidnud ühiskond tegelikult rünnakul suuri inimkaotusi kandma. Paraku on kaotused pigem tõenäolised.Ent ka venelased on oma parimad üksused Bahmuti all hõredaks kulutanud ning laskemoona ja rasketehnikat napib neil silmanähtavalt. Erinevalt Ukrainast Moskval tõsiselt võetavaid liitlasi pole. Venemaa meeleolude muutumisest annab tunnistust tõik, et ära jäetakse ka varem lausa religioosse vaimustusega peetud 9. mai paraadid.Ukraina presidendi endine tuntuim esindaja Oleksi Arestovõtš jagab kõrval oma mõtteid, missugused võiksid olla lahingu tulemused. Kõik peale Vene vägede kiire kokkukukkumise viitavad sellele, et sõda võibki venima jääda, mis kindlasti pole Ukraina ja tema liitlaste huvides.Kreml näib endiselt lootvat, et Ukraina liitlased väsivad enne kui tema. Eestiski eile palju tsiteeritud ajakirja Economist ülevaade viitab Venemaa valmisolekule just pikaks, mitte totaalseks sõjaks. Siitpoolt vaadates tekitab väga muret osa Euroopa riikide populistlik Ukrainast vilja importimise keeld.Ukrainlaste vaprus, oskused ja laskemoonavarud pannakse lähiajal proovile. Ka Eesti asi on nüüd ennekõike liitlaste ridu koondada, et Kiiev saaks keskenduda oma maa tagasivõtmisele, kartmata seljataguse äravajumist.Muu hulgas saame aidata neil korruptsiooniga võidelda. Arestovõtš ütleb, et sellest võib pärast võitu kujuneda Ukraina suurim probleem. President Volodõmõr Zelenskõi paistis eilsel pressikonverentsil sellest väga hästi aru saavat. 1EESTI PÄEVALEHE SEISUKOHTKaitses imet teinud ukrainlaste meelekindlus pannakse peagi proovile rünnakul. Meie asi on nende seljatagust hoida.


Metsaselgus on Eesti majanduse huvidesEesti metsade tegelik olukord vajab selgitamist, sest üksnes nii tagame metsandussektori edaspidise tähtsuse Eesti majanduses.Eestis on käinud juba aastaid metsadebatt, kus ühisosa metsamajandajate ja looduskaitsjate vahel pole leitud. Kui lugesin Postimehe fondi algatatud alternatiivse metsade hindamise tulemusi, tabas mind mõnetine nõutus. Metsa on tihumeetrites 100 miljonit vähem kui riikliku metsastatistika (SMI) andmetel ja juurdekasv Postimehe fondi uuringu andmetel pole 15,8 miljonit tihumeetrit, nagu väidab SMI, vaid 6,7 miljonit.Riigi andmetel on eelnevatel aastatel olnud raiemaht ligi 10 miljonit tihumeetrit ehk alternatiivse hindamise tulemusi arvestades on raiutud rohkem, kui on juurde kasvanud. Seda uuringut pole teinud mõned maavillased looduskaitsjad omaenese tarkusest, vaid metsakorraldajad ja Tartu ülikooli teadlased. Tundub, et kellelgi ei ole veel võimekust kuulutada lõplikku tõde, kuid tulemuste erinevus peaks siiski tekitama arutelu, kuidas edasi.Lahkunud valitsuse keskkonnaminister ei saavutanud koalitsioonipartneritega kokkulepet ning kasutas seadusest tulenevat õigust ja vähendas riigimetsa uuendusraiete pindala järgneval viiel aastal 10 490 hektari pealt 9180 hektarile. Mida otsustab uus valitsus? Eesti metsa- ja puidutööstuse liidu (EMPL) hinnangul väheneb raiemaht riigimetsas juba tänavu. Vajaliku tooraineta jäävad tööandjatena mitmedki puidutööstusettevõtted. RMK kasum ja panus riigieelarvesse väheneb. EMPLi hinnangul kaotab majandus tervikuna lisandväärtust, mida luuakse kvaliteetseima puidu väärindamisel, ligikaudu 140 miljonit eurot.Valimislubadused sulavad kui kevadine lumi, kuna majandus on jahenemas ja kriisiaastate eelarvepoliitika on tekitanud suure ning püsiva erinevuse tulude ja kulude vaates. Võlakoormuse kasv tähendab suurenevaid intresside kohustusi ja riigi toimetulek teenuse pakkujana või järgmiste kriiside ohjeldajana väheneb tuntavalt. Lahendus seisneb kombinatsioonis, kuidas tagada kokkuhoiud ja kulude kärpimine ning maksutulude suurendamine ilma, et ettevõtlus oluliselt kannataks. Järgmistel aastatel võime jõuda võlakoormuseni, mis ulatub üle 30 protsendi sisemajanduse kogutoodangust. See kivi on eelmiste valitsuste kapsaaeda.Kas SMI sobib meie metsade hindamiseks, kui alusandmete varjamine ei räägi avatud riigist, kus andmeid saaks kasutada teaduse ja ettevõtluse ehk Eesti majandusliku heaolu nimel. Need andmed ei pea olema tasuta kasutamiseks, kuid peaksid olema kättesaadavad ja kontrollitavad. Tark riik ei pea kartma tsiviilkontrolli oma tegevuse üle.Riigi huvides on, et meil oleks tark ja nõudlik rahvas, kel on huvi riigi tegevuse vastu, et suurendada riigi usaldusväärsust ja juhtida konstruktiivselt puudustele tähelepanu. Peab tekkima julgus, kaasatus ja kodanike osalus, et vajadusel valitsus end parandaks ja teeks muudatusi.Senine praktika näitab, et riik ei ole parim omanik, viimase näitena võib tuua kemplemise valitsuse ning Eesti Energia juhatuse ja nõukogu vahel. Taas tekib küsimus, kas ametnikud või poliitikud võtavad vastutuse, kas vigadest õpitakse ja tehakse muudatusi.SMI ümber toimunut ongi tabanud kriitikanooled seepärast, et keskkonnaagentuur ei ole olnud avatud. Kui üsna suurel osal ühiskonnast on tekkinud mure, väärib teema tähelepanu ja sekkumist. Korruptsioon, varjamine ning isikliku kasu taotlemine õõnestavad inimeste usaldust riigiasutuste, teadlaste ja erasektori vastu. Hoolimata laiemast ühiskondlikust arvamusest poliitikute kohta usun, et enamik poliitikutest mõtleb suuremal või vähemal määral oma valijatele ja neile läheb valija arvamus korda.Metsasektoris toimuva kriitika ja kritiseerijate hulk on piisavalt suureks läinud, et mõjutada metsanduspoliitika otsuseid. Suure surve otsustajatele seavad ka rohepööre ja kliimaneutraalse majanduse poole liikumise eesmärgid, mida ei saa enam ignoreerida.Jätkusuutlik ja Eesti majanduse oluline osa saab olla vaid selline metsandussektor, mis ei taha inimeste ning keskkonna- ja kliimaneutraalsuse eesmärke harvestritega puruks rappida, vaid liigub nendega kooskõlasEesti metsast saadav puit vajab edaspidi võimalikult suurt väärindamist ja tootmine tootlikkuse kasvu, et Eesti ei oleks toormemüügi maa ning et majandus ja heaolu kasvaks ekspordi toel Euroopa Liidu juhtivate riikide tasemele. Meie puidu väärindamise kohta on palju häid näiteid ja edukaid ettevõtteid sel alal, neid juhtimas visiooniga ettevõtjad.Suur automatiseeritus ja tootlikkus on prioriteet ning päevast päeva luuakse riigile jõukust juurde ja tasutakse makse. Riigile kuuluvate ettevõtete dividendide kasutus jooksvate kulude katteks ja muudele halduskuludele, mis ei ole otseselt investeering, sillutab tee majanduslikule allakäigule. Oluliselt peaks kasvama investeeringute osakaal, mitte laustoetused, halduskulud ja riigiabi.Puidutööstuse sektoris ei eksisteeri ainult omakasu, vaid on ka vastutustundlikud ettevõtjad, kes vajavad õiguskindlust ja selgust, et teha investeeringuotsused. Valitsus peab selle tagama.Lähiminevikus on siinsamas Tartus ja Tartu külje all maha peetud tselluloosisõda. See oli osalt ka usaldamatuse väljendus ja protest. Otsustamise hetkeks oli ühiskondlik temperatuur metsanduse küsimuses tõusnud juba liiga kõrgele ja vastuseis haripunkti.Teisalt, tselluloositehast kavandanud inimesed tegid üht asja õigesti: nad ei valetanud, vaid rääkisid avatud kaartidega, et toore tuleb osalt Eestist, aga ka Lätist, Leedust ja Valgevenest, juhiti tähelepanu toorme väljavedamise probleemile ja puidusektori väiksele lisandväärtusele. Rohkem avatust ja diskussiooni on pikemas perspektiivis alati hea. Üks riik, üks rahvas, ühine maa ja mets ning loodusressursid, mida jagame ning pärandame oma lastele.Tselluloositehase põrumine ei ole väheoluline aspekt, sest see räägib ühest: selliste suurprojektide jaoks kodumaist tooret tegelikult ei jätku. Kui puudub endal piisav metsatagavara, tuleb tooret importida, metsade omanikud on juba planeerinud puidu enda või teiste tarbeks, ka välismaal asuvatele tellijatele (nt IKEA). Oleme viimastel aastatel näinud, et imporditava puidu mahud sõltuvad väga palju kriisidest. Praegu ostame tooret Soomest ja Rootsist, et katta ära puidutööstuse vajadus.Eesti puidust suure lisandväärtusega kestvustoodete tegemine on sama palju Eesti majanduse huvides kui meie looduskeskkonna ja metsastatuse hoidmine. Selle eelduseks on ühiskondliku usalduse saavutamine, mis peab väljenduma inimeste emotsionaalsete vajaduste rahuldamises - puidu- ja metsatööstuse kohta valitsev skepsis on tingitud paljuski negatiivsest emotsioonist, mida tekitavad uuringute alusandmete varjamine ning uute suurinvesteeringute vajadust saatvad pooltõed.Mets on tervik, ökosüsteem, ja vähem oluline ei ole pehme väärtus, mida pakub loodus inimesele tervikuna. Tasakaal on habras, kuid see tuleb leida."Lähiminevikus on siinsamas Tartus ja Tartu külje all maha peetud tselluloosisõda. See oli osalt ka usaldamatuse väljendus ja protest.""Riigi huvides on, et meil oleks tark ja nõudlik rahvas, kel on huvi riigi tegevuse vastu, et suurendada riigi usaldusväärsust ja juhtida konstruktiivselt esinevatele puudustele tähelepanu."AVALDA ARVAMUSTTARTU.POSTIMEES.EEELMO SOMELAR, ETTEVÕTJA (PAREMPOOLSED)


Kas maksud sõidavad jälle?Nii mõistetav kui mitmesuguste maksude ja tasude tõstmise vajadus ka pole, on see siiski valus. Alles läks laenuga kodu ostmine oluliselt kallimaks. Veel aasta tagasi võis panga intress olla eluasemelaenul alla kahe protsendi ja euribor oli veel viimaseid päevi nullis.Nüüd läheneb euribor neljale protsendile ja laenukalkulaatorid pakuvad pangapoolseks intressiks automaatselt juba viis protsenti. Kui need kaks kokku liita, on tulemus hirmutav. Selle pinnalt on üllatav lugeda teateid, et eestlased võtavad pangalaenu ikka endises tempos. Võib-olla siis olemegi majanduslikult heale järjele jõudmas ja saame seda endale lubada.Uue koalitsiooni maksutõusude tõttu suurenevad aga väljaminekud ka neil, kes end laenuga ei koorma. Eks mingil määral tuleb poliitikuid mõista. Kes ikka enne valimisi julgeb öelda, et tõstame maksukoormust, kui konkurendid samal ajal pudrumägesid lubavad. Hiljem ei jäägi üle muud kui keerutada, sest tõde kõlaks liiga ärritavalt.Kõige rängemana paistab esmapilgul maksutõus majutusasutustele: üheksalt protsendilt suisa 22 protsendile. Sektori edaspidine hakkasaamine tundub olevat tõepoolest löögi all, nagu valdkonnas tegutsejad väidavad.Moraalile mõjub nörritavalt ka automaks. Üks aspekt on auto suurem vajalikkus maapiirkonnas, aga küsimusi on seni lahtise kava juures teisigi. Kuus 800 eurot teeniv inimene, kes sõidab vana romuga, ei peaks seda tasuma rohkem kui heal järjel uue auto omanik.Teisalt tundub ebaõiglane maksustada vaid auto heitgaaside hulka, arvestamata aastast läbisõitu. Kui kellelgi on näiteks mõned veidrad hobiautod ja vanaisa vana Volga, millega suvel kuiva ilmaga tehakse kaks sõitu maanteel, siis õhku paisatud heitgaaside hulk on tühine võrreldes nendega, kes aastas 50 000 kilomeetrit läbivad. Maksta tuleks aga seni pakutud arvude valguses võib-olla tuhat eurot aastas. See oleks pigem hobimaks kui looduskaitse.Lahendus oleks ehk küsida maksu alates teatavast hulgast kilovattidest või siis lähtuda ülevaatusel üles kirjutatavast aastasest läbisõidust. Viimase teeks paraku ilmselt liiga keeruliseks läbisõidunäidu manipuleerimise võimalus.Loodetavasti jõutakse selles osas mõistliku lahenduseni. Ei tahaks, et algaks skeemitamine, näiteks autode Lätti registreerimine."Moraalile mõjub nörritavalt ka automaks. Üks aspekt on auto suurem vajalikkus maapiirkonnas, aga küsimusi on seni lahtise kava juures teisigi."TIIT LOIM, ajakirjanik


Vanur jagas 10 000 ise laiali21. aprillil alustas politsei kriminaalmenetlust kelmuses, kus 2022. aasta lõpus võeti Messengeri kaudu ühendust 75aastase Hiiumaa elanikuga, keda veendi vestluste käigus tegema erinevatele inimestele rahaülekandeid. Seda inimene aprillikuus ka 10 000 euro ulatuses tegi.Kelmuse avastamisel tühistas pank maksed ja kannatanu sai ülekantud summad tagasi.OHTULEHT.EE


JuhtusNaine sai rüseluses viga24. aprilli öösel tekkis UI Elva vallas rüselus 36-aastase alkoholi tarvitanud mehe ja ta 27-aastase abikaasa vahel. Naine sai viga, aga arstiabi ei vajanud. Politsei viis mehe kainenema. Juhtunu täpsemad asjaolud selguvad kriminaalmenetluses.Elektritõukeratas läks põlema24. aprillil kell 1.32 teatati, et Luunja vallas Lohkvas Ridaküla teel kuuris lõhkes elektritõukeratta aku ning süttis.Kuuriga külgnevas kõrvalhoones hoiti gaasiballoone ja bensiini. Õnneks suutis elanik tõukeratta ja selle juures varnas rippunud joped kuuekilose pulberkustutiga ise kustutada. Päästjad tõstsid akupatareide jäänused kuurist välja ja loputasid põlengukoha veega üle.Selgus, et tõukeratas oli laadima pandud autoakulaadijast ise valmistatud laadijaga, millest tõenäoliselt tekkis akus rike ja see plahvatas põlema.Palju päästjaid rassis puidufirmas23. aprillil kella 7.30 paiku põles Kambja vallasReolas Unipiha teel puidutööstuses veoauto ja selle kohal saepurupunker.Veok hävis tulekahjus, saepurupunkri konstruktsioonid said kuumakahjustusi. Tulekahju kustutati kella 9.19ks. Sündmuskohal tegutsesid kutselised päästemeeskonnad Annelinna, Tartu ja Otepää komandost ning vabatahtlikud Kambja, Tõrvandi ja Võnnu komandost.Esmalt lõi, siis varastas ka22. aprillil lõi Tartus Puiestee tänava kortermajas mees tuttavate juures külas olnud 32-aastast naist ning varastas temalt 50 eurot ja mobiiltelefoni.Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.«Aitajad» tegid kahju veel suuremaks21. aprillil pöördus politseisse 69-aastane naine, kellega ühendust võtnud kelmid lubasid aidata varem kelmuse ohvriks langenud naisel oma raha tagasi saada.Kelmid väitsid, et saavad naisele abiks olla, kui ta teeb makseid võõrastele kontodele. Kelmusega tekitatud kahju on 21 200 eurot.


Heikki Mäki: Skeemitamise peatamine tööturul tooks üle 100 miljoni eelarvelisaTööjõurendi ekspert ja tööjõurendiettevõtte Finesta juht Heikki Mäki
Uute maksude kehtestamiseks vajalike analüüside ja plaanide tegemise asemel võiks lüüa kaks kärbest ühe hoobiga ehk korrastada tööturgu ja paisutada samal ajal riigi rahakotti.
Nimelt käib juba aastaid tööjõuturul madalama palgaga töökohtade osas skeemitamine, mis on tekkinud Eesti riigi nõudest maksta välisriigi töötajale vähemalt Eesti keskmist palka ehk 1685 eurot. On selge, et selline tingimus ei too meile rohkem häid tippspetsialiste, vaid, vastupidi, pärsib majanduskeskkonda ja investeeringuid, sest lihtsamat tööd kaitstakse ja hoitakse eestimaalaste jaoks. Paraku kehtib keskmise palga tingimus kõigile ametikohadele ning ei arvesta, et suurem osa Eestis elavaid inimesi nii kõrget palka ei teeni.
Kohalikku tööjõudu pole piisavalt ja seepärast on ka lihtsamate ametikohade puhul turunõudlus terav ning oleme olukorras, kus välistöötajad tulevad Eestisse mõne teise Euroopa Liidu riigi töölepinguga, näiteks Poolast, või tavalise turistina, kellel pole ühegi riigi töölepingut. Paraku pakuvad Eestis tööjõu vahenduse teenust ka paljud sellised ettevõtted, kes ei vastuta selle eest, kuhu ja kuidas maksud makstakse või kas need üldse ära makstakse. See võimaldab riigi keskmise palga nõudest mööda hiilida ja tähendab, et kuigi töö tehakse ära Eestis, ei saa riik peale käibemaksu muid makse nagu sotsiaal- või töötuskindlustusmaks. Seetõttu kaotab riik arvestatava osa maksutulu, mis on kindlasti enam kui 100 miljonit, ja rääkimata töötajatest, kes on ilma jäänud sotsiaalsest kaitsest. Lisaks pärsib keskmise palga nõudest tekkinud tööturu moonutus vaba turumajanduse ja konkurentsi tingimustes tugevalt ettevõtlust ning investeeringud suunatakse mujale, kus tööjõu saadavus on parem.
Praegust olukorda leevendaks keskmise palga nõude tingimuste muutmine. Samuti aitaks olukorda parandada see, kui Eestis töö tellinud ettevõtetel lasuks vastutus ja kohustus järgida, et inimesed oleksid tööle võetud korrektsete lepingute alusel ja et neile makstaks õiglastel alustel – ka siis, kui tegemist on meil Eestis tööjõudu vahendava ettevõttega. Kui puuduvad korrektsed lepingud, pole töötajatel ka tervisekindlustust, rääkimata pensionist.
Keskmise palga nõude muutmisega võiksid laheneda ettevõtete arengu pidurdamiseni kasvanud oskustööjõu puuduse probleemid, kasvaks maksulaekumine, praktikas saaks võimalikuks rakendada töötajate võrdse ja õiglase kohtlemise põhimõtet ning suureneks töötajate kindlus sotsiaalsete garantiide suhtes. Keskmise palga nõudest tekkinud ebaõiglasele ja ettevõtlust pärssivale olukorrale oodatakse pikisilmi lahendust ning see tooks ka riigile praegu väga vajalikud maksulaekumised ja muudaks Eesti taas investeeringutele atraktiivsemaks.
Tundub, et riik on valinud lihtsama tee ja otsustanud maksukoormust tõsta selle asemel, et teha päriselt olulisi samme majanduskeskkonna efektiivsemaks muutmiseks. Hall ala tööjõu kasutamisel ei tundu olevat poliitikule murekoht ja teema pole kellegi agendas. See ainult soodustab ebaausate võtete kasutajaid ning nende konkurentsieelist ja tegevusmahtusid turul. Tegutsemata jätmisega soodustab riik ise halli majandust ning halvab majanduskeskkonda ja kahjustab riigi kuvandit.
Kui riigi otsustajate tasandil midagi ei muutu ja jäädaksegi käed rüpes istuma, tuleb mitmetel ettevõtetel edaspidi uksed sulgeda või mujale kolida. Leedu on juba muutunud välisinvesteeringute vaates kõige atraktiivsemaks Balti riigiks ning on viimane aeg asuda tegutsema, et tiitel Eestile tagasi tuua.


Johanna-Maria Lehtme ei näe Riigikogus jätkamises probleemiSlava Ukraini ummikusse juhtinud Johanna-Maria Lehtme ütles intervjuus Eesti Päevalehele, et kui nõukogu soovib, on ta valmis lahkuma, kuid Riigikogus jätkamises ta probleemi ei näe. Samas tunnistas ta, et on teinud juhtimisvigu.
Küsimusele, kas ta peaks skandaali tõttu ka Riigikogust lahkuma, vastas Lehtme, et kui nõukogu või teine juhatuse liige Marika Priske arvavad, et tal on aeg lahkuda, siis paneb organisatsiooni ettepoole igasugustest isiklikest huvidest ja Slavale võib uue juhi leida.
Ja lisas: „Aga Riigikogust ma ei tunne, et ma hetkel peaksin lahkuma. Minu ülesanne on endiselt toetada Ukrainat ja teha seda igakülgselt. Läbi selle aidata ka Eesti riiki.“
Ta kinnitas, et isegi kui käimasolevate auditite ja revisjonide tulemusel selgub, et tal lasub vastutus, siis ei näe ta põhjust Riigikogu mandaadist loobuda, sest ta ei saanud oma sõnul Ukraina partnerite kasumist sentigi.
Küsimusele, kas kõigest sellest segadusest ja skeemitamisest oleks pidanud enne valimis teadma ka kõik tema viis tuhat valijat, vastas Lehtme, et ta isegi ei teadnud sellest.
Eesti 200 esimees Lauri Hussar on öelnud, et erakond ei näe põhjust enne Lehtme küsimuses seisukohta võtta, kui revisjon on lõpule viidud ja tulemus selgunud.
Teema tõusis esile ka Kaja Kallase praeguse Ukraina visiidi ajal, kui pressikonverentsil küsiti Ukraina president Volodõmõr Zelenskõilt selle kohta.
Ukraina ja korruptsioon ühte küsimusse panemine häiris Zelenskõid silmnähtavalt, ta ei näinud probleemist midagi teadvat ning piinlikkusse olukorda sattunud ja sellest kohmetunud Kaja Kallas lubas talle hiljem asja lahti seletada.
„Peame infoga tõepäraselt ringi käima,“ lisas Zelenskõi, „kuid igal juhul kinnitan teile, et tegeleme selle teemaga.“ Ja lõpetas järsult pressikonverentsi.
Allikas: Eesti Päevaeht
Loe lisaks:
https://epl.delfi.ee/artikkel/120177876/johanna-maria-lehtme-kui-noukogu-soovib-minu-lahkumist-siis-olen-selleks-valmis#daltop1


KORTERIÜHISTU KOBARKÄKK: Pae tänava hiigelpõlengust räsitud kortermaja ähvardab kindlustusrahast ilmajäämineMöödunud aasta aprillis laamendas tuli jõudsalt Lasnamäe stalinistlikus kortermajas. Nüüd ootab Harju maakohtus vastamist miljoneid väärt küsimus: kas korteriühistu saab kindlustuselt raha või jääb tühjade pihkudega, sest kindlustus otsustas lepingu üles öelda – tuleohutusnõuete rikkumised olid liiga kolossaalsed.
„Kuidas ajakirjanik oskas siia tulla?!“ küsib advokaadibüroo Nove partner ja kindlustusõiguse spetsist vandeadvokaat Andrus Kattel Harju maakohtu istungisaalis publikut silmitsedes. Kahe tudengist vabakuulaja selja taga istuv Õhtulehele ajakirjanik saab öelda, et kohtukalender näitas teed, ent Kattelil jagub kahtlustavaid sõnu ja pilke oma oponendile, advokaadibüroo Lextal partnerile, vandeadvokaat Olavi-Jüri Luigele.
Sel 21. aprilli pärastlõunal pole Harju maakohtunik Mai Grauberg jõudnud saali astudagi, kui Kattel ja Luik juba hakkajalikult teineteist töötlevad. Põhjus selgub peagi – mängus on miljonid eurod ja 2022. aasta aprillis põlenud Pae 25 kortermaja saatus. Kattel esitas 13. märtsil korteriühistu nimel hagi kindlustusseltsi Gjensidige vastu, et saada kätte kindlustusraha summas viis miljonit eurot ja 1954. aastal valminud stalinistlikus stiilis kortermaja täielikult taastada.
Kohtuistungi stardipaugul tahaks kohtunik Grauberg arutada hagi tagamise nõuet, kuid Kattel ja Luik tahavad enne tuumküsimust rääkida ka muust, et kohtunikul otsustamiseks vajalik ikka teada oleks. Kattel teeb ettepaneku, et istungi järel võiks minna Pae maja peale ringi vaatama. Oleks näha, kuhu kindlustuse senine raha on kulunud ja mida küsitava rahaga tehakse.
Gjensidiget esindava Luige sõnul ei oma külastus tähtsust ning ta lõhkab istungil uudispommi: „Me tühistame kindlustuslepingu.“ Ta selgitab, kuidas kolm päeva tagasi valmis tulekahjuekspertiis, mis tõendab varasemaid vihjeid: hoonel puudusid tuletõkketsoonid, mistõttu sai tuli levida keskmiselt neli korda kiiremini.
„Kui need oleksid olemas olnud, oleks tulekahju piirdunud viie korteriga,“ selgitab Luik, kuidas nõuetekohasel hoonel oleksid kahjud jäänud 724 000 euro juurde. Seni on kindlustus aga tasunud juba 960 000 lammutus-koristustöödeks ning kuppelkatuse püstitamiseks. Sedagi summat võib kindlustus nüüd hakata tagasi küsima.
Luik mainib seejuures ka riigikohtuni vaieldud kindlustuslahendit, mis puudutab Otepää hotelli Bernhard põlengut 2016. aastal. Ka seal puudusid nõutud tuletõkketsoonid, millel oli oluline mõju kahju suurusele – tuli sai piiramatult levida. Sealgi ei pidanud kindlustus sentigi maksma.
„Täpselt samad asjaolud,“ tõmbab Luik Otepää ja Pae tänavaga paralleele. „Selline käkk ei kuulu hüvitamisele. Kindlustusandja poleks kunagi sõlminud lepingut.“
Kattel jällegi juhib tähelepanu, et kindlustus oli väidetud vigadest teadlik, neid lahati isegi meedias. Veelgi enam, kindlustus ütles korduvalt, et tegemist on kindlustamisele kuuluva juhtumiga ning andis rohelise tule maja taastamiseks, sh pärast hoone taastamisekspertiisi 2022. aasta augustis, mis samuti nentis puudusi tuleohutuses.
„Maksti 300 000 eurot [esimese ehituskuu maksumus]. Nüüd kuuleme, et miljon võlgu,“ räägib Kattel. Ta ütleb, et lammutati ebavajalikult palju, lükates sealhulgas kokku kortereid ja katust, mis jäi tulest puutumata. Ta viitab järjepidevalt, et ühel hetkel tegi kindlustus miskipärast kannapöörde ja tahtis aitamise asemel maja enda kindlustusportfellist välja visata.
Istungi järel lisab Kattel, et kindlustusseltsi tõttu on elu kortermajas juba ligemale aasta seisnud: „Kohtusse pöördumise tagajärjeks ei tohiks olla kindlustuslepingu tühistamine kindlustusseltsi poolt.“
Pettusekahtlus
Luik ütleb istungil korduvalt, et kindlustus küsis korteriühistult tuletõkkesektsioonide dokumente, kuid ei saanud neid ning tegi ise vastava ekspertiisi. Katteliga kohtus kaasas olev korteriühistu esimees Mikk Sepp räägib, kuidas hoonel on olemas (renoveerimis)projekt 1999. aastast ning kuidas neljanda, põlengus hävinenud korruse ehitas enne korteriühistut välja pankrotihaldur. Luige jaoks see jutt ei päde: hoone ülemised (vahe)korrused on ehitatud viimase 20 aasta jooksul, mil tuletõkketsoonide nõue kehtis.
Kõige juures näib, et kindlustuse esindajad on endast eriti välja aetud kahtlusega, et seltsi on üritatud petta. Luige kirjeldustel pole kindlustus saanud arusaadavaid kuluaruandeid, mida 300 000 euroga tehti. Lisaks on kindlustuselt küsitud suuremat summat kui tarvis. Kui korteriühistu liikmed on meedias rääkinud, et kahju on umbes kaks miljonit eurot, senised ekspertiisid peavad hoonekarbi taastamiseks hinnaks 2,2 miljonit, korteriühistu on ise protokollitud üldkoosoleku (2022. aasta augusti) järgi saanud ehitustöödeks pakkumisi summas 3,5–4 miljonit eurot, siis hagi on esitatud summas viis miljonit.
„Tekkinud kahju on mitu korda väiksem. Korteriühistu teab seda,” ütleb Õhtulehele hiljem väljaspool kohtusaali Gjensidige pressiesindaja Elina Piirmets. Luik ja kindlustus vaatavad kahtlustavalt ka faktile, et viiemiljoniline ehituspakkumine tuleb korteriühistuga seotud firmalt.
Katteli sõnul on viis miljonit eurot täielik ehitusmaksumus. Selle eest saaks hoone neljas korrus oma 27 korteriga seinad, mis kindlustuse nõudmisel lammutustöödega maha võeti, rääkimata vee- ja muude kahjude likvideerimisest, millega seni pole tegeletud. Kindlustuse esindajate sõnul olid lammutustööd aga hädavajalikud ohutuse pärast.
Korteriühistu esindaja lisab, et probleem on kindlustuse enda sees ja tiirleb ümber raha: „Kõik need samad inimesed-firmad, keda siin [kohtuistungil] nimetati petturiteks, esitasid oma hinnapakkumised 11. oktoobril 2022. Siis öeldi, et pange edasi, tehke hinnapakkumised väiksemaks – hinnapakkumine ainult maja ülemise osa peale.“
Katteli sõnul sai korteriühistu kindlustajalt 300 000 eurot esimeseks ehituskuuks pärast seda, kui viiemiljonine ehitushinnang oli kindlustajale edastatud.
„Kõik oli teada Gjensidigele. Kelle huvidest lähtume?“ ütleb Kattel oma lõpusõnas, seades ise paika kaalukausid: korteriühistu oma 75 korteriga või Põhja- ja Baltimaade suurim kindlustusandja.
Kattel taotleb kohtu kaudu kindlustuselt esialgset kindlustushüvitist summas 2,1 miljonit, et hoone vähemalt ilmastikukindlaks teha. Ühistu esindaja annab kohtuistungil mõista, et selle sammuga oldaks kompromissile lähemal.
Luik on oma esinemistes nimetanud kogu juhtumit „korteriühistu kobarkäkiks“. Istungi lõppsõnas tuleb ta uuesti selleni, et juhtumit pole, sest kindlustusleping on istungipäeval tühistatud – seda ei eksisteeri.
Saatus teadmata
„Inimesed on nii masenduses,“ räägib Pae korteriühistu liige Eiki Kruusi istungijärgsetest meeleoludest Pae tänaval. Tema teada elab 75 korteriga majas jätkuvalt 10 kuni 15 peret.
Sepp lisab, et valdavalt elatakse maja nn Lasnamäe tiivas, mida tuli kahjustas vähem, aga ka sealt on katuseplekk maha võetud. „Mõned [välja kolinud] inimesed elavad sotsiaalpinnal, mõned oma sugulaste juures. Üks üksik naisterahvas, kellel oli korter, mille eest ta maksab 744 eurot pangalaenu, üürib endale [teist] korterit ning maksab selle eest veel 500–600 eurot juurde.“
Ei Kruusi ega Sepp ei oska öelda, mis saab hoonest. Maakohus teeb määrusotsuse 25. aprillil.
TULEKAHJU JÄREL: Mida ei võtnud tuli, selle rikkus vesi.
(Stanislav Moškov)


Võrtsjärve kalurid nõuavad riigilt selgitustVõrtsjärvega seotud kalurite ühendus tahab keskkonnaministeeriumilt teada, miks riik nende töövõimalusi uue määrusega kitsendab.Mittetulundusühing Võrtsjärve Kalanduspiirkond märgib, et riigi otsus keelata Võrtsjärvel kalapüük raamvõrkudega augusti lõpuni riivab Võrtsjärve kalurite ettevõtlusvabaduse õigust. Ühingu väitel ei ole ministeerium selle määrusega seoses Võrtsjärve kalureid aruteludesse ja konsultatsioonidesse kaasanud.
«Miks on meid, Võrtsjärve kalureid, kes püüavad raamvõrkudega, kõrvale jäetud ja koheldud meid ebavõrdselt võrreldes Saare- ja Hiiumaa kaluritega, kes püüavad raamvõrkudega?» seisab ühingu pöördumises. «Kas tegemist on mingisuguse käsi-peseb-kätt või huvide konfliktis tegutsemisega või kellegi korruptiivsetes huvides toimuvaga, kus ametnikud soovivad soosida hoopiski neid kalureid, kes püüavad Võrtsjärvel, kuid ei kasuta raamvõrke, viidates kalavarude kaitsmise vajadusele. Ilmselgelt tuleb kalavarusid vajadusel kaitsta, kuid ka kalavarude kaitsmise eesmärgil ei tohi piiranguid kehtestada ja jõustada üle öö, huvigruppe kaasamata.»
Võrtsjärve Kalanduspiirkond adresseeris on kirja keskkonnaministeeriumile, kliimaminister Kristen Michalile, kantsler Meelis Mündile ja peaspetsialist Tarvo Lillemale.
Tarvo Lillema vastas Sakalale, et kiri saabus teisipäeva hommikul ning tal on kavas vastus teele panna selle nädala jooksul.


Katse: mis juhtub, kui ise oma töötajaid küberrünnakutega pommitada?Täna pööravad paljud ettevõtted tähelepanu sellele, et uutele kolleegidele küberturvalisuse põhiprintsiibid selgeks teha ja igapäevaseid tegevusi selgete reeglite ja tehniliste lahendustega turvalisemaks muuta, kuid ainult sellest enam ei piisa, kirjutab Elisa infoturbejuht Mai Kraft.Töötajad on ettevõttes küberturvalisuse vaates alati eesliinil ning nende tegevusest sõltub, kui hästi on kaitstud nii ettevõte ise kui ka selle kliendid.  Aja jooksul valvsus paratamatult langeb. Vahetult pärast ohtude tutvustamist suudavad tähelepanelikuna püsida kõik, kuid mida päev edasi, seda kaugemana ohud tunduvad. Just see näiline turvatunne on aga see, mille toel suudavad tänaseni õngitsuskirjad ja teised üsnagi lihtlabased rünnakud suurt kahju valmistada. See aga ei tähenda, et tegu oleks probleemiga, mida lahendada ei saa.Turvakoolitused, töötoad ja pidevalt kõige olulisemate ohtude meelde tuletamine on valvsuse ülal hoidmiseks kriitilise tähtsusega, kuid neist üksi piisata ei pruugi. Pidev harimine on justkui koolis käimine, kuid ilma eksamiteta on raske mõista, kas seniräägitust ka midagi päriselt kohale jõudnud on. Selleks, et senise töö edu hinnata ja murekohad üles leida, tasub oma inimesed proovile panna – neid ise kontrollitud keskkonnas küberrünnates.Sina oled pahalane

Elisas oleme oma töötajaid simuleeritud rünnakutega testinud juba mõnda aega ning tulemused on selgelt nähtavad. Tänaseks oleme jõudnud punkti, kus 70 protsenti töötajatest teavitavad õigete kanalite kaudu postkasti jõudnud petukirjast, kuid sellesse punkti jõudmine on olnud omaette väljakutseid täis tee. Heaks näiteks kohatud raskustest on meie esimene katse simuleeritud rünnakud päriselt käiku panna.Simuleeritud rünnaku eesmärgiks on olla tavapärasest ründeviisist eristamatu. See on justkui iga teine postkasti sattuv petukiri, millega soovime näha, kas töötaja klikib ««pahavaraga» nakatunud lingile, või teavitab sellest õigeid kanaleid pidi vastutavaid osapooli. Kui tänaseks seda juba suuresti tehakse, siis esimene katse näitas selgelt, et ruumi paranemiseks on kõigil – nii töötajatel reeglite järgimisel kui ka turvatiimil endal inimeste harimise ja rünnakute läbiviimisega.Esimene simuleeritud rünnak algas juba halvasti. Kirjade välja saatmiseks kasutatud süsteem hangus ning soovitud ühe kirja asemel jõudis töötajateni kuus identset petukirja. Oli selle taga vaid süsteemi enda viperus, või aeglusest tulenevast frustratsioonist korduvalt «saada» nupu vajutamine, jäägu hetkel mõistatuseks. Kuigi võiks arvata, et kuus veidrat kirja on piisav, et punased lipud tõsta ja inimesed linke mitte vajutama panna, siis kahjuks see nii polnud.Petukiri jäljendas klassikalist kasutajatoe meili, kus paluti inimestel lingile vajutada ja tarkvara uuendada. Lingile klikkis kirjalaviinist hoolimata nii suur hulk inimesi, et testi jaoks loodud maandumisleht, mis pidi kuvama sõnumit «Palju õnne, oled võitnud infoturbe koolituse», koormati üle ja joosti pikali. See tähendab, et tänaseni puudub meil täpne ülevaade, kui suur hulk kirjade saajatest lõpuks lingile vajutas. Küll aga saab üheselt väita, et tulemused üllatasid pigem negatiivses valguses.Meeletult parem polnud pilt ka juhtudel, kus töötajad otsustasid lingile mitte vajutada. Reeglid näevad ette, et petukirjadest tuleb kindlaid kanaleid pidi turvatiimile teada anda, kuid suure kirjalaviini valguses need põhimõtted ununesid. Teavitusi tuli kõnede teel, meilitsi, Teamsi kaudu ja kõiki muid võimalikke pidi. Testi ajal oli see üleelatav, reaalse massiline rünnaku puhul oleks aga risti-rästi igas kanalis teavitamine küberturbetiimi ja IT-kasutajatoe töö halvanud.Aga igas põrumises on midagi positiivset. Esimene test näitas isegi kõigi viltu vedamistega selgelt kätte, mis on hästi ja mis on halvasti. Oli selgelt näha, et õigetele teavituskanalitele rõhumine on jätkuvalt oluline, pettuste äratundmiseks on vaja teha veel üksjagu tööd ning testide läbiviimises on arenguruumi kõvasti. Kui simuleeritud rünnakut toimud poleks, siis poleks seda infot meil kuskilt võtta.Ei saa ka jätta märkimata, et tänu veidi ebaõnnestunud katsele said paljud töötajad teadlikumaks selles osas, millised õngitsuskirjad päriselt välja näevad ja kuidas neist tead andmine tegelikult töötama peaks.Täna kasutame simuleeritud rünnakute läbiviimiseks automaatset süsteemi, kus uus õngitsuskiri jõuab postkasti iga 7-14 päeva tagant. Kõik töötajad ei saa kirja üheaegselt ning ka kirjade sisu on erinev, tagades nii, et raporteerimine tuleneb päriselt petukirja äratundmisest, mitte lihtsalt sellest, et keegi kolleegidest kohvinurgas seekordse õppuse olemuse välja rääkis.Praktilised õppused ei pea e-kirjadega piirduma

Kuigi simuleeritud õngitsuskirjad on üheks kõige lihtsamaks viisiks on töötajate testimiseks, siis ei tasu võimalusel vaid nendega piirduda. Erinevaid praktilisi teste on palju ning kui ressursse jätkub, siis tasub nendega tegeleda.Headeks valikuteks on näiteks füüsilise turvalisuse testid, mis võiva hõlmata nii territooriumile ««nakatunud» mälupulkade vedelema jätmist ja vaatamist, kas keegi need oma arvutisse pistab, kuni kollase vesti testini välja. Viimase puhul peaks keegi «suvaline» selga panema kollase vesti ja haarama kätte redeli, väitma end näiteks suitsuanduri kontrollijaks ja jalutama sisse serveriruumi või tundlikke andmeid sisaldava tööarvuti poole. Suuresti on füüsiliste testide puhul piiriks fantaasia.Testida tasub ka turvatiimi ja tänaseks üles ehitatud süsteeme. Näiteks tasuks kontrollida, kui hästi suudavad küberturbemeeskonnad rünnakuid tuvastada ja kuidas pärast «intsidendi» toimumist sellega toime tullakse. Ka siin on ohtralt ruumi fantaasiale, sest pärispahalastel õelatest mõtetest puudust pole. Mida raskem õppustel, seda kergem lahingus.


Võrtsjärve kalurid nõuavad riigilt selgitustTALLINN, 25. aprill, BNS – Võrtsjärvega seotud kalurite ühendus tahab keskkonnaministeeriumilt teada, miks riik nende töövõimalusi uue määrusega kitsendab, kirjutab Sakala.
Mittetulundusühing Võrtsjärve Kalanduspiirkond märgib, et riigi otsus keelata Võrtsjärvel kalapüük raamvõrkudega augusti lõpuni riivab Võrtsjärve kalurite ettevõtlusvabaduse õigust. Ühingu väitel ei ole ministeerium selle määrusega seoses Võrtsjärve kalureid aruteludesse ja konsultatsioonidesse kaasanud.
"Miks on meid, Võrtsjärve kalureid, kes püüavad raamvõrkudega, kõrvale jäetud ja koheldud meid ebavõrdselt võrreldes Saare- ja Hiiumaa kaluritega, kes püüavad raamvõrkudega?" seisab ühingu pöördumises.
"Kas tegemist on mingisuguse käsi-peseb-kätt või huvide konfliktis tegutsemisega või kellegi korruptiivsetes huvides toimuvaga, kus ametnikud soovivad soosida hoopiski neid kalureid, kes püüavad Võrtsjärvel, kuid ei kasuta raamvõrke, viidates kalavarude kaitsmise vajadusele. Ilmselgelt tuleb kalavarusid vajadusel kaitsta, kuid ka kalavarude kaitsmise eesmärgil ei tohi piiranguid kehtestada ja jõustada üle öö, huvigruppe kaasamata."
Võrtsjärve Kalanduspiirkond adresseeris on kirja keskkonnaministeeriumile, kliimaminister Kristen Michalile, kantsler Meelis Mündile ja peaspetsialist Tarvo Lillemale.
Lillema vastas Sakalale, et kiri saabus teisipäeva hommikul ning tal on kavas vastus teele panna selle nädala jooksul.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


«Kuuuurija» saates paljastatud kelmuse küüsi sattunud Marika: ei teadnud, et ta viis aastat juba nii rumal oliKorteriostust unistanud Marika kandis 2019. aasta mais eestlanna kontole üle 1500 eurot ja seda talle laenulubaduse andnud panga palvel. Kokku maksis Marika laenu tarvis tuhandeid, kuid laenu ta ei saanudki: «Ainult võlgasid sain endale kaela.»«Vaatasin eile «Kuuuurija» saadet ja siis tundsin selle Malle (nimi oli saates muudetud kujul – toim) ära,» tunnistab sotsiaalkorteris elav Marika, kes neli aastat tagasi netikelmide otsa sattus. Erinevalt «Kuuuurija» saates oma murest rääkinud Mallest, kes kannatas pettuse küüsis aastaid, tuli Marikal enda sõnul mõistus kiiremini pähe. Kahju oli selleks ajaks aga juba tehtud.
Unistas oma elamisest
2019. aastal soovis Marika omale enda elamist nagu paljud meist. «Nii tahtsin oma elamist, ma ise elan sotsiaalkorteris perega ja tahaks enda oma,» rääkis Marika oma unistusest.
Korteri ostuks oli aga vaja raha. «Hakkasin maikuus laenu taotlema, sama panga kaudu,» meenutab Marika. Ta viitab 24. aprillil eetris olnud «Kuuuurija» saatele, kus laenuvõimalusi otsinud Malle sattus välismaise panga Ecobank koduleheküljele.
Saates oma muret kurtnud Mallele laenu ei antud ja ta kaotas kokku 23 000 eurot. Lisaks sai Malle kuriteosüüdistuse, milles kohus ta ka süüdi mõistis. «Nad (netikelmid – toim) hakkasid mind ära kasutama, erinevad inimesed saatsid minu kontole raha, mida tuli siis omakorda minul kelmidele edasi kanda,» rääkis Malle saates.
Pikemalt saad Malle loost lugeda SIIT.
Esmaspäevast «Kuuuurija» saadet näinud Marika tundis loo peategelase ära, sest ka tema kandis aastaid tagasi Malle kontole raha. «Enne ma ei teadnud, et ta on kriminaalkorras karistada saanud selle eest. Eile esimest korda kuulsin. Ma kirjutasin politseisse avalduse ja pandi see toimik kinni, sest ei leitud neid inimesi,» väitis Marika Elu24-le.

Esmaspäeval, 24. aprillil 2023 eetris olnud «Kuuuurijas» tuli juttu Ecobankist, mille ohvriks langes enda sõnul ka Marika. Sarnaselt saate peategelasega sai ka Marika Financial Corporationilt kirju.
Kuvatõmmis Kanal 2 saatest

Välismaise panga juures oli ahvatlevaks laenupakkumine. «Vaatasin, et on soodsad protsendid, väiksemad, kaks või kolm protsenti. Tahtsin 70 000 eurot, et korter endale osta. Sellise põhimõttega, aga ma ei tea, kuidagi läks,» tunnistab Marika.
Hiljem võttis Marikaga Facebookis ühendust väidetavalt ühe pensionäri identiteedi omistanud isik. Samalt kontolt, millest pensionäril endal aimugi ei olnud, tuli Marikale info Malle pangakonto kohta, kuhu laenupakkujad palusid saata raha.
Elu24 toimetusega jagas Marika oma pangakonto väljavõtteid, kus on 2019. aasta mai lõpus tehtud ülekanded Mallele selgelt näha.
Esimene makse läks Malle kontole 24. mail, summaks oli 198 eurot ja selgituseks märkis Marika «Teenuse eeskirjad». Juba järgmisel päeval tegi Marika sama põhjendusega teise makse, sel korral kandis ta oma kontolt teise eestlanna kontole 326 eurot.
27. mail tegi Marika 236-eurose ülekande ja samal päeval kandis ta oma kontolt Malle kontole veel 800 eurot. Kusjuures veidi enne viimast ülekannet võttis Marika 1000 eurot kiirlaenu.
Selgusele jõudmiseks kulus üle poole aasta
«Kui nad esimest korda saatsid mulle arvenumbri, kuhu ma pidin raha saatma, siis oligi see Malle. Mul oli alguses kahtlus, et miks Eesti nimi ja miks temale,» selgitas Marika, kes enda sõnul ka Mallele helistas. «Ta ütles, et tema on ka laenu taotlenud katuse remondi jaoks, ja siis ütles, et maksavad ilusti,» väitis Marika.

Näide kirjast, mille Marika Financial Corporationilt 2019. aasta mais sai. Avaldame e-kirja muutmata kujul:
Tere
Soovin teile teatada, et pank teatas mulle krediidikindlustusest ja tehingu 70 000 eurot tehakse nüüd ja et teie praegune pangakonto krediteeritakse nüüd raha.
Kui ma võtsin teile hetkeks vastata, oli see sellepärast, et pangateeninduse juhataja ja mina olime rahandusasutustega täiskogu istungil teie tehingu toimiku kohta.
Teie 70 000 euro suurune tehing on finantsasutuste poolt juba heaks kiidetud ja valideerimine toimub nüüd.
Koosoleku lõpus jõudsid finantsasutused siiski järeldusele, et laenu väärtuse ja laenu tagamise tagamiseks tuleb laenu väärtuse ja tagasimakse kestuse tõttu tagatise andmiseks ja ametiasutustele reageerida. kõik vaidlused, mis tekivad kahe poole vahel, mis on laenuandja ja laenuvõtja vahel.
Tõepoolest, 876 eurot kujutavad endast ainult tagatist selle kohta, et maksate laenu tagasi ja täidate tagasimaksetähtaegu, kui olete oma valduses.
Siis ootab panga ülekandeteenus nüüd 876 euro suuruse hoiuse tagamist 70 000 euro valideerimise lõpetamiseks teie kontol.
Nii et nüüd laske teha 876 euro suurune tagatisraha, et tagada laen samale aadressile ja minna oma panka samal ajal, et oma raha välja võtta.
Taaskord tahan teile teatada, et me ei saa ametiasutuste otsusega vastu olla.
Tea, et pangakontol oleva summa kinnitamiseks on ametiasutuste otsus väga oluline, sest ilma ametiasutusteta ei saa tehingut lõpule viia.
Selle eest on kohustuslik tagatis 876 eurot ja see tuleb teha kiireks tehingu kiiruseks 70 000 eurot.
Seejärel ootab panga ülekandeteenus 876 euro suuruse deposiidi valmimist, et lõpetada teie praeguse pangakontoga 70 000 euro valideerimine ja et saaksite oma pangadokumentidega oma pangale minna 70 000 eurot, millele teil on õigus.
Pange tähele, et 876 eurot esindavad vaid laenu tagasimaksmise tagatisfondi.
Ja kui jõuate viimase tagasimakse juurde, saadan teie 876 eurot tagasi
Tänan teid mõistmise ja kena päeva eest.

Marika sõnul jäi ta umbes kuue-seitsme kuuga ilma ligi 7800 eurost, osa sellest kandis ta Malle kontole. Siis sai ta aru, et midagi on valesti. «Alguses ma ei tea... nad nagu hüpnotiseerisid! Ma ei saanud aru, et ma kandsin neile raha alguses, siis pärast otse sinna panka.»
Ka Marika mees hoiatas teda. «Ta hakkas mind kohe hoiatama, kui ma esimest korda [raha] saatsin, ta küsis, et kas ei ole imelik Eesti nimega naisele saata.»
«Ma ei teadnud, et ta viis aastat juba nii rumal oli.» – Netikelmide ohver Marika
«Pool aastat kuskil [maksin] ja siis ma ütlesin, et kõik. Ma nagu ärkasin üles, et see ei ole normaalne,» avaldas Marika, kes suhtles netikelmidega nii eesti kui inglise keeles.
«Vahepeal tõlkisin ja saatsin inglise keeles. Nad kogu aeg saatsid vastu, et on raha mingi templi jaoks vaja, siis allkirja jaoks. Siis saadeti mingi avaldus, mida pidin täitma.»
Pärast jälile jõudmist saatis Marika netikelmid enda sõnul pikalt. «Ausalt öeldes kirjutasin inglise keeles neile ja kultuurselt saatsin neid kaugele. Siis nad käisid mulle pinda, et siis ma oma laenu ei saa, ja siis kirjutasin jälle inglise keeles, et ma ei taha rohkem nende laenu, ja saatsin pikalt.»
«Siis kaks aastat läks mööda ja nemad jälle kirjutasid mulle. [...] Peale selle ei ole nad üldse ühendust võtnud.»
SUUR ÜLEVAADE 〉 Petturid pistsid 2022. aastal enda taskusse üle nelja miljoni euro rahva raha
Ta tõdeb: «Ma saan ka aru, et Malle pole süüdi, aga ta ise nõustus sellega, et ta võtab enda nime peale, aga ta kandis ise sinna neile. Ma ei teadnud, et ta viis aastat juba nii rumal oli. Viimati kirjutas ta mulle sõnumi, kui ma hakkasin pankrotti välja kuulutama, mis võttis pea kaks aastat aega. [Kirjutas], et miks ma tema peale ajan, et ta ei ole mitte midagi teinud.»
Lõppkokkuvõttes aga Marika kedagi peale enda milleski ei süüdista. «Ise olin rumal, ega ma ei saa kedagi süüdistada peale enda.»
«Laenu ma ei saanud, ainult võlgasid sain endale kaela,» võttis Marika juhtunu lühidalt kokku. Praegu on naine enda sõnul pankrotis ja võlad on küündinud 25 000 euroni. «Aga noh, mis teha, iga inimene õpib oma vigadest.»

Pettuse ohvriks langeb kaks eestlast päevas
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre avaldas, et 2022. aastal langes kelmide ohvriks keskmiselt kaks inimest päevas ja pettuste leviku vaibumise märke ei ole.
«Pea kõik pettused tehakse Eesti inimestele mujalt riikidest, mistõttu kelmide peatamine siit ei ole võimalik ja ka kaotatud raha tagasisaamine on praktiliselt võimatu. Välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning see võetakse lõpuks välisriikides sularahas välja või suunatakse krüptorahasse. Erandjuhtudel on raha tagasi saadud siis, kui inimene sai kohe aru, et langes pettuse ohvriks, ja võttis ülekande peatamiseks kiirelt ühendust oma kodupangaga. Inimestel endil tuleb olla väga hoolas oma andmetega, et mitte sattuda pettuse ohvriks ja kaotada oma raha,» lisas Tambre.
Sellest, kuidas end kelmide eest kaitsta, saad lugeda SIIT.
Allikas: politsei.ee


Soomes kaalutakse lasteaia kohustuslikuks muutmist alates 3. eluaastast – miks seda vaja on?Lapsed alates 3. eluaastast lapsed peaksid käima lasteaias. Sellise ettepaneku tegi terviseerinevuste vähendamist uurinud sotsiaal- ja terviseministeeriumi teaduslik töörühm, mille raport avaldati teisipäeval.
Töörühma hinnangul peaks üle 3-aastaste laste osalemine lasteaias olema kohustuslik. Praegu on Soomes kõigile lastele kohustuslik eelkool alates 6. eluaastast.
„Kindlasti toimub kohustuse üle eetiline arutelu,” ütles uurimisrühma esimees professor Erkki Vartiainen.
Soomes on 3-5-aastaste lasteaias käivate laste osakaal väiksem kui teistes Põhjamaades, kuigi viimastel aastatel on see mõnevõrra tõusnud. Kui 2020. aastal osales käis lasteaias 88 protsenti Soome 3–5-aastastest lastest, siis Taanis ja Norras 97 protsenti ning Rootsis 95 protsenti, vahendab Helsingin Sanomat.
Töörühma hinnangul saavad lapsed lasteaiast suurimat kasu, kui see algab võimalikult varakult ja mitte ainult enne kooli. Eelkool algab tavaliselt sel aastal, kui laps saab kuueaastaseks.
Lisaks on töörühma hinnangul lasteaias käimine oluline soome keele õppimise seisukohalt.
Riigi majandusuuringute keskuse (VATT) eelmise, 2022. aasta sügisel avaldatud uuringu kohaselt on koduhooldustoetuse mõjud negatiivsed nii emadele kui ka lastele.
Teadlaste hinnangul on lasteaiad praegu kriisis. Valdkond tuleks muuta atraktiivsemaks karjäärivõimaluseks, parandades lasteaedades töötingimusi ning tõstes lapsehoidjate ja lasteaia õpetajate palka.
„Kui me lasteaedade puhul läbi kukume, on oht, et terviseerinevused kasvavad veel palju aastakümneid,” on raportis kokku võetud.
Töörühmal on kokku seitse ettepanekut, mis võiksid soomlaste tervisealast ebavõrdsust vähendada.
„Ettepanekud tagavad täielikult sotsiaal- ja tervishoiuteenuste võimekuse,” ütles töörühma kuulunud endine Kela tegevjuht Elli Aaltonen.
Üks kesksemaid ettepanekuid on vaesuse vähendamine lastega peredes. Muuhulgas on selles välja pakutud vahenditeks lastetoetuste süsteemi reformimine nii, et see oleks suunatud just kõige nõrgemas majanduslikus olukorras olevatele peredele, ning laste huvitegevuse sihipärane toetamine.
Soomlaste – nii naiste kui meeste – eluiga on 1990ndatest aastatest alates pikenenud üle viie aasta. Soomlaste tervis varieerub aga oluliselt olenevalt sotsiaal-majanduslikust staatusest, soost, perekonnaseisust, elukohast ja emakeelest.
Terviseerinevuste vähendamise võimalusi uurinud töörühm pööras oma ettepanekutes tähelepanu sellele, mida soomlased söövad. Uuringute järgi on soomlaste toidulaual endiselt liiga palju liha ja liiga vähe köögivilju.
Ettepanekute nimekirjas on kehtestada maksud ebatervislikule toidule, mis sisaldab soola, suhkrut või kõvasid rasvu.
Need muudatused pakkus töörühm välja terviseerinevuste vähendamiseks:
Vaesuse vähendamine lastega peredes
Kõik lapsed lasteaeda alates kolmandast eluaastast
Tagada, et igal noorel oleks lõpetatud pühikool
Tervise edendamine, investeerides toitlustusse
Tervisepõhine maks
Hoiduda kommertshuvide suurendamisest alkoholiturul
Ambulatoorne psühhiaatriline abi ilma sotsiaalkindlustusteenuste piirmäärata
Allikas: Sotsiaal- ja tervimiseministeeriumi teaduslik ekspertgrupp tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks


Vabandus EKRE ees: Helmede värske jutt ei kattu sugugi Kremli jutugaPühapäevases raadiosaates „Räägime asjast" ühendasid Mart ja Martin Helme kõik oma pretensioonid Eesti Vabariigi vastu.Pilt sai selge ja morn: Riigikogu on võimul ebaseaduslikult, sest e-valimiste hääled suunati kahtlaselt Kaja Kallase erakonnale. EKRE moodustas sellega tegelemiseks riigikogu toetusrühma. Eestis on põhiseaduslik kriis. Nii võib kokku võtta EKRE asutaja ja tema poja ülimalt tasakaaluka analüüsi.Kriisi tunnused: valitsus on ebausaldusväärne, sest peaminister Kallas on ustav „oma Brüsseli peremeestele". Enamik tipp-poliitikuid „teenib suurkorporatsioonide huve" (Mart H. varem). Kaitsejõude juhib Eesti julgeolekule ohtlik kindral Martin Herem. Kaitsepolitsei, prokuratuur ja politseiamet on korrumpeerunud (vist Reformierakonna suunas). Õiguskord puudub. Kohus kiusab ilmaasjata inimesi. Ajakirjandust ei tohi usaldada, kuna „peavoolu" ajakirjanikud kirjutavad meelega valet. Varieeruvalt kas kapo või Liberastide Internatsionaali korraldusel. Riiklikku tervishoidu juhivad valgetes kitlites fašistid(!), kes koroona päevil sundisid rahvast vaktsiinidega oma tervist kahjustama ning maske kandma. Terve mõistus olevat aga Euroopast ja Põhja-Ameerikast ära kolinud (Helmed ei täpsustanud, kuhu terve mõistus kolis - vist Venemaale, Hiinasse, Valgevenesse, Aafrikasse ning araabia maadesse?).No kas pole hull lugu? Eesti tuleb päästa! KÕIK demokraatlikud institutsioonid on ju mädad. Valitsus, parlament, politsei, kohus, prokuratuur, ajakirjandus ja arstid osalevad salakokkuleppes eesti rahva huvide vastu.Eesti Ekspress rõhutab: EKRE selline avaldus ei meenuta absoluutselt mitte Kremli jutupunkte. Ega ka seda, kuidas Stalini käsik Andrei Ždanov 1940. aastal just nendesamade argumentidega nõudis Eesti Vabariigi valitsuse vahetamist - rahvasõbraliku valitsuse vastu.HANS H. LUIK


Prokuratuuri segane jutt ajas riigikohtul harja punaseksOMAPÄRANE REKORD? Prokurör väljendas ennast lausa nelja lehekülje pikkuse raskepärase lausega. Riigikohus sai pahaseks.Prokuratuuri ebaselgelt sõnastatud taotlused vara konfiskeerimiseks või arestimiseks ei kuulu Eesti kohtutes enam rahuldamisele. Selline on riigikohtu värske ja jõuline suunis kõigile eeluurimiskohtunikele.Riigikohus lõi pretsedenti loova seisukoha eelmisel nädalal Saaremaa ärinaise Karolina Libliku kriminaalasjas. Teda ja tema isa Tullio Liblikut kahtlustatakse Euroopa prokuratuuri poolt ligi 1,7 miljoni euroses soodustuskelmuses.Euroopa delegaatprokurör Silvia Kruusmaa oli esitanud Karolina Libliku kolmele kinnistule kohtuliku hüpoteegi seadmiseks silmapaistvalt pika taotluse. Dokument koosnes 57 leheküljest. Sellest 30 lehekülge võttis enda alla kuriteokahtluse sisu.Sealt olulise info ülesleidmine nõudis isegi kogenud riigikohtunikelt ebamõistlikke pingutusi. „Tegelikult piisanuks karistusõiguslikult oluliste faktide edasiandmiseks kõige rohkem kolmest-neljast leheküljest," kirjutavad riigikohtunikudHannes Kiris, Juhan Sarv ja Heili Sepp kohtumääruses.Lisaks raskendasid taotluse lugemist „ülimahukad ja raskepärased laused, millest mõne pikkus ligineb paarikümnele reale, ühel juhul aga lausa neljale leheküljele".Ebaoluline info uputabRiigikohus on alates 2007. aastast nõudnud, et prokurörid kasutaksid kaunist ja arusaadavat emakeelt. Süüdistusakti tekst peab olema keeleliselt korrektne ja loogiline.Libliku kriminaalasi näitab, et prokuratuuris on siiani raskusi enda väljendamisega arusaadavas eesti keeles. „Osutatud puudused pole ainuomased praegusele taotlusele. Pigem on seda laadi vead menetlustoiminguks kohtu loa küsimisel tüüpilised," viitab riigikohus konfiskeerimisega seotud juhtumitele.Riigikohus toob eraldi välja, miks on pikk ja segane jutt halb: „...menetlustoimingu loa taotluse ülekoormamine ebaolulise infoga ja selle ebaselgus takistavad kohtul taotlust piisavalt kiiresti lahendada, riivavad kaitseõigust ja suurendavad menetluskulusid."Ehk raskepärase dokumendi sisu mõistatamine raiskab teiste inimeste aega ja raha. Karolina Libliku kaitsja Kaspar Koppel kurtiski, et kahtlustuse tekst oli liiga pikk, mistõttu polnud tal võimalik seda määruskaebetähtaja jooksul läbi töötada.Lisahoob kohtunikeleEt tulevikus säärast olukorda ennetada, andsid riigikohtunikud alama astme kohtutele lisahoova prokuröridelt selgesõnalise emakeele nõudmiseks.Kui vara konfiskeerimise või arestimise taotluse sisu ei ole mõistetav, siis on maakohus pädev jätma prokuratuuri taotluse käiguta. Prokurör saab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.Kui ka määratud tähtajaks arusaadavat teksti ei laeku, jätab eeluurimiskohtunik prokuratuuri taotluse läbi vaatamata. Üldjuhul ei takista see prokuratuuril samal eesmärgil uut taotlust esitada.SAAREMAA MÕJUKAMAID PEREKONDI: Ärimees Tullio Liblik ja tema tütar Karolina Liblik 2019. aastal WOW keskuse ehitusplatsil. FOTO MAANUS MASING   SAARTE HÄÄL


Mees pressis Soomes teismeliselt seksi välja, siis soovitas teha enesetapuMees pressis Soomes teismeliselt tüdrukult seksi välja, ähvardades avaldada veebis tema alastifotod. Kui neiu end murest lõikama hakkas, ütles mees „tapa end” ja jätkas seksile sundimist.
Sündmused said alguse sellest, et 27-aastane mees võttis kiirsuhtlusteenuses Kik ühendust 14-aastase tüdrukuga. Vestlus algas normaalselt, kuid neiu sõnul muutus see peagi seksuaalseks, vahendab MTV.
Mees uuris tüdruku seksuaalkogemuste kohta, saatis tüdrukule pilte enda suguelunditest ja palus tüdrukult sarnaseid pilte. Neiu saatis mehele neli aktifotot.
Paari kuu pärast sai tüdruk 15-aastaseks. Mees hakkas tüdrukut kohtumisele meelitama ja lubas talle alkoholi osta.
Mehel õnnestus teismelist tüdrukut kahel korral kohtuma veenda ning mõlemal korral survestas last seksima.
Mees oleks tahtnud kohtumisi jätkata, kuid neiu polnud enam nõus. Ta ei soovinud mehega algusest peale midagi seksuaalset teha.
Mees ei jätnud aga tüdrukut rahule ja asus välja pressima. Mees ähvardas edastada teismelise tüdruku alastifotod ja avaldada need internetis, kui neiu tema nõudmistega ei nõustu.
Ähvardustest ehmunud neiu oli mehele mitu korda rõhutanud, et on alles 15-aastane, kuid see polnud mehe meelt muutnud.
Tüdruk ütles hiljem kohtus, et ta ei teatanud asjast, sest arvas, et keegi teda ei usu. Ta kartis sellest rääkida ka teistele täiskasvanutele, et ema sündmustest teada ei saaks.
Ema teadis siiski, et midagi on valesti. Tüdruku käitumine oli ärrituv, endasse tõmbunud ja ärev. Tüdruk oli samuti hakanud end lõikuma, kuid ema ei teadnud, miks.
Meeleheitel neiu pöördus oma väljapressija poole, saates talle oma lõikumisest pildi, kuid mees vastas vaid: „tapa end”. Tema ebaviisaka ja hoolimatu käitumise tagajärjel blokeeris neiu mehe, et ta ei saaks enam talle sõnumeid saata.
Vanemad organiseerisid depressioonis tüdrukule professionaalse abi. Kui mees tüdrukuga kaks aastat pärast sündmusi uuesti ühendust võttis ja kohtumist nõudis, otsustas neiu mehe vastu kuriteoteate esitada.
Ta nõustus mehega kohtuma, et saada teada tema registreerimisnumber ja seeläbi ka tema õige isik kuriteost teatamise eesmärgil.
Neiu kohtus mehega kesklinnas avalikus kohas. Mees tuletas uuesti meelde tema valduses olevaid fotosid ja nõudis oraalseksi, et ta fotod kustutaks.
Mees üritas kallistada ja katsuda tüdrukut, kes aga oli saanud soovitud registreerimisnumbri ja lahkus. Mees jooksis piltide üle vingudes tüdrukule järele. Neiu võttis mehe mobiiltelefoni, kustutas pildid ja jätkas oma teed.
Pärast seda esitas tüdruk kuriteoteate. Mees eitas enamikku sündmustest.
Lääne-Uusimaa kohus karistas 34-aastast Jarmo Martti Kouhiat lapse seksuaalse väärkohtlemise eest kahe aasta ja kahe kuu pikkuse reaalse vangistusega. Kuriteod pandi toime 2017. aastal Lohjas.
Kohus mõistis mehelt ohvrile tekitatud kahju ja kannatuste hüvitamiseks välja 14 000 eurot.


Vabandus EKRE ees: Helmede värske jutt ei kattu sugugi Kremli jutugaPühapäevases raadiosaates „Räägime asjast“ ühendasid Mart ja Martin Helme kõik oma pretensioonid Eesti Vabariigi vastu. Pilt sai selge ja morn: Riigikogu on võimul ebaseaduslikult, sest e-valimiste hääled suunati kahtlaselt Kaja Kallase erakonnale. EKRE moodustas sellega tegelemiseks Riigikogu toetusrühma. Eestis on põhiseaduslik kriis. Nii võib kokku võtta EKRE asutaja ja tema poja ülimalt tasakaaluka analüüsi.Kriisi tunnused: valitsus on ebausaldusväärne, sest peaminister Kallas on ustav „oma Brüsseli peremeestele“. Enamik tipp-poliitikuid „teenib suurkorporatsioonide huve“ (Mart H. varem).Kaitsejõude juhib Eesti julgeolekule ohtlik kindral Martin Herem. Kaitsepolitsei, prokuratuur ja politseiamet on korrumpeerunud (vist Reformierakonna suunas). Õiguskord puudub. Kohus kiusab ilmaasjata inimesi. Ajakirjandust ei tohi usaldada, kuna „peavoolu“ ajakirjanikud kirjutavad meelega valet. Varieeruvalt kas kapo või Liberastide Internatsionaali korraldusel. Riiklikku tervishoidu juhivad valgetes kitlites fašistid(!), kes koroona päevil sundisid rahvast vaktsiinidega oma tervist kahjustama ning maske kandma. Terve mõistus olevat aga Euroopast ja Põhja-Ameerikast ära kolinud (Helmed ei täpsustanud, kuhu terve mõistus kolis – vist Venemaale, Hiinasse, Valgevenesse, Aafrikasse ning araabia maadesse?).No kas pole hull lugu? Eesti tuleb päästa! KÕIK demokraatlikud institutsioonid on ju mädad. Valitsus, parlament, politsei, kohus, prokuratuur, ajakirjandus ja arstid osalevad salakokkuleppes eesti rahva huvide vastu. Eesti Ekspress rõhutab: EKRE selline avaldus ei meenuta absoluutselt mitte Kremli jutupunkte. Ega ka seda, kuidas Stalini käsik Andrei Ždanov 1940. aastal just nendesamade argumentidega nõudis Eesti Vabariigi valitsuse vahetamist – rahvasõbraliku valitsuse vastu.


Võitlus eesti keele pärast. Prokuratuuri segane jutt ajas riigikohtul harja punaseksOMAPÄRANE REKORD? Prokurör väljendas ennast lausa nelja lehekülje pikkuse raskepärase lausega. Riigikohus sai pahaseks.Prokuratuuri ebaselgelt sõnastatud taotlused vara konfiskeerimiseks või arestimiseks ei kuulu Eesti kohtutes enam rahuldamisele. Selline on riigikohtu värske ja jõuline suunis kõigile eeluurimiskohtunikele.Riigikohus lõi pretsedenti loova seisukoha eelmisel nädalal Saaremaa ärinaise Karolina Libliku kriminaalasjas. Teda ja tema isa Tullio Liblikut kahtlustatakse Euroopa prokuratuuri poolt ligi 1,7 miljoni euroses soodustuskelmuses.Euroopa delegaatprokurör Silvia Kruusmaa oli esitanud Karolina Libliku kolmele kinnistule kohtuliku hüpoteegi seadmiseks silmapaistvalt pika taotluse. Dokument koosnes 57 leheküljest. Sellest 30 lehekülge võttis enda alla kuriteokahtluse sisu. Sealt olulise info üles leidmine nõudis isegi kogenud riigikohtunikelt ebamõistlikke pingutusi. „Tegelikult piisanuks karistusõiguslikult oluliste faktide edasiandmiseks kõige rohkem kolmest-neljast leheküljest,“ kirjutavad riigikohtunikud Hannes Kiris, Juhan Sarv ja Heili Sepp kohtumääruses.Lisaks raskendasid taotluse lugemist „ülimahukad ja raskepärased laused, millest mõne pikkus ligineb paarikümnele reale, ühel juhul aga lausa neljale leheküljele“.Ebaoluline info uputabRiigikohus on alates 2007. aastast nõudnud, et prokurörid kasutaksid kaunist ja arusaadavat emakeelt. Süüdistusakti tekst peab olema keeleliselt korrektne ja loogiline.Libliku kriminaalasi näitab, et prokuratuuris on siiani raskusi enda väljendamisega arusaadavas eesti keeles. „Osutatud puudused ei ole ainuomased praegusele taotlusele. Pigem on seda laadi vead menetlustoiminguks kohtu loa küsimisel tüüpilised,“ viitab riigikohus just konfiskeerimisega seotud juhtumitele.Riigikohus toob eraldi välja, miks on pikk ja segane jutt halb: „menetlustoimingu loa taotluse ülekoormamine ebaolulise infoga ja selle ebaselgus takistavad kohtul taotlust piisavalt kiiresti lahendada, riivavad kaitseõigust ja suurendavad menetluskulusid“. Ehk raskepärase dokumendi sisu mõistatamine raiskab teiste inimeste aega ja raha. Karolina Libliku kaitsja Kaspar Koppel kurtiski, et kahtlustuse tekst oli liiga pikk, mistõttu polnud tal võimalik seda määruskaebetähtaja jooksul läbi töötada. Lisahoob kohtunikeleEt tulevikus säärast olukorda ennetada, andsid riigikohtunikud alama astme kohtutele lisahoova prokuröridelt selgesõnalise emakeele nõudmiseks.Kui vara konfiskeerimise või arestimise taotluse sisu ei ole mõistetav, siis on maakohus pädev jätma prokuratuuri taotluse käiguta. Prokurör saab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui ka määratud tähtajaks arusaadavat teksti ei laeku, siis jätab eeluurimiskohtunik prokuratuuri taotluse läbi vaatamata. Üldjuhul ei takista see prokuratuuril samal eesmärgil uut taotlust esitada.Mida arvab prokuratuur?Ekspress tundis huvi, mida arvatakse riigikohtu pretsedenti loovast määrusest prokuratuuris. Saime vastuse riigiprokuratuuri pressiesindajalt. Ta rõhutas, et Liblikute kriminaalasjaga tegeleb Euroopa prokuratuur ja seetõttu Eesti prokuratuur seda teemat ei kommenteeri.Pressiesindaja kinnitusel on „kõigi menetluspoolte huvi, et nii prokuröride, kaitsjate kui ka kohtunike koostatud dokumendid ning määrused oleksid selgesti jälgitavad ja asjakohased. See on põhimõte, millest me oleme oma töös seni lähtunud ja lähtume ka edaspidi.“


Lekkinud Vene saladokumendid kirjeldavad täpselt Reformierakonna ja Kaja Kallase tegevustRahvusvaheline ajakirjanike konsortsium paljastas salajased strateegiadokumendid, mis puudutavad Venemaa plaane Balti riikides, kusjuures eraldi on välja toodud Venemaa ja vene kultuuri mõju tugevdamine, mida Reformierakond on venekeelsete massisisserändega edukalt teostanud.
Kuigi ei saa ehk julgelt väita, et Reformierakond tegeleb otseselt Kremli poliitika elluviimisega, on poliitoravate tegevus igati soodustanud Venemaa mõju tugevnemist Eestis. “Kremli kasulikud idioodid” on poliitoravad igal juhul.
BNS vahendab: “Üldine siht on vähendada NATO kohalolekut ja mõjuvõimu ning tugevdada Venemaa mõju ja vene kultuuri. Muu hulgas näitavad dokumendid kavatsust nurjata NATO sõjaväebaaside rajamist, nõrgestada kohalikke demokraatlikke valitsusi, laiendada Vene kultuurilist ja keelelist mõju ning tugevdada Kremli-meelseid poliitilisi organisatsioone.”
Reformierakond on Eesti teatud ulatuses, eriti Tallinnas, Harjumaal ja Ida-Virumaal, täiesti ära venestanud, luues sellega venekeelse avaliku ruumi, kuhu saavad kinnituda mitte ainult putini-meelsed, vaid ka Venemaa diktaatorist eemale hoidvad suurvenelased, kes pole samuti meie sõbrad. Juba Kaja Kallase võimule saades tehti välismaalaste seaduses muudatus, mis lubas Eestisse ohtralt võõrtööjõudu endisest Nõukogude Liidust, mida kinnitasid ka tollase ettevõtlusministri Andres Suti sõnad, et oodatud on just  idast tulijad.
Kaja Kallase valitsus lubas Eestisse kontrollimatu Ukraina põgenikelaine. Kuni see tuli otse Ukrainast, näiteks Poola kaudu, oli asi normaalne, kuid siis hakkasid põgenikud saabuma läbi agressorriigi, Venemaa kaudu, ja see pole kindlasti normaalne. Ainult naiivitarid võivad arvata, et Venemaa ei saatnud selle migratsiooniga siia vajalikke inimesi ja et meie piirivalve on suutnud kõiki “pahalasi” välja sõeluda. Üks Ukraina luuretöötaja väitis hiljuti meie meedias, et Läti Daugavpils olevat Venemaa eriteenistuste inimesi täis ja hoiatas Krimmi stsenaariumi kordumise eest Baltikumi venekeelsetel aladel.
Valitsus ei kontrollinud alguses ega kontrolli nüüdki kogu Venest ja Ukrainast saabuvat migratsiooni ja seega on Eestis ilmselt ohtralt neid, keda siin olla ei tohiks. Miks ei võta umbes pooled Ukraina põgenikest ajutist kaitset, kui Lääne-Euroopasse saabunud Aafrika ja Araabia migrandid lausa nuruvad seda?
Lisaks on Eesti venekeelses ajakirjanduses juhtrolli haaranud Venemaalt “põgenenud” liberaalid, kes pole ehk küll Putini, kuid on kindlasti suurvene usku, ja nende saated on selget Eestit mõnitavad. Venekeelses meedias sõna saavad pingete õhutamiseks sots Lauri Läänemets, keskerakondlane Yana Toom ja paljud teised venemeelsed, kes aitavad otseselt Kremli agenda levikule kaasa.
Mis puutub Kremli-meelsetesse organisatsioonidesse, siis laskis valimiste võltsimisega aktiivselt tegelev Reformierakond esile kerkida ekskommunistide Vasakparteil, mis saab nüüd otse riigilt tuge. Skandaalne Peterson on küll rootsi kardinate taga, aga pigem oma väljaütlemiste pärast, organisatsioon on elus.
NATO baaside kohta võib öelda vaid seda, et Nursipalu rahvas ja Võrokeste kongress ei kavatse “nurjata NATO sõjaväebaaside rajamist”. Seal on tegu kodude kaitsmisega – liitlased on Võru Taara kasarmutes alati olnud ja ka Nursipalus tegutsenud, ja siis pole keegi nende vastu olnud, vastuseis tuli siis, kui see hakkas kodusid puudutama. Inimesed protesteerivad protsessi vastu, sest kodud jäävad ette ka Rail Balticu, tuuleparkide ja Soodla harjutusväljaku rajamisel. Salamisi võib küsida, et ega maaelanikke ning liitlasi ja Kaitseväge vastandades järsku tahetagi lüüa kiilu riigikaitse ja kodanike vahele?
Reformierakond ja Kaja Kallas aga on Eesti venekeelset rahvast täis täis lasknud, nõrgestades samas eestlaste kui põlisrahva, tema keele ja kultuuri mõju – aga põlisrahvas ongi ju ainus tõsine vastuhakkaja, sest Eesti eest ei hakka siin sõdima ei siinne nigeerlasest taksojuht ega hiljuti Postimehele intervjuu andnud ukrainlane Dmitri, kes sõjaväeteenistuse eest siia põgeneski. Praegused võimud nõrgestavad teadlikult eestlaste kaitsetahet igasuguste vastasseisude tekitamisega.
Ei saa mööda minna ka “ajurünnakust” EKRE abielureferendumi vastu, kus Reformierakond ladus lauale ohtralt ettepanekuid Venemaa poolt ja NATO vastu. “Pulli” võib ju teha, aga seda tehti täiesti tõsise asja, rahvahääletuse raames, mida mujal maailmas võetakse tõsiselt. Venemaa sai sealt kindla plusspunkti.
Ja ikka endiselt on Eestis alles Andrus Ansipi äpardus, pronkssõdur Aljoša, mis tõmbab suurvenelasi nagu meepott enda poole. Rääkimata venekeelsete korruptiivsusesse kalduvast võimust pealinnas ja haridusminister Kristina Kallasest, kes loob “ühiskoole” ja jätab eestlastele põlglikult ainult pastlad ja kandle. VEB Fondi ja skandinaavlaste rahapesu juured on samuti otstega Venemaal, olles seotud ka Reformierakonnaga.
Eraldi võib peatuda lõigul: “nõrgestada kohalikke demokraatlikke valitsusi”. Viimased valimised, mis erinesid Soome omadest nagu öö ja päev, näitasid sellist võimu saamise nimel vangerdamist, infooperatsioone ja häbematut petmist “võitjate” poolt, et Eestit ei saa enam kuidagi demokraatlikuks riigiks pidada, pigem on see postsovjetlik korruptantide maa. Inimestes usalduse kaotamine demokraatia vastu teenib samuti Kremli huve.
Millised on siis Reformierakonna saavutused? Venekeelse kogukonna suurendamine – tehtud! Vene keele kasutusala laiendamine – tehtud! Vene-Ukraina etnilise konflkti võimaluse suurendamine – tehtud? Eestlaste vastupanutahte nõrgendamine – tehtud! Tülide istutamine ühiskonda – tehtud! Ja lõpuks – Venemaa mõju suurendamine on samuti tehtud!
Uued Uudised