Raadiohommikus: kas tööstuses tulevad koondamised?Raadiohommikusse tuleb külla tööstusettevõtte ETS NORD juhatuse esimees Urmas Hiie. Räägime hindadest, inflatsioonist ja peaministri soovitusest ettevõtjatele langetada toodete-teenuste hindu ning puudutame laiemalt riigi ja ettevõtjate suhteid. Juttu tuleb sellest, kuidas täita riigi kõhna rahakotti, ning uurime, kas tööstussektori madalseis hakkab jõudma ka töötajateni. Ehk – kas silmapiiril terendavad tööpuuduse kasv ja koondamised.
Kuuleme ka, kuidas kommenteerib riigi rahanduse seisu eile riigikogus arutelul osalenud Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik.
Julgeolekuekspert Rainer Saksa kaasabil võtame kokku viimased uudised Venemaa agressioonisõjast Ukrainas. Räägime Nova Kahhovka tammi õhkulaskmise järgsest seisust, olukorrast rinnetel, viimastest infooperatsioonidest, Vene ja Poola vabatahtlike tegevusest Belgorodi kandis, jne.
Tallinnas algab laupäeval, 10. juunil linnaruumifestival „Tulevik on täna/v”. Stuudios on festivali peakorraldaja Pille Laiakask ja abilinnapea Madle Lippus, kellelt kuuleme, miks Rävala puiestee nädalaks ajaks autoliiklusele kinni pannakse ehk mida festivalil teha ja näha saab ning millist laiemat sõnumit üritus kannab.
Loome raadiosilla Brüsselis viibiva Äripäeva ajakirjaniku Indrek Lepikuga, kes on Euroopa Liidu keskuse koridorides mitmesuguseid tähtsaid taustajutte kuulamas.
Hommikuprogrammi veavad saatejuht Neeme Korv ja uudistetoimetaja Laura Saks.
Saatepäev jätkub kolme saatega:
11.00–12.00 "Triniti eetris". Räägime ettevõtete omandamistest ja ülevõtmistest ning täpsemalt sellest, kuidas ettevõtet praktiliselt müügiks ette valmistada. Juttu tuleb ka trendidest M&A turul, millal ja millest alustada firma müügiks ette valmistamist ning millised on tüüpilisemad probleemid müügiprotsessi eel ja ajal. Räägitakse ka sellest, kuidas kujuneb ettevõtte hind ja mida läbirääkimistel silmas pidada.
Neil teemadel arutlevad finantsnõustamisettevõtte Prudentia Tallinn juhtivpartner Illar Kaasik ning Triniti advokaadibüroo partner ja tehingutiimi juht Siim Maripuu. Saadet juhib Gregor Alaküla.
13.00–14.00 "Juhi jutud". Saates on külas Eesti parimaks rahapesuvastase võitluse eksperdiks nimetatud Rahapesu Andmebüroo (RAB) juht Matis Mäeker. Juhikonkursil parimaks tunnistamisest hoolimata ei saanud ta esimesel katsel tööle asuda, sest toonane minister Martin Helme astus vahele ja heitis tulevasele juhile ette vähest juhtimiskogemust. Tänaseks on ta ametit vedanud kaks aastat.
Saates tuleb juttu, miks on kriisid head ja mida on ta keerulistest ning skandaalideks paisunud hetkedest õppinud, kuidas kiirelt kasvavat organisatsiooni ja meeskonda üles ehitada, kui kaugele tuleb juhtides minna aususega ja millega ta oma töötajaile eeskuju näitab. Saatejuht on Rivo Sarapik.
15.00–16.00 "Mets ja majandus". Saade lahkab Eesti puitmajasektori raskusi. Senine ekspordiliider on raskustes, nõudlus peamistel turgudel on languses. Koos saatekülalise, Eesti Puitmajaliidu juhatuse esimehe Martin Taltsiga otsime kriisi põhjuseid ja vaatame tulevikku.
Lisaks teeme juttu kortermajade renoveerimisest. Martin Talts on ka majaelementide tootja KMT Prefab juhataja ning tema hinnangul on tehastes toodetud renoveerimispaneelidel suur tulevik. Saatejuht on Toomas Kelt.
Kuulake Äripäeva raadiot Tallinnas ja Harjumaal 92,4 MHz, Tartus 97,7 MHz, Pärnus 91,9 MHz, Haapsalus 96,0 MHz, Saaremaal 101,7 MHz ja Ida-Virumaal 94,6 MHz.
Kuulamislingi ja nädala saatekava leiate siit.


SYNNE VALTRI langes pahalaste küüsi: ärge tellige nendelt tooteidNäo- ja kehahooldus
SYNNE VALTRI langes pahalaste küüsi: ärge tellige nendelt tooteid
Autor
Buduaar
06. juuni 2023 | 17:59
Synne Valtri — FOTO: Synne Valtri/Kanal 2
Armastatud lauljatar Synne Valtri annab teada inetust petuskeemist, mida tema nime alt teha üritatakse.
Nimelt on keegi pahatahtlik hakanud Synne nime alt väidetavalt toimivaid kaalulangetus preparaate müüma. “Minu nime alt püütakse müüa erinevaid kaalu langetavaid preparaate. Mina neid reklaame ei näe, mulle on ilmselt blokeeringud peale pandud. Minu tuttavad ja sõbrad näevad neid reklaame,” nendib Valtri.
Synne tõdeb, et asi läks tema jaoks eriti tõsiseks, kui ta sai antud teemal ühelt neiult kirja. “Ma sain kirja ühelt neiult, kes peaaegu oleks tellinud neid tooteid ja ta kirjutas mulle ja uuris, et kas need tõesti toimivad,” sõnab naine, kes loomulikult ütles, et tegemist on pettusega ning kindlasti ei tohiks neid tooteid osta.
Synne lisab veel: “Palun olge ettevaatlikud, millistelt lehtedelt te tellite tooteid. Kontrollige palun ettevõtete tausta. Ükski tablett siin ilmas ei tee meid kedagi saledaks ja ilusaks. Selleks, et kaalu langetada tuleb vaadata üle oma toidulaud ja tuleb olla füüsiliselt aktiivne. Palun ärge lihtsalt ostke neid tooteid,” kirjutab Synne sotsiaalmeediasse tehtud postitustes.

View this post on Instagram
A post shared by SYNNE VALTRI (OFFICIAL) (@synnevaltri)
View this post on Instagram
A post shared by SYNNE VALTRI (OFFICIAL) (@synnevaltri)
Synne Valtri hoiatus petuskeemi eest, millega tema seotud ei ole — FOTO: Synne Valtri/Instagram


SYNNE VALTRI langes pahalaste küüsi: ärge tellige nendelt tooteidSeltskonnauudised
SYNNE VALTRI langes pahalaste küüsi: ärge tellige nendelt tooteid
Autor
Buduaar
06. juuni 2023 | 17:59
Synne Valtri — FOTO: Synne Valtri/Kanal 2
Armastatud lauljatar Synne Valtri annab teada inetust petuskeemist, mida tema nime alt teha üritatakse.
Nimelt on keegi pahatahtlik hakanud Synne nime alt väidetavalt toimivaid kaalulangetus preparaate müüma. “Minu nime alt püütakse müüa erinevaid kaalu langetavaid preparaate. Mina neid reklaame ei näe, mulle on ilmselt blokeeringud peale pandud. Minu tuttavad ja sõbrad näevad neid reklaame,” nendib Valtri.
Synne tõdeb, et asi läks tema jaoks eriti tõsiseks, kui ta sai antud teemal ühelt neiult kirja. “Ma sain kirja ühelt neiult, kes peaaegu oleks tellinud neid tooteid ja ta kirjutas mulle ja uuris, et kas need tõesti toimivad,” sõnab naine, kes loomulikult ütles, et tegemist on pettusega ning kindlasti ei tohiks neid tooteid osta.
Synne lisab veel: “Palun olge ettevaatlikud, millistelt lehtedelt te tellite tooteid. Kontrollige palun ettevõtete tausta. Ükski tablett siin ilmas ei tee meid kedagi saledaks ja ilusaks. Selleks, et kaalu langetada tuleb vaadata üle oma toidulaud ja tuleb olla füüsiliselt aktiivne. Palun ärge lihtsalt ostke neid tooteid,” kirjutab Synne sotsiaalmeediasse tehtud postitustes.
View this post on Instagram
A post shared by SYNNE VALTRI (OFFICIAL) (@synnevaltri)
View this post on Instagram
A post shared by SYNNE VALTRI (OFFICIAL) (@synnevaltri)
Synne Valtri hoiatus petuskeemi eest, millega tema seotud ei ole — FOTO: Synne Valtri/Instagram
Canva/TV3.ee — FOTO: Canva.ee
Buduaari mängud
Suur kokanduse fännide duell – kui hästi sa tunned Jamie´t või Gordonit?
Grenardi esindussalong — FOTO: Grenardi
Sisuturundus
GRENARDI avas Viru Keskuses uudse kõrgtehnoloogilise juveelisalongi, milles on ka privaatne VIP-tsoon!


Bulgaaria parlament kiitis heaks uue valitsuseSOFIA, 6. juuni, AFP-BNS – Bulgaaria parlament kiitis teisipäeval heaks uue Euroopa-meelse valitsuse, mille pakkusid kaheaastase ummikseisu lahendamiseks välja korruptsioonivastane Me Jätkame Muutust (PP) ja paremtsentristlik GERB.
Tehnokraatide valitsus sai 240-kohalises parlamendis 132 häält.
Üheksaks kuuks saab peaministriks endine haridusminister, teadlane Nikolai Denkov PP-DB koalitsioonist, seejärel võtab ameti üle endine Euroopa Komisjoni innovatsioonivolinik Marija Gabriel.
Bulgaaria oli valimistest möödunud kahe aasta jooksul püüdnud tulutult moodustada valitsust, mis viiks läbi hädavajalikud reformid.
Mais teatas Gabriel, kellele konservatiivne GERB oli teinud ettepaneku juhtida läbirääkimisi, roteeruvate peaministritega võimujagamisvalitsuse moodustamisest koos PP-DB-ga.
Esialgu on 60-aastane Denkov peaminister ja äsja Brüsseli ametist lahkunud 44-aastane Gabriel saab välisministriks. 2024. aasta märtsis võtab ta peaministriameti üle.
Bulgaarial ei ole kunagi varem olnud roteeruvat peaministrikohta, kuid kompromiss oli ainus võimalus valitsuse moodustamiseks pärast seda, kui Gabriel ei suutnud tagada GERB-i valitsusele kahe parlamendi väikepartei toetust.
Uuel valitsusel tuleb võtta kiiresti vastu riigieelarve, reformida õigussüsteemi ning liikuda edasi euroala ja Schengeni viisaruumiga liitumise poole.
AFP – Baltic News Service


Lehtme „linnapea“ kerkis kiiresti Lvivi poliitika tippu ja langes sealt sama ruttuKohaliku meedia teada sai Vaskiv aselinnapea kohalt lahti samadel põhjustel, millest algasid ka MTÜ Slava Ukraini jamad - kulmu kortsutama paneval määral tulu teenimine.
Suurtes probleemides sipleva MTÜ Slava Ukraini üks peategelasi Johanna-Maria Lehtme on olnud avalikkuse tähelepanu all. Tema võimsalt alanud poliitiline karjäär erakonnas Eesti 200 jäi väga lühikeseks, kui ta vast valitud riigikogu liikmena otsustas parlamendist lahkuda.
Palju suurem karjäär oma kodumaa poliitikas on selja taga aga teisel Slava Ukraini loo peategelasel Hennadi Vaskivil, keda Lehtme tavatses nimetada „linnapeaks". Kuigi Vaskiv ei olnud tegelikult linnapea, on tema tee poliitikas olnud erinevalt Lehtmest pikk ning tulemuslik.
Eesti avalikkus teab Vaskivit kui Slava Ukraini Ukraina-poolse partneri All For Victory tegevjuhti ja kui endist Lvivi abilinnapead. Ja nüüd ka kui Lehtmega lähedastes suhetes olnud meest. Ja kui kahtlused peaksid tõeks osutuma, siis ka kui Slava Ukraini teise koostööpartneri IC Construction variomanikku.
Ukrainlased teavad aga Vaskivi kohta veel tunduvalt rohkem. Kui kirju ja skandaalidest puretud on Vaskivi poliitiline karjäär, valgustab teid Eesti Ekspress koos Ukraina uudisteportaaliga ZAXID.NET.

Linnapea usaldusisik
Hennadi Vaskiv ei ole Ukrainas üle riigi tuntud ning tema taustast enne jõudmist avalikku sektorisse pole palju teada. Tema vanemad on pärit Lvivi oblastis Poola piiri ääres asuvast Tšervonohradi linnast. Linn on siiani tuntud kui kaevanduslinn ning Vaskivi isa elu oli enne 1990. aastatel Läände emigreerumist seotud kivisöega.
Ettevõtlus- ja pangandusharidusega Vaskiv tegi enne Lvivi linnavõimu juurde jõudmist karjääri Austria ettevõttes Dunpak Packaging, kus tõusis selle Ukraina haru tegevjuhiks. Firma nimetab end pakkelahenduste pakkumisel Kesk- ja Ida-Euroopa turuliidriks. Seal töötas Vaskiv koos Oleksandr Tšernoviga, kellest sai hiljem Slava Ukraini skandaali keskne vilepuhuja.
Lvivi linnapea Andri Sadovõi on ametis juba üle 17 aasta. Sellesse ametisse pääses ta 2006. aasta märtsis Euroopa-meelse presidendi Viktor Juštšenko asutatud partei Meie Ukraina kaudu. See asutati vahetult pärast 2004.2005. aasta oranži revolutsiooni ehk teist suurt Ukraina uutmise katset pärast iseseisvumist 1991. aastal.
2010. aastaks oli Juštšenko oma kaardid maha mänginud ning kaotas presidendivalimised venemeelsele Viktor Janukovõtšile. Sadovõi lahkus parteist ning 2013. aastal asutas ise erakonna Samopomitš (Isemajandav). Erakond tegi 2014. aasta Euromaidani revolutsiooni ja Janukovõtši kukutamise järgsetel ülemraada valimistel lausa kolmanda tulemuse ja pääses ka võimuliitu. Edasine oli erakonna jaoks aga üsna kuulsusetu ning Sadovõi katse kandideerida 2019. aastal Ukraina presidendiks lõppes tema loobumisega veel enne hääletust.

Lehtme „linnapea“ Sadovõi värbas Vaskivi 2017. aastal. Meer leidis, et ärimaailma tipud võiksid aidata munitsipaalpoliitika protsesse tõhusamaks muuta, eriti mis puudutab ühistransporti, prügimajandust, teetöid ja muud säärast. Nagu ka Eesti linnades, on Lvivil mitmeid aselinnapäid ja Vaskiv oli üks neist. Tema vastutusvaldkonnaks said finants- ja majandusküsimused. Kohaliku väljaande ZAXID. NET andmetel oli Vaskiv tegutsenud Sadovõi nõuandjana juba siis, kui ta veel Dunpackis töötas.
2019. aasta presidendivalimiste paiku oli Andri Sadovõil kampaaniaga üksjagu tegemist. Linnapoliitika ohjad usaldas Sadovõi sel kiirel perioodil Hennadi Vaskivile. Sisuliselt sai Sadovõi suure usalduse pälvinud mehest linnapea kohusetäitja, kes juhatas ka linnavalitsuse istungeid.
Sellest ajast pärineb Vaskivile Ukrainas vahest enim tuntust toonud intsident. Linnavalitsuse ruumi tunginud provokaatorid viskasid Vaskivile näkku rohelist värvi. Vaskiv oli väitnud, et talle näkku visatud värv oli söövitav ja põhjustas vigastusi. Vaskivit ründas selliselt Ivan Sprinskõi, kes oli olnud Janukovõtši partei liige peaaegu kuni Kremli-meelse presidendi kukutamiseni. Sama seltskond oli sarnaseid aktsioone korraldanud varemgi.
Telekanal NTA on aga avaldanud kahtlusi, kas kõik ikka oli päris nii, nagu Vaskiv väitis, eriti mis puudutab saadud vigastusi. NTA tuvastas, et Vaskiv poseeris nn haavadega oma abikaasa Oksana ilusalongis, mis tekitas kahtluse, kas vigastused polnud mitte hästi tehtud grimm.

Seifitäis sularaha
Kui palju see juhtum Vaskivi tuntust paisutas, on keeruline hinnata. Aga päris kindlasti paisus Lvivi abilinnapea ametis Vaskivi rahakott. Lausa nii palju, et Ekspressi Ukraina partnerile teadaolevalt on just Vaskivi imeline rikastumine üks põhjuseid, miks ta Lvivi linnavõimu juurest ühel hetkel minema saadeti.
Viimati pidi Vaskiv oma varasid deklareerima 2019. aastal. Siis pani ta kirja, et tal on ainuüksi sularahas seifis seismas 8,8 miljonit grivnat ehk rohkem kui veerand miljonit eurot. Samal aastal ostis tema ilusalongi omanikust abikaasa 2019. aasta Mercedes-Benz GLC Coupe.
Vaskiv tundis end 2020. aasta suvel oma positsioonil juba nii mugavalt, et postitas sotsiaalmeediasse välismaa kuurordis üles võetud video, kus aselinnapea hulpis õhkmadratsil basseinis ning kirjeldas oma visiooni, kuidas tulevikus ajada linnaasju.
Basseinivideos teatas Vaskiv muu hulgas, et linna kõrgemad juhid vajavad korralikku palgatõusu, et töötasu oleks erasektoriga samal tasemel. See video tõi Vaskivile pilkeid nii Lvivi ajakirjanikelt kui poliitikutelt.
2020. aasta kohalikeks valimisteks oli valminud ka Vaskivi uhke eramu, mille hinnanguline väärtus on ZAXID.NETi andmetel 700 000 euro kandis. Arhitekt Tarass Mihhailka sai selle eest üleriigilisel konkursil lausa auhinna.
Novembris 2020 võitis Sadovõi taas kohalikud valimised Lvivis ning sai uue mandaadi linnapeana. Kuidas vaatas tema Vaskivi tegevusele ja basseinivideole, pole teada, aga igal juhul lahkus Vaskiv paar kuud hiljem poolte kokkuleppel ametist.
Lisaks silmatorkavale jõukuse kasvule said meile teadaolevalt talle saatuslikuks ka kasvavad poliitilised ambitsioonid ning osalemine hämaras lobitöös ja skeemides.
Alles eelmisel aastal ostis Vaskiv luksusliku linnamaasturi BMW X6, mille väärtuseks hinnatakse ligikaudu 100 000 dollarit, kirjutab ZAXID.NET. Mees väitis, et seda on vaja tema naisele välismaal käimiseks. Miks selleks ei kõlvanud paar aastat vanem Mercedes, pole teada. Väljaandele teadaolevalt käis Vaskiv tänavu koos abikaasaga ka Kiievis korterit vaatamas.Suured ambitsioonid
Kuigi Vaskivi poliitiline karjäär sai justkui lõpu, paistab ta ise arvavat, et see on ajutine. Meile teadaolevalt on ta eravestlustes väljendanud huvi edaspidigi poliitikas kaasa lüüa. Lvivis on neid, kes vaatavad tema osalusel toimuvat sõjalise abi korraldamist Ukraina sõduritele ja kaasnevat aktiivsust sotsiaalmeedias kui tagasitee sillutamist poliitikasse.Väidetavalt on ta maininud soovi pürgida ise Lvivi linnapeaks.
Üks selline sõjalise abi korraldamise projekte on meile tuttav Slava Ukraini. Uuesti sealseid probleeme detailselt lahti kirjutamata võib öelda, et kui algul tegi Eesti MTÜ koostööd Vaskivi ühinguga All For Victory, siis mingil hetkel ilmus rahaliigutajate sekka ettevõte IC Constructions.
Juba varem on ajakirjandus juhtinud tähelepanu sellele, et firma ametlik omanik on naine, kes igapäevaselt töötab ilusalongis,mis Ukraina meedia andmetel kuulub Vaskivi abikaasale.
IC Constructioni tegevjuht Oleksandr Tšernov on aga nimetanud selle ettevõtte tegelikuks kasusaajaks Hennadi Vaskivit.
Ilmselt oleks liialdus öelda, et MTÜ Slava Ukrainiga hakkas viltu vedama hetkest,mil seal asus Lehtme kõrval tegutsema Hennadi Vaskiv. Eeldused heade kavatsuste untsuminekuks loodi juba ühingu asutamisel. MTÜ ja selle juhatuse liikmeskond otsustati vaat et möödaminnes, ilma et kaasatud inimesed oleksid oma rolli olemusse jõudnud süveneda.Volitustega nõukogu asemel oli MTÜ-l „nõuandev koda“, formaalselt võttes jututuba,mis oli kohati passiivne.
Mitmed endised Slava Ukraini töötajad tunnistavad aga, et Vaskivi ilmumisega läks olukord veel hullemaks. Vaskivi ja Lehtme suhe algas juba mõni kuu pärast Slava Ukraini tegevuse algust. Kuigi sellele faktile kinnituse leidmine võttis Eesti ajakirjandusel aega, oli see paljudele inimestele teada.
See lähedane suhe ei jäänud mõjuta kogu organisatsioonile, tõdevad endised Slava Ukraini töötajad. „Linnapea“ Vaskivi saadetised olid olnud Lehtme - ja sellega ka kogu MTÜ jaoks prioriteetsed. Samuti tõdevad nad, et MTÜ Ukraina-poolsete partnerite katse vedada üle piiri 15 000 e-sigaretti oli juhtum, millele igal muul juhul oleks Lehtme nende hinnangul reageerinud resoluutselt ja koostöö lõpetanud.Seda aga ei juhtunud.
Kuidas eelmise aasta alguses hirmsa kiiruga tööd alustanud MTÜ endale koostööpartnereid otsis ja miks valiti selleks tol hetkel Vaskiv, pole teada. Küll aga on MTÜ nüüd olukorras, kus rahaasjad annetajatelt kogutud vahenditega on sassis,Lehtme selle juhtimisest taandunud ning tema poliitiline karjäär rikutud. Slava Ukraini Ukraina-poolne partnerfirma on aga teeninud kasumit.
Kriminaaluurimine käib mõlemas riigis.

"Linnavalitsuse ruumi tunginud provokaatorid viskasid Vaskivile näkku rohelist värvi."

"Mitmed endised Slava Ukraini töötajad tunnistavad aga, et Vaskivi ilmumisega läks olukord veel hullemaks."
KOMMUNAALPOLIITIK: Hennadi Vaskiv (vasakul) ronis Lvivi kohaliku poliitika redelil üles abilinnapea ametini, kuid kukkus siis alla tagasi. Slava Ukraini juhtum võib uue ronimiskatse nurjata. FOTO FACEBOOK ERAKOGUFOTO BMW KALLIS AUTO: Sellise ilupildiga reklaamib BMW ise oma 2022. aasta X6 mudelit.FOTOD NIKOLAY KORSUN KORSUN.PHOTOMAJA LINNA VEEREL: Hennadi Vaskivi maja projekteerinud firma kirutab oma veebilehel: „Maja asub Lvivi äärelinnas künkaserval, kust avaneb ilus panoraamvaade Lvivi eeslinnadele. Samal ajal on maja kaitstud vaadete eest tänavalt.“

HERMAN KELOMEES;ANDRII DROZDA


Sügisel lavastab riik Muugal suure keemiaplahvatuse. Harjutatakse koolide ja asutuste evakueerimistRiik on koostanud tervikliku riskipildi, mis annab ohuhinnanguid ja käitumisjuhiseid eri katastroofidega toimetulekuks.
Riigikantselei julgeoleku ja riigikaitse koordinatsioonidirektor Erkki Tori selgitas, et kui seni on riigiasutused, näiteks kaitsepolitsei või välisluureamet, uurinud ja analüüsinud enda valdkonda puudutavaid riske eraldi, siis nüüd on riigikantselei kõik Eestit ohustavad riskid koondanud, et manada ühiskonnale ette terviklik riskipilt.
Riskipilt hõlmab teadaolevaid julgeoleku ohuhinnanguid paljudes valdkondades: loodusõnnetusi, epideemiaid, tehnoloogilisi õnnetusi, tulekahjusid jm. Lisaks on selles ära toodud esmased käitumisjuhised. Näiteks üleujutuste peatükis on kirjas, et veetaseme tõusu märgates tuleks evakueeruda ja liikuda kõrgemale.
Selleks et riskid ja nendega kaasnevad käitumisjuhised ei jääks ainuüksi teoreetiliseks dokumendiks, toimub selle aasta sügisel Muugal suurõppus CREVEX, kus harjutatakse keerulise olukorra lahendamist. Seejuures korraldatakse ka laiaulatuslik evakuatsioon.
Täpsemalt algas juba märtsis suurõppuste seeria, millel on 26 alaõppust. Oktoobrini kestva seeria käigus teevad kohalikud omavalitsused ja koolid läbi suurõnnetuse stsenaariumi, et õppida toime tulema suurõnnetuse tagajärgedega.
Õppus kulmineerub sügisel. „Muugal toimub plahvatus ja selle mõjud ulatuvad ümberkaudsete inimeste, ettevõtete ja asutusteni,“ kirjeldas Tori. Õppusesse kaasatakse vabatahtlikud, kellega on enne õppusel osalemine kokku lepitud. Seega juhuslikult keegi näilisse ohuolukorda ei satu.
Tori sõnul on õppuse peamine harjutus viia inimesed ohtlikust alast ohutusse ja tagada neile seal esmavajalik abi. Ta toonitas, et õppuse stsenaarium on siiski utreeritud ja Muuga keemiaplahvatuse tegelikku ohtu hinnatakse väikeseks, kuid sarnaseid evakueerimisoskusi võib aga vaja minna mistahes katastroofi ajal.
„Muutunud julgeolekuolukord on pannud suurema tähenduse elanikkonnakaitsele.“
Viimatine sellises mastaabis suurõppus toimus Eestis 2011. aastal. Tori nentis, et muutunud julgeolekuolukord on pannud suurema tähenduse elanikkonnakaitsele ja sõjalise rünnaku võimalus ei ole enam täiesti kujuteldamatu stsenaarium. „Seetõttu on kõik elanikkonnakaitse õppused üha päevakohasemad,“ lausus ta.
Üks selle aasta õppuse eesmärke on teha koolidele katastroofis käitumise kohta üksikasjalikumad käitumisjuhised.
Tori märkis, et riskipilt on riigikantselei kodulehel kõigile kättesaadav ja seda uuendatakse pidevalt, sest riskid muutuvad ajas. Nii omavalitsused, organisatsioonid, ettevõtted kui ka tavakodanikud saavad sellest juhinduda, et olla võimalikeks kriisideks paremini valmis.
Riskianalüüs valmistab ette Euroopa Liidu elutähtsate teenuste osutajate kerksuse direktiivi (CER-direktiivi) ülevõtmist 2024. aasta oktoobris. Sama aasta sügisel valmib terviklik riskianalüüs, millest saab valdkondlike riskide hindamise, kriisiplaanide koostamise ja maandamistegevuste planeerimise alus.
„79 omavalitsusest oli kriisiks valmisoleku tase hea või keskmine 62-l.“
Tori rääkis, et eri riskide selgitamine ja nendeks valmistumine tähendab laiemas plaanis ka julgeolekuriskide maandamist. Juba enne Ukraina-vastase täiemahulise sõja algust oli näha, kuidas Venemaa n-ö mädandas näiteks propaganda ja korruptsiooniga Ukrainat seestpoolt.
Kuid Eestit varitsevad ohud ei tule ainult Venemaalt. Oleme viimastel aastatel näinud näiteks äärmuslikke ilmaolusid, mis on osa piirkondade elanike elu täiesti segi paisanud. Näiteks Kagu-Eesti torm 2019. aastal ja alles möödunud aasta detsembris Saaremaad räsinud lumetorm, mis jättis majapidamised nädalaks ilma elektrita.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi kriisireguleerimise osakonna juhataja Priit Saare sõnul on üsnagi tõenäoline, et need tormid ei jää Eestimaa pinnal viimaseks, sestap jääb püsima ka elektrikatkestuste tõenäosus. Ta toonitas, et isegi kui Elektrilevi teeb elektrivõrgu ilmastikukindlamaks muutmiseks suuremaid jõupingutusi, peab siiski iga inimene ja asutus olema katkestusteks paremini valmistunud. Saare sõnutsi peaksid inimesed ideaalis ise ühe nädala hakkama saama.
Elektrikatkestustega võivad kaasneda ka sidekatkestused. Sestap soovitas Saar hoida käepärast akupanka ja levikatkestuse korral minna toast välja lagedamale väljale, kuhu jõuab telefonilevi suurema tõenäosusega kui majja. Ühtlasi sõnas ta, et elektrikatkestuse korral ei maksa kulutada ressurssi näiteks Instagrami story’de tegemiseks, kulutades niimoodi tugijaamade akusid.
Mõistagi ei saa kriiside raskuskese jääda üksnes tavakodanike õlule. Siseministeerium on uurinud, kui hästi on jõudnud kriisideks valmistuda kohalikud omavalitsused. Siseministeeriumi nõunik Annes Kalle märkis, et 79 omavalitsusest oli kriisiks valmisoleku tase hea või keskmine 62-l. See tähendab, et 22% kohalikke omavalitsusi ei ole kriisideks piisavalt hästi valmistunud.
Kriisideks on valmis 16% kogu ühiskonnast, näitavad siseministeeriumi andmed. Kalle märkis, et eesmärk on ühiskonna valmisolekut parandada, nii et viie aasta pärast oleks valmis 50% ühiskonnast.


Pressinõukogu: Raplamaa Sõnumid rikkus head ajakirjandustavaPressinõukogu arutas Andi Liblikmani kaebust 19. aprillil 2023 Raplamaa Sõnumites ilmunud artikli «Kehtna valla suhtes on esitatud korruptsioonikahtlus" peale ja otsustas, et leht rikkus head ajakirjandustava.Artikkel räägib sellest, et Kehtna valla haljasalade hooldushankes osales ka valla juristi Andi Liblikmani firma.Andi Liblikman kaebas Pressinõukogule, et artiklis on avaldatud tahtlikult valeinfot. Kaebaja märgib, et artiklist järeldub, et teda kahtlustatakse või süüdistatakse korruptiivse teo toimepanemises, kuigi samas ei ole Politsei- ja Piirivalveamet algatanud tema suhtes väärteo- ega ka süüteomenetlust korruptiivse teo toimepanemise episoodi uurimiseks. Kaebaja lisas, et talle ei ole esitatud kahtlustust ega süüdistust korruptiivse teo toimepanemise kohta ning samuti ei toimu kohtumenetlust, kus ta oleks kohtualune. Kaebaja märgib, et artiklis on valeväide, nagu oleks tal ligipääs valla dokumentidele ja nende koostamisele ning võimalus neid endale kasulikult suunata. Kaebaja lisas, et artiklis vastab tõele, et hanke üle teostas järelevalvet rahandusministeerium, kuid järelevalvemenetlus lõpetati. Kaebaja ei ole rahul, et talle sõna ei antud ning vastulauset ei pakutud. Samuti ei parandanud leht valeinfot.Raplamaa Sõnumid vastas Pressinõukogule, et teema tõstatus sellest, et valla haljasalade hooldushanke valikust kõrvale jäetud firma esitas väide nõudega tunnistada kehtetuks Kehtna vallavalitsuse poolt korraldatud haljasalade hoolduse hange kõikides osades, kus osales kaebaja firma. Väide esitajal oli tekkinud kahüus, et Andi Liblikmanil võis ametist tulenevalt olla ligipääs valla dokumentidele ja nende koostamisele. Artikli autor ei ole uudisloos andnud hinnangut Kehtna vallavalitsuse poolt korraldatud haljasalade hoolduse hankele ja selle tulemustele, vaid kirjeldanud väide esitamise asjaolusid ja seda, et esitatud väide alusel alustas rahandusministeerium järelevalvemenetlust.Kuna vallavalitsus on kohalikku võimu teostav asutus, mille tegevusest on kodanikel õigus teada saada, pidas toimetus vajalikuks juhtunut käsitleda. Toimetus ei pidanud vajalikuks suhelda Andi Liblikmaniga, kes toimetuse hinnangul oli selles juhtumis kõrvaline isik - otsuse hanke võitja kohta tegi vallavalitsus ja nende seisukoht on artiklis ära toodud. Toimetus muutis 19. aprillil oma veebivariandis valla palvel uudise pealkirja selliseks: «Rahandusministeerium uurib Kehtna vallas läbi viidud hanke seaduspärasust” ja pakkus vallavanemale vastulause võimalust, kuid toimetusele saadetud tekst ei olnud sisuliselt vastulause. 26. aprillil ilmus Raplamaa Sõnumites ka uudis «Rahandusministeerium lõpetas Kehtna vallavalitsuse suhtes järelevalvemenetlusel Pressinõukogu otsustas, et Raplamaa Sõnumid rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti 4.2., mis näeb ette, et konflikti sisaldava materjali puhul peab ajakirjanik ära kuulama kõik osapooled. Pressinõukogu hinnangul oleks pidanud Andi Liblikmanile artiklis sõna andma, sest ta on konflikti osapool ja teda süüdistatakse korruptsioonis. Kuigi vald osapoolena sai sõna ja vallavanem vastas artiklis enamikule etteheidetest, siis artiklis oleks kaebaja pidanud saama võimaluse kommenteerida süüdistust, miks tema ettevõte loodi just hanke ajaks.Merili Nikkolo, Pressinõukogu esimees


Kes on Hennadi Vaskiv? Lehtme „linnapea“ kiire tõus Lvivi poliitika tippu, seifitäis sularaha ja auhinnatud majaKohaliku meedia teada sai Vaskiv aselinnapea kohalt lahti samadel põhjustel, millest algasid ka MTÜ Slava Ukraini jamad – kulmu kortsutama paneval määral tulu teenimine.
Suurtes probleemides sipleva MTÜ Slava Ukraini üks peategelasi Johanna-Maria Lehtme on olnud avalikkuse tähelepanu all. Tema võimsalt alanud poliitiline karjäär erakonnas Eesti 200 jäi väga lühikeseks, kui ta vast valitud riigikogu liikmena otsustas parlamendist lahkuda.
Palju suurem karjäär oma kodumaa poliitikas on selja taga aga teisel Slava Ukraini loo peategelasel Hennadi Vaskivil, keda Lehtme tavatses nimetada „linnapeaks“. Kuigi Vaskiv ei olnud tegelikult linnapea, on tema tee poliitikas olnud erinevalt Lehtmest pikk ning tulemuslik.
Eesti avalikkus teab Vaskivit kui Slava Ukraini Ukraina-poolse partneri All For Victory tegevjuhti ja kui endist Lvivi abilinnapead. Ja nüüd ka kui Lehtmega lähedastes suhetes olnud meest. Ja kui kahtlused peaksid tõeks osutuma, siis ka kui Slava Ukraini teise koostööpartneri IC Construction variomanikku.
Ukrainlased teavad aga Vaskivi kohta veel oluliselt rohkem. Kui kirju ja skandaalidest puretud on Vaskivi poliitiline karjäär, valgustab teid Eesti Ekspress koos Ukraina uudisteportaaliga ZAXID.NET.
Hennadi Vaskiv ei ole Ukrainas üle riigi tuntud ning tema taustast enne jõudmist avalikku sektorisse pole palju teada. Tema vanemad on pärit Lvivi oblastis Poola piiri ääres asuvast Tšervonohradi linnast. Linn on siiani tuntud kui kaevanduslinn ning Vaskivi isa elu oli enne 1990. aastatel Läände emigreerumist seotud kivisöega.
Ettevõtlus- ja pangandusharidusega Vaskiv tegi enne Lvivi linnavõimu juurde jõudmist karjääri Austria ettevõttes Dunpak Packaging, kus tõusis selle Ukraina haru tegevjuhiks. Firma nimetab end pakkelahenduste pakkumisel Kesk- ja Ida-Euroopa turuliidriks. Seal töötas Vaskiv koos Oleksandr Tšernoviga, kellest sai hiljem Slava Ukraini skandaali keskne vilepuhuja.
Lvivi linnapea Andri Sadovõi on ametis juba üle 17 aasta. Sellesse ametisse pääses ta 2006. aasta märtsis Euroopa-meelse presidendi Viktor Juštšenko asutatud partei Meie Ukraina toetusel. See asutati vahetult pärast 2004.2005. aasta Oranži revolutsiooni ehk teist suurt Ukraina uutmise katset pärast iseseisvumist 1991. aastal.
2010. aastaks oli Juštšenko oma kaardid maha mänginud ning kaotas presidendivalimised venemeelsele Viktor Janukovõtšile. 2013. aastal asutas Sadovõi ise erakonna Samopomitš (Isemajandav – EE). Erakond tegi 2014. aasta Euromaidani revolutsiooni ja Janukovõtši kukutamise järgsetel ülemraada valimistel lausa kolmanda tulemuse ja pääses ka võimuliitu. Edasine oli erakonna jaoks aga üsna kuulsusetu ning Sadovõi katse kandideerida 2019. aastal Ukraina presidendiks lõppes tema loobumisega veel enne hääletust.
Sadovõi värbas Vaskivi 2017. aastal. Meer leidis, et ärimaailma tipud võiksid aidata munitsipaalpoliitika protsesse tõhusamaks muuta, eriti mis puudutab ühistransporti, prügimajandust, teetöid ja muud säärast. Nagu ka Eesti linnades, on Lvivil mitmeid aselinnapäid ja Vaskiv oli üks neist. Tema vastutusvaldkonnaks said finants- ja majandusküsimused. Kohaliku väljaande ZAXID.NET andmetel oli Vaskiv tegutsenud Sadovõi nõuandjana juba siis, kui ta veel Dunpackis töötas.
2019. aasta presidendivalimiste paiku oli Andri Sadovõil kampaaniaga üksjagu tegemist. Linnapoliitika ohjad usaldas Sadovõi sel kiirel perioodil Hennadi Vaskivile. Sisuliselt sai Sadovõi suure usalduse pälvinud mehest linnapea kohusetäitja, kes juhatas ka linnavalitsuse istungeid.
Vaskivist sai linnapea kohusetäitja.
Sellest ajast pärineb Vaskivile Ukrainas vast enim tuntust toonud intsident. Linnavalitsuse ruumi tunginud provokaatorid viskasid Vaskivile näkku rohelist värvi. Vaskiv oli väitnud, et talle näkku visatud värv oli söövitav ja põhjustas vigastusi. Vaskivit ründas selliselt Ivan Sprinskõi, kes oli olnud Janukovõtši partei liige peaaegu kuni Kremli-meelse presidendi kukutamiseni. Sama seltskond oli sarnaseid aktsioone korraldanud varemgi.
Telekanal NTA on aga avaldanud kahtlusi, kas kõik ikka oli päris nii, nagu Vaskiv väitis, eriti mis puudutab saadud vigastusi. NTA tuvastas, et Vaskiv poseeris nn haavadega oma abikaasa Oksana ilusalongis, mis tekitas kahtluse, kas vigastused polnud mitte hästi tehtud grimm.
Kui palju see juhtum Vaskivi tuntust paisutas, on keeruline hinnata. Aga päris kindlasti paisus Lvivi abilinnapea ametis Vaskivi rahakott. Lausa nii palju, et Ekspressi Ukraina partnerile teadaolevalt on just Vaskivi imeline rikastumine üks põhjuseid, miks ta Lvivi linnavõimu juurest ühel hetkel minema saadeti.
Viimati pidi Vaskiv oma varasid deklareerima 2019. aastal. Siis pani ta kirja, et tal on ainuüksi sularahas seifis seismas 8,8 miljonit grivnat ehk rohkem kui veerand miljonit eurot. Samal aastal ostis tema ilusalongi omanikust abikaasa 2019. aasta Mercedes-Benz GLC Coupe.
Vaskiv tundis end 2020. aasta suvel oma positsioonil juba nii mugavalt, et postitas sotsiaalmeediasse välismaa kuurordis üles võetud video, kus aselinnapea hulpis õhkmadratsil basseinis ning kirjeldas oma visiooni, kuidas tulevikus ajada linnaasju.
Basseinivideos teatas Vaskiv muu hulgas, et linna kõrgemad juhid vajavad korralikku palgatõusu, et töötasu oleks erasektoriga samal tasemel. See video tõi Vaskivile pilkeid nii Lvivi ajakirjanikelt kui poliitikutelt.
2020. aasta kohalikeks valimisteks oli valminud ka Vaskivi uhke eramu, mille hinnanguline väärtus on ZAXID.NET andmetel 700 000 euro kandis. Arhitekt Taras Mihailka sai selle eest üleriigilisel konkursil lausa auhinna.
Novembris 2020 võitis Sadovõi taaskord kohalikud valimised Lvivis ning sai uue mandaadi linnapeana. Kuidas vaatas tema Vaskivi tegevusele ja basseinivideole, pole teada, aga igal juhul lahkus Vaskiv paar kuud hiljem poolte kokkuleppel ametist.
Lisaks silmatorkavale jõukuse kasvule said meile teadaolevalt talle saatuslikuks ka kasvavad poliitilised ambitsioonid ning osalemine hämaras lobitöös ja skeemides.
Alles eelmisel aastal ostis Vaskiv luksusliku linnamaasturi BMW X6, mille väärtuseks hinnatakse ligikaudu 100 000 dollarit, kirjutab ZAXID.NET. Mees väitis, et seda on vaja tema naisele välismaal käimiseks. Miks selleks ei kõlvanud paar aastat vanem Mercedes, pole teada. Väljaandele teadaolevalt käis Vaskiv tänavu koos abikaasaga ka Kiievis korterit vaatamas.
Kuigi Vaskivi poliitiline karjäär sai justkui lõpu, paistab ta ise arvavat, et see on ajutine. Meile teadaolevalt on ta eravestlustes väljendanud huvi edaspidigi poliitikas kaasa lüüa. Lvivis on neid, kes vaatavad tema osalusel toimuvat sõjalise abi korraldamist Ukraina sõduritele ja kaasnevat aktiivsust sotsiaalmeedias kui tagasitee sillutamist poliitikasse. Väidetavalt on ta maininud soovi pürgida ise Lvivi linnapeaks.
Üks selline sõjalise abi korraldamise projekte on meile tuttav Slava Ukraini. Uuesti sealseid probleeme detailselt lahti kirjutamata võib öelda, et kui algselt tegi Eesti MTÜ koostööd Vaskivi ühinguga All For Victory, siis mingil hetkel ilmus rahaliigutajate sekka ettevõte IC Construction.
Juba varem on ajakirjandus juhtinud tähelepanu sellele, et firma ametlik omanik on naine, kes igapäevaselt töötab ilusalongis, mis Ukraina meedia andmetel kuulub Vaskivi abikaasale.
IC Constructioni tegevjuht Oleksandr Tšernov on aga nimetanud selle ettevõtte tegelikuks kasusaajaks Hennadi Vaskivit.
Mitmed endised Slava Ukraini töötajad tunnistavad aga, et Vaskivi ilmumisega läks olukord veel hullemaks.
Ilmselt oleks liialdus öelda, et MTÜ Slava Ukrainiga hakkas viltu vedama hetkest, mil seal asus Lehtme kõrval toimetama Hennadi Vaskiv. Eeldused heade kavatsuste untsuminekuks loodi juba ühingu asutamisel. MTÜ ja selle juhatuse liikmeskond otsustati vaat et möödaminnes, ilma et kaasatud inimesed oleksid oma rolli olemusse jõudnud süveneda. Volitustega nõukogu asemel oli MTÜ-l „nõuandev koda“, formaalselt võttes jututuba, mis oli kohati passiivne.
Mitmed endised Slava Ukraini töötajad tunnistavad aga, et Vaskivi ilmumisega läks olukord veel hullemaks. Vaskivi ja Lehtme suhe algas juba mõni kuu pärast Slava Ukraini tegevuse algust. Kuigi sellele faktile kinnituse leidmine võttis Eesti ajakirjandusel aega, oli see paljudele inimestele teada.
See lähedane suhe ei jäänud mõjuta kogu organisatsioonile, tõdevad endised Slava Ukraini töötajad. „Linnapea“ Vaskivi saadetised olid olnud Lehtme – ja sellega ka kogu MTÜ jaoks prioriteetsed. Samuti tõdevad nad, et MTÜ Ukraina-poolsete partnerite katse vedada üle piiri 15 000 e-sigaretti oli juhtum, millele igal muul juhul oleks Lehtme nende hinnangul reageerinud resoluutselt ja koostöö lõpetanud. Seda aga ei juhtunud.
Kuidas eelmise aasta alguses hirmsa kiiruga tööd alustanud MTÜ endale koostööpartnereid otsis ja miks valiti selleks tol hetkel Vaskiv, pole teada. Küll aga on MTÜ nüüd olukorras, kus rahaasjad annetajatelt kogutud vahenditega on sassis, Lehtme selle juhtimisest taandunud ning tema poliitiline karjäär rikutud. Slava Ukraini Ukraina-poolne partnerfirma on aga teeninud kasumit.
Kriminaaluurimine käib mõlemas riigis.
Vaskivi emale kuulub lahmakas maad
Lvivi külje all asub Signivka tööstuspark, mille viimane veel saadaval olnud 2,7 hektarine maatükk pandi oksjonile mullu suvel. Pakkujaid oli vaid üks: ettevõte nimega Rytm Development, millest 60 protsenti kuulub Hennadi Vaskivi emale. Huvitava kokkusattumuse tulemusena kuulub üks naabermaatükkidest Dunpackile, Vaskivi endisele tööandjale.
Mida sellest kõigest järeldada? Eesti Ekspress küsis Hennadi Vaskivilt selle ja teiste siin toodud teemade kohta kommentaari, ent saadetud küsimused vastuseid ei saanud. Selle asemel ütles Vaskiv: „Selle asemel, et uuesti lollustest kirjutada, soovitan teil rohkem uurida selle kohta, mis Ukrainas toimub ja kuidas teie isiklikult ning teie väljaanne saab aidata Ukrainat, mis kaitseb ennast ja ka teid endid.“
Meenutuseks: esimene Lehtme ja Vaskivi organisatsioonide rahateemasid täpsemalt kirjeldanu lugu ilmus 15. aprillil Eesti Päevalehes. Vastuseks toonasele kommentaarisoovile soovitas Lehtme „inimestel, kellel on Slava Ukraini Ukraina partneritele pretensioone“, osta lennupilet ja käia kohapeal inimestega otse suhtlemas. „Kui julgust on,“ lisas ta.
***
Tahad olla kursis Ekspressi lugudega? Laadi alla ka äpp. Vaata SIIA
***


Viimsilanna tõkestas võõramaalaste petuskeemiViimsilaste Facebooki grupis kirjeldab kasutaja Tiina juhtumit, kuidas tal õnnestus ära hoida võõramaalaste poolt petuskeemi läbiviimine.
Toome grupi liikmete poolt üle poole tuhande reaktsiooni ning sadu kommentaare pälvinud postituse teksti ära täismahus:
„Läksin mina Viimsi Grossi poodi. Märkasin, et mingid mustad mehed läksid ühe auto juurde ja hakkasid seal närviliselt tõmblema. Sisetunne ütles, et midagi on siin valesti ja otsustasin jääda asja jälgima. Teises autos oli vanem proua. Nägin, et üks tõmmudest meestest läks proua auto juurde ja kukkus seal närviliselt kätega vehkima. Panin igaks juhuks kaamera tööle. Lõpuks tiriti proua autost välja ja suunduti nende mustade meeste auto juurde. Ja hetk hiljem hakkas proua oma rahakotti juba avama. Tundsin, et nüüd on küll aeg sekkuda, et miskit on ikka väga mäda seal. Läksin ka auto juurde ja küsisin proualt, mis siin toimub ja, kas ta vajab abi. Proua ütles, et see härra väidab, et ma kriimustasin ta autot ja nõuab nüüd 500 eurot. Ütlesin, et raha ei tohi niisama anda, et arvatavasti on tegu petturitega. Proua autol pold mitte üht kriimu. Loomulikult sellele mustale härrale see üldse ei meeldinud, et ma sekkusin ja tahtis, et ma lahkuksin. Küsis, kas ma olen mingi politsei, et sekkun siin teiste asjadesse. Küsis mult veel töötõendit:-) Väidetavalt olevat tal jube kiire riigist välja sõitmisega ja ütles prouale- no anna kasvõi 200 eur. Ütlesin Te ei saa siit mitte midagi ja ma kutsun politsei. Sellepeale hakkas tal muidugi jube kiire. Jõudsin teha auto märgist pilti ja samal ajal võtsin kõne politseisse. 5 min hiljem oli see auto taas tagasi ja tuli minult nõudma, et ma kustutaksin tema autost pildid ära oma telefonist. Oi see pilk oli reaalselt tappev. Ma ei unusta seda kunagi. Mitte keegi pole mind iialgi nii kurjalt vaadanud. Ma reaalselt arvasin, et nüüd panebki mulle tou ära. Õnneks oli samal ajal mul telefoni otsas ka politsei. Arvan, et see talle pidurit tõmbaski peale. Panin telefoni kõlarisse ja politsei rääkis temaga. Politsei häält kuuldes hakkas neil taas kiire. Ütlesin politseile, et ausalt nüüd on see hetk, mil mul tekkis hirm. Politsei ütles ja ma saadan patrulli sinna. Mingi hetk hiljem helistas politsei uuesti ja küsis, kas nad on ikka veel seal või juba läinud. Ütlesin, et läinud. Sellepeale öeldi, et siis ei ole enam mõtet patrulli saata. Ma ei tea, kas sellega see asi nüüd lõppeski politsei jaoks. Ütlesin küll, et mul on videos ja pildid härrast, et võin saata, aga keegi ei tundnud huvi. Igatahes olge ettevaatlikud!”
Tunnuspilt: kuvatõmmis Viimsilaste Facebookist.
Kui lugu meeldis, siis palun toeta sõltumatut kogukonnaportaali ning ANNETA.
Viimsi Uudised


Jätta töö tegemata pole seaduslikKorruptsioonikahtlusega ametist lahkunud Tartu endine abilinna leiab, et näitusemaja juhtumis olnuks enesetaandamine vastutustundetu ja põhjendamatu.Minu roll ja vastutus Kuperjanovi 9 maja teemal oli olulisem kui vaid koosolekutel osalemine. Jätta oma töö linna huvides tegemata, kartes olematut toimingupiirangut, pole mu arvates seaduslik ja see pole kindlasti mulle omane. Poliitiku roll on tuua algatusi ja kontrollida dogmasid.Idee viia Tiigi seltsimaja tegevus üle endisesse raudteelaste klubi hoonesse oli enam kui viis aastat vana. Tiigi seltsimaja ümberkolimise järel tühjaks jäävasse hoonesse oli plaanis viia osa laste kunstikooli õppetööst, mis praegu on Jakobi tänaval rendipindadel. Põhimõtteliselt kajastus kirjeldatu ka Reformierakonna ja sotsiaaldemokraatide valmislubaduste hulgas.Isamaa 2021. aasta valimisprogrammis oli mõte koondada laulukooride tegevus laulväljaku territooriumile, selleks ehitada sinna praeguse raadiomaja asemele sobiv hoone. Meie nägemuse kohaselt saanuks sinna ruumid ka Kalevi tänaval asuvas Sõbraklubis tegutsevad kollektiivid.Kuna koalitsioonikõnelustel põhjalikke analüüse teha ei saa ning täielikku selgust mõlema variandi kohta ei olnud, saigi koalitsioonilepingusse üldsõnaline määratlus. Selgus Kuperjanovi 9 kinnistu omandamise otstarbekuses pidi sündima edasise töö ja lisaanalüüside käigus.Kuigi nüüdseks on selge, et Kuperjanovi 9 projekti arendada ei ole linnale jõukohane, olid veel aasta tagasi endised mõtted linnavalitsuse ametnikele ja ka mõnele koalitsioonipartnerile harjumispäraseks saanud. Ilma värske pilguta eelarve võimalustele ja muutunud oludele oleks linnavalitsus tõenäoliselt liikunud kohe kinnistu omandamiseks volikogult nõusolekut saama.Linnavalitsuse nõupidamistel tõin mina välja rahalise analüüsi vajaduse. See nõudmine tulenes minu ülesannetest linnavalitsuse tööjaotuses (linna kinnisvara ja rahandus). Kuigi linnavalitsuse liikmetena vastutame ja otsustame ühiselt, on igaühel oma ülesanded ning põhjalikum süvenemine oma vastutusvaldkonnas. Rahanduse ja linna kinnisvara tervikpilti tunnetades hoomasin Kuperjanovi 9 projekti elluviimise ilmset võimatust varem, kui ka seda kinnitav analüüs ametnikel valmis.Töö käigus selgus, et jõukohane võimalus on luua huvitegevuse kollektiivide jaoks olemasolevate saalide kasutust parandav infosüsteem ning ehitada lastekunstikooli krundile väike lisahoone, mille ehitusprojekt oli rahapuudusel 15 aastat tagasi seisma pandud.Ehk siis otsus, et Tartu linn ei omanda Kuperjanovi 9 kinnistut, oli kujunenud olukorras ainuvõimalik ning arvestades linna rahalisi võimalusi ja juba tehtud investeeringuotsuseid, oleks vastupidine otsus olnud täiesti vastutustundetu.Avaliku sektori asutuste töös võib enese taandamine otsustamisest olla lihtsama vastupanu teed minek - nii saab olla kindel, et ei jääda kapo ega prokuratuuri huviorbiiti (korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangu piiridest ei saa alati aru isegi juristid, rääkimata siis muu eriala ametnikest), samuti taandatakse end mugavusest, sest mitteotsustamine tähendab ka otsusega kaasnevast vastutusest vabanemist.Minu loobumine linnavalitsuse liikmena oma otseste tööülesannete täitmisest, teades linna rahanduslikke võimalusi, olnuks vastutustundetu. Kuperjanovi 9 kinnistu soetamine koos vältimatult kaasneva arendusega toonuks linnale kaasa olulise varalise kahju.Ja mis peamine, mul puudus igasugunegi kohustus ja ka õigus end Kuperjanovi 9 kinnistuga seotud tegevusest taandada nii korruptsioonivastase seaduse kui ametniku eetikakoodeksi järgi.Veel oma viimasel tööpäeval, enne arvuti loovutamist vastasin kolleegi küsimusele, miks ma ühes teemas soovin 20 aastat toiminud süsteemi muutmise arutamist. Ammu tehtud otsuste ülevaatamine uute asjaolude ilmnemisel on ebatavaline ja sellega seotud riske peljatakse. Otsene analoog on Rail Baltic, aga Kuperjanovi 9 näide on lihtsam. Olukordi, kus ma soovisin üle vaadata juba väljakujunenud praktikat või otsuseid, oli minu tööajal arvukalt. Mitte alati ei viinud algatatud analüüsid muutuseni. Üks nendest, mille puhul ma suutsin muutuse saavutada, oli Kuperjanovi 9.Prokuratuur on ajakirjandusele antud intervjuudes ja kirjalikes materjalides selgitanud minule etteheidetava teo asjaolusid ja andnud hinnanguid oluliselt ulatuslikumalt, kui seda sisaldub kahtlustuses. Lisaks sisaldab mulle esitatud kahtlustus ja läbiotsimise aluseks olnud kohtumäärus vähemalt üht faktiviga. Nimelt on «ostueesõigus» selge juriidilise sisuga termin.Tartul ei ole selle kinnistu suhtes sellist õigust kunagi olnud ja sellest ei ole linn ka loobunud. Kas tõesti polnud enam kui pooleaastase salajase uurimise käigus võimalik nii lihtsat fakti korrektselt tuvastada? Või on valeväiteid esitatud kohtuniku ja avalikkuse eksitamiseks?Minu kodu ja tööruumide läbiotsimisel konfiskeeritud telefone, arvuteid ega mälupulki pole tagastatud. Professionaalne organisatsioon peaks mälupulgast või telefonist koopia tegemise aega mõõtma minutites. Alusetu kahtlustuse alusel kohtumääruste küsimine ja uurimisalustele tarbetute sekelduste põhjustamine peab lõppema. Ükskord peame muutuse saavutama ka selles."Mul puudus igasugunegi kohustus ja ka õigus end Kuperjanovi 9 kinnistuga seotud tegevusest taandada nii korruptsioonivastase seaduse kui ametniku eetikakoodeksi järgi.""Kuperjanovi 9 kinnistu soetamine koos paratamatult kaasneva arendusega oleks linnale toonud kaasa olulise varalise kahju."PRIIT HUMAL, TARTU ENDINE ABILINNAPEA, ISAMAA


Tartlased jätsid kelmidele enam kui 16 000 eurotLõuna prefektuur uurib kolme juhtumit, milles Tartumaa elanikud kaotasid kelmidele kokku üle 16 000 euro.
Esmaspäeval pöördus politseisse 64-aastane mees, kes oli saanud telefonikõne, kus väideti, et tema pangakonto on ohus ja seda on vaja kindlustada. Mees suunati panka logima ja ta täitis helistaja korraldusi. Hiljem sai mees aru, et kaotas kelmuse tõttu 10 000 eurot.
Samal päeval pöördus politseisse 53-aastane naine, kes tahtis Facebookis müüa kingi. Naisega võttis ühendust inimene, kes soovis kingi osta, ning saatis talle Omniva lingi. Naine avas lingi ja sisestas küsitud andmed. Hiljem avastas ta, et tema pangakontolt on kadunud 760 eurot.
Samuti pöördus esmaspäeval politsei poole naine, kellele pakuti interneti teel laenu.
Naine nõustus pakkumisega ning vormistas laenulepingu. Hiljem selgus, et tegemis on kelmusega ning naine jäi ilma kogunisti 5500 eurost. TPM


Riigikogulaste sissetulek vs. võlad - edetabel pakub üllatusiÜlle Harju,Aarne SeppelRiigikogu liikmete majanduslike huvide deklaratsioonidest selgub, et kõige osavamalt on majandanud poliitikud, kelle peale kohe ei tulegi.Riigikogu liikmetest deklareeris kõige suurema sissetuleku varasem Mustamäe linnaosa vanem Lauri Laats (KE), 194 535 eurot. Samas pole Laatsil sentigi laenu ega liisinguid võetud, mis teeb temast deklaratsioonide vaates majanduslikult kõige vabama riigikogulase. «Tulu on mul igal aastal enam-vähem sama, nagu kõik teavad, tegelen ettevõtlusega,» sõnas Laats vastuseks tulude päritolu kohta (63 700 eurot sai ta siiski palka Mustamäe linnaosavanema töö eest). 100 000 euro piiri ületas 11 riigikogulast.Viimaselt kohalt leiab EKRE esindaja Evelin Poolametsa, kes deklareeris oma eelmise aasta sissetulekuks vaid 8065 eurot, mis teeb kuus 672 eurot. Valimisreklaamis on Evelin Poolametsa ametiteks nimetatud EKRE volikogu esimees, EKRE naisühenduse juhatuse liige, EKRE Vinni osakonna esimees, Vinni vallavolikogu liige, Vinni valla eelarve-, arengu- ja õiguskomisjoni aseesimees ning revisjonikomisjoni liige.Miks mitme kaaluka ameti täitjal sissetulek nii väike oli, selle peale kostis Evelin Poolamets: «Mis mõttes väike?! Meil Kulina külas on see päris suur summa. Rikas pole see, kes palju teenib, vaid see, kes vähe kulutab!»Tagasihoidlikult (10 205 eurot ehk 850 eurot kuus) on oma sissetulekuid deklareerinud ka reklaamitegelane Marek Reinaas (Eesti 200), kes mullu müüs oma 49-protsendilise osaluse miljonieurose käibega reklaamiagentuuris Zavod Advertising.Laene on võtnud 101 riigikogulasest enam kui pooled – 59. Suurim võlakoorem on endisel suusatajal Kristina Šmigun-Vähil (RE) – 666 594 eurot. Tegu on põhiosas LHV pangast saadud kodulaenuga. 576 932 eurot on laenu Mario Kadastikul (RE).Kokku on riigikogulastel laene 6,7 miljonit eurot, keskmine laenusumma on 76 250 eurot. Populaarsemad pangad, kust riigikogulased on laenu võtnud, on Swedbank (45), SEB Pank (42) ja LHV (10).Riigikogulased on usinad ettevõtjadRiigikogu liikmed on usinad ettevõtjad, kokku on nende osalusega 117 ettevõtet. Lisaks ollakse juhatuse või nõukogu liige 178 ühingus (sh erakonnad, sihtasutused jne). Enim ettevõtteid on Kersti Sarapuul (KE) - 16, osa neist on ta üle võtnud kadunud abikaasalt Arvo Sarapuult.Riigikogulastel on omapäraste eestikeelsete nimedega ettevõtteid, näiteks Peeter Talile (Eesti 200) kuulub mullu asutatud (varem on samanimeline ettevõte kustutatud) Vanameister OÜ (tegevusalaks muu mujal liigitamata kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus). Kersti Sarapuul (KE) on AS Neli Kuningat (hotell ja restoran).Jevgeni Ossinovskil (SDE) on koos abikaasaga kahasse OÜd Püüa Päikest (toodab päikeseenergiat) ja Mustikmari (marjakasvatus). Mart Maastikul (Isamaa) on Kamm Ettevõtmiste OÜ (puhkemaja ja nipet-näpet veel). Rain Epleril (EKRE) on OÜ Kolmejalgne Mündiga Konn (arvutialased konsultatsioonid).Huvitavamad ühendused, mille juhtorganitest riigikogulasi leiab, on näiteks MTÜ Poliitkiusamise tõkestamise tugigrupp (Marek Reinaas, Eesti 200), Eesti tõukoerte kelguspordi klubi (Mario Kadastik, RE), MTÜ Viha ja Viisnurk (Helir-Valdor Seeder, Isamaa).Suuremad börsihaid on reformierakondlasedDeklaratsioonidest selgub, et aktsiatesse on investeerinud 29 riigikogu liiget (neid võib olla rohkemgi, ehk ka deklaratsiooni veel mitte esitanute seas).Konkurentsitult populaarseimad on lõviosas riigile kuuluva taastuvenergiaettevõtte Enefit Greeni aktsiad, neid on deklaratsiooni esitanutest endale soetanud 15 riigikogulast. Suurima panuse on Enefit Greenile teinud Reformierakonna fraktsiooni esimees Erkki Keldo (9356 aktsiat koguväärtuses ligi 45 000 eurot). Popid on ka pankade aktsiad.Eri ettevõtete aktsiate edetabelit hoiavad Toomas Kivimägi (RE, portfellis 17 ettevõtte aktsiaid) ja Andre Hanimärgi (KE, portfellis 15 ettevõtte aktsiaid).Kõrgetes ametites poliitikud ja ametnikud pidid 31. maiks esitama maksu- ja tolliametile oma majanduslike huvide deklaratsiooni: millised olid eelmisel aastal sissetulekud, milline on riigilt palka saavate inimeste vara – maad, sõidukid, ettevõtted ja väärtpaberid – nii Eestis kui välismaal.Riigikogu liikmetest pidid deklaratsiooni nimetatud kuupäevaks esitama need, kes ka eelmisse koosseisu kuulusid, uutel on aega ametisse astumisest neli kuud.See tähendab, et majandushuvide deklaratsiooni praegu mitte esitanud kuus Eesti 200 liiget võivad seda teha rahulikult kuni augusti keskpaigani. Samuti on aega deklaratsiooni esitada Varro Vooglaiul (EKRE), Ester Karusel (KE) ja Luisa Rõivasel (RE)Majandushuvide deklaratsiooni pidid aga esitama Siim Pohlak ja Henn Põlluaas (EKRE), kuid pole seda siiani teinud, rikkudes seadust.Riigikogulane tohib enda majandushuvides seadusi muutaNii endistel kui ka praegustel riigikogu ja valitsuse liikmetel on silmatorkavalt palju Enefit Greeni aktsiaid, kuid keegi ei taandanud end Enefit Greeni huvides seaduse vastuvõtmise hääletusest. Kui sama teeb näiteks abilinnapea, tuleb tal ametiga hüvasti jätta.Kas nad oleksid pidanud seda tegema ja kas neid saab nüüd ka võtta vastutusele huvide konflikti küsimuses?«Sellele küsimusele on ühelt poolt hästi lihtne, aga teiselt poolt päris keeruline vastata,» kommenteeris õigusteadlane, Tartu Ülikooli kriminoloogia professor Jaan Ginter (pildil). «Korruptsioonivastane seaduse § 11 lg 3 p 1 ütleb väga selgelt, et ametiisikute toimingupiiranguid ei rakendata «õiguse üldakti vastuvõtmisel ja selle vastuvõtmises või ettevalmistamises osalemisel». S.t ükskõik kui palju mõni vastuvõetav seadus võiks olla majanduslikult kasulik või kahjulik mõnele koalitsiooniliikmest aktsionärile, need aktsionärid võivad nii aktiivselt, kui nad vähegi soovivad, siis võidelda kas sellise seaduse vastuvõtmise poolt või vastu. Ühtegi neist ei ähvarda sellise käitumise puhul võimalus, et mõnel hommikul nende koduväravat blokeerivad mitmed jõuametkondade autod.»«Numbrite järgi on keskerakondlane Lauri Laats majanduslikult kõige vabam riigikogulane - suure sissetuleku juures pole tal sentigi laenu.»Riigikogu liikmete eelmise aasta sissetulek ja kohustusedIga erakonna suurima sissetulekuga liikmed EURODESaastatulu kohustused (laenud, liisingud)Eesti 200 Liisa - Ly Pa kosta Toomas Uibo Lauri Hussar Peeter Tali Igor Taro Marek Reinaas Tanel Tein EKREJaak Valge Alar Laneman Leo Kunnas Mart Helme Anti Poolamets Martin Helme Helle-Moonika Helme Rene Kokk Kert Kingo Kalle GrünthalIsamaaPriit Sibul Tõnis Lukas  Helir-Valdor Seeder  Urmas Reinsalu Aivar Kokk  Andres Metsoja  Mart Maastik  Riina Solman KeskerakondLauri Laats Kersti Sarapuu Tanel Kiik Jaanus Karilaid Enn Eesmaa Jüri RatasVadim Belobrovtsev Jaak Aab Tõnis Mölder Andre HanimägiReformierakondJürgen Ligi SDEHeljo Pikhof Jevgeni Ossinovski Eduard Odinets Helmen Kütt Raimond Kaljulaid Tiit Maran Priit Lomp Reili Rand Anti AllasMitu riigikogu liiget on aktsionäride seas?Enefit GreenCoop PankLHV GroupTallinna SadamTallink GruppAB Siauliu Bankas PvaTallinna Kaubamaja GruppEften United Property FundMerko EhitusHepsorTextmagicEttevõtete või fondide arv riigikogu liikme Toomas Kivimägi (RE)Aivar Sõerd (RE)Andre Hanimägi (KE)Aivar Kokk (IM)Kristo Enn Vaga (RE)Priit Lomp (SDE)Erkki Keldo (RE)Õnne Pillak (RE)Yoko Alender (RE)Arvo Aller (EKRE)investeerimisportfellis


Uurimine: eripensionitega trikitati isegi kaposSiseministeeriumi uurimine tuvastas, et staažipensioni saamise eesmärgiga vormistati näiliselt politseitööle viis inimest, neist ainsana vormistas eripensioni kuriteokahtluse saanud Eerik Heldna. Eripensionite staažiga sahkerdas ka kaitsepolitsei, kuid juriidiliselt korrektselt.
Siseministeeriumi siseauditi juhi Tarmo Olgo (pildil) sõnul tuvastas uurimine, et roteerumisega on probleeme ja regulatsioon peab edaspidi olema selgem. Asutustevahelisel roteerumisel peab olema selge põhjendus, kuidas organisatsioon sellest kasu saab.
„Kui küsisime endiselt politseijuhilt Elmar Vaherilt, kuidas parandas politsei ja sõjaväe luurekeskuse tööd see, et Eerik Heldna sealt politseisse tööle võeti ja samal päeval tagasi roteeriti, siis sisulist vastust ei tulnud,“ ütles Olgo.
Roteerumiste audit, mida Olgo juhtis, tuvastas, et tänavu märtsi lõpu seisuga oli politseiametist tähtajaliselt üle viidud kokku 42 ametnikku. Neist vaid viie puhul tekkis küsimus, miks politseil seda vaja oli. Need viis olid keskkriminaalpolitsei tunnistajakaitseüksusesse vormistatud neli välisluureametnikku ning endine kõrge kriminaalpolitseinik ja kapo asejuht Heldna.
Õhtuleht on kirjutanud, et selle viisiku ühine nimetaja oli huvi staažipensioni vastu, mis politsei ja kapo ametnikel tekib pärast aastakümnete pikkust teenistust alates 50. eluaastast. Ainus tingimus on, et selle saamiseks pidi inimene töötama hiljemalt 2019. aasta lõpus kas politseis või kapos.
Just seetõttu vormistatigi 2019. aastal keskkriminaalpolitsei tunnistajakaitseüksusesse sõjaväeluures töötanud Eerik Heldna ja neli välisluureametnikku. Kui Heldna oli selleks hetkeks siseministeeriumi süsteemist eemal olnud vaid kaks aastat, siis välisluurajad palju kauem - keskmiselt 11,5 aastat.
Auditi kohaselt puudus nende inimeste töölevõtmiseks tegelikult vajadus ja ainus eesmärk oli tagada neile õigus eripensionile. Seda on kinnitanud ka endine välisluure juht Mikk Marran.
Auditi juht Olgo ütles Õhtulehele, et ainsana viisikust vormistas endale eripensioni Heldna. Ülejäänud neljal pole eripensionile siiani õigust. Neil pole koos vajalikke staažiaastaid, sest välisluures töötatud aeg kirja ei lähe.
Lisaks on kaks kunagi roteeritud välisluurajat nüüdseks politseist lahkunud. Kahe seni politsei nimekirjas olnud välisluuraja roteerumised käskis siseminister Lauri Läänemets lõpetada.
Audit töötas läbi ka kaitsepolitsei roteerumised, mida oli kokku tosin. Olgo sõnul ei tuvastatud neist ühelgi juhul, et tegu olnuks näilise töökohaga eesmärgiga tagada staažipension.
Küll lõpetas kapo kolmel juhul oma töötajate üleviimise enne tähtaega, inimesed naasid kaposse, kus neile seejärel eripension vormistati. Audit tõdeb, et selline käitumine „pole vastuolus kehtiva õigusega, kuid ei pruugi olla kooskõlas tähtajalise üleviimise eesmärgi ega vastuvõtva asutuse huvidega“.
Vältimaks edaspidi sellist skeemitamist, soovitab audit ministeeriumil välja töötada ühtsed roteerumisreeglid.

Politsei vaidleb ministeeriumile vastu

„Meile teadaolevalt ei alustanud ka Siseministeerium (SiM) 2020. aastal, olles nimetatud rotatsioonidest informeeritud, mingit lisakontrolli ega menetlust ning ei andnud ka ühelgi muul viisil teada, et SiMi hinnangul võib selline töösuhe olla näiline.
Eelnevat arvestades on PPA olnud seisukohal, et teenistusliku järelevalve objektiks olnud inimeste teenistusse võtmine ja roteerimine ei ole olnud näiline, vaid lähtus kehtivast õigusest ja SiMi haldusalas seni aktsepteeritud roteerimise üldisest tavast.
/.../ Toiming ise ega toimingute järjestus ei saa muuta toimingut näiliseks, vaid oluline on selle tegelik eesmärk. Rotatsioonid muudaks näiliseks mitte õigus eripensionile, vaid osapoolte eelnev kokkulepe, et need inimesed tegelikult kunagi teenistusse tulla ei kavatse.
PPA-le teadaolevalt ei ole neid inimesi teenistusse võttes sõlmitud kokkulepet, et inimesed ei naase. Samuti ei ole sellist kokkulepet tuvastanud SiMi teenistuslik järelevalve. /.../ PPA on nõus teenistusliku järelevalve tähelepanekuga, et õigusselguse huvides on vajalikud tähtajalise üleviimise valitsemisalaülesed põhimõtted. Siiani oleme lähtunud valitsemisala roteerimise tavast, mis on välja kujunenud igapäevases praktikas, sealhulgas PPA inimeste roteerimisel SiMi (igal aastal kaks-kolm inimest). See üldine praktika on lubanud nii roteeritute jaoks uue ametikoha loomist, nende inimeste üleviimist kui ka esimesest päevast roteerimist. Sarnases järjekorras on toiminguid tehtud ka SiMi taotlusel inimest roteerides ja PPA hinnangul ei saa väita, et see automaatselt muudaks rotatsiooni näiliseks.
Võttes arvesse haldusala senist praktikat, kus ka ministeeriumi rotatsioonitaotlustes on eesmärgi kirjeldused üldsõnalised või puuduvad, ei saa PPA hinnangul kirjalikule fikseerimisele tuginedes lugeda taolisi rotatsioone vähem põhjendatuks kui teisi. Seejuures oli nelja järelevalve kokkuvõttes toodud ametniku puhul viiest rotatsiooni eesmärk ka partnerasutuse taotluses märgitud.
/.../ PPA ei pea mõistlikuks teenistuslikus järelevalves välja toodud rotatsioonide tühistamist või lõpetamist enne, kui lahenduse on saanud praegu käimasolev kriminaalmenetlus, sest rotatsiooni lõpetamisega kaasnevad nende inimeste jaoks tagajärjed, mida PPA tagasi pöörata ei saa.
Politseijuhi EGERT BELITŠEVI vastus siseministeeriumi kriitikale
Stanislav Moškov Pensionikelmuses kahtlustatav Eerik Heldna kohtus.

RISTO BERENDSON


Aasta enne Euroopa Parlamendi valimisi läheb enim korda elukallidusBRÜSSEL, 7. juuni, AFP-BNS – Euroopa valijate meeli mõjutavad aasta enne Euroopa Parlamendi valimisi elukallidusega seotud probleemid, kinnitas teisipäeval avaldatud uuring.
Eurobaromeetri küsitlus viidi läbi 27 Euroopa Liidu liikmesriigi 26 000 inimesega, kellest pooled "näevad oma elatustaset langemas ja eeldavad, et see langeb veelgi".
65 protsenti vastajaid ei ole rahul sellega, mida nende valitsused kriisiga toimetulekuks teevad, ning 57 protsenti pole rahul sellega, mida Euroopa Liit teeb.
"Kõik see mõjutab inimesi tõsiselt," kinnitas Euroopa Parlameni juhtivametnik Philipp Schulmeister Eurobaromeetri uuringut tutvustades.
"Kodanikud näevad väga hästi, kui palju neil kuu lõpuks rahakotti raha alles jääb," rääkis ta.
Kuid ta kinnitas, et andmetest terendab ka optimismi selle osas, mida Euroopa Liit suudab saavutada.
Teised peamised teemad, mis võivad Euroopa Parlamendi valimisi mõjutada, hõlmavad suhtumist Euroopa Liidu toetusesse Ukrainale sõjas Venemaaga, migratsiooni ning üleminekut rohelisema tuleviku suunas.
Europarlamendi valimised toimuvad tuleva aasta 6.–9. juunil.
Euroopa Parlamendi pressiesindaja Jaume Duch Guillot mainis, et küsitlus ei viita sellele, et Euroopa valijate usaldust EL-i institutsioonide vastu oleks raputanud nn Qatargate'i nime all tuntuks saanud pistiseskandaal.
76 protsenti vastanutest aga kinnitas, et nad on rahul EL-i tegevusega Ukraina toetamisel.
AFP – Baltic News Service


Ettevõtja sõdib Elektrileviga kopsakate tasude pärast. “Selgus, et esmane pakkumine on 220 000 eurot”Päikesepark.Foto Arvo Meeks, Lõuna-Eesti Postimees
PRO tellijale
Päikeseparki rajada sooviv ettevõtja takerdus vaidlusesse Elektrileviga ja süüdistab võrguettevõtteid ebavõrdses kohtlemises.
Loe ka: Päikeseenergia tootja kirub uut seadust. “Tegemist on väljapressimisega”
Kopasellid OÜ juht on hämmeldunud, milliseid summasid võrgufirmad liitumise eest küsivad. Kui ainuüksi hinnapakkumise eest tuleb välja käia üle tuhande euro, siis võrguga päriselt liitumine võib maksta lausa sadu tuhandeid.
Nii on ettevõtte päikesejaama plaan sumbunud kuudepikkusesse kirjavahetusse erinevate ametkondadega. Kusjuures ettevõtte naabrid olevat välja käinud sadu kordi väiksemaid summasid ning seetõttu on vaidlus nüüdseks liikunud edasi konkurentsiametisse. Elektrilevi ettevõtja kriitikaga ei nõustu.
Väikese päiksejaama kava läks hapuks
“Mul on kaks kinnistut Kiilis tehnopargis, millele soovisin päikeseelektri liitumise saada,” selgitas Kopasellide omanik Alo Vihandi Ärigeeniusele. Sarnased on mitmel naabruses asuval firmal, seega pani mees mullu ka oma taotluse teele. Kindluse mõttes mõlemale krundile, kummalegi 40-kilovatise jaama kohta, mida ta ehitada soovis.
Elektrilevilt sai ta algul küllatki hea pakkumise — liitumine oleks maksnud vaid 1400 eurot. Paraku ei õnnestunud ettevõtjal võrgufirmale piisavalt kiiresti vastata ja see maksis kallilt kätte. Vaid kuu hiljem teatas Elektrilevi, et vaba võimsus piirkonnas on otsas ja sellega kaasnev asjaajamine Eleringiga muudab hinnapakkumise teenuse tasuliseks.
“Selle väljastamine maksab 1600 eurot,” meenutas Vihandi. Sellega mees enam nõustuda ei saanud, sest suurele arvele võinuks lisanduda potentsiaalselt sadadesse tuhandetesse eurodesse ulatuv liitumistasu. “Ettevõtjana pean vaatama, kust raha tuleb ja kuhu see läheb.”
Sadu tuhandeid ümberehituse alla?
Sellest saati hakkas Vihandi aru pärima, kust sellised uskumatud rahanõuded järsku kerkisid. Elektrilevilt sai ta enda sõnul vastandlikke selgitusi. Mõnes kirjas põhjendati puudujääki Eleringi-poolse võrguvõimsuse puudujäägiga, teistes Elektrilevi-Eleringi lepingulise puudujäägiga.
Esimesel puhul on tegemist tehnilise takistusega, mis nõuab alajaama reaalset ümberehitust, teine põhjus on paberimajandusega korrastatav mure. “Hiljem tuli mingi vestluse käigus välja, et esmane pakkumine alajaama ümberehituseks on 220 000 eurot,” meenutas Vihandi edasist infovahetust võrgufirmaga. Ümberehituse puhul pidanuks ta aga juba maksma ka vahepeal kehtima hakanud tagatisraha.
Muuhulgas pakuti ettevõtjale võimalust luua mõlemale kinnistule 15-kilovatised väikejaamad, mille liitumise peab Euroopa määruste kohaselt riik kinni maksma. Vihandi sõnul on segadust tekitav, kuidas saab võrgul potentsiaali olla 30 kilovati majutamiseks, kuid tema soovitud 40-kilovatine jaam nõudnuks sadade tuhandete väärtuses investeeringuid.
Täiesti läbipaistmatu protsess
“Sellest alates olen ma nendega jahunud,” tõdes Kopameeste omanik. “Targemaks pole saanud.” Vihandi põhimõtte kohaselt peaks ta võrdse konkurentsi alusel saama naabritega võrdväärse liitumisvõimaluse. Viimased pidid maksma keskmiselt vaid tuhatkond eurot.
Ta on kirjalikult pöördunud nii Elektrilevi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi kui ka õiguskantsleri poole, kui ametkonnad enam tema e-kirjadele ei vastanud. Samuti on küsimus ametkondade vahel edasi suunatud rahandusministeeriumisse ning konkurentsiametisse, kus see hetkel menetlemist ootab.
Vihandi sõnul mainiti talle Elektrilevist, et praegune huupi tagatisraha maksmise ning seejärel potentsiaalselt üüratute liitumistasude teada saamine ei ole hea süsteem — sisuliselt on tegemist “põrsas kotis” olukorraga, mida on üritatud ka ministeeriumile selgitada. Kogu protsess on lubamatult läbipaistmatu ka ettevõtja vaatest.
Asjaajamine põhivõrguga muudab liitumise kalliks
Elektrilevi liitumiste ala juht Marii Uduvee põhjendas olukorda sellega, et suurema tootja liitumisel võib olla vajalik suurendada läbilaskevõimet ka põhivõrgu suunal. “1600 eurot on Eleringi menetlustasu, mis tuleb tasuda liitumistaotluse esitamisel,” märkis ta. “Tegemist on tavapärase liitumise protsessiga.”
Uduvee märkis, et antud juhul võib kahe 15-kilovatise jaama tegemine tõesti mõistlikum olla. Sealt üle mineva võimsuse tootjaliitumise korral lisanduvad liitumistasule ka põhivõrgu võrgutugevduse kulud. “See tähendab kliendi jaoks ka oluliselt pikemat liitumisprotsessi, kuna lisaks jaotusvõrgus teostatavatele töödele võib olla vajalik töid teostada ka Eleringi põhivõrgus,” tunnistas ta.
Uduvee sõnul kannab väiketootja liitumiskulud tõesti Elektrilevi ise. “Teine variant on kasutada kogu toodetav elekter enda tarbeks ära,” sõnas ta.


Otse kell 12: riigikogu infotunnis Kallas, Laanet, Sikkut   Riigikogu infotunnis vastavad täna parlamendisaadikute küsimustele peaminister Kaja Kallas, justiitsminister Kalle Laanet ja terviseminister Riina Sikkut. Kell 12 algavat infotundi näeb otsepildis ERR-i portaalis.   Kallas vastab riigikogu liikmete küsimustele riigi valitsemise, rahvastiku, majandus- ja usalduskriisi, klounide, olukorra kohta riigis, Slava Ukrainiga seotud pettusekahtluse, majandusliku ebavõrdsuse ja regionaalpoliitika kohta. Sikkut vastab küsimustele tervishoiuteenuse kättesaadavuse, sündide arvu drastilise languse, olukorra kohta tervishoius ning 1. juuni kohta. Laanet vastab küsimustele vaenukõne, toetuste ja järelevalve, elatise maksmise (Eesti-Venemaa) ja õigusriigi kohta.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Vargad viisid korterist ehted ja kelm jättis tõukeratta saatmataPolitsei sai teisipäeval teate kelmusest ja ehtevargusest.Teisipäeval pöördus politseisse Jõgevamaa elanik, kes soovis Facebook Marketplace’ist osta tõukeratast. Inimene tasus tõukeratta eest küsitud summa, aga ei ole siiani tõukeratast saanud ning müüja ei vasta enam sõnumitele. Kelmusega tekitatud kahju on 222 eurot.
Politsei sai teate, et Tartu linnas Kalda teel asuva maja korterist on varastatud erinevaid ehteid. Vargusega tekitatud kahju on 1150 eurot.


Riigikogu infotunnis annavad aru Kallas, Laanet ja SikkutRiigikogu infotunnis osalevad täna peaminister Kaja Kallas (RE), justiitsminister Kalle Laanet (RE) ja terviseminister Riina Sikkut (SDE).Peaminister vastab Riigikogu liikmete küsimustele riigi valitsemise, rahvastiku, majandus- ja usalduskriisi, klounide, olukorra kohta riigis, Slava Ukrainiga seotud pettusekahtluse, majandusliku ebavõrdsuse ja regionaalpoliitika kohta.
Terviseminister vastab küsimustele tervishoiuteenuse kättesaadavuse, sündide arvu drastilise languse, olukorra kohta tervishoius ning 1. juuni kohta. Justiitsminister vastab küsimustele vaenukõne, toetuste ja järelevalve, elatise maksmise (Eesti-Venemaa) ja õigusriigi kohta.


Eestlaste harjumused internetisInternet on muutnud meie eluviisi ja käitumist märkimisväärselt ning eestlased pole selles osas erandiks. Eestlaste harjumused internetis on arenenud koos tehnoloogia ja interneti levikuga ning mõjutavad meie suhtlemist, tarbimisharjumusi, info otsimist ja meelelahutust. See on ka põhjuseks, miks suurem osa turundusest on kolinud online keskkondadesse.
Lisaks kasutatakse seda ka väga paljudeks erinevateks tegevusteks. Kes soovib endale leida Kasiino ning seal õnne proovile panna, kes aga tahab vaadata videosi kassidest või teistest loomadest. Erinevad soovid tekitavad olukorra, kus ettevõtted peavad järjest rohkem mõtlema selle peale, kuidas enda nähtavust online maailmas tõsta.
Eestlaste aktiivsus internetis
Eestlased on ühed kõige enam interneti kasutajad Euroopas. Kõrge internetipenetratsioon mõjutab meie igapäevaelu mitmel viisil. Esiteks on internetist saanud meie jaoks peamine suhtlusvahend. Sotsiaalmeedia platvormid nagu Facebook, Instagram ja Twitter on muutunud tavaliseks suhtluskanaliks sõprade ja perega suhtlemisel ning uute tutvuste loomisel. Internet on lühendanud vahemaid ja võimaldanud meil hoida ühendust ka kaugel viibivate lähedastega.
Teiseks on eestlaste internetikasutus tihedalt seotud tarbimisharjumustega. Online-poed ja e-kaubanduse platvormid on muutunud üha populaarsemaks ning üha rohkem eestlasi eelistab osta tooteid ja teenuseid internetist. Mugavus, laiem valikuvõimalus ja võimalus võrrelda hindu on peamised põhjused, miks eestlased eelistavad e-poodlemist. Samuti on levinud online-broneerimine reiside, hotellide ja restoranide puhul. Eestlased on ka digitaalsete pangateenuste kasutamisel edumeelsed ning enamikul on pangakonto ja nad teostavad oma finantstehinguid internetipanga kaudu.
Teadmiste hankimine on kiire ja lihtne
Kolmandaks on eestlaste internetikasutus seotud info otsimise ja teadmiste hankimisega. Internet on saanud meie peamiseks allikaks uudiste, artiklite ja teadmiste saamiseks. Me kasutame otsingumootoreid nagu Google, et leida vastuseid erinevatele küsimustele ja probleemidele. Veebisaidid nagu Wikipedia pakuvad meile laialdast teavet erinevate teemade kohta ning online-kursused ja e-õppeplatvormid võimaldavad meil omandada uusi oskusi ja teadmisi mugavalt oma kodust lahkumata.
Eestlaste internetikasutus hõlmab ka meelelahutust. Me vaatame filme ja seriaale voogedastusteenustest nagu Netflix, kuulame muusikat muusika voogedastusplatvormidelt nagu Spotify ning mängime online-mänge. Sotsiaalmeediaplatvormid pakuvad meile ka meelelahutust erinevate naljade, meemide ja huvitavate videote näol.
Küberturvalisuse tagamine ja sõltuvused
Kuigi internet pakub palju võimalusi ja eeliseid, on ka mõningaid muresid seoses eestlaste internetikasutusega. Üks neist on küberturvalisus. Interneti kasutamine toob kaasa riske, nagu identiteedivargus, pahavaraga nakatumine ja pettused. Seetõttu on oluline järgida internetiturvalisuse põhimõtteid, nagu tugevad paroolid, tarkvara uuendamine ja kahtlaste linkide ja e-kirjade vältimine.
Teine murekoht on võimalik sõltuvus internetist. Internet pakub meile pidevalt uut ja huvitavat sisu ning võib tekitada olukorra, kus veedame liiga palju aega ekraanide ees. See võib mõjutada meie tervist, suhteid ja tootlikkust. Seetõttu on oluline leida tasakaal interneti kasutamise ja muude tegevuste vahel ning vältida liigset sõltuvust.
Eestlaste harjumused internetis on pidevas muutumises koos tehnoloogia arengu ja interneti arenguga. Uued platvormid, rakendused ja teenused muudavad viisi, kuidas me suhtleme, tarbime, otsime teavet ja meelelahutust internetis. Oluline on olla teadlik interneti võimalustest ja riskidest ning kasutada seda teadlikult ja vastutustundlikult, et saada maksimaalset kasu sellest võimsast tööriistast, mida meie igapäevaelus üha enam kasutame.
Pixabay.com TheDigitalArtist — FOTO: Pixabay.com
Internetis mängitavad mängud
Internetis mängitavad mängud on muutunud üha populaarsemaks meelelahutusvormiks, mis meelitab ligi miljoneid mängijaid üle maailma. Mängude mitmekesisus internetis on tohutu, pakkudes erinevaid žanre, alates põnevusmängudest ja rollimängudest kuni mõistatuste ja strateegiamängudeni.
Üks suurimaid eeliseid internetis mängitavate mängude puhul on võimalus mängida koos teiste inimestega üle kogu maailma. Online-mängud võimaldavad mängijatel suhelda ja võistelda teiste mängijatega reaalajas, luues virtuaalse kogukonna ja sõprussuhted. Mõned populaarsed žanrid, mis toetavad mitme mängija režiimi, on näiteks tulistamis- ja rollimängud, kus mängijad saavad ühendada jõud ja moodustada meeskondi.
Lisaks sotsiaalsele aspektile pakuvad internetimängud ka suurepärast meelelahutust ja võimalust põgeneda reaalsusest. Nad võimaldavad mängijatel kogeda erinevaid seiklusi ja maailmu, pakkudes põnevust, väljakutseid ja uusi kogemusi. Paljud mängud pakuvad ka võimalust arendada oskusi ja strateegilist mõtlemist.
Internetis mängitavad mängud on muutunud ka tulusaks tööstusharuks, kus professionaalsed mängijad võistlevad turniiridel ja teenivad raha läbi mängude voogedastuse või sponsoreeritud sisu loomise. E-spordi valdkond on kiiresti kasvav ja meelitab suurt tähelepanu.
Sotsiaalsed tegevused
Sotsiaalsed tegevused internetis on muutunud lahutamatuks osaks paljude inimeste igapäevaelust. Sotsiaalmeediaplatvormid nagu Facebook, Instagram ja Twitter võimaldavad inimestel ühendust võtta ja suhelda sõprade, pere ja tuttavatega kogu maailmas. Lisaks suhtlusele võimaldavad need platvormid jagada fotosid, videoid ja mõtteid, saada teavet ja jälgida oma lemmikbrände või kuulsusi. Samuti on olemas spetsiaalsed foorumid ja kogukonnad, kus inimesed saavad ühineda ühise huviga grupiga ja jagada kogemusi ja teadmisi. Sotsiaalsed tegevused internetis on muutunud oluliseks meelelahutus- ja suhtlusvahendiks, kus inimesed saavad jagada oma elu, saada toetust ja luua uusi sõprussuhteid.
Sotsiaalsed tegevused internetis võimaldavad inimestel laiendada oma sotsiaalset võrgustikku ja luua uusi tutvusi. Online-kogukonnad, foorumid ja grupid keskenduvad sageli ühiste huvide või hobide jagamisele, mis aitab inimestel leida sarnase mõtlemisega inimesi ja luua uusi sõprussuhteid. See on eriti oluline introvertsetele inimestele või neile, kes elavad piirkondades, kus ühised huvid võivad olla piiratud.
Internetis on võimalik kõikidel inimestel olla osa ülemaailmsest kogukonnast. Inimesed saavad ühineda rahvusvaheliste projektide, heategevusorganisatsioonide või huvigruppidega, kus nad saavad kaasa lüüa ja panustada erinevatesse ülemaailmsetesse algatustesse. See annab inimestele võimaluse teha positiivset mõju maailmale ja ühendada end teistega, kellel on sarnased väärtused ja eesmärgid.


Uus süsteem aitab ehitussektoris makstava ümbrikupalgaga võideldaTALLINN, 7. juuni, BNS – Maksu- ja tolliamet (MTA) saadab sel nädalal 30 000 ehitusettevõttele meeldetuletuse 1. oktoobrist jõustuva seadusemuudatuse kohta, mille järgi tuleb MTA e-teenuste keskkonnas edaspidi registreerida ehituse töövõtuahel ja töötajate ehitusplatsil viibitud aeg.
Ettevõtetele pandud kohustuse eesmärk on tagada aus konkurents ehitusturul. Ehitusplatsil tohivad tegutseda tegutsema ainult nõuetekohaselt tööle vormistatud inimesed, kellest peatöövõtjal ja riigil on selge ülevaade ning kellele makstakse ausat töötasu.
MTA projektijuht Siim Tamm sõnas, et lahendust vajavaid probleeme on ehitussektoris nii ettevõtjate, töötajate kui riigi vaatest.
"Andmete edastamine ja läbipaistvuse suurendamine aitavad parandavad ettevõtjate konkurentsitingimusi, ehitustöötajate võimalusi oma õiguste kaitsmisel ja tõsta riigi järelevalve võimekust. Samuti saab peatöövõtja ülevaate, kes on objektil viibivad isikud ning kas objektil viibiv tööjõud on nõuetekohaselt registreeritud," selgitas Tamm.
"Konkreetselt MTA-le annab infosüsteem aga võimaluse leida automaatse kontrolli käigus probleemsed objektid ja töötasude maksmise osas paremini sihitud järelevalvet teha," lisas Tamm.
Ümbrikupalga maksmisest tulenevat maksukahju on amet laiemalt hinnanud aastas 99,8 miljoni euro suuruseks, konkreetselt ehitussektoriga seotud arvestuslik maksuauk küünib aastas üle 20 miljoni euro.
Elektrooniline registreerimine on alates 1. oktoobrist kohustuslik ehitusobjektidel, millele rakenduvad erinõuded seoses tööohutuse ja tööinspektsiooni teavitamisega, ehk ehituse kestus ületab 30 tööpäeva ja korraga on tööl vähemalt 20 inimest, või objekti üldmaht on rohkem kui 500 inimtööpäeva. Aastas puudutab see orienteeruvalt 1000 objekti.
Registreerimise kohustus puudutab neid objekte, mille ehitamist alustatakse pärast 1. oktoobrit või mille ehitamine on pooleli ja eeldatav valmimise tähtaeg on hiljem kui 1. oktoober 2024.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


PÄEVA TEEMA | Raivo Vare: tammi õhkimine näitab Kremli alateadlikku valmisolekut Krimm lõpuks ikkagi loovutadaINTERVJUU | Nova Kahhovka tammi õhkimine on osa Venemaa taktikast, mis aitab viia vaherahu sõlmimiseni Ukrainas ja takistada Ukraina rünnakut, hindab logistikaasjatundja Raivo Vare.
See on piisavalt suur, et Ukraina eestvõttel kutsuda kokku ÜRO Julgeolekunõukogu erakorraline istung.
Ukraina president Zelenskõi nimetas seda, toetudes ekspertide arvamusele, selgesõnaliselt lausa ökotsiidiks. Lisaks ohule inimeludele ja varalisele kahjule on tegu suureulatusliku looduskatastroofi tahtliku tekitamisega.
Kusjuures venelasi ei hoidnud tagasi ka see asjaolu, et just selle tammi tagusest veehoidlast varustati juba nõukogude aegadest spetsiaalse kanali kaudu Krimmi selle jaoks nii väärtusliku puhta mageveega, milleta on Krimmis tervikuna ja eriti poolsaare suures stepis väga raske toime tulla.
Nüüd on see varustus katkenud ning selle taastamine väga keeruline ja aeganõudev. Millest võib välja lugeda, et Krimmi majanduse ja elanikkonna kannatused, nagu ka üle ujutatud alade elanike kannatused, Moskvale ei loe ning tähtsam on saavutada sõjas hetkevõit oma kaitseformatsiooni jõukohasel korraldamisel.
Lisaks võib siit välja lugeda ka Kremli alateadlikku valmisolekut need okupeeritud alad, ka Krimm, lõpuks ikkagi loovutada.
Esiteks on see mugav viis tekitada omapoolse kaitseressursi nappuse tingimustes olukord, kus ukrainlastel on nüüd raske üle jõe rünnata.
Nii laia veetõkke forsseerimine on seotud suurte kaotuste ohuga ning võimaldab venelastel hoida sealkandis oma jõude sellisel tasemel, et saaks osa neist vajadusel ümber paigutada teistele suundadele, kust on oodata ukrainlaste vastupealetungi.
Nii kindlustavad nad selle, et seni ohtlikuks ründesuunaks peetud ala, mis avaneb praktiliselt kaitsmatusse Tauria steppi, muutub siiski mõneti venelaste jaoks kaitstavaks.
Seejuures pole neile oluline isegi see, et tulva kätte jäi osa nende endi üksusi, sealhulgas Dnipro jõe saartel, nagu teatavad mõned Vene poole nn sõjablogijad.
Pole veel selge, kui paljud neist sõdureist hukkusid. Aga see pole isegi esimene kord, sest juba varasemastki on teada olnud juhtumeid, kus nii mõnelgi juhul uppusid jõeveega manipuleerimisel Vene oma sõdurid – kaitserajatistes, mis mõnekümne sekundiga täitusid nende jaoks ootamatult vallandunud veemassiga.
Aga inimelu, ammugi sõduri oma, pole kunagi Venemaal maksnud…
Taristu tähtsus sõdades on ajas vaid kasvanud koos eri liiki tehnika üha laiema kasutuselevõtuga. Ukraina on siinjuures demonstreeritud väga head võimekust oma sõjaga seotud logistika korraldamisel viisil, mis on taganud varustusliinide tulemusliku toimimise ja seda hoolimata venelaste pidevatest rünnetest.
Selle konkreetse tammi taustal on ka veehoidla teine kasutusviis lisaks Krimmi veevarustuse kindlustamisele.
Nimelt saab sealt oma jahutust Euroopa suurim Zaporižžja aatomielektrijaam, mille reaktorid küll praeguseks enam energiavarustuses ei osale. Selle okupeerinud Vene pool on seda juba pikemat aega kasutanud puutumatu sõjabaasina ja šantaaživahendina enda huvides vaherahuläbirääkimisteks survestamisel.
Hiiglaslik üleujutus
Ööl vastu teisipäeva, 6. juunil lõhkas Dnipro jõe alamjooksul asuva ja 3 miljonit inimest elektriga ning Krimmi veega varustava Nova Kahhovskaja hüdroelektrijaama tammi (Ukraina esialgsetel andmetel) Vene vägede 205. polgu üksus. Lõhkamine toimus venelaste kontrollitud jaama seest.
Jõe alamjooksu alad ujutati selle tulemusena üle veemassiga, mille valli kõrgus oli kuni 4,8 meetrit ja mille tulemusena moodustus senise jõesängi asemel kuni 5 kilomeetri laiune suur veeväli. Potentsiaalselt võib seal veetase tõusta isegi veel kuni 3 meetrit.
Kokku jäid vee alla 80 asulas kümnete tuhandete inimeste elamised. Enim kannatab madalam, seni veel Vene okupantide käes olev Dnipro vasakkalda ala, aga ka osa ukrainlaste tänaseks vabastatud, pisut kõrgemast paremkaldast, sealhulgas osa Hersoni linnast.
Ukrainlased alustasid koheselt inimeste evakueerimisega. Venelaste poole okupatsioonivõimud eriti sellega ei kiirustanud. Kuna eelnevalt olid nad ka konfiskeerinud suurema osa elanike käsutuses olnud ujuvvahenditest, siis muutus olukord inimeste jaoks seda ohtlikumaks.
Veetaseme suur alanemine veehoidlas toob kaasa vajaduse selle reaktoritest tuumakütusevardad välja tõsta. Igal juhul saavad venelased nüüd pedaleerida vajadust teha kiirelt neile endile sõjalis-tehniliselt ja poliitiliselt nii vajalik vaherahu, eriti veel ukrainlaste alanud suure vastupealetungi ootuses, mille vaherahu vähemalt edasi lükkaks.
Seejuures saab rõhuda, et on vaja hakata tegelema tuumakütuse eemaldamisega, kasutades selleks rahvusvahelist vahendust ja tuge.
Lennuväljade ründamise tingib puht sõjaline vajadus mõlemalt poolt, sildade osas samuti teatud ulatuses. On ju ka tammid sisuliselt sillarajatised üle veetõkete. Ka oleme me sõja kõigus näinud, kui oluliseks on sillad osutunud nii kaitse- kui pealetungioperatsioonide edukuse jaoks.
Venelased on rünnanud ka raudtee sõlmpunkte ja jaamu, aga üldist raudtee ründamist on olnud suhteliselt vähem. Põhjus on üks – Venemaa enda sõjalogistika on nii totaalselt sõltuv raudteetranspordi kasutamise võimalustest ning lõhutud taristu taastamine on nii kallis ja aeganõudev, et nad püüavad seda oma võimaliku edasise sõjategevuse huvides säilitada niipalju kui võimalik, ka vastase territooriumil.
Tuletagem meelde, et olemasoleva informatsiooni kohaselt pakkus Vene kindralstaap Putinile kohese üleüldise Ukrainasse sissetungi asemel sõjakampaania avanguks hoopis vähemalt kuuajalist või isegi enamat Ukraina taristu totaalset purukspommitamist oma territooriumilt.
Sealhulgas käis jutt tsiviiltaristust nagu energeetika, kommunaalvarustuse ja transpordi oma.
Seejärel oleks saadetud talvisesse puruks pommitatud sõjalise ja tsiviiltaristuga Ukrainasse, demoraliseeritud ukrainlaste vastu üle piiri oma maaväed.
Putin loobus.
Hiljem on seda plaani jätkuvalt lainetena realiseeritud enne energeetilise, nüüd ka muu tsiviiltaristu lauspommitamise kampaaniatega.
Seega pole alust arvata, et venelased sellest ideest loobuks ka edaspidi. Ainuke viis sellega võidelda on vähendada nende võimekust raketi- ja droonirünnakuteks ning tagada maksimaalne õhukaitse nii suuremate linnade, nagu praeguseks on juba Kiievi puhul, kui ka teiste osas.
Selleks aga on vaja läänelt veelgi rohkem sõjalist abi. Ning jätkuvat poliitilist, sh sanktsioonidega Venemaa survestamist.
Tammi juhtum tuleb loomulikult panna nii võimsa rahvusvahelise kella külge kui annab. See kõlaks erinevatele, muidu pigem erapooletutele riikidele Aafrikas ja Aasias ka arusaadavana, arvestades nende endi konfliktikogemusi erinevate hüdrorajatistega seoses.
Zaporižžja tuumajaama osas aga oleks vaja resoluutset rahvusvahelist sekkumist ning jaamas asuva tuumakütuse varraste ohutustamist, kuid seejuures mitte järele andes Vene poole poliitilisele väljapressimisele muudes küsimustes.


Tippjuhi õppetund skandaalist: isegi kui tõde on valus, tuleb see välja öeldaSaates "Juhi jutud" on külas Eesti parimaks rahapesuvastase võitluse eksperdiks nimetatud Rahapesu Andmebüroo juht Matis Mäeker, kes räägib, miks on kriisid head ja mida on ta keerulistest ning skandaalideks paisunud hetkedest õppinud.
Juhikonkursil parimaks tunnistamisest hoolimata ei saanud Matis Mäeker esimesel katsel tööle asuda, sest toonane minister Martin Helme astus vahele ja heitis tulevasele juhile ette vähest juhtimiskogemust. Tänaseks on ta ametit vedanud kaks aastat.


Uus infosüsteem aitab ehitussektoris makstava ümbrikupalgaga võideldaMaksu- ja tolliamet (MTA) saadab sel nädalal 30 000 ehitusettevõttele meeldetuletuse 1. oktoobrist jõustuva seadusemuudatuse kohta, mille järgi tuleb MTA e-teenuste keskkonnas edaspidi registreerida ehituse töövõtuahel ja töötajate ehitusplatsil viibitud aeg.
Ehitusplatsil tohivad tegutseda tegutsema ainult nõuetekohaselt tööle vormistatud inimesed.
Ettevõtetele pandud kohustuse eesmärk on tagada aus konkurents ehitusturul. Ehitusplatsil tohivad tegutseda tegutsema ainult nõuetekohaselt tööle vormistatud inimesed, kellest peatöövõtjal ja riigil on selge ülevaade ning kellele makstakse ausat töötasu.
MTA projektijuht Siim Tamm sõnas, et lahendust vajavaid probleeme on ehitussektoris nii ettevõtjate, töötajate kui riigi vaatest. „Andmete edastamine ja läbipaistvuse suurendamine aitavad parandavad ettevõtjate konkurentsitingimusi, ehitustöötajate võimalusi oma õiguste kaitsmisel ja tõsta riigi järelevalve võimekust. Samuti saab peatöövõtja ülevaate, kes on objektil viibivad isikud ning kas objektil viibiv tööjõud on nõuetekohaselt registreeritud,“ selgitas Tamm.
„Konkreetselt MTA-le annab infosüsteem aga võimaluse leida automaatse kontrolli käigus probleemsed objektid ja töötasude maksmise osas paremini sihitud järelevalvet teha,“ lisas Tamm.
Ümbrikupalga maksmisest tulenevat maksukahju on amet laiemalt hinnanud aastas 99,8 miljoni euro suuruseks, konkreetselt ehitussektoriga seotud arvestuslik maksuauk küünib aastas üle 20 miljoni euro.
Elektrooniline registreerimine on alates 1. oktoobrist 2023 kohustuslik ehitusobjektidel, millele rakenduvad erinõuded seoses tööohutuse ja Tööinspektsiooni teavitamisega, ehk ehituse kestus ületab 30 tööpäeva ja korraga on tööl vähemalt 20 inimest, või objekti üldmaht on rohkem kui 500 inimtööpäeva. Aastas puudutab see orienteeruvalt 1000 objekti.
Registreerimise kohustus puudutab neid objekte, mille ehitamist alustatakse pärast 1. oktoobrit 2023 või mille ehitamine on pooleli ja eeldatav valmimise tähtaeg on hiljem kui 1. oktoober 2024.


Belitšev siseministri ettepanekust: kaalume, kas ametnike rotatsioon lõpetada   Pärast teenistuslikku järelevalvet tegi siseminister Lauri Läänemets politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektorile ettepaneku kahe ametniku rotatsioon lõpetada. PPA juhi Egert Belitševi sõnul sõlmiti need lepingud asutuste koostöö parandamiseks ning rotatsiooni lõpetamist tuleb veel kaaluda.   Siseministeeriumi siseauditi osakonna juhataja Tarmo Olgo rääkis teisipäeval, et sarnasel moel nagu kelmusekahtlustuse saanud Erik Heldna võeti 2019. aastal politseisse tööle veel neli ametnikku. "PPA on andnud viiele isikule priviligeeritud võimaluse vormistada end tööle politseiametnikena ja koheselt roteeruda tagasi asutusse, kus nad enne roteerumist töötasid," ütles Olgo ning rõhutas, et kellelegi teisele niisugust võimalust ei antud. Olgo lisas, et seaduse järgi saab ametnikke roteerida selleks, et nende pädevust suurendada, motivatsiooni tõsta või asutuste vahelist koostööd arendada. Ta märkis, et tagantjärele on raske põhjendada, miks need viis ametnikku tööle võeti ja siis välja roteeriti ehk endisele töökohale tagasi saadeti. Kui Erik Heldna töötas toona kaitseväe luurekeskuses, siis ülejäänud neli ametnikku välisluureametis. Olgo ütles, et kaitseministeeriumi haldusalas töötav välisluureamet loobus siseministeeriumile selgituste andmisest. Küll aga on välisluureameti juhtidega suhelnud Belitšev. "Nendele toimingutele nüüd tagantjärele otsa vaadates ja välisluureametiga rääkides saan ma aru, et nende inimeste roteerimise üks peamisi põhjuseid oli koostöö arendamine organisatsioonide vahel," ütles Belitšev ning jätkas: "Koostöö tõhustamine nii erinevate analüüside kontekstis kui ka menetlustoimingute kvaliteedi ja teadmistepagasi vahetamiseks ja ühtlustamiseks. Ka Erik Heldna puhul olid dokumentidest nähtuvalt samad põhjused." Olgo aga ütles, et märgiline oli just seesama, 2019. aasta, mil ametnikud tööle võeti. Nimelt pidid tol aastal ametis olema need, kes soovisid hiljem politsei eripensionit taotleda. Seda, et pensioniküsimus oli oluline, on Belitševile kinnitanud ka välisluureameti tänased juhid. "See rotatsioon oli vajalik, kuna inimesed oleks muidu muul viisil suundunud politsei- ja piirivalveametisse püsivalt tööle ja välisluureametis oleks jäänud need pooleliolevad tööd tegemata," rääkis Belitšev. "Ehk eesmärk oligi seda vältida ja need inimesed politsei- ja piirivalveametnikuna said välisluureametis edasi töötada, aga samal ajal panustada asutustevahelisse koostöösse." Belitševi sõnul hindavad temaga suhelnud välisluureameti juhid ametnike taolist rotatsiooni seaduspäraseks.  Salajased töökohad loodi tunnistajakaitse üksusesse  Siseministeeriumi järelevalve tõstis esile sedagi, et ametnike jaoks, kes kohe välja roteeriti, loodi politseisse eraldi ametikohad. Täpsemalt loodi need keskkriminaalpolitsei tunnistajakaitse üksuse juurde. "See tagas, et nii PPA siseselt kui ka PPA väliselt oli teave nimetatud isikute PPA-s töötamise kohta kui ka nende roteerumise kohta ainult üksikutel isikutel," märkis Olgo. Belitšev ütles seepeale, et ametnike isikuid ning nende üleviimist pidigi salajas hoidma. "Kuna inimesed välisluureametis töötavad salajastel ametikohtadel ja nende isikuandmeid tuleb kaitsta avalikkuse eest ja paljudel juhtudel avalikkus ei peaks ka teadma, et nad välisluureametis töötavad, siis politsei- ja piirivalveameti poolt ongi need inimesed paigutatud sellistele ametikohtadele, mis ei ole avalikkusele kättesaadavad," selgitas Belitšev. Olgo märkis muuhulgas, et kõigile viiele ametnikule loodud kohad olid hulga madalamal astmel, kui ametnike varasem teenistuskäik ja oskused eeldanuks. "Nende ametikohtade loomine ei olnud kuidagi põhjendatud," sõnas Olgo ning lisas, et kui PPA-s luuakse mõni ametikoht, põhjendab struktuuriüksuse juht eraldi dokumendis, miks ametikohta vaja on ja mis ülesanded sellega kaasas käivad. "Nende viie puhul PPA sellist kirjalikku põhjendust meile esitada ei suutnud," kordas Olgo. Belitšev ütles, et kui inimene PPA-st välja roteeritakse, siis reeglina ei jäetagi teda struktuuris ametikohale, mida päriselt täitma peaks. "Väga suur hulk nendest inimestest, kes on roteeritud, ongi viidud mõnele teisele ametikohale, sealhulgas rahalise katteta ametikohtadele. Et nad see aeg, kui nad on roteeritud, ei hoiaks ametikohta kinni," ütles PPA peadirektor. Ta lisas, et politseisse tagasi tulles ei pöördu ametnik tihtipeale tagasi sellele ametikohale, kuhu ta rotatsiooni ajaks on seatud. "Vaid mõnele teisele ametikohale, arvestades, et inimene on vahepeal edasi arenenud. Või siis sellisele ametikohale, kuhu inimene ise on kandideerinud," lausus Belitšev.  Politsei kaalub siseministri ettepanekut  Lisaks Erik Heldnale on viiest asjaga seotud ametnikust lõppenud veel kahe rotatsioon. Ülejäänud kahe puhul tegi siseminister Lauri Läänemets politsei- ja piirivalve ameti peadirektorile ettepaneku  nende ametnike teenistuskohad PPA-s kaotada või nende tähtajaline üleviimine lõpetada. "Kindlasti me seda ettepanekut kaalume," lubas Belitšev. "Kohtume ka välisluureameti inimestega, et arutada, mis on kõige mõislikum lahendus ja kuidas siit edasi minna." Belitševi sõnul tuleb igasse juhtumisse enne otsustamist eraldi sisse vaadata. Seda, kas rotatsioonide lõpetamine kahjustaks koostööd, mille tõhustamiseks neid omal ajal alustati, on tema sõnul raske hinnata. "Meie jaoks luureasutustega koostöö on äärmiselt oluline ja seda on näidanud kriisid, kus me oleme olnud," sõnas Belitšev.    					Toimetaja:  Marko Tooming


Uus infosüsteem aitab ehitussektoris makstava ümbrikupalgaga võideldaMaksu- ja tolliamet (MTA) saadab sel nädalal 30 000 ehitusettevõttele meeldetuletuse 1. oktoobrist jõustuva seadusemuudatuse kohta, mille järgi tuleb MTA e-teenuste keskkonnas edaspidi registreerida ehituse töövõtuahel ja töötajate ehitusplatsil viibitud aeg.
Ettevõtetele pandud kohustuse eesmärk on tagada aus konkurents ehitusturul. Ehitusplatsil tohivad tegutseda tegutsema ainult nõuetekohaselt tööle vormistatud inimesed, kellest peatöövõtjal ja riigil on selge ülevaade ning kellele makstakse ausat töötasu.
MTA projektijuht Siim Tamm sõnas, et lahendust vajavaid probleeme on ehitussektoris nii ettevõtjate, töötajate kui riigi vaatest. „Andmete edastamine ja läbipaistvuse suurendamine aitavad parandavad ettevõtjate konkurentsitingimusi, ehitustöötajate võimalusi oma õiguste kaitsmisel ja tõsta riigi järelevalve võimekust. Samuti saab peatöövõtja ülevaate, kes on objektil viibivad isikud ning kas objektil viibiv tööjõud on nõuetekohaselt registreeritud,“ selgitas Tamm.
„Konkreetselt MTA-le annab infosüsteem aga võimaluse leida automaatse kontrolli käigus probleemsed objektid ja töötasude maksmise osas paremini sihitud järelevalvet teha,“ lisas Tamm.
Ümbrikupalga maksmisest tulenevat maksukahju on amet laiemalt hinnanud aastas 99,8 miljoni euro suuruseks, konkreetselt ehitussektoriga seotud arvestuslik maksuauk küünib aastas üle 20 miljoni euro.
Elektrooniline registreerimine on alates 1. oktoobrist 2023 kohustuslik ehitusobjektidel, millele rakenduvad erinõuded seoses tööohutuse ja Tööinspektsiooni teavitamisega, ehk ehituse kestus ületab 30 tööpäeva ja korraga on tööl vähemalt 20 inimest, või objekti üldmaht on rohkem kui 500 inimtööpäeva. Aastas puudutab see orienteeruvalt 1000 objekti.
Registreerimise kohustus puudutab neid objekte, mille ehitamist alustatakse pärast 1. oktoobrit 2023 või mille ehitamine on pooleli ja eeldatav valmimise tähtaeg on hiljem kui 1. oktoober 2024.
]]>


Politseinikuna esinenud kelm näppas naise kontolt ligi 8000 eurotTALLINN, 7. juuni, BNS – End politseinikuna esitlenud kelm võttis kohtla-järvelanna nimel laenu ja näppas seejärel tema pangakontolt kokku ligi 8000 eurot.
Politseisse pöördus Kohtla-Järvel elav naine, kellele helistanud kelm tutvustades end politseinikuna ning väitis, et naise nimele on laenu võetud, teatas BNS-ile Ida prefektuuri pressiesindaja.
Kelm palus laenu tühistamiseks naisel telefoni laadida AnyDesk programmi, mida naine ka tegi. Hiljem selgus, et kelm võttis naise nimele laenu ning pärast oli ka pangakontolt raha kadunud. Naine kaotas kelmuse tõttu 7800 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Uus infosüsteem aitab ehitussektoris makstava ümbrikupalgaga võideldaKontroll ehitusplatsilFoto: Maksu- ja Tolliamet
Maksu- ja tolliamet (MTA) saadab sel nädalal 30 000 ehitusettevõttele meeldetuletuse 1. oktoobrist jõustuva seadusemuudatuse kohta, mille järgi tuleb MTA e-teenuste keskkonnas edaspidi registreerida ehituse töövõtuahel ja töötajate ehitusplatsil viibitud aeg.
Ettevõtetele pandud kohustuse eesmärk on tagada aus konkurents ehitusturul. Ehitusplatsil tohivad tegutseda tegutsema ainult nõuetekohaselt tööle vormistatud inimesed, kellest peatöövõtjal ja riigil on selge ülevaade ning kellele makstakse ausat töötasu.
MTA projektijuht Siim Tamm sõnas, et lahendust vajavaid probleeme on ehitussektoris nii ettevõtjate, töötajate kui riigi vaatest. “Andmete edastamine ja läbipaistvuse suurendamine aitavad parandavad ettevõtjate konkurentsitingimusi, ehitustöötajate võimalusi oma õiguste kaitsmisel ja tõsta riigi järelevalve võimekust. Samuti saab peatöövõtja ülevaate, kes on objektil viibivad isikud ning kas objektil viibiv tööjõud on nõuetekohaselt registreeritud,” selgitas Tamm.
“Konkreetselt MTA-le annab infosüsteem aga võimaluse leida automaatse kontrolli käigus probleemsed objektid ja töötasude maksmise osas paremini sihitud järelevalvet teha,” lisas Tamm.
Ümbrikupalga maksmisest tulenevat maksukahju on amet laiemalt hinnanud aastas 99,8 miljoni euro suuruseks, konkreetselt ehitussektoriga seotud arvestuslik maksuauk küünib aastas üle 20 miljoni euro.
Elektrooniline registreerimine on alates 1. oktoobrist 2023 kohustuslik ehitusobjektidel, millele rakenduvad erinõuded seoses tööohutuse ja Tööinspektsiooni teavitamisega, ehk ehituse kestus ületab 30 tööpäeva ja korraga on tööl vähemalt 20 inimest, või objekti üldmaht on rohkem kui 500 inimtööpäeva. Aastas puudutab see orienteeruvalt 1000 objekti.
Registreerimise kohustus puudutab neid objekte, mille ehitamist alustatakse pärast 1. oktoobrit 2023 või mille ehitamine on pooleli ja eeldatav valmimise tähtaeg on hiljem kui 1. oktoober 2024.
Vaata ka: Elektrooniline registreerimine ehituses


Eesti digiinnovaatorid osalevad Euroopa finantstehnoloogia ürituselTALLINN, 7. juuni, BNS – Eesti ettevõtted osalevad Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) ja Kredexi ühendasutuse eestvedamisel juba seitsmendat korda Euroopa finantstehnoloogia suurüritusel Money 20/20.
6.–8. juunil Amsterdamis toimuval üritusel on Eesti ühisstendiga väljas 17 ettevõtet, EAS-i ja Kredexi ühendasutus. Asutuse juhatuse liikme Liina Maria Lepiku sõnul on suursündmusel osalemine ennast õigustanud. "Seda kinnitab ettevõtjate huvi – 17 ettevõtet on rekord ning paljud on siin mitmendat korda," märkis Lepik.
Kõik Money 20/20 külastajad saavad näha ja proovida Eesti ettevõtte Vespia tehisintellektil põhinevat lahendust, mis aitab ettevõtetel oma partnerite või investorite tausta kontrollida ning ütleb, kas selle ettevõttega tasub koostööd teha või mitte. Lisaks tutvustavad nad messil oma kõik ühes rahapesu tõkestamise ja ettevõtete tuvastamise (KYB) platvormi.
"Rahapesu tõkestamine on hetkel äärmiselt aktuaalne teema ning hulgaliselt finantsettevõtteid vajavad mugavaid lahendusi, mis laseksid neil keskenduda oma põhitööle, samal ajal tagades kooskõla muutuvate rahapesu tõkestamise seadustega. Vespia on just selleks loodud," sõnas Vespia juht ja asutaja Julia Ront ning lisas, et eesmärk on leida uusi koostööpartnereid.
Advapay esmaesitleb Amsterdamis oma uuendatud pangandustarkvara Macrobank. "Meie lahendus võimaldab teistel finantssektori ettevõtetel tõhusalt digitaalpangandusse siseneda ning kõigest mõne kuuga oma finantstehnoloogiaprojekte nullist käivitada," ütles Advapay müügijuht Gustav Korobov.
Inbank tutvustab osalejatele oma uue generatsiooni embedded finance platvormi, mis ühendab kaupmehi, tarbijaid ja finantsasutusi. Inbanki tegevjuhi Priit Põldoja sõnul lisab stendil koos teiste innovatiivsete Eesti ettevõtetega osalemine neile usaldusväärsust ja toetab Inbanki lugu.
Eesti ühisstendil osalevad Cybernetica AS, SK ID Solutions AS, Union Fintech OÜ, Mooncascade OÜ, Wallester AS, B.EST Solutions Estonia OÜ, Inbank AS, Dexatel OÜ, Trustlynx OÜ, Advapay OÜ, CybExer Technologies OÜ, Bankish AS, Fintech Market OÜ, Mifundo OÜ, Modular Technologies OÜ, Vespia OÜ ja Complok OÜ.
Money 20/20 Europe on finantstehnoloogia üritus, mis keskendub maksete ja finantsteenuste innovatsioonile. Mullu osales konverentsil ligi 2000 ettevõtet ning iga neljas külastaja oli oma ettevõttes juhtkonna liige.
Messil osalemist kaasrahastab Euroopa Liidu Regionaalarengu Fond.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service