Selgus Ukraina peremajade tüüpprojekti arhitektuurikonkursi võitjaTALLINN, 31. juuli, BNS - Esmaspäeval kuulutati välja Ukraina peremajade tüüpprojekti arhitektuurikonkursi võitjad - arhitektuurikonkursile laekus 17 kavandit, mis teeb sellest suurima Eesti-Ukraina koostööprojekti arhitektuuri valdkonnas.
Esikoha pälvis kavand „Hata” büroolt DAGOpen. Teise koha sai kavand „Ruut” büroolt molumba ja kolmanda koha kavand „Krestiki Noliki” büroolt Kuu. Ergutuspreemia pälvis kavand „Segasumm” büroodelt KOKO arhitektid ja Drozdov ta partnery.
„Mul on hea meel, et võidutöö autorid on kavandanud Ukraina kultuuriruumist lähtuva arhitektuuriga hoone, mis tugineb Euroopa parimatele praktikatele. Sel on suur ja sümboolne tähtsus, et eesti poolt üles ehitatav ruum arvestaks Ukraina kultuurilist konteksti ja tooks keskkonda ka lisandväärtust. Hoone arhitektid näitavad, et teadlikke ruumiotsuseid saab teha ka kriisiprojektide puhul ja see ei pea tähendama suuri lisakulusid,“ ütles kultuuriminister Heidy Purga.
„Ukrainas on 25 000 vanemateta last, paljud neist on orvuks jäänud sõja ajal. Orbudele turvalisuse ja kodu pakkumine on tohutu väljakutse sõjas olevale Ukrainale ning Eesti on valmis aitama. Konkurss andis meile suurpärase võimaluse koostöös Eesti ja Ukraina arhitektidega luua uudne peremaja tüüpprojekt, mis sobib ehitamiseks üle kogu Ukraina ning vastab ka Euroopa Liidu standarditele. Nii toetame Ukraina ülesehitamist ja liitumispüüdlusi Euroopa Liiduga,“ selgitas Andrea Kivi, ESTDEV-i tegevjuhi kohusetäitja.
„Avatud arhitektuurivõistlused on Ukraina ülesehitustööde puhul väga olulised, sest see on parim moodus kõige kvaliteetsema elukeskkonna loomiseks ning ühtlasi ka tõhus meetod korruptsiooni vältimiseks,“ ütles Eesti Arhitektide Liidu president Andro Mänd.
„Selle võistluse idee ja soov ellu viia parim projekt tekitab suurt austust ja tänulikkust. Konkursile esitatud projektide uurimine ja võrdlemine oli väga huvitav ning kõik projektid olid eranditult oma olemuselt väga professionaalsed ja põnevad. Olen kindel, et ükskõik millist neist esitletud projektidest oleks võimalik Ukrainas ellu viia. Siiski, nagu igas võistluses, on töid, mis paistavad silma suurema kunstilise väljendusrikkuse, professionaalsuse ja jätkusuutliku arengu põhimõtete kasutamise poolest. Just nemad osutusid võitjateks,“ ütles žürii liige Olena Oliynyk Ukraina Arhitektide Liidust.
Ergutuspreemia pälvis kavand „Segasumm” büroolt KOKO arhitektid ja Drozdov ta partnery. Ergutuspreemia väljaandmist toetas Thermory AS.
Lisaks ergutuspreemiale märkis žürii loodud lisandväärtuse poolest ära veel kolm kavandit – Kalyna_8 arhitektuuribüroolt Eek ja Mutso, Kalyna_16 büroolt AB Standup ning HUBA büroolt Sirkel ja Mall.
„Arhitektuurikonkursil oli mitmeid tundlikke kavandeid, mis tegelesid sellega, kuidas saab ruumiline keskkond anda lastele tagasi turvatunde, aidata neil traumaga toime tulla, pakkuda neile toetavat kasvukeskkonda. Ruumil on suur mõju. Arhitektuur määrab sellegi, kas hoone mõjub asutuse või koduna. Ergutuspreemiaga otsustasime esile tõsta kavandit „Segasumm", mis tegeles läbi arhitektuuri just sõja traumadega toimetuleku ja lastele lapsepõlve tagasi andmise teemaga,“ ütles žürii liige Johanna Jõekalda.
Kavandi „Hata“ büroolt DAGOpen autorid on Oleksii Volodymyrovych Pakhomov, Jaan Kuusemets, Anna Solts ja Oksana Buziak. Kavand on mõjusa ruumitunnetusega ning loob helge ja turvalise kodutunde. Hoone meenutab oma vormilt ja plaanilahenduselt traditsioonilist Ukraina elumaja, aga on lahendatud kaasaegses võtmes. Hoone on elementmajana hästi teostatav, aga ei mõju tüüpilise elementmaja. Kavandi puhul on kaetud lai spekter Davosi kvaliteedikriteeriume, mis aitavad tagada, et lapsed saaksid kasvada mitmekesises ja kvaliteetses ruumilises keskkonnas.
Kavandi „Ruut“ büroolt molumba autorid on Karli Luik, Johan Tali, Oksana Šapovska, Maryna Kharlampova ja Harri Kaplan. Kavand on suurepärase plaanilahendusega ning väldib koridoripõhise tüpoloogia kasutamist. Läbi maja kulgev ühisala loob ruumiliselt mitmekesise eluruumi, mis võimaldab eri vanuse ja huvidega lastel segamatult aega veeta. Hoone on elementmajana hästi teostatav ja sobitub sellisena hästi kriisi konteksti.
Kavandi „Krestiki Noliki“ büroolt Kuu autorid on Joel Kopli ja Anastasiya Klimentyeva. Kavand loob väheste ja hästi valitud vahenditega mitmekesise sisemaailma ning pakub eri vanuses lastele eraldumisvõimalust, mille heaks näiteks on raamatukogu ala. Hoone on selge ja kompaktse plaanilahendusega, optimaalselt teostatav ning sobitub hästi kriisi konteksti.
Arhitektuurikonkursi Ukrainasse ehitatavate kaasaegsete peremajade tüüpprojekti leidmiseks korraldasid Eesti Rahvusvahelise Arengukoostöö Keskus (ESTDEV), Eesti Arhitektide Liit (EAL) ja kultuuriministeerium. Arhitektuurivõistlus on osa suuremast koostööst kultuuriministeeriumi ja ESTDEV-i vahel, mille eesmärk on tagada Ukraina ülesehitamisel Davosi kvaliteetse ruumikultuuri põhimõtete järgimine.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Võrumaal elavale mehele oli helistanud end politseinikuna esitlenud inimene, kahju 1070 eurotPolitseile poole pöördus Võrumaal elav mees, kes oli saanud end politseinikuna esitlenud inimeselt kõne, milles küsiti ohvri pangakonto koode.
Kelm selgitas mehele, et tema kontol toimuvad kahtlased tehingud ning nende tõkestamiseks on vaja koode.
Mees andis pahaaimamatult oma pin-koodid, ent avastas siis hiljem, et tema Coop kontolt on kadunud 1070 eurot.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Korruptsioonipaljastuste tõttu on päevakorda tõusmas president Bideni ehk “Unise Joe” tagandamineAmeerika Ühendriikides räägitakse üha valjemalt president Joe Bideni tagandamise protsessi algatamisest. Ajendiks on järjekordne paljastus Hunterite perekonna korruptsiooniskandaalis, millega seoses on selgunud, et Joe Bideni poeg Hunter kaasas tollal asepresidendi ametis olnud isa sageli telefoniteel välismaiste äripartneritega peetavatesse arupidamistesse. Siiani on Hunter pidevalt väitnud, et Joe Biden ei viibinud ühelgi ärikoosolekul.
Vabariiklased on koondumas Joe Bideni vastu ja vabariiklasest spiiker Kevin McCarthy on nüüdseks samuti teatanud, et toetab presidendi tagandamise alustamist. McCarthy sõnul võimaldaks tagandamisprotsess pääseda paremini ligi Hunter Bideni väidetavaid kuritegusid tõendavatele dokumentidele.
Ühe McCarthyle lähedalseisva isiku sõnul ei kavatse spiiker siiski laskuda Nancy Pelosi tasemele ega ole valmis alustama tagandamisprotsessi väljamõeldud või tõendamata süüdistuste alusel. Mida rohkem tõendeid Bidenite süü kohta ilmneb, seda kindlamaks muutub aga võimalus tagandamise alustamiseks. „Niipea, kui on olemas selged ja veenvad tõendid, mis viitavad otseselt Bideni [Joe] seotusele Hunteri pettustega, asuvad mõõdukad tegutsema,“ kommenteeris üks allikas New York Postile. „Oleme nendega rääkinud. Unise Joe jaoks ei paista asjad kuigi soodsas valguses.“
Ka teised prominentsed vabariiklased on leidnud, et 80-aastase presidendi vastu tuleks alustada tagandamisprotsessi. „Esindajatekoja vabariiklased peaksid alustama president Bideni vastase tagandamisprotsessiga,“ ütles esindajatekoja liige Jim Banks, lisades et Bidenite perekond tuleks võtta vastutusele Ameerika mahamüümise eest ja Joe Biden isikliku mõjuvõimu kasutamise eest iseenda ja oma perekonna rikastamiseks.
Esindajatekoja liige Marjorie Taylor Greene esitles juba maikuus seadusesätteid, mille järgi oleks võimalik alustada Bideni tagandamist. Tema sõnul leidus juba siis piisavalt tõendeid presidendi trellide taha saatmiseks. „President on valetamisega vahele jäänud,“ ütles Greene. „Ta väitis, et ei teadnud oma poja äritehingutest midagi. Et ta ei tea sellest kõigest midagi, ent nüüdseks on kinnitust leidnud, et ta on ameeriklastele valetanud ja seda ei tohi ignoreerida, me ei tohi seda lihtsalt vaiba alla pühkida. Seega on vabariiklastel sõna otseses mõttes kohustus alustada tagandamisprotsessi.“
Hunter Bideni lähedane äripartner Devon Archer kirjeldas hiljuti tunnistusi andes ärikoosolekult tehtud väidetavaid telefonikõnesid Joe Bidenile. President ise väidab endiselt, et ei ole oma pojaga tema välismaiseid äritehinguid mitte kunagi arutanud.
Allikas: Townhall


Võrklaev: IMFi tagasiside näitab mootorsõidukimaksu vajalikkustRahandusminister Mart Võrklaeva sõnul näitab ka IMFi riigiraport, et mootorsõidukimaksu kehtestamine on Eestis vajalik.
IMF on oma värskelt avaldatud Eesti raportis eraldi käsitlenud kliimamuutuste mõjusid ja märgib seal muu hulgas, et senisest ambitsioonikama rohepöörde läbiviimisel oleks üks võtmekomponente mootorsõidukimaksu kehtestamine koos keskkonnahoidlikuma transpordi soodustamisega.
„Nagu IMF ka oma raportis välja toob, on sõidukite ja sõidetud kilomeetrite arv Eestis aastatega hoogsalt kasvanud, peegeldades elatustaseme ja sissetulekute kasvu. Kuigi uued sõidukid saastavad suhteliselt vähem kui vanad, siis on heitmenäit CO2/km kohta Eestis jätkuvalt suurem kui ELis keskmiselt, kuna null- ja väheste heitmetega sõidukite osakaal on meil väike,“ selgitas rahandusminister.
Transpordivaldkonnast, sealhulgas kütustest pärineb aga suurim osa Eestis energeetikavaldkonnast väljaspool tekkinud heitkogusest. Transpordisektoris on CO2 heitkogus viimase 30 aastaga kahekordistunud. Muutused nendes sektorites, saastavate tegevuste maksustamine ja puhtamate tegevuste soodustamine võiksid IMFi hinnangul toetada kiiremat kliimaeesmärkide täitmist. „See on mootorsõidukimaksu puhul ka üks meie eesmärkidest, väga kiireid muudatusi siin oodata pole, sest uue maksu loomisel peame arvestama ka ühiskonna toimetulemise võimalustega, aga loodame samm-sammult keskkonnasõbralikuma sõidukipargi suunas liikuma hakates lõpuks hoo sisse saada.“
Automaksu loetakse Euroopa kontekstis ennekõike keskkonnamaksuks, kuna Eestis pole seda varem olnud, siis jääme transpordi osas keskkonnamaksude kogumisega kõvasti allapoole ELi keskmist.
IMF hindas Eesti kohta tehtud raportis laiemalt majanduse, eelarve ja finantssektori olukorda ja andis soovitusi majanduspoliitikate elluviimiseks. IMFi hinnangud ja soovitused on paljuski sarnased valitsuse juba plaanitavate sammudega. Eestil soovitatakse püüelda tasakaalus eelarve poole ja järgida neutraalset eelarvepoliitikat, mis aitab pidurdada inflatsiooni. Samas tuleks säilitada toetused kõige haavatavamatele sihtgruppidele. Selleks on vaja leida konsolideerimismeetmeid ja kärpida ka valitsussektori tegevuskulusid.
Eelarvepuhvrite loomine on tähtis, et vastu seista tulevastele majandusšokkidele. IMFi tunnustab Eestit, et rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse süsteemide parandamisel on tehtud edusamme, aga neid peaks veelgi täiustama. Struktuurireformide elluviimist peab IMF jätkuvalt väga oluliseks, soovitatakse teha tootlikkust ja tööhõivet suurendavaid reforme ning ellu viia digi- ja rohepööret. See aitab tagada pikaajalise ja jätkusuutliku majanduskasvu.


Karl-Hendrik Pallo: noorte osalusportaal on Rahvaalgatus.ee näol juba Eestis olemasRahvaalgatus.ee on tänaseks murdnud müüdi, et eestlased ei soovi ühiskondlikes asjades kaasa rääkida - ainuüksi 2023. aastal on antud 151 766 digiallkirja ning 31 kollektiivset pöördumist on saadetud riigikokku ja kohalikesse omavalitsustesse.
Sel nädalal on teemana tõusetunud noorte kaasamine ning mainitud on ka, et Rahvaalgatus.ee noori ei kõneta, kuid see on pelgalt teine müüt, millega me paraku oleme sunnitud olnud rinda pistma.
Rahvaalgatus.ee on välja kasvanud ühiskondlikust ootusest, et poliitikud kaasaksid otsuste tegemisse neid, keda otsused enim mõjutavad. See tähendab, et portaali loogika ei ole üles ehitatud vanusegrupi, vaid just teemade põhiselt, kuivõrd ühiskonnas kaasa rääkimiseks peab olema võimalus kõigil.
Näiteks kui Eesti plaaniks rajada koloonia Marsile, siis selle asemel, et iga inimene kirjutaks e-kirja vastavale ametnikule või poliitikule, et nende arust ei ole tegemist mõistliku maksuraha kasutamisega, saavad tuhanded või isegi kümned tuhanded oma digiallkirjaga koonduda ühe algatuse taha.
Suur rahulolematute inimeste arv võiks lüüa seejärel häirekella nii riigi jaoks kui ka tuua ühiskondlikku tähelepanu meedia abil. Alles sel nädalal muutis üle 6000 digiallkirjaga algatus Tallinna bussivõrgu muutmise kavatsust ning näiteid, kus ühest algatusest on välja kasvanud uus seadus, ühiskondlik debatt või liikumine näeme me üha rohkem.
Vaadates meie keskkonna kaudu allkirju andnud inimesi eagrupiti, joonistub selgelt välja, et kuigi aktiivsemad vanusegrupid aastatel 2016-2020 (Eesti Koostöö Kogu avalikustab statistikat vähemalt 1,5 aastase lõtkuga, et tagada isikuandmete kaitse) olid 25-34 ning 35-44, siis aktiivsuselt kolmas ja kõige kiiremini 2020. aastal, mil ühiskonnas mitmed väärtusküsimused õhus olid, aktiviseerunud vanusegrupp oli 18-24.
Need, keda valimisstatistika põhjal tihti ühiskondlikult väheaktiivseteks sildistatakse. Seega saab laias laastus öelda, et noored on juba täna Rahvaalgatus.ee aktiivsuse ja edu ühest kolmest tugisambast.
Samas on sellisel viisil kaasarääkimiseks vajalik ID-kaardi/Mobiil-ID või Smart-IDga digiallkirja andmise võimalus ning seadus sätestab kollektiivsetele pöördumiste vanusepiiriks 16. Huvi kaasumiseks ei teki tühja koha pealt ega sõltu niivõrd atraktiivsest digikeskkonnast kui vajadusest ja oskustest.
On oluline, et noored saaksid harjutada riigi ja omavalitsusega suhtlemiseks vajalikke digitaalseid oskusi (sh enda autentimist) ning kasvatada julgust ja tahet kaasa rääkida. Need oskused saavad alguse koolist.
Just sel eesmärgil oleme Rahvaalgatus.ee-s koostöös Korruptsioonivaba Eestiga alates 2020. aastast seitsmeteistkümnes koolis aidanud organiseerida nii paber- kui digitaalsel hääletusel toimuvat koolide kaasavat eelarvestamist. Tänaseks on oma kooliasjades hääletuse kaudu sõna võtnud ligi 2000 koolinoort.
Tänu koolide kaasavale eelarvestamisele on koolielus aktiivselt osalevate õpilaste arv koolides kasvanud 15% võrra ning ligi 70% õpilastest leidsid, et tegemist peaks olema koolielus püsiva nähtusega.
Samuti said õpilased kätte oma esimesed eduelamused demokraatlikus protsessis osalemisest ja vanema astme õpilased said digihääletades käe soojaks järgmisteks e-valimisteks või miks mitte ka Rahvaalgatus.ee keskkonnas kollektiivse pöördumise abil enda jaoks olulises teemas poliitikasse sekkumiseks.
Tunnustame, et riik noorte osalusega ja eriti just kuni 16-aastastega tegeleb, sest sellega tulebki süsteemselt tegeleda. Kuid tänasel päeval ei saa vähemasti valimisealiste noorte osalusest ja ühiskonda kaasamisest enam rääkida lahus Rahvaalgatus.ee-st.
On väga vajalik, et uued portaalid oleksid omavahel seotud avaandmete kaudu, liidestuksid Rahvaalgatus.ee-ga ja et noorte suure vaevaga tehtud ettepanekud ja ideed ei kaoks musta auku.


Raadiohommikus: Läänemetsa kasumid, sagimine Tallinki ümber ja idude hingekellTeisipäevases hommikuprogrammis räägime Lauri Läänemetsaga kasumitest, vaatleme sagimist börsidel ning anname raskustes idufirmade juhtidele nõu, millal on õige aeg alla anda.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juht ja siseminister Lauri Läänemets leiab, et samal ajal kui Eesti pered ja osa ettevõtteid näevad kurja vaeva, et ellu jääda ja konkurentsis püsida, teatavad majanduse, riigi ja ühiskonna seisukohast kriitilise tähtsusega ettevõtted rekordkasumitest. Talle ei meeldi, et „need kasumid tulevad ühiskonna ja töötajate heaolu ja palkade arvel“. Läänemets soovib debatti selle üle, milline võiks olla väga kasumlike ärisektorite lisamaksustamise protsent. Küsime hommikuprogrammis, millist lisamaksu on oodata ning milline kasum on nii suur, et seda peaks hakkama eraldi maksustama.
Võõrustame hommikuprogrammis Trigoni fondijuhti Mehis Rauda, kellega räägime Tallinki aktsiast, Trigoni hallatavast rahast ning praegu turul näha olevatest investorite parimatest võimalustest ja suurematest riskidest.
Räägime ka idufirmadest. „Minu poolt vaadeldavatest idudest 80% peaks kohe laiali minema. Vaid 3–4% annab lootust tõsisele väärtuse loomisele,“ kirjutab ettevõtja, idufirmade mentor ja mõni aasta tagasi oma idufirmaga lõpparve teinud Aleksander Gansen. Millistel idudel on elulootust, millistel mitte? Kuidas idufirma asutajana aru saada, et kõige targem mõte on äri lõpetada? Kas Clevonil on lootust?
Lisaks tuleb hommikuprogrammi külla Äripäeva Infopanga konkurentsianalüütik Sigrid Kõiv, kes annab ülevaate, kuidas läheb automüüjatel, advokaadibüroodel ning inseneribüroodel.
Hommikuprogrammi juhivad Viivika Rõuk ja Romet Toomas Tiitsaar.
Päev jätkub nelja saatega.
10.00–11.00 „Sisuturundussaade“. Räägime levinumatest petuskeemidest ning nende ohvriks langemise ennetamisest. Juttu tuleb nii internetis, meili teel kui ka telefonitsi levivatest skeemidest.
Missugune ühiskonnagrupp on petturite jaoks kõige suurem sihtmärk ning mille poolest erineb 20. aastates noor elukaare kuldses eas olevast inimesest? Kuidas on lood IT-valdkonnas varitsevate ohtudega, kuidas on internetihügieeniga Eestis, missugust panust ootavad spetsialistid riigilt ja kohalikelt omavalitsustelt, arutame stuudios SEB turbekeskuse turbejuhi Kätlin Kukega. Saadet juhib Tõnu Einasto.
11.00–12.00 „Investor Toomase tund“. Seekordses saates vaatab Äripäeva börsitoimetus otsa investor Toomase möödunud kuule. Vastuse saavad küsimused, millised olid tema portfelli parimad ja halvimad aktsiad ning mis nende liikumist ühes või teises suunas toetas.
Räägime ka Clevoni ja Baltika börsilt lahkumisest ning sellest, millised on väikeinvestori ees seisvad dilemmad seoses nii kahe nimetatud ettevõtte kui juhtunu taustal Tallinna börsiga laiemalt.
Vaatame otsa ka värskeimatele ettevõtete majandustulemustele. Stuudios on Äripäeva börsitoimetus ehk Jana Saarkoppel, Jaan Martin Raik, Andre Hanni ja Indrek Mäe.
13.00–14.00 „Cleantech“. Räägime seekord energiasalvestamisest ja investeeringutest roheiduettevõtetesse.
Energiasalv Pakri kaasas Paldiskisse rajatava vesisalvesti ehitamiseks täiendavalt 11 miljonit eurot Eesti investoritelt ja kuulutas välja ehitushanked, et järgmisel aastal alustada 500 MW vesisalvesti rajamist. Millal salvesti valmis saab, kust tuleb ülejäänud raha ja milline on Eesti energeetikainvesteeringute üldine kliima, on saates arutamas Energiasalv Pakri tegevjuht Peep Siitam ja Warmestoni tegevjuht Mait Kaup.
Saate teises osas tutvustame võimalust, kuidas ka väikeinvestorid saavad nüüdsest hakata investeerima roheidudesse ja miks seda tegema peaks. Seda tutvustab lähemalt Beamline Acceleratori tegevjuht Triinu Lukas. Saadet juhib Mart Valner.
15.00–16.00 “Võitjate põlvkonnad”. Külalisteks on Kubija Loodusspaa omanik Aigar Pindmaa ja Wallessi advokaadibüroo vandeadvokaat Karl-Erich Trisberg. Juba 24. augustil Keila-Joa lossis toimuva pereettevõtjate konverentsi eelses erisaates keskendutakse pereettevõtluse murekohtadele ning püütakse neile üheskoos lahendusi leida. Räägime põhjalikult ka sellest, miks peaks igal tegevjuhil ja ettevõtte omanikul olema varakult tehtud nii testament kui ka kirja pandud täpsed juhised, mis saab ettevõttes pärast juhi ootamatut lahkumist. Saadet juhib Jana Palm.
Kuulake Äripäeva raadiot Tallinnas ja Harjumaal 92,4 MHz, Tartus 97,7 MHz, Pärnus 91,9 MHz, Haapsalus 96,0 MHz, Saaremaal 101,7 MHz ja Ida-Virumaal 94,6 MHz.
Kuulamislingi ja nädala saatekava leiate siit.


Vägikaikaveole lõppu ei paista: opositsioon nõuab seaduste tagasivõtmist, koalitsioon nimetab seda väljapressimiseksTöö riigikogus paistab sügisel jätkuvat nii, nagu see kevadel pooleli jäi – üle kivide ja kändude. Opositsioon ei usu koalitsiooni tahet leida kompromisse, koalitsioon omakorda ei välista eelnõude usaldushääletusega sidumist.
Täna saatsid riigikogu fraktsioonide esindajad riigikogu juhatusele kirja, kus jagasid enda mõtteid, kuidas saaks sügisel töö riigikogus edasi minna. Opositsioonierakonnad räägivad soovist leida kompromisse ja tõotavad, et ei lase koalitsioonil endast „üle sõita“. Koalitsiooni arvates kasutab opositsioon aga arutut väljapressimistaktikat.
Isamaa fraktsiooni esimees Helir-Valdor Seeder rääkis Delfile, et erakond näeb riigikogu normaalse töö taastamiseks sisulisi läbirääkimisi. „Me ootame koalitsioonilt head poliitilist tahet läbirääkimisteks ja siis on võimalik ka leida lahendusi,“ sõnas ta.
Kevadel sõideti meist üle.
Seederi sõnul võeti kevadisel istungjärgul vastu mitmed seadused, mida oleks pidanud rohkem arutama ning see on muutnud ta skeptiliseks, milline võiks kompromiss sügisel olla. „Kevadel sõideti meist üle, mitte mingisugust tahet opositsiooniga kahekõnet pidada ei näidatud. Tuletame meelde, kuidas koalitsioon käitus: erakorralisi komisjoni istungeid tehti nii, et opositsiooni saadikud ei saanud füüsiliselt isegi mitte kohale tulla,“ sõnas ta.
Ta tõi näiteks, kuidas Tartust ei olnud saadikul võimalik tunni ajaga Tallinnasse jõuda ning pidi seetõttu saatma asendusliikme teisest komisjonist. „See oli lausa alandav, kuidas koalitsioon käitus,“ oli Seeder pahane.
Tema sõnul tulebki sügisel tagasi tulla vanade küsimuste juurde, näiteks mis saab lasterikaste perede toetustest. „Kas tõesti jääb Eesti riigis nii, et kõrgemate riigiametnike palkasid indekseeritakse, aga peretoetused, neid me ei indekseeri. Kas tõesti see on Eesti riik aastal 2023?“
Seeder lisas, et eesmärk ei ole vastu võetud seadused tagasi pöörata, aga arutada tuleb veel nii abieluvõrdsuse kui ka maksude teemal, sest need on tema hinnangul poolikud.
See oli lausa alandav, kuidas koalitsioon käitus.
Veel märkis poliitik, et ajatumatele arupärimistele võiks koalitsioon vastata hiljem, nende soov on arupärimisi menetleda riigikogu kodu- ja töökorra seadusest lähtuvalt paindlikult ehk mitte kronoloogilises järjekorras vaid vastavalt ministri ja arupärija kokkuleppele.
Üks võimalus ongi korraldada erakorraline istungjärk augustikuu lõpus, et ministrid saaksid seal arupärimistele vastata ning see ei jooksutaks sügist veel rohkem umbe. Seeder kinnitas, et kui ministril on valmisolek ja soov vastata, siis nende taha see ei jää ning nad on kohal.
EKRE fraktsiooni liige Henn Põlluaas märkis, et tema meelest vajadust erakorralisele istungjärgule ei ole. Kui erakorraline istungjärk peaks toimuma, siis arutavad nad Põlluaasa sõnul eraldi, kas tulla kohale või mitte.
EKRE soovib, et valitsus võtaks tagasi abieluvõrdsuse.
Põlluaasa sõnul ootavad nad koalitsiooni poolt kompromissi, aga see saab olla ainult kahepoolne. „Kui meie millestki loobume, peavad ka nemad,“ ütles ta. Nimelt soovib EKRE, et valitsus võtaks tagasi abieluvõrdsuse ning ei kehtestaks automaksu ega vihakõne seadust.
Kui koalitsioon ei ole valmis loobuma, ei ole Põlluaasa sõnul ka EKRE valmis eelnõusid toetama. „Ei jäägi muud üle kui obstruktsioon, et neid sundida kompromissile,“ lisas ta.
Poliitik näeb, et sügisel saab töö ainult siis edasi minna, kui koalitsioon loobub „kahjulikest eelnõudest“ ning, et koalitsioon peab järgima riigikogu kodu- ja töökorra seadust, mitte ei sõidaks opositsioonist üle.
Keskerakonna fraktsiooni esimees Tanel Kiik rääkis, et koalitsiooni kompromissi otsimine ei tundu enam siiras, sest kui juba kevadel püüdis erakond pakkuda lahendusi, siis koalitsioon neist ei hoolinud.
„Oleme siiski valmis läbi rääkima sisult sarnaste eelnõude ja korduvate arupärimiste tagasivõtmise üle, kuid selle eelduseks on valitsuskoalitsiooni selge valmisolek arvestada sügisel reaalselt ka opositsiooni ettepanekutega,“ sõnas Kiik riigikogu juhatusele saadetud kirjas.
Ühepoolseid järeleandmisi opositsioonilt oodata ei maksa.
„Konkreetne võimalus selleks avaneb 2024. aasta riigieelarve koostamisel, aga ka teiste olulisemate seaduseelnõude menetlemisel. Kui koalitsioonil tegelikult puudub valmisolek opositsiooni ettepanekute ja seisukohtadega arvestada, siis ei ole põhjendatud oodata ühepoolseid järeleandmisi opositsiooni fraktsioonidelt.“
Sarnaselt Isamaale on ka Keskerakond valmis osalema erakorralisel istungjärgul, aga ainult siis, kui koalitsioon ja opositsioon on valmis panustama proportsionaalselt ehk lähtuvalt osakaalust parlamendis. Koalitsioon on aga algselt välja pakkunud, et opositsioon võiks kohale tulla 35 saadikuga ning koalitsioon kõigest 16 saadikuga.
Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul on Isamaa ja Keskerakond teatud mööndustega valmis obstruktsiooni lõpetama, EKRE aga mitte. „Aga EKRE paneb tuima, ütleb, et nemad ei kavatse milleski kokku leppida ja mingeid järeleandmisi teha ja sõidavad samamoodi edasi,“ rääkis ta.
EKRE paneb tuima.
Ossinovski sõnul väga palju valgust tunneli lõpus ei paista, sest EKRE on väljendanud oma seisukohta, et kui abieluvõrdsust tagasi ei võeta või rahvahääletusele ei panda, ei ole normaalne töö riigikogus võimalik.
Ossinovski rääkis, et usaldushääletusega sidumine oleks sügisel väga halb ja sunnitud käik, aga paratamatult seda välistada ei saa. „Kui soovitakse kõike obstruktsiooniga umbe ajada, siis kahtlemata ka valitsusel on omad seadusest tulenevad võimalused täita oma ülesannet ja riiki juhtida,“ ütles ta.
Lahendus on aga poliitiku sõnul olemas. „Lahendus on tegelikult poliitiline kokkulepe, et lõpetame selle arutu jama ära ja hakkame tavapärast normaalselt tööd tegema, mis tähendab seda, et valitsusliit teeb omapoolseid ettepanekuid, opositsioon omapoolseid ettepanekuid.“
See on tegelikult sisulises mõttes väljapressimine.
Ka Reformierakonna fraktsiooni esimees Erkki Keldo väljendas nördimust, et EKRE ei ole valmis kompromissideks. „Nemad soovivad, et vastuvõetud seadused tagasi võetaks, nemad ei ole valmis enne parlamendi tööd normaalselt taastama, mis on tegelikult sisuliselt väljapressimine, et parlamendi sisuline töö seotakse erinevate poliitiliste otsustega, mis ei ole meie arvates mitte kuidagi õige,“ rääkis ta.
Ka sügisene istungjärk on juba umbes. Keldo tõi näite, et Keskerakond andis juunis üle arupärimise, et arutada põuakahjusid. Tänase seisuga jõuaksid need Keldo sõnul aga lauale talvel, kui sedagi. „Tegelikult lihtsalt tingimusi määrates kahjustab opositsioon enda õigusi ka,“ rääkis ta.
Keldo tuletas meelde riigikohtu otsust, mis ütleb, et riigikogul on erinevad ülesanded, mida kõiki tuleb täita ning ühte kohustust ei saa kuritarvitada teiste kohustuste üle. „Ehk siis tegelikult täna on riigikogu juhatusele ka riigikohtu otsuse poolt antud ülesanne tegelikult korraldada riigikogu tööd ja see tähendab seda, et erinevad kohustused ja õigused peavad olema tasakaalus,“ sõnas ta. „Ei saa olla nii, et järgmine pool aastat või kaheksa kuus menetleme me samasisulisi eelnõusid, et see ei ole tegelikult põhiseadusega kooskõlas.“
Tegelikult meelega pannakse seisma kogu parlament.
Tema sõnul üritab opositsioon kokku siduda riigikogu kui institutsiooni sisulise töö ja töös hoidmise poliitiliste eelistustega, mida teha ei tohiks, sest need on kaks täiesti erinevat asja. „Täna oleme olukorras, kus mõne sisulise poliitilise vastumeelsuse tõttu tegelikult meelega pannakse seisma kogu parlament, ja seda teatakse väga hästi,“ seletas ta.
Keldo sõnul ei ole demokraatial mingit mõtet, kui sügisel vanaviisi edasi läheb. „Demokraatlike valimiste mõte ei ole selles, et vähemus saab täielikult seisatada parlamendi töö, enamusel peab olema võimalus otsustada ja kui need otsused ei meeldi, siis järgmistel valimistel valija annab siis uue signaali kas need otsused siis meeldisid või mitte, aga ei saa olla nii, et valimiste vahelisel ajal väga väike enamus põhimõtteliselt seisatab parlamendi töö,“ rääkis ta.
Nagu Ossinovskigi, ei taha ka Keldo usaldusküsimusega eelnõusid sügisel siduda, sest soov on siiski leida opositsiooniga kompromiss ning tekitada ühiskonnas diskussioon.
Eesti 200 poliitikuid ei õnnestunud Delfil artikli ilmumise ajaks tabada.


Mis juhtus?30. juulil kell 13.30 juhtus liiklusõnnetus Võru linnas Koreli tänav 26 juures, kus 48aastane mees sõitis jalgrattaga ja ei märganud vasakult lähenevat sõiduautot Škoda, mida juhtis 17aastane neiu, ning toimus kokkupõrge. Jalgrattur toimetati haiglasse.Politseile poole pöördus Võrumaal elav mees, kes oli saanud end politseinikuna esitlenud inimeselt kõne, milles küsiti ohvri pangakonto koode. Kelm selgitas mehele, et tema kontol toimuvad kahtlased tehingud ning nende tõkestamiseks on vaja koode. Mees andis pahaaimamatult oma pin-koodid, ent avastas siis hiljem, et tema Coop kontolt on kadunud 1070 eurot. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.VT


Hiina vahetas välja oma tuumajõudude raketiväe juhtkonnaPEKING, 31. juuli, AFP-BNS – Hiina avalikustas esmaspäeval oma raketivägede uue juhtkonna, kes hakkab käsutama armeeüksust, mille ülesanne on hallata suurriigi tuumarelvade arsenali, meedia kohaselt on algatatud korruptsioonijuurdlus, mille huviorbiidis on ka üksuse endine juht.
Väeüksuse uueks komandöriks sai mereväe endine asekomandör Wang Houbin, kirjutas riigimeedia Xinhua lühikeses uudisnupus, millest selgus ka, et sõjaväelane ülendati kindrali auastmesse.
Tema eelkäijat Li Yuchaod pole nähtud avalikkuse ees juba mitu nädalat. Xinhua lugu ei pakkunud selgitust tema ametist vabastamise kohta.
Eelmisel nädalal kirjutas ajaleht South China Morning Post sõjaväelistele allikatele viidates, et Li ja tema praeguste ning endiste asekomandöride suhtes algatas sõjaväe keskkomisjoni korruptsioonitõrje üksus juurdluse.
President Xi Jinping kutsus läinud nädalal riigi juhtkonnale tehtud pöördumises üles suurendama kontrolli sõjaväe üle ning rajama "sõjaväe halduse jaoks kaasaegset süsteemi".
Samal päeval algatas sõjaväeüksus, mis vastutab Hiina relvastuse hankimise eest, juurdluse, mis võttis sihikule korruptiivse hõnguga hanked, millest vanimad jäävad aastate taha.
Xinhua kirjutas esmaspäeval veel, et raketiväe uus poliitiline komissar on Xu Xisheng, kes varem teenis õhujõudude lõunarinde väejuhatuses ning ka tema ülendati kindraliks.
Agentuur ei märkinud, millal kaks meest oma uutesse ametitesse täpsemalt asusid.
Üksikasjaliku teabe puudumine sedavõrd suurte muudatuste puhul ei ole Hiinas paraku ebatavaline nähe.
Valitsus teatas alles läinud nädalal, et asendab Qin Gangi välisministri kohal, pärast seda, kui teda polnud nähtud kuu aega avalikkuse ees.
Peking on keeldunud esitamast selgitusi Qini eemaldamise kohta. Varem Xi lähedase usaldusisikuna paista lastud Qini ametist priiks laskmine vallandas spekulatsioonid, et tema suhtes on algatatud kas mõni juurdlus või on ta muudel põhjustel sattunud ebasoosingusse.
Raketivägi on võrdlemisi värske üksus Rahva Vabastusarmees. Selle loomisest andis Peking teada 2016. aasta jaanuaris pärast suuri strukturaalseid muudatusi Hiina sõjaväes.
Raketivägi haldab Hiina strateegiliste tiibrakettide arsenali, mille hulka kuuluvad nii tava- kui tuumaraketid, mille ülesanne on nii heidutada kui rünnata, selgub valitsuse varasemast teatest.
USA märtsikuine luureraport märkis, et raketiväe tavarakettide võimekus kujutab endast "tõenäoliselt" tõsist ohtu USA väeüksustele ja baasidele Ida-Aasias.
AFP – Baltic News Service


Eksperdi lihtsad nipid: kuidas oma krüptovara küberrünnaku eest kaitsta?Õngitsus ehk phishing on üks kõige levinumaid küberrünnaku vorme, mida kasutatakse tundlike andmete varastamiseks või ka ilma sinu loata tehingute tegemiseks. Krüptokasutajad on kurjategijate seas populaarsed sihtmärgid, sest krüptovaradel on reaalne väärtus. Binance‘i esindaja Polina Brottier selgitab, kuidas õngitsusrünnakud toimivad ja kuidas end nende eest kaitsta.
Õngitsus on laialt levinud küberrünnaku vorm, kus petturid „kalastavad“ tundlikku teavet, jäljendades usaldusväärset isikut või tuntud ettevõtet. Kõige levinum meetod on õngitsemine e-kirja teel, kuid kurjategijad võivad potentsiaalsetele ohvritele läheneda ka läbi populaarsete sõnumirakenduste. Neid salakavalaid sõnumeid on lihtne luua ja tihti näevad need välja äravahetamiseni sarnased ametlike e-kirjade või sõnumitega. On teada ka juhtumeid, kus ohvrile helistatakse ning väidetakse, et helistaja on mõne ettevõtte töötaja.
Enamik küberrünnakuid algavad siiski õngituskirjaga e-posti teel. Küberturbefirma Valimail uuringu kohaselt saadetakse iga päev üle kolme miljardi võltsitud sõnumi, mis moodustab 1% kogu e-posti liiklusest.
Enamik õngitsusrünnakutest on hulgi välja saadetavad e-kirjad või sõnumid, mis on tavaliselt ka lihtsamini äratuntavad. Mõne juhtumi puhul aga valivad kurjategijaid välja kindla ohvri ja uurivad tema kohta välja nii palju infot kui võimalik ning kasutavad seda, et kõlada usaldusväärsemana ja meelitada ohvreid tundlikku infot jagama.
Seega on krüptovara ja isiklike andmete turvalisuse tagamiseks oluline teada, kuidas õngitsusrünnakut ära tunda ja end selle eest kaitsta.
Nagu juba öeldud, võivad õngitsuskirjad välja näha äravahetamiseni sarnased päris kirjadega. Kindlasti tuleb vaadata, kes on kirja saatja, kuid seejuures tuleb meeles pidada, et kurjategijad võivad kirja saatja aadressi „valetada“. Seega võib kirja saatja aadressiks olla märgitud mõne ettevõtte töötaja või klienditeeninduse õige aadress. Kõige labasemate rünnakute puhul on kirja saatjaks tihti mõni Gmaili, Hotmaili või muu tasuta teenusepakkuja e-posti aadress.
Kui kurjategijad on aga rohkem vaeva näinud võib juhtuda, et nad on registreerinud mõne sarnasena näiva või õiget nime sisaldava domeeninime ja kasutavad saatmiseks seda. Kui kiri tuleb näiliselt Binance’ilt, kuid saatja aadressiks on näiteks john.smith@binance-client-support.com või midagi sarnast, on kindlasti tegemist õngitsuskatsega. Binance’i puhul on ainuke õige meiliaadressi lõpp „binance.com“ ja reeglina on see samamoodi ka teiste ettevõtete puhul.
Kõige halvemal juhul kattub saatja aadress ettevõtte päris aadressiga. Seega tuleb tähelepanelik olla muude ohumärkide osas. Nendeks võivad olla näiteks keelevigadega sõnastus ja valed või muudetud kujunduselemendid. Tihti näevadki labasemad õngitsuskirjad välja isegi koomilistena. Juhul, kui kurjategijad on rohkem vaeva näinud, ei pruugigi silma hakata, et midagi valesti oleks. Siinkohal peab silmas pidama, et enamus õngitsuskirju rõhuvad oma sisus selle, et on vaja kiirelt tegutseda. Tihti rõhuvad kurjategijad emotsioonidele ja proovivad tekitada hirmu, luues mulje, nagu sinu andmed või krüptovara on tõsises ohus ning tegutseda tuleb kiiresti ja kohe. Agressiivne või hirmutav sõnastus on tõsine ohumärk ja sellesse peaks suhtuma äärmise ettevaatlikkusega.
Levinud taktikaks on näiteks väide, et sinu kontol on tehtud tundmatuid tehinguid ja seepärast tuleb „kohe ja kiiresti“ ära muuta näiteks parool.
Kui oled saanud näiteks e-maili, mis palub sul vahetada parool või teha mõnda muud toimingut, meelitatakse kirja saajat klikkima lingile. Sedakaudu jõuab ohver näiliselt parooli vahetamise lehele, kus palutakse sisestada „vana“ parool. Tegelikult on tegemist õngitsuslehega, mis saadab parooli hoopis kurjategijatele. Vältimaks sellist olukorda, tuleks kontrollida üle lehe veebiaadress. Näiteks Binance’i puhul on ainsaks korrektseks aadressiks „binance.com“, üldiselt kehtib sama loogika ka teiste ettevõtete puhul. Kindlasti ei ole korrektsed aadressid näiteks „b1nance.com“, „binance-password-change.com“ või muud sarnased variandid.
Reeglina ei võta ükski krüptoettevõte oma kasutajatega esimesena ühendust, kasutades sõnumirakendusi nagu WhatsApp, Telegram, Messenger jmt. Kui teile saadetakse sõnum kellegi poolt, kes väidab, et on ettevõtte töötaja ja küsib sensitiivset infot või palub midagi kuskile sisestada, tuleb sõnumisse suhtuda äärmise ettevaatlikkusega ning esmalt teha kindlaks saatja tõelisus.
Turvalisuse tõstmiseks peaks igal pool, kus võimalik, olema sisse lülitatud kaheastmeline autentimine, mis teeb kurjategijatele sinu kontole ligipääsemise kordades keerulisemaks. Kindlasti ei tohi kellegi palve peale edasi saata kaheastmelise autentimise turvakoodi, mis tuleb sinu telefonile või meilile.
Sinu krüptovarad on hästi kaitstud kui väldid kahtlastel linkidel klikkimist, kontrollimata oma andmete sisestamist ja võõrastele jagamist. Samuti peab eriti ettevaatlik olema kõige suhtes, mis pakuvad „tasuta auhindu“ või kutsuvad üles osa saama nn krüpto-jaotustest (ingl k airdrop). Tea, et igasugune agressiivne kõneviis ja hirmu tekitamine („Sa jääd oma varast ilma“ vmt) ei kuulu ühegi tõsiseltvõetava ettevõtte suhtlusviisi. Samuti kehtib ka krüptos vana hea reegel, et kui mõni pakkumine tundub liiga hea, et tõsi olla, siis on tegemist pettusega.
Väiksemagi kahtluse korral küsi abi mõnelt paremini kursis olevalt tuttavalt või pöördu julgelt klienditoe poole ja kontrolli sealt üle. Viimase puhul pead veenduma, et kasutad ametlikke kanaleid, mitte näiteks mõnelt võõralt saadud linki. Hea praktika on klienditeeninduseni jõuda näiteks Google’ist otsides või sisestades õige aadress käsitsi, et vältida olukorda, kus „klienditeenindust“ pakub samuti kurjategija. Kuna krüptotehingute tagasipööramine või tagantjärgi tühistamine on sisuliselt võimatu, tuleb krüptoga tegutsedes või seda hoiustades olla eriti ettevaatlik ja kõike tähelepanelikult kontrollida.


Rait Kuuse: ärge laske arstil end kohelda patsiendina. Olge nõudlik klientKõigi silme all käib arutelu, kuidas meile meie enda raha eest viletsamini arstiabi anda.
Vananemisega kaasnevad me tervises muutused, nii et vajame aina sagedamini tervise kohta nõu – selles on küllap kõik veendunud. Samal ajal kulgeb iga päev meie silme all arutelu, kuidas meie enda raha eest meid viletsamini aidata.
Süüdi oleme selles ise, sest laseme aktiivselt kaasa rääkimata tervishoiu bürokraatidel ja lobistidel otsuseid teha.
Olgu üteldud, et igal lool on algus ja teinekord on see isiklik. Minu hiljutine ja üle aastate esimene kohtumine oma perearstiga sundis mind tõsiselt mõtlema, kuidas saaksin oma praeguse küllalt hea tervise juures teha nii, et kui ma olen vana ja väeti, siis ei peaks ma käima, käsi pikalt, omale abi küsimas.
Minu perearst on väljendanud oma kunagises sirgjoonelises arvamusavalduses, et probleem on patsiendis ja lahendus saabub loodetavasti parema patsientide põlvkonna saabumisega. Meie põgus ja perearstivahetusega lõppenud kokkupuude näitab, et ta on endiselt paremate patsientide otsingul.
Haige ja närviline inimene – selliselt meid tervishoiusektoris nähakse ja tihti ka koheldakse.
Probleem algabki sellest, et laseme end sildistada sõnaga „patsient“, mis õigekeelsussõnaraamatu järgi on midagi sellist: „ravialune, (ravitav) haige. Närvihaigla, närviarsti patsient“. Ühesõnaga: haige ja närviline inimene. Selliselt meid tervishoiusektoris nähaksegi ja tihti ka koheldakse.
Tervisekassa nimevahetuse saaga kestis aastaid, kuni see vaikselt sel aastal kaante vahele sai. Kas haiged muutusid nüüd järsku terveteks?
Sisu asemel keskendus avalik arutelu siltide ja pastakate vahetamise kulule. Kuid vähemasti näeb veebileht ilusam ja sõbralikum välja ning eks sõnas on ka jõud. Loodetavasti tekib sinna ka mingit sorti uus sisu, kuigi praegu paistab, et vana suhtumise inerts sektoris on suur ja midagi rõõmustavat peale hüüdlausete veebilehel neil raporteerida ei ole.
Siit ka esimene soovitus: ärge laske end kohelda patsiendina, olge vähemalt teadlik tervishoiuteenuste kasutaja või isegi klient, kelle on oma arvamus, ootused ja nõudlikkus saadava suhtes. Ja alustage seda teekonda tervena, sest haigena on juba lootusetult hilja – hädas inimesel pole südikust (ja vahel luksustki) olla nõudlik. Käige perearsti juures kord aastas, isegi kui juttu tuleb teha vaid tervisest – nii harjutakse teid nägema inimesena, kes ei ole sõltuvuses meditsiinitöötajate heatahtlikkusest.
Meie kõik maksame. Meditsiinisektoris levib minu hinnangul väärarusaam, et maksuraha on kuidagi teistsugune kui eraisiku taskust tulev raha. No ei ole! Käib aktiivne mõttevahetus selle üle, kes ja kui palju peaks panustama ravikindlustusse, kui suur saab olla omaosalus ning kui palju vajab tervishoiusektor riigilt lisaraha, et üldse uksi avatuna hoida. See mõttevahetus on ehmatavalt pinnapealne ja silma hakkavad nii mõnedki loogikavead.
Kui räägime inimeste omaosaluse suurendamisest, siis on tegemist lihtlabase maksutõusuga. See kipub arutelus ununema. Tervisekassa ja kogu tervishoiusektor on tänapäeva Eestis olemas ainult seetõttu, et inimesed käivad tööl ja nende töötamist maksustatakse sotsiaalmaksuga. Kinni on makstud tervishoiutöötajate õpingud, tervishoiusektori taristu ja kõik sellega seostuv. Kui hästi tervishoiusektor sellest ise aru saab? Avalikku suhtumist ja praktikat jälgides tundub, et mitte alati.
Kui olen tervishoiuteenuse kättesaadavuse või kvaliteediga rahulolematu olnud, siis valdkonna juhtide seast olen saanud ka soovituse kasutada eratervishoiu teenuseid.
Ent Eesti riigis eratervishoidu ei eksisteeri, või kui, siis nišivaldkondades, mida võiks pigem pidada mugavusteenusteks. Suurem osa taristust ja meditsiinitöötajate haridusest, mida kasutatakse „erameditsiinis“, on meie kinni makstud. Sirvisin paar nädalat tagasi digiregistratuuri eriarstide „tasulisi“ ja maksuraha eest „tasuta“ korraldatavaid vastuvõtte. Väga huvitav lugemine.
Suurem osa taristust ja meditsiinitöötajate haridusest, mida kasutatakse „erameditsiinis“, on meie kinni makstud.
Näiteks hakkas silma, et üks eriarst võtab vastu kahes erameditsiinikeskuses tunnihinnaga 55 ja 90 eurot. Ma ei hakanud rohkem detektiivitööd tegema, kuid olen kindel, et kuskil on tal ka põhikohaga töö maksumaksja rahastusel. Mitmel pool korraga töötamine on tervishoius avalik saladus, mida meile müüakse ülekoormuse sildi all. Riigisektoris üldiselt tuleks selliseid olukordi nimetada korruptsiooniks või siis vähemasti teekonnaks sinna.
Kui rahastusallikaid vaadata, on tervishoid üsna riigisektori nägu ja samad (eetilised) standardid võiksid sealgi kehtida. Reklaamib näiteks minu eelmine perearstikeskuski enda tasulist osa oma kodulehel esiletükkivamalt kui tervisekassa rahastatud nimistu teenuseid. Aga olen üsna kindel, et maksurahata neid erateenuseid sellisel kujul või mahus ei eksisteeriks.
Aga olgu, kõik tahame oma tarkust maksimaalselt müüa – selline on turumajanduse nägu. Kuid sektor vajab riigilt resoluutsemat juhtimist, sest raha tuleb maksudest elik inimeste taskust ja meile ajatakse häma.
Hakkavad silma tunnustatud ja tublid meditsiinitöötajad, kes kas palgakokkulepete sõlmimise ajal või muidu räägivad vajadusest tervishoiu rahastamist suurendada. Tegemist on tervishoiusektori hästi organiseeritud ja mõjuka lobitööga. Väga vähe kuuleme sellest, mida siis lisaraha eest paremaks tehakse. Ma ei ole oma paarikümneaastase riigiametniku karjääri jooksul kogenud eriti näiteid, kus lisaraha üksinda midagi parandaks – see võib teha pigem kahju või suurendada ootuste ja tegelikkuse erinevust.
Inimeste häält pole kuulda. Ka sellel on oma põhjused ja siin on paraku jätnud riik nõrgema poole kaitseks tegemata liiga palju.
Lobitöö peab olema tasakaalus. Poliitikud suunavad loomulikult oma tähelepanu sinna, kus on tugevam hääl – tervishoiusektorile. Kuid inimeste, kui soovite, siis patsientide häält pole kuulda. Ka sellel on oma põhjused ja siin on paraku jätnud riik nõrgema poole kaitseks tegemata liiga palju.
Kui paljud on kuulnud, et eksisteerib selline ühendus nagu Eesti patsientide liit ja millega see täpsemalt tegeleb? Selliste ühenduste häda ei seisne mitte selles, et nende vähesed aktivistid ei tahaks, vaid selles, et neil pole jõudu panna oma hääl kõlama hästi rahastatud tervishoiusektori lobitöö kõrval. Pealegi on raske olla kriitiline, kui oled ise abivajaja, otseselt sõltud tervishoiusektorist ja sinu tegevus on rohkem hobi kui põhitöö.
Selle kõige tagajärg on see, et tervishoiu rahavajadus ei saa kunagi rahuldatud ja inimene on endiselt selle süsteemi passiivne element. Tulevaste patsientide esindatus tuleb olemasolevas rahastusskeemis tagada. Tervete inimeste huvide kaitse vajab rohkem ka meie endi tähelepanu.
Tervishoidu lisaraha kaasates peab olema ettevaatlik ja veenduma ka selles, et sektor ise ennast korrastab. See on nii poliitikute kui ka sektori enda vastutus. Patsiendi asemel tuleb näha inimest, kes selle kõik kinni maksab, tema elukaart ja õigust olla saadava suhtes nõudlik. Riik peab inimeste hääle kõla võimestama ja hoolitsema ka selle eest, et see hääl oleks tervishoiusektorist sõltumatu. Ja me kõik ise peame veel tervena olema aktiivsed oma tulevikutervise eest seismisel. Alustuseks piisab, kui 1,3 miljonit praegust ja tulevast haiget teevad oma hääle kuuldavaks esmatasandil.


Petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keelesViimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel hetkel kannatanuid ei ole. Kelmide skeem on sarnane varasemate petukõnedega, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varasemalt on need kõned olnud ainult veneja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest meid ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. „Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,“ lisas ta.VOOREMAA


Ärge laske arstil end kohelda patsiendina. Olge nõudlik klientKõigi silme all käib arutelu, kuidas meile meie enda raha eest viletsamini arstiabi andaVananemisega kaasnevad me tervises muutused, nii et vajame aina sagedamini tervise kohta nõu. Samal ajal kulgeb iga päev meie silme all arutelu, kuidas meie enda raha eest meid viletsamini aidata. Süüdi oleme selles ise, sest laseme aktiivselt kaasa rääkimata tervishoiu bürokraatidel ja lobistidel otsuseid teha.Olgu üteldud, et igal lool on algus ja teinekord on see isiklik. Minu hiljutine ja üle aastate esimene kohtumine oma perearstiga sundis mind tõsiselt mõtlema, kuidas saaksin oma praeguse küllalt hea tervise juures teha nii, et kui ma olen vana ja väeti, siis ei peaks ma käima, käsi pikalt, omale abi küsimas.Minu perearst on väljendanud oma kunagises sirgjoonelises arvamusavalduses, et probleem on patsiendis ja lahendus saabub loodetavasti parema patsientide põlvkonna saabumisega. Meie põgus ja perearstivahetusega lõppenud kokkupuude näitab, et ta on endiselt paremate patsientide otsingul.Probleem algabki sellest, et laseme end sildistada sõnaga „patsient“, mis õigekeelsussõnaraamatu järgi on midagi sellist: „ravialune, (ravitav) haige. Närvihaigla, närviarsti patsient“. Ühesõnaga: haige ja närviline inimene. Selliselt meid tervishoiusektoris nähaksegi ja tihti ka koheldakse.Tervisekassa nimevahetuse saaga kestis aastaid, kuni see vaikselt sel aastal kaante vahele sai. Kas haiged muutusid nüüd järsku terveteks?Sisu asemel keskendus avalik arutelu siltide ja pastakate vahetamise kulule. Kuid vähemasti näeb veebileht ilusam ja sõbralikum välja ning eks sõnas on ka jõud, kuigi praegu paistab, et vana suhtumise inerts sektoris on suur ja midagi rõõmustavat peale hüüdlausete veebilehel neil raporteerida ei ole.Kes maksab?Siit ka esimene soovitus: ärge laske end kohelda patsiendina, olge vähemalt teadlik tervishoiuteenuste kasutaja või isegi klient, kelle on oma arvamus, ootused ja nõudlikkus saadava suhtes. Ja alustage seda teekonda tervena, sest haigena on juba lootusetult hilja - hädas inimesel pole südikust (ja vahel luksustki) olla nõudlik. Käige perearsti juures kord aastas, isegi kui juttu tuleb teha vaid tervisest - nii harjutakse teid nägema inimesena, kes ei ole sõltuvuses meditsiinitöötajate heatahtlikkusest. Meie kõik maksame. Meditsiinisektoris levib minu hinnangul väärarusaam, et maksuraha on kuidagi teistsugune kui eraisiku taskust tulev raha. No ei ole! Käib aktiivne mõttevahetus selle üle, kes ja kui palju peaks panustama ravikindlustusse, kui suur saab olla omaosalus ning kui palju vajab tervishoiusektor riigilt lisaraha, et üldse uksi avatuna hoida. Kui räägime inimeste omaosaluse suurendamisest, siis on tegemist lihtlabase maksutõusuga. See kipub arutelus ununema. Tervisekassa ja kogu tervishoiusektor on tänapäeva Eestis olemas ainult seetõttu, et inimesed käivad tööl ja nende töötamist maksustatakse sotsiaalmaksuga. Kinni on makstud tervishoiutöötajate õpingud, tervishoiusektori taristu ja kõik sellega seostuv. Kui hästi tervishoiusektor sellest ise aru saab? Avalikku suhtumist ja praktikat jälgides tundub, et mitte alati.Kui olen tervishoiuteenuse kättesaadavuse või kvaliteediga rahulolematu olnud, siis valdkonna juhtide seast olen saanud ka soovituse kasutada eratervishoiu teenuseid. Ent Eesti riigis eratervishoidu ei eksisteeri, või kui, siis nišivaldkondades, mida võiks pigem pidada mugavusteenusteks. Suurem osa taristust ja meditsiinitöötajate haridusest, mida kasutatakse „erameditsiinis“, on meie kinni makstud. Sirvisin paar nädalat tagasi digiregistratuuri eriarstide „tasulisi“ ja maksuraha eest „tasuta“ korraldatavaid vastuvõtte. Väga huvitav lugemine.Näiteks hakkas silma, et üks eriarst võtab vastu kahes erameditsiinikeskuses tunnihinnaga 55 ja 90 eurot. Ma ei hakanud rohkem detektiivitööd tegema, kuid olen kindel, et kuskil on tal ka põhikohaga töö maksumaksja rahastusel. Mitmel pool korraga töötamine on tervishoius avalik saladus, mida meile müüakse ülekoormuse sildi all. Riigisektoris üldiselt tuleks selliseid olukordi nimetada korruptsiooniks või siis vähemasti teekonnaks sinna.Kui rahastusallikaid vaadata, on tervishoid üsna riigisektori nägu ja samad (eetilised) standardid võiksid sealgi kehtida. Reklaamib näiteks minu eelmine perearstikeskuski enda tasulist osa esiletükkivamalt kui tervisekassa rahastatud nimistu teenuseid. Aga olen üsna kindel, et maksurahata neid erateenuseid sellisel kujul või mahus ei eksisteeriks.Aga olgu, kõik tahame oma tarkust maksimaalselt müüa - selline on turumajandus. Kuid sektor vajab riigilt resoluutsemat juhtimist, sest raha tuleb maksudest elik inimeste taskust ja meile ajatakse häma.Hakkavad silma tunnustatud ja tublid meditsiinitöötajad, kes kas palgakokkulepete sõlmimise ajal või muidu räägivad vajadusest tervishoiu rahastamist suurendada. Tegemist on tervishoiusektori hästi organiseeritud ja mõjuka lobitööga. Väga vähe kuuleme sellest, mida siis lisaraha eest paremaks tehakse. Ma ei ole oma paarikümneaastase riigiametniku karjääri jooksul kogenud eriti näiteid, kus lisaraha üksinda midagi parandaks - see võib teha pigem kahju või suurendada ootuste ja tegelikkuse erinevust.Poliitikud suunavad loomulikult oma tähelepanu sinna, kus on tugevam hääl - tervishoiusektorile. Kuid inimeste, kui soovite, siis patsientide häält pole kuulda. Ka sellel on oma põhjused ja siin on paraku jätnud riik nõrgema poole kaitseks tegemata liiga palju.Kui paljud on kuulnud, et eksisteerib Eesti patsientide liit ja millega see täpsemalt tegeleb? Selliste ühenduste häda ei seisne mitte selles, et nende vähesed aktivistid ei tahaks, vaid selles, et neil pole jõudu panna oma hääl kõlama hästi rahastatud tervishoiusektori lobitöö kõrval. Pealegi on raske olla kriitiline, kui oled ise abivajaja, otseselt sõltud tervishoiusektorist ja sinu tegevus on rohkem hobi kui põhitöö. Selle kõige tagajärg on see, et tervishoiu rahavajadus ei saa kunagi rahuldatud ja inimene on endiselt selle süsteemi passiivne element. Tulevaste patsientide esindatus tuleb olemasolevas rahastusskeemis tagada.Olge häälekad!Tervishoidu lisaraha kaasates peab veenduma ka selles, et sektor ise ennast korrastab. See on nii poliitikute kui ka sektori vastutus. Patsiendi asemel tuleb näha inimest, kes selle kõik kinni maksab, tema elukaart ja õigust olla saadava suhtes nõudlik. Riik peab inimeste hääle kõla võimestama ja hoolitsema ka selle eest, et see hääl oleks tervishoiusektorist sõltumatu. Ja me kõik peame veel tervena olema aktiivsed oma tulevikutervise eest seismisel. Alustuseks piisab, kui 1,3 miljonit praegust ja tulevast haiget teevad oma hääle kuuldavaks esmatasandil. 1"Haige ja närviline inimene - selliselt meid tervishoiusektoris nähakse ja tihti ka koheldakse.""Inimeste häält pole kuulda. Ka sellel on oma põhjused ja riik on jätnud nõrgema poole kaitseks tegemata liiga palju."Illustratsioon: ShutterstockRait Kuuse;patsient


Noorte osalusportaal on juba olemasARVAMUSVEEBMöödunud nädalal tõstatunud noorte kaasamisteema raames mainiti ka, et rahvaalgatus.ee ei kõnetavat noori. See on pelgalt müüt.Rahvaalgatus.ee portaali loogika ei ole üles ehitatud vanusegrupi, vaid just teemade põhiselt, kuivõrd ühiskonnas kaasa rääkimiseks peab olema võimalus kõigil.Suur rahulolematute arv lööks riigi jaoks häirekella ja tooks meedia abil ühiskondlikku tähelepanu. Alles eelmisel nädalal muutis üle 6000 digiallkirjaga algatus Tallinna bussivõrgu muutmise kavatsust ja näiteid, kus ühest algatusest on välja kasvanud uus seadus, ühiskondlik debatt või liikumine, näeme me üha rohkem.Vaadates meie keskkonna kaudu allkirju andnud inimeste eagruppe, joonistub selgelt välja, et kuigi aktiivsemad vanusegrupid aastatel 20162020 (Eesti koostöö kogu avalikustab statistikat vähemalt 1,5-aastase lõtkuga, et tagada isikuandmete kaitse) olid 25-34- ja 35-44-aastased, siis aktiivsuselt kolmas ja kõige kiiremini 2020. aastal aktiviseerunud vanusegrupp olid 18-24-aastased - need, keda valimisstatistika põhjal tihti ühiskondlikult väheaktiivseteks sildistatakse.Noored harjutavad koolisSamas on sellisel viisil kaasa rääkimiseks vajalik ID-kaardi/Mobiil-ID või Smart-ID-ga digiallkirja andmise võimalus ning seadus sätestab kollektiivsete pöördumiste vanusepiiriks 16. eluaasta. On oluline, et noored saaksid harjutada riigi ja omavalitsusega suhtlemiseks vajalikke digitaalseid oskusi ning kasvatada julgust ja tahet kaasa rääkida.Just sel eesmärgil oleme rahvaalgatus.ee-s koostöös Korruptsioonivaba Eestiga 2020. aastast 17 koolis aidanud organiseerida nii paber- kui ka digitaalsel hääletusel toimuvat koolide kaasavat eelarvestamist, milles on praeguseks sõna võtnud ligi 2000 koolinoort. Tänu koolide kaasavale eelarvestamisele on koolielus aktiivselt osalevate õpilaste arv kasvanud 15%. Ligi 70% õpilasi leidsid, et tegemist peaks olema koolielus püsiva nähtusega. 1"Aktiivsuselt kolmas vanusegrupp olid 18-24-aastased."Karl-Hendrik Pallo Eesti koostöö kogu ekspert, rahvaalgatusveebi haldaja


Opositsiooni ja koalitsiooni vägikaikaveo lõppu ei paistaEile saatsid fraktsioonide esindajad riigikogu juhatusele kirja mõtetega, kuidas sügisel edasi minna.Opositsioonierakonnad räägivad soovist kompromisse leida ja tõotavad, et ei lase koalitsioonil endast „üle sõita“. Koalitsiooni arvates kasutab opositsioon arutut väljapressimistaktikat.Isamaa fraktsiooni esimees Helir-Valdor Seeder rääkis EPL-ile, et erakond peab riigikogu normaalse töö taastamise viisiks sisulisi läbirääkimisi. Tema sõnul võeti kevadisel istungjärgul vastu mitu seadust, mida oleks pidanud rohkem arutama. Seeder lisas, et eesmärk ei ole vastu võetud seadusi tagasi pöörata, aga arutada tuleb veel nii abieluvõrdsuse kui ka maksude teemat, sest need on tema hinnangul poolikud. Veel märkis ta, et nad soovivad arupärimisi menetleda riigikogu kodu- ja töökorra seadusest lähtudes paindlikult. Üks võimalus ongi korraldada erakorraline istungjärk augustikuu lõpus, et ministrid saaksid veel enne sügist arupärimistele vastata.Puudu siirusestEKRE fraktsiooni liikme Henn Põlluaasa arvates pole vajadust erakorraliseks istungjärguks. Põlluaasa sõnul ootavad nad koalitsioonilt kompromissi, aga see saab olla ainult kahepoolne. Nimelt soovib EKRE, et valitsus tühistaks abieluvõrdsuse ning ei kehtestaks automaksu ega vaenukõneseadust.Keskerakonna fraktsiooni esimees Tanel Kiik ütles, et koalitsiooni kompromissi otsimine ei tundu enam siiras, sest kevadel ei hoolinu koalisioon tema erakonn pakututd lahendustest. „Oleme siiski valmis läbi rääkima sisult sarnaste eelnõude ja korduvate arupärimiste tagasivõtmise üle, kuid selle eelduseks on valitsuskoalitsiooni selge valmisolek arvestada sügisel reaalselt ka opositsiooni ettepanekutega,“ sõnas Kiik.Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul on Isamaa ja Keskerakond mõningate mööndustega valmis obstruktsiooni lõpetama, aga EKRE mitte.Ossinovski rääkis ka, et otsustamise usaldushääletusega sidumine oleks sügisel väga halb ja sunnitud käik, aga paratamatult seda välistada ei saa.„Lahendus on tegelikult poliitiline kokkulepe, et lõpetame selle arutu jama ära ja hakkame tavapärast normaalset tööd tegema, mis tähendab seda, et valitsusliit teeb omapoolseid ettepanekuid, opositsioon omapoolseid,“ sõnas ta.Reformierakonna fraktsiooni esimehe Erkki Keldo sõnul üritab opositsioon kokku siduda riigikogu kui institutsiooni sisulise töö ja poliitilised eelistused, mida teha ei tohiks, sest need on kaks täiesti erinevat asja. 1"Jevgeni Ossinovski, poliitik Lahendus on poliitiline kokkulepe, et lõpetame selle arutu jama ära."Riigikogu töö paistab sügisel jätkuvat nii, nagu see kevadel pooleli jäi - üle kivide ja kändude.Eliisabet Voomets


Nädala TOP 5Möödunud nädalal loeti Järva Teataja digilehest kõige rohkem neid lugusid:• Kaheaastane mudilane valmistas emale hirmsa üllatuse • Sahinad: Kas tõesti viis lapspornosüüdistus Järvamaa tuntud väikeettevõtja kohtu ette • Tallinna-Tartu maanteel tõmmatakse kiirus lõiguti pea poole võrra alla • Arvutikelm lüpsis oma tuttava ja kiirlaenuärid rahast lagedaks • Juhiloata jäänud korduvroolijoodik tegi luksusmaasturiga veel viimase sõidu ja kohe sekkus politsei


Spetsialist hoiatab: tehisintellekti abil saab toime panna väga raskesti äratuntavaid pettusiLuminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik.Allikas: Luminor
Kui võiks arvata, et eestlased muutuvad petuskeemidest aina teadlikumaks ning tänu sellele väheneb ka pettuse ohvriks langemise risk, siis tegelikult pole juhtumite arv kaugeltki langustrendis ning pankadel tuleb petuskeemi ohvritega tegeleda igapäevaselt. Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik kinnitab, et petturid hakkavad kasutama järjest rohkem ka tehnoloogia arengu läbi loodud võimalusi selleks, et ohvreid lõksu püüda.
Armupettused on intensiivistunud
Tõenäoliselt on tänaseks pettustega ühel või teisel kokku puutunud pea iga eestlane, olgu selleks kahtlane sõnum telefonis, e-mail postkastis või veider telefonikõne. „Neid inimesi, keda ühel või teisel viisil petta on üritatud, on tänaseks kindlasti rohkem kui neid, kes ei ole pettuse katset üldse kohanud,” tõdes spetsialist.
Viimasel ajal on hoogustunud näiteks investeerimispettused, mis on potentsiaalse rahalise kahju suhtes üks enamlevinud pettuse viisidest. Samal ajal püsivad jätkuvalt orbiidil telefoni- ja niinimetatud pakipettused, kus saadetud sõnum teavitab inimest näiteks saadetisega seotud tollimaksudest, mida tegelikult ei eksisteeri. „Samuti on viimastel kuudel mõnevõrra märgata ka armupettuste sagenemist,” lisas Kiik.
Tehisintellekt võimaldab veelgi osavamalt petta
Kui varem aitas potentsiaalse pettuse tuvastada sõnumi või e-kirja grammatiline puudulikkus, kus üks või teine lause on masintõlke abil puudulikult eesti keelde tõlgitud, siis tänaseks on petturid muutunud nii osavaks, et isegi keeletundlikum inimene ei pruugi esimese hooga läbi närida, et räägib tõepoolest petturiga.
Siiski ei tähenda see, et petturiteks oleksid eesti emakeelega inimesed. „Reeglina on pettuste puhul mängus piiriülene element ning jäljed ulatuvad sageli ka Euroopa Liidust väljapoole. Kuna tõlkeprogrammid on ajas muutunud järjest täpsemaks ja grammatiliselt oskuslikumaks, annab see petturitele hea võimaluse, et tehnoloogiat enda kasuks ära kasutada,” sõnas ta.
Kuivõrd tehisintellekti tähtsus on erinevates valdkondades kasvamas ning erinevaid võimalusi, kuidas üht või teist meetodit ära kasutada, leidub lõputult, on petturid üles leidnud ka AI võimalused. „Lihtne näite on ChatGPT, mis kirjutab sekundiga valmis keeleliselt täiesti ilusa teksti, mida potentsiaalsetele ohvritele edasi saata. Samuti on olemas erinevad programme, et tahtmise korral ka raskesti äratuntavaid süvavõltsinguid teha,” näitlikustas spetsialist.
Et inimeste oskuslik petmine nõuab ajalist ressurssi ja tehnilisi oskusi, võimaldavad nn targad tehnoloogiad aega kokku hoida ning keskenduda erinevatele tegevustele. „Tehisintellekti abil saab toime panna väga raskesti äratuntavaid pettusi.”
Kuidas vältida pettuse ohvriks langemist?
Kuna kordamine on tarkuse ema, on oluline rõhutada põhitõdesid, vältimaks potentsiaalse pettuse ohvriks langemist – seda enam, et väljapetetud rahasummat on hiljem väga keeruline või lausa võimatu tagasi saada.
Kui miski tundub liiga hea, et olla tõsi. „Kui sulle esitletakse pakkumist, mis tundub liiga hea, et olla tõsi, siis tõenäoliselt see polegi tõsi – hoia sellest igal võimalusel eemale,” toonitas Veiko Kiik.
Kui sind kiirustatakse otsuseid vastu võtma. „Kui saadetud pakkumisele tuleb kiiresti reageerida, sest vastasel juhul ähvardab sind sellest ilmajäämine, siis ilmselt on tegemist pettusega ning sama kiiresti kaob hiljem ka raha sinu pangakontolt,” hoiatas spetsialist.
Kui usaldad inimest, keda tegelikult ei tunne. Petturid on verbaalselt väga osavad, selles pole kahtlust. Kuid asi muutub imelikuks siis, kui inimene, keda sa kunagi näinud pole, hakkab mõnda pakkumist väga intensiivselt pähe määrima. „Kui sa usaldad võõrast inimest rohkem kui oma sõpra ning jagad temaga andmeid, mida isegi sinu lähedased ei tea, siis tasub mõelda, kas pimesi usaldamise taga ei peitu hoopiski petuskeem,” märkis ta.
Võimaliku petuskeemi ohvriks langemise vältimiseks peaks eeskätt üle vaadata andmed, mis sinu kohta sotsiaalmeedias või internetis vabalt kättesaadavad on. Samuti ei tohiks kolmandale isikule kunagi jagada oma PIN-koode, kaardinumbreid või paroole.
„Andmete ja paroolidega ei tohiks liiga avameelseks minna – enne info jagamist mõtle, mida nende andmete ärakasutamine sulle kaasa võib tuua. Kui sa sellega kursis ei ole, jäta see info kindlasti jagamata,” rõhutas Veiko Kiik.


Turbejuht: kõik, kel ühendus internetiga, on petturitele sihtgrupiksSelleks aastaks prognoositakse kaks korda rohkem petujuhtumeid, kui oli möödunud aastal. SEB turbekeskuse prognoosi kohaselt võib nende juhtumite arv küündida üle tuhande ja nende kahjusumma olla üle poole miljoni euro.
Jätkuvalt on petuskeemid nii internetis kui telefonitsi kasvutrendis. Petturite sihtmärgiks on aina enam ka ettevõtete ja äriklientide andmebaasid.
Kuidas on Eestis lood digitaalhügieeniga ja kes on petturite jaoks suurim sihtmärk? Millised on spetsialistide ootused riigile? Neil teemadel võtab stuudios sõna SEB turbekeskuse juht Kätlin Kukk.
Saadet juhib Tõnu Einasto.


Politsei- ja päästeteatedPolitseiteated
Kelmus
26. juulil sai politsei teate, et alates aprillist helistasid Raplamaal elavale mehele vene keelt kõnelevad inimesed, kes pakkusid võimalust teenida raha, investeerides krüptovaluutasse. Mehele tehti erinevatele veebilehtedele ja investeerimiskeskkondadesse kontod, kuhu ta hakkas kandma raha, mida lubati mitmekordistada. Kelmusega tekitatud kahju on ligi 26 500 eurot.
Rapla vald
30. juulil sai politsei teate, et korteris toimus konflikt 48-aastase ja 73-aastase mehe vahel, mille käigus said mõlemad mehed viga. Täpsemad asjaolud selgitatakse alustatud kriminaalmenetluses.
Politsei- ja piirivalveamet
Päästeteated
Vesi tekitas süttimisohu
25. juulil kella 15.42 ajal tekitas Järvakandi alevis Saeveski tänaval tööstushoones läbi katuse elektrikappi lekkinud vesi süttimisohu. Elekter lülitati välja ja tuleoht taandus.
Lääne päästekeskus


VIDEO | Putin siunas ettekandes Baltimaid: nad tahtsid sülitada hädas olevate ja kõige vaesemate riikide pealeVenemaa president Vladimir Putin võttis pärast Aafrika riigijuhtidega kohtumist kodumaal sõna ning puudutas pikemalt ka Balti riike. Ta ütles, et Balti riigid olevat soovinud sülitada hädas olevatele ja kõige vaesematele riikidele. Ta pidas silmas väetist, mis väidetavasti on Baltimaade sadamates kinni.
Putin ütles oma kõnes järgmist.
„Me rääkisime eile sellest Aafrika sõpradega ja ma juhtisin tähelepanu veel nendele 200 000 tonnile meie väetistele, mis seisavad Baltimaade sadamates. See on väga kummaline, kas pole tõsi? Seal seisab meie väetis. Ja meie ettevõtted ütlesid: anname tasuta ära. Hästi, oletame, et mõni ei taha, et me teeniksime sellega raha ja kasutaksime raha sõjaks, nagu nad ütlevad. Aga me anname selle ära tasuta, me ei teeni mitte midagi ja sõjaks midagi ei kuluta, kui seda vajavad Aafrika riigid saavad väetist. Tasuta. Ei. Lihtsalt ei lasta vabaks. Ma ei tea isegi, kuidas seda seletada. Kas teist kellelgi on seletust? Kellelgi ei ole. Ma küsisin eile ka Aafrika sõpradelt, kas keegi suudab seletada, miks. Ei. Lihtsalt irratsionaalne käitumine, sest see on Vene oma. Aga millest see räägib? Et nad tahtsid sülitada hädas olevatele ja kõige vaesematele riikidele.“
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi selgitustest ilmneb, et vähemalt Eesti kohta ajas Putin pada. Tõsi, Eestis Muuga ja Sillamäe sadamas hoiustati Vene päritolu väetist. Need kogused kuulusid AS-ile DBT ja EuroChem Terminal Sillamäe OÜ-le.
„Tänaseks on nii Muuga kui Sillamäe sadamate ladudest peaaegu kõik väetis välja veetud. Nimetatud kaks ettevõtet ei ole teadaolevalt kumbki oma kaupa tasuta jaganud, kõik on müüdud ja selleks ei ole takistust tehtud – riigiasutuste koostöös on lahendused leitud ning vajalikud load kauba müügiks on rahapesu andmebüroo andnud,“ ütleb ministeeriumi kõneisik.
Samas on teada, et Paldiski Põhjasadamas on ladustatud umbes 5000 tonni väetist, mis kuulub Uralchemi grupi ettevõttele. Rahapesu andmebüroo on 8. mail 2023 teatanud Uralchemi gruppi kuuluvate ettevõtete kohta, et neile tuleb Eestis rakendada finantssanktsiooni (loe siit).
„Meil puudub teadmine, mida kauba omanik Eestis ladustatud väetisega teha soovib. Väetis on olnud Paldiskis juba üle aasta aja. Kui kauba omanik oleks soovinud annetada, siis enne 8. maid oleks olnud piisavalt aega seda teha.“
Niisiis ei ole Eesti sadamates suuri väetisekoguseid, mille väljavedu meie riik justkui takistaks.


Need tunnused viitavad, et tegemist on kelmigaMarketplace's kaupa ostes võib sattuda kelmide otsa.
Autor: Rakvere politseijaoskond
Kelmid ei ole kuhugi kadunud. Endiselt on liikvel osta-müü kelmused Marketplace's.
Politsei jagas soovitusi, kuidas vältida kaupa ostes või müües kelmide lõksu langemist.
Kuidas tunda ära kelmi?
Petturid kasutavad välismaist nime aga kirjutavad eesti keeles
Kirjakeel on vigane/segane ning kasutatakse Google tõlget
Kullerteenuse pakkuja ei maksa teile kauba eest sularahas
Kullerteenuse eest ei maksa teie kindlustuskulusid
Pöörake tähelepanu kullerteenuse aadressile
Kui asi tundub kahtlane, siis lõpetage koheselt vestlus ja blokeerige kirjutaja konto.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Indoneesia Paapua provintsis on põud nõudnud kuus inimeluJAKARTA, 1. august, AFP-BNS – Indoneesia Paapua provintsis on juunist saadik tuhanded inimesed veeta jätnud põud nõudnud kuue inimese elu, ütlesid ametnikud teisipäeval, teatades, et piirkonda on saadetud kriisiabi.
Kuiva ja erakordselt külma ilma põhjuseks peetakse ilmanähtust El Niño, mida üldiselt seostatakse maakera temperatuuri tõusuga.
Põud on toonud Uus-Guinea saare lääneosas asuvas provintsis kaasa viljaikalduse ja jätnud selle keskosas Pucaki piirkonnas paljud inimesed veeta.
Sotsiaalministeeriumi ametnik Adrianus Alla ütles, et Timika ja Lapangan Siniki linna laod on tühjad, sest kogu abi on laiali jagatud.
Nüüd saadeti piirkonda 17,1 tonni abi, seal hulgas tuhandeid pakke kiirtoitu ning sadu telke ja tekke.
Halbade ilmaolude tõttu on enim kannatada saanud piirkondadesse raske pääseda, ütles Alla.
Indoneesia riiklik päästeamet (BNPB) ütles esmaspäeval, et põua tõttu kannatab üle 7500 inimese.
Ametnike sõnul on vähemalt kuus inimest surnud nälga ja veepuudusesse.
"Katastroof juhtub igal aastal samas piirkonnas, aga sel aastal on see äärmuslikum, põhjustades enamate inimeste näljasurma ja mitme tuhande evakueerimise," ütles BNPB direktor.
"See piirkond ei ole enam inimestele elamiseks kõlblik. Aga inimeste, eriti paapualaste, kellel on kombed, tavad ja selle kohaga kultuurisidemed, ümberasustamine ei ole lihtne," tunnistas ta.
BNPB juht lisas, et kohale pääseb ainult mootorratta, helikopteri või lennukiga, sest maastik on raskesti läbitav ja seal tegutsevad separatistid, kes on aastakümneid Indoneesia võimu vastu võidelnud.
Endine Hollandi koloonia Paapua kuulutas end 1961. aastal iseseisvaks, aga kaks aastat hiljem võttis Indoneesia ala oma kontrolli alla, lubades iseseisvusreferendumit, mis aga hiljem osutus pettuseks.
Rängad põuad olid piirkonnas ka 2015. ja 2019. aastal.
AFP – Baltic News Service


BLOGIJATE SÕDA | Ahnus või soov kiiresti kuulsaks saada? BSH täditütrest suunamudija on sattunud konflikti oma endise turundajagaPahane turundusinimene Anna Tüür kurdab halva kogemuse üle suunamudija Marlee Karjaga: „Marlee näitas, kui rahaahneks üks inimene võib minna.“ Sisulooja annab aga oma vaatenurga olukorrast ja ütleb, et Anna tahab vaid tema najal kuulsaks saada.
Anna Tüür on turundusinimene, kelle töö on aidata ettevõtteid ja üksikud oma ala eksperte. Ta haldab enda sõnul nende kodulehti, aitab alustada blogiga, loob sotsiaalmeediasse sisu ja tegeleb kanalite turundus poolega. Marlee Karja on suunamudija, kes on ka Brigitte Susanne Hundi täditütar. Instagramis kannab ta nime Miss Marlee ja tal on umbes 10 800 jälgijat.
„Juunikuus vaatasin, et Marlee oli järsku kadunud oma Instagramist,“ ütles Anna Kroonikale, mille peale pakkus ta suunamudijale oma teenust ja koostööd. „Tahtsin teda toetada ja julgustada, olen ise samas olukorras olnud- kaks väikest last peale lahutust ja rahaliselt raske seis,“ jagas Anna nende koostöö teekonna algust.
Marlee sõnul ütles ta kohe, et ei soovi raha eest blogi. Lõpuks jõudsid nad aga omavahel kokkuleppele, et Marlee maksab talle reklaamimisega ning see kokkulepe Marlee väite kohaselt mõlemale sobis.
Juuni alguses tegi turundaja Marleele blogi valmis, mis läks Anna sõnul kohe hästi tööle. Ta õpetas Marleele väidetavalt blogi kasutamist ja kõike, mis sellega kaasas käib: „Mismoodi maksmissüsteem töötab, kuidas lisada tasuta lugejad ja palju muud.“ Kirjalikku kokkulepet koostööl ei olnud. Anna sõnul leppisid kokku, et ta teeb talle blogi valmis ja Marlee reklaamib tema teenust oma Instagramis, mida viimane ka tegi.
Anna sõnul oli ta suunamudijale tihtipeale toeks, kuid vastutoetust ta ei saanud: „Marleega koostööga ongi nii, et teiste asjade peale eriti ei jätku aega“. Koostöö jooksul tekkis Annal mitmed hoiatavad märguanded, näiteks palus Marlee tal mingi hetk tegeleda suunamudija isikliku eluga seotud probleemidega. See oli Anna jaoks viimane piir ja ta soovis koostööd lõpetada.
Marlee väitis aga Kroonikale, et kui blogi oli tõusutrendil, siis hakkas Anna soovima üha rohkem temaga asju koos teha. „Laupäeval (29. juuli - toim.) kirjutas mulle, et kuu hakkab lõppema ja peaksime avaldama, et palju ma olen kuuga teeninud. Ma ei tahtnud seda avaldada,“ ütleb Marlee, mille peale Anna teatas, et tegi „tühja tööd“. Marlee oli teinud Annale kolm reklaamstoryt. „Selgitasin, et seda ei saagi niimoodi rahas mõõta. Selline ongi risk influenceritega koos töötades,“ lausub Marlee Kroonikale.
Marlee ise pakkus välja oma poolt lahenduse: „Kui tahad, ma maksan mingi osa sulle, kui niimoodi rahule jääd. Ma ei viitsi suga küll tülli minna“. Anna oli sellega nõus: „Mis selles halba siis on, kui tahan oma tehtud töö eest tasu saada reklaami asemel?“
Paraku tuli aga Anna sõnul talle järgmine hommik Marleelt kiri, et viimane ei hakka midagi maksma tema tehtud töö eest. „Ja ta kirjutas veel, et kes ma üldse olen oma 7-12 jälgijaga instas, et temaga mingit koostööd tahan teha?“ kirjutas Marlee väidetavalt Annale.
Pärast seda üritas Anna suunamudijale mitu korda kirjutada ja temaga ühendust võtta, kuid lõpuks blokeeris Marlee ta igalt poolt ära. „Panin ta hästi teenima, aga Marlee näitas, kui rahaahneks üks inimene võib minna. Tal oli kahju maksta töö eest suhteliselt sümboolset summat?“ kirjeldab Anna. „Mind süüdistas ta selles, et mul oli ligipääs statistika juurde, mis oli minu meilile registreeritud. See ei tähendanud, et ma saan tema teenitud raha. Minul on huvitav, mis statistika näitab, milline toode müüb paremini, tulemus tehtud tööst, kuidas klienti aidata, kui mingi tõrge tekib. Kuidas ma pidin mõõtma töö tulemust? Muidugi numbritega! Seda kasutaja nime ja meili alati saab muuta, mida ma tegingi. Aga nii kaua kui see tehtud ei olnud, aitasin selle platvormiga seotud töödega,“ kirjeldab turundaja koostöö lõppu
Marlee toob välja ka, et talle jõudis pühapäeval teade, et kõik tema blogi postitused on kustutatud. Annal oli ligipääs blogile ja suunamudija sõnul kustutas turundaja need kõik ise ära. „Terve pühapäeva hommiku taastas Zone.ee meeskond mu blogi ning Anna Tüür julges peale sellist käitumist mult veel raha välja pressida,“ vahendab suunamudija. „Kui inimene on „enda töö“ kõik blogis kustutanud. Kaasaarvatud minu postitused - kuu ajaline töö ja vaev. Läinud nii nahhaalseks, siis mille eest ta veel raha soovib? Mina maksin Zone.ee-le, et nad taastaksid minu töö ja vaeva, et saaksin üldse jätkata. Selle taastamise arve peaksin mina hoopis Annale tasumiseks edastama,“ ütleb Marlee lõpetuseks.
Praeguseks on Marlee blogi taastatud, kuid endiste koostööpartnerite vahel käib meili vahendusel endiselt vaidlus. Mõlemad kaitsevad enda seisukohti. Anna nõuab koostöö eest tasu ja Marlee pole nõus, sest ta oli juba koostöö eest tasunud reklaamiga.
Mõlemad osapooled on teinud oma blogisse ka selle kohta postituse. Marlee esmaspäeval avaldatud postitus kandis pealkirja „Kuidas üks järjekordne šaakal üritas mu kuuajalise töö ja vaeva nullida“.


Kas tõesti riigirindel muutuseta?Õhust on tunda, et suvi ei kesta enam kaua. Päike võib küll veel soojendada, kuid ei põleta. Vähemalt pole mõnda aega põletanud. Enamasti on taevas tinahallis rüüs ja laseb vihmal sadada. Muidugi on ka vihma vaja. Vahel kohe väga, aga kõik, mida saab liiga palju, hakkab lõpuks tüütama, teeb päevad üksluiseks ja muudab närviliseks.
Sama on poliiteluga. Kodanikkond saab rahul olla, kui sealgi serveeritakse kõike – opositsiooni ja koalitsiooni, ägedat diskussiooni ning rahulikku arutelu – mõistuspärastes doosides. Liiga palju koalitsiooni sunnib õige varsti küsima, kas Riigikogu on nüüd siis jälle kummitempel? Diskussioon võib samuti mingist hetkest muutuda arutuks sõnasupiks, kust selgeid mõtteid on võimatu välja õngitseda.
Kuid ka opositsiooni absoluutne enesekehtestus, nagu kevadel valitud Riigikogu esimestel kuudel nägime, hakkab häirima. Selles mõttes, et tegelikult ootame enda valitud poliitikutelt erakonnast sõltumata tõsist pühendumist riigi arendamiseks tehtavasse töösse. On loomulik, et opositsioon ei lepi kõigega, mida koalitsioon teeb, aga on demokraatiavastane hakata riigielu takistama ja oma tahtmist sõna otseses mõttes välja pressima.
Sellele vaatamata on juba kuulda olnud, et kogu see triangel võib sügisest jätkuda. Sellepärast ei saa jätta ütlemata: obstruktsioon ei ole töö. Parlamendi toimimise sihilikul ja kunstlikul lühiajalisel takistamisel võib olla tõsiselt võetav eesmärk, mis viib vahel ka positiivse tulemuseni, samas aga muutub kuid kestev entusiastlik riigi poliitilise elu pidurdamine mingist momendist tõsiselt riiklikke huve kahjustavaks tegevuseks. Poliitikud peaksid sellest aru saama.
On mõistetav, et valimiskaotus võib valus olla ja ka trotsi tekitada, kuid lõpuks tuleb sellest üle saada ja eluga edasi minna. Lapsik on jäädagi jalgu trampides jonnima. Piinlik võiks olla – maksumaksja peab selle tsirkuse, mida ta ju tellinudki pole, ikkagi kinni maksma!


Omniva jätkuvalt petturite lemmik: need tunnused viitavad, et tegemist on kelmigaKelmid ei ole kuhugi kadunud ning endiselt on liikvel osta-müü kelmused Marketplace's. Üheks peamiseks kaubamärgiks, mida petturid kasutavad, on Omniva, kui suurima turuosaga ettevõte kullerteenuste äris.
Marketplace's kaupa ostes võib sattuda kelmide otsa.
Foto: Rakvere politseijaoskond
Politsei jagas Lääne-Virumaa Uudistele soovitusi, kuidas vältida kaupa ostes või müües kelmide lõksu langemist.


Võrklaev: IMFi tagasiside näitab mootorsõidukimaksu vajalikkustRahandusminister Mart Võrklaeva sõnul näitab ka IMFi riigiraport, et mootorsõidukimaksu kehtestamine on Eestis vajalik.IMF on oma värskelt avaldatud Eesti raportis eraldi käsitlenud kliimamuutuste mõjusid ja märgib seal muu hulgas, et senisest ambitsioonikama rohepöörde läbiviimisel oleks üks võtmekomponente mootorsõidukimaksu kehtestamine koos keskkonnahoidlikuma transpordi soodustamisega.
„Nagu IMF ka oma raportis välja toob, on sõidukite ja sõidetud kilomeetrite arv Eestis aastatega hoogsalt kasvanud, peegeldades elatustaseme ja sissetulekute kasvu. Kuigi uued sõidukid saastavad suhteliselt vähem kui vanad, siis on heitmenäit CO2/km kohta Eestis jätkuvalt suurem kui ELis keskmiselt, kuna null- ja väheste heitmetega sõidukite osakaal on meil väike,“ selgitas rahandusminister.
Transpordivaldkonnast, sealhulgas kütustest pärineb aga suurim osa Eestis energeetikavaldkonnast väljaspool tekkinud heitkogusest. Transpordisektoris on CO2 heitkogus viimase 30 aastaga kahekordistunud. Muutused nendes sektorites, saastavate tegevuste maksustamine ja puhtamate tegevuste soodustamine võiksid IMFi hinnangul toetada kiiremat kliimaeesmärkide täitmist. „See on mootorsõidukimaksu puhul ka üks meie eesmärkidest, väga kiireid muudatusi siin oodata pole, sest uue maksu loomisel peame arvestama ka ühiskonna toimetulemise võimalustega, aga loodame samm-sammult keskkonnasõbralikuma sõidukipargi suunas liikuma hakates lõpuks hoo sisse saada.“
Automaksu loetakse Euroopa kontekstis ennekõike keskkonnamaksuks, kuna Eestis pole seda varem olnud, siis jääme transpordi osas keskkonnamaksude kogumisega kõvasti allapoole ELi keskmist.
IMF hindas Eesti kohta tehtud raportis laiemalt majanduse, eelarve ja finantssektori olukorda ja andis soovitusi majanduspoliitikate elluviimiseks. IMFi hinnangud ja soovitused on paljuski sarnased valitsuse juba plaanitavate sammudega. Eestil soovitatakse püüelda tasakaalus eelarve poole ja järgida neutraalset eelarvepoliitikat, mis aitab pidurdada inflatsiooni. Samas tuleks säilitada toetused kõige haavatavamatele sihtgruppidele. Selleks on vaja leida konsolideerimismeetmeid ja kärpida ka valitsussektori tegevuskulusid.
Eelarvepuhvrite loomine on tähtis, et vastu seista tulevastele majandusšokkidele. IMFi tunnustab Eestit, et rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse süsteemide parandamisel on tehtud edusamme, aga neid peaks veelgi täiustama. Struktuurireformide elluviimist peab IMF jätkuvalt väga oluliseks, soovitatakse teha tootlikkust ja tööhõivet suurendavaid reforme ning ellu viia digi- ja rohepööret. See aitab tagada pikaajalise ja jätkusuutliku majanduskasvu.
IMFi delegatsioon viibis Eestis alates 9. – 23. maini ning arutas riigi- ja erasektori esindajatega Eesti majanduse olukorda ja majanduspoliitilisi samme. Reedel avaldas IMF selle kohta oma visiidi lõppraporti, mida saab lugeda siin.


Juhtkiri: Kas tõesti riigirindel muutuseta?Õhust on tunda, et suvi ei kesta enam kaua. Päike võib küll veel soojendada, kuid ei põleta. Vähemalt pole mõnda aega põletanud. Enamasti on taevas tinahallis rüüs ja laseb vihmal sadada. Muidugi on ka vihma vaja. Vahel kohe väga, aga kõik, mida saab liiga palju, hakkab lõpuks tüütama, teeb päevad üksluiseks ja muudab närviliseks.Sama on poliiteluga. Kodanikkond saab rahul olla, kui sealgi serveeritakse kõike - opositsiooni ja koalitsiooni, ägedat diskussiooni ning rahulikku arutelu - mõistuspärastes doosides. Liiga palju koalitsiooni sunnib õige varsti küsima, kas Riigikogu on nüüd siis jälle kummitempel? Diskussioon võib samuti mingist hetkest muutuda arutuks sõnasupiks, kust selgeid mõtteid on võimatu välja õngitseda.Kuid ka opositsiooni absoluutne enesekehtestus, nagu kevadel valitud Riigikogu esimestel kuudel nägime, hakkab häirima. Selles mõttes, et tegelikult ootame enda valitud poliitikutelt erakonnast sõltumata tõsist pühendumist riigi arendamiseks tehtavasse töösse. On loomulik, et opositsioon ei lepi kõigega, mida koalitsioon teeb, aga on demokraatiavastane hakata riigielu takistama ja oma tahtmist sõna otseses mõttes välja pressima.Sellele vaatamata on juba kuulda olnud, et kogu see triangel võib sügisest jätkuda. Sellepärast ei saa jätta ütlemata: obstruktsioon ei ole töö. Parlamendi toimimise sihilikul ja kunstlikul lühiajalisel takistamisel võib olla tõsiselt võetav eesmärk, mis viib vahel ka positiivse tulemuseni, samas aga muutub kuid kestev entusiastlik riigi poliitilise elu pidurdamine mingist momendist tõsiselt riiklikke huve kahjustavaks tegevuseks. Poliitikud peaksid sellest aru saama.On mõistetav, et valimiskaotus võib valus olla ja ka trotsi tekitada, kuid lõpuks tuleb sellest üle saada ja eluga edasi minna. Lapsik on jäädagi jalgu trampides jonnima. Piinlik võiks olla - maksumaksja peab selle tsirkuse, mida ta ju tellinudki pole, ikkagi kinni maksma!


PolitseiteatedKelmus26. juulil sai politsei teate, et alates aprillist helistasid Raplamaal elavale mehele vene keelt kõnelevad inimesed, kes pakkusid võimalust teenida raha, investeerides krüptovaluutasse. Mehele tehti erinevatele veebilehtedele ja investeerimiskeskkondadesse kontod, kuhu ta hakkas kandma raha, mida lubati mitmekordistada. Kelmusega tekitatud kahju on ligi 26 500 eurot.Rapla vald30. juulil sai politsei teate, et korteris toimus konflikt 48-aastase ja 73-aastase mehe vahel, mille käigus said mõlemad mehed viga. Täpsemad asjaolud selgitatakse alustatud kriminaalmenetluses.Politsei-ja piirivalveamet


Teedeinsener Teemidatahad kampaaniast: aga mida Sina tahad?Eesti Taristuehituse Liit korraldab kampaaniat Teemidatahad, 11. augustil kell 16 räägitakse sellest ka Paides Arvamusfestivalil. Teedeinsener Ain Kendra lisab omapoolseid mõtteid ja ettepanekuid arutluseks.
1. Maanteed ja Euroopa. Kohustus välja ehitada TEN-T teedevõrk (regulatsioonid arenevad ja muutuvad lähiajal).
Selle võrgu sisu vajab täpsustamist mitmes mõttes. Kas Paldiski maantee (Tallinn-Keila) on võrgus või ei, kuid Muuga sadama tee peaks olema (tuleks liita). Millised tänavad linnu läbivas osas kuuluvad võrku, millised mitte? Sellest sõltub, kas tohiks nendel teedel eurorahasid kasutada – kui üldse midagi jagada on, sest kohustusi on rohkem kui reaalselt võimalik täita. See võiks Tallinna jaoks võimalus olla – KUI Keila-Haabersti on TEN-T ja sealt edasi sadamasse trasse ei lähe, saaks Tammsaare-Järvevana suunda eritasandiliseks arendada.
Tähtajad ja vajalikud lõigud – Vene piiriga seonduvad ühendused on oma prioriteetsuses aastaks 2050 tahapoole lükatud. 2030-ks ettenähtut me niikuinii kõike korda ei jõua ja seetõttu soovivadki kärpekrokodillid nõuete täitmiseks kasutada 2+1 keskpiirdega ristlõiget.
Milline ulatus tuleb tagada – kus on vajalik keskpiire ja kus tingimata 2+2. Tuleb tõdeda, et kui raskeliikluse tase (mitte suhe) on kõrge, siis tänase üldkorralduse raames 2+1 vähemalt Pärnu maanteel tegelikult ei toimi (Euroopas reeglina tohib raske liikuda 80 km/h; kuniks meil rasketel eraldi piiri pole, ei saa nendest ka 2+1 möödasõidualadel lihtsalt mööda); lisaks ei moodusta 2+1 skeem pidevat ahelat (kord ühel, kord teisel suunal) ja puuduvad vajalikud eritasandisõlmed. Keskpiire ja mitte 2+2 tähendab sisuliselt ka vajadust lahendada projektis ka ümbersõidud juhuks, kui piirdega lõigul midagi juhtub. Ning eritasandisõlmed ON vajalikud ja just need teevad hea lahenduse kalliks.
Ka tänaste autode sõiduraja hoidmise süsteemid paigutavad liikleja üsna täpselt sõiduraja keskele – tulemusena liigutakse jälg jäljes ja tee kulub kiiremini (seda nii naastrehvidest otsese kulumise kui raskeliikluse korduvkoormusega vajumi läbi). Isesõitjatega probleem läeb tõsisemaks, järkjärgult – ilmselt varsti on meie magistraalteedel raskesõidukite autokolonnid, kus juht on vaid esimeses autos ja teised liiguvad selle juhtimise alusel. Kas suudame sellise liikluse vaid ööajale suruda? Uuest aastast tulevad tõenäoliselt põhiteedele 25-meetrised pikad veokid, neist on raskem mööda pääseda kui tänastest enamlevinud 16,5-meetristest.
2. Kust tuleb raha?
Leian, et kilomeetripõhisest teekasutustasust ei ole pääsu. See tuleb kohustuslikuna varem või hiljem, vähemalt TEN-T teede ja PPP-süsteemi edasise rahastamise tagamiseks, võimalusega laiendada seda kogu teedevõrgule. Detailsemalt eraldi artiklis.
Lahendada tuleb andmekaitseteema – analoogselt tänase mobiiltelefoni praktikaga, kus teenusepakkuja tohib isikustatud infot välja anda vaid ühekordse prokuröri loa alusel. Tehnilised võimalused on läbi mängitud raskesõidukite “fleet management system” teenuse platvormis ja seda tuleks laiendada. Ning diferentseerimisvõimalused on siin piiritud (naastrehv, ummik/tipptunnitariif; madalheitmetsoon). Ja maks liigub otse teeomaniku kontole, mitte ämma kilekotti. Paraku, nagu näha lastetoetuse skeemi arengutest, üks valitsus otsustab nii, teine naa ning andmekaitsegarantii peab tulema mujalt, sest usaldust riigi suhtes ei ole. Lisaks püüab parlament kõik maksud suunata ühte katlasse ning mitte lubada sihtotstarbelist maksustamist.
Täna soovitaval automaksul on esmaregistreerimise osas küll mõte olemas, kuid indulgents ehk isegi mitte ajapõhine, vaid aastamaks on võrreldav alimentidega kõigile meesterahvastele olenemata vanusest, perekonnaseisust ja võimekusest.
Paraku võib tänast automaksu kava võrrelda konna keetmisega ja kord kehtestatut on lihtne suuremaks kasvatada, seejuures aktsiisi kahandamata ehk liiklejate maksukoormust ainult tõstes.
3. Kuidas raha optimaalselt kasutada?
Siin ei ole (asulavälistel teedel) võtmeküsimuseks asfaldi pindala kahandamine läbi sõiduraja ja katte kitsendamise, kuna selline protsess toob küll kiirust alla, kuid lühendab teekonstruktsiooni tööiga (sest sõidukid liiguvad jälg jäljes, roopasügavus kasvab kiiremini ja tõusevad riskid mitte ainult vesiliu tõttu avariideks). Lahenduseks tuleks maksimaalselt kasutada kohalikke materjale, stabiliseerida nii pinnast kui materjale ja kasutada tuisuohutuse tagamiseks teisi meetmeid ehk mitte tingimata kõrge muldkeha rajamist, vee ärajuhtimiseks lahtiste kraavide asemel/kõrval torusüsteeme. Algatuseks on vaja ehitusprotsess saada paindlikumaks, esmalt püüda arvutatav kandevõime saada mõõdetavaks – või vastupidi, kohandada arvutusalgoritmid tasemele, et tulemused haakuvad paremini mõõdetavaga. Samm sinnapoole on KRP.
4. Erinevad liiklejakategooriad tiheasustusalal
Vajalik on kiiruse alusel liigendamine, mis tähendab, et suhteliselt kiired elektrilised sõidukid tuleb pigem sõiduteeäärsele rajale suruda, mitte püüda neid toppida jalakäijatega samasse ruumi. Saame lahendusi uusarendusaladele, kuid praktiliselt olemasolevasse linnaruumi selline kategooriate eristamine lihtsalt ei mahu. Võimalus oleks, kui inimeste teisaldamiseks saaks kasutada muust liiklusest eraldatud lahendusi (maa-alused ehk metroo või ka kõrgemale tõstetu sh rong linnas Balti jaama ja Lasnamäe vahel).
Linnaruumi tuleb hakata planeerima – tänane planeerimise süsteem on taandatud arendajate poolt planeeritava menetlemisele. Linnaliikluse skelett või veresoonkond on teedevõrk, kuid Tallinna kehtiv üldplaneering on aastast 2001 ja NIMBY ka linnaosade tasemel ei võimalda lahendada linnaosadevahelisi ühendusi.
Park&Ride on osaline lahendus, vähendades autode arvu südalinnas/kesklinnas, võibolla tuleks linnaäärne P&R integreerida renditõukside ja rendijalgratastega (pargid auto ja liigud edasi kaherattalisega). Ja Bolt või keegi kolmas on oluliselt paindlikum vajalike maade hankimises, sest linn joriseb vaid, et ta ei saa P&R parklat teha, sest selleks ei ole vaba maad ja riik ei anna (muidugi ei anna, kui seni antud maid on arendajatele edasi müüdud, lisaks soovib minister pigem ka linnalt raha, mitte tasuta anda). Kuid osa lahendusest on ka lasteaia- ja koolivõrgu optimeerimine nii, et väheneks linnaosadevaheline sunnitud pendelränne. Tallinna “tasuta” ühistransport soosib pigem vallaelaniku liikumist linnas autoga, sest tasuta on see transport vaid linnakodanikele (neile, kes oma tulumaksu linnavalitsusele kasutada annavad).
5. Raudtee on ka tee
See vajab integreerimist suurde süsteemi, see tähendaks aga ka TrAm vastutusala laiendamist. Kogu sõiduplaaninduse ühildamine, ühistransport, piletisüsteem, ratas rongis ja rattaparklad.
6. Millist teed mina tahaks?
See liiguks pigem spordirajatise alla – kurvilist libedasõidurada maastikul. Tahan lennata, aga mitte eriti kõrgelt.
Paraku tänane valitsus kõike seda ei lahenda – teemad jagunevad regionaal- ja kliimaministri vahele, kuid otsustajaks on pahandusminister, kellel on hoopis teised eesmärgid. Ka alguses viidatud paneeli juhib MKM asekantsler, kuigi ministeeriumist on kogu transpordi teema välja viidud.
Tekst: Ain Kendra


„Naudi ja koge pööraseid naudingud!“ KÜMME seksikogemust, mida ükski kolmekümnendates naine ei peaks kogemaNaine puhkeb 30dates õitsele ja jõuab oma seksuaalsuse tippu. Paraku kipuvad paljud seda aega lihtsalt raiskama ning seksiseiklused ja mõnunaudingud kohustuste vastu ära vahetama.
Ära sina neid vigu tee, vaid naudi oma õitsengut ja koge pööraseid naudingud!
1. Lepid laisa seksiga
Pärast rasket tööpäeva ei pruugi eriti viitsimist jaguda, et voodis midagi uut välja mõelda. Siis jäädaksegi ühe kindla ja alati töötava rutiini juurde, mis ajapikku surmigavaks ja tüütuks muutub. Puudub fantaasia, põnevus, originaalsus ja piiride katsetamine, mis seksist tõeliselt peadpööritava elamuse teevad.
2. Paanitsed, kui iha kaob
Iha tuleb ja läheb ning see pole tegelikult mingi põhjus närvitsemiseks. Mõnikord piisab ainult sellest, et rohkem seksida, et leek uuesti süttiks.
3. Unustad seksi, kui beebi sünnib
Lapsevanema elu on kordades stressirohkem ning pärast seda, kui oled oma vagiinast terve lapse välja pressinud, ei taha sa sinna allapoole arusaadavalt tükk aega kedagi lasta. Aga hea seks hoiab suhte värskena, suurendab teievahelist lähedust ja intiimsust ning aitab teil rasketest aegadest läbi murda.
4. Võtad seksi liiga tõsiselt
Seks ongi tähtis, aga see ei pea olema nii tõsine ettevõtmine, et igasugune lust ja lõbu sellest ära kaob. Kui sa ei naudi seksi ja see ei paku sulle lõbu, saab sellest järjekordne tüütu kohustus. ära pinguta üle, sa ei pea perfektne olema ja ära nõua täiuslikkust ka oma partnerilt. Seksi ainus eesmärk peaks olema rahulduse pakkumine ja saamine.
5. Unustad kliitori
Heteronaised on veendunud, et ainus õige orgasm peab tulema läbi peenise. Tegelikult on 97% naistest rohkem kui peenist vaja, näiteks kliitori või rinnanibude stimulatsiooni, suudlusi, hellitusi, massaaži… parim viis orgasmi saamist õppida on oma keha ise avastada ning leida üles see salanipp, kuidas ise suudad endale rahuldust pakkuda. Siis oskad seda ka partnerile õpetada.
6. Suhte parandamise asemel hakkad partnerit petma
30ndate eluaastate suhte puhul on tüüpiline, et seks ei rahulda, aga suhe on muidu korras ja toimib. Nii minnaksegi probleeme lahendama võõrasse voodisse. See on täiesti tobe lähenemine, mis ei lahenda küll ühtegi muret, vaid toob neid ainult juurde.
Ausus, siirad vestlused ja avameelsed kõnelused on need, mis su suhte päästavad, kui üldse miski. Neist võid saada nii võimsa kogemuse, et süttib uus kirg partneri vastu ja teie seksielu muutub hoobilt ägedamaks kui iial varem.
7. Kannatad seksi ajal valu
Valu võib tekkida pärast sünnitust või terviseprobleemide tõttu ning kaotab igasuguse seksiisu ja iha. Tulemusena väldid seksi nagu tuld. Sa ei pea valu kannatama ja tegelikult sa ei tohigi seda teha, sest see ei ole normaalne ja see ei peaks kindlasti niimoodi olema. Räägi arstiga ja leidke esiteks põhjus üles, seejärel saad hakata valu vaikselt välja juurima.
8. Jätad intiimsuse tagaplaanile
30ndates naistel on nii palju kohustusi, et seks jääb nimekirjas tihti viimaseks. Mida vähem seksi, seda vähem intiimsust, seda kaugemale te teineteisest sõuate ja lõpuks elategi koos nagu kaks sõpra või õde-venda. Seks annab energiat juurde ja kui olete korralikult mürgeldanud, on teil mõlemal pauerit, et ära teha ka kõige tüütumad ja ebameeldivamad ülesanded.
9. Ei masturbeeri
Seks kallimaga ja eneserahuldus on kaks täiesti erinevat maailma. Omaenda kehaga peaksid sa alati heas suhtes ja meeldivas kontaktis olema, et õpiksid ennast tundma. Eneserahuldus on teadveloleku kõrgeim vorm, mis annab sulle endale su keha, soovide ja vajaduste kohta väärtuslikku teavet.
10. Võrdled oma seksielu teistega
Inimesed räägivad seksist peamiselt siis, kui nad ise tunnevad sellest puudust või see ei rahulda neid. Või siis, kui midagi tõeliselt põrutavat juhtub. Tavaline ja igav argipäevaseks ei tule kunagi jutuks, mistõttu ongi võrdlusmaterjal tegelikult ebaadekvaatne. See, millist seksi ja kui palju teil vaja on, ei ütle teile keegi teine peale teie iseenda.
Allikas: Huffington Post