Nimekiri: 10 erinevat petuskeemi, millega Eesti inimesed tänavu ohtralt raha on kaotanudEesti elanikud ja ettevõtted puutuvad viimastel aastatel aina sagedamini kokku küberpettuste ohuga. Tänavu aastal langes esimese 9 kuuga pettuste ohvriks üle 800 inimese, kes jäid kokku ilma ligemale 5 miljonist eurost. Kuna petuskeemid arenevad, on ülioluline teada ja mõista, kuidas pettureid ära tunda, et kaitsta enda ning oma lähedaste vara ja isikuandmeid.
Iseäranis on petuskeemide arv tõusnud tehisintellekti arenedes, sest petturid on ületanud ka keelebarjääri – kui veel mõni aasta tagasi oli tegemist probleemiga, mis eesti emakeelega inimesi pigem ei puudutanud, siis nüüdseks on sellest saanud mure, mis puudutab kõiki Eesti inimesi sõltumata emakeelest, elukohast või haridustasemest.
Siin on 10 levinumat ohumärki, millest iga inimene peaks teadlik olema:
1.Telefonikõne võõralt, kes esitleb end politseiniku või pangatöötajana. Kui keegi esitleb end telefonitsi pangatöötaja või politseinikuna ning küsib pangakaardi andmeid või ligipääsu pangakontole, tuleb kõne kohe lõpetada. Tõeline pangatöötaja ega politsei selliseid andmeid telefonitsi kunagi ei küsi.
allikas: Eesti Pangaliit
2. Kahtlased investeerimisvõimalused. Olge valvas, kui leiate ise internetist või keegi võõras pakub meeletult tulusat investeeringut ja suunab teid ehtsa välimusega veebilehele, mis “kinnitab” investeeringu suurt tulusust. Ulmeliselt kõrge tootlusega või riskivabasid investeeringuid ei ole olemas: kui pakkumine tundub liiga hea, et olla tõsi, siis tõenäoliselt see polegi tõsi.
allikas: Eesti Pangaliit
3. Ülemäärane kiirustamine. Kui võõras inimene teile internetis või telefonis rõhutab, et otsustada tuleb viivitamatult ja oodata ei saa, muidu juhtub midagi halba või jääte ilma suurepärasest võimalusest, peaksite olema eriti ettevaatlik.
allikas: Eesti Pangaliit
4. Salajase tegevuse soov. Kui teilt palutakse või nõutakse, et mingit tegevust tuleb varjata, näiteks salaoperatsiooni ettekäändel, on tegemist märgiga, et midagi on valesti.
5. Kõned välismaalt. Olge tähelepanelikud, kui teile helistatakse ootamatult teile tundmatult või välismaiselt numbrilt. Petturid saavad helistaja numbrit ise määrata, selle eesmärk on reeglina oma tegelikku asukohta varjata.
6. Arvutiekraani jagamise soov. Kui keegi võõras palub teil jagada oma arvutiekraani või laadida alla mõni teile tundmatu programm, võib see olla katse saada juurdepääs teie seadmele.
allikas: Eesti Pangaliit
7. Võõrastega tutvumine internetis. Kui internetis soovib teiega tutvuda võõras inimene, kes alustab innukalt suhtlust, palub mõne aja möödudes rahalist abi, võib tegu olla pettusega.
8. Kõnesuunamise kahtlus. Kui teile helistab keegi, kes esitleb end pangatöötaja või politseinikuna, kuid kõne ajal soovitakse see suunata teisele asutusele, on põhjust olla kahtlustav.
9. Kahtlased veebiaadressid. Kui keegi saadab teile lingi kullerfirma, panga, Maksu- ja Tolliameti vms lehele, kontrollige alati, et veebilehe aadress oleks sama, mis asutusel tegelikult on. Kui see tundub kahtlane või erineb originaalist, on tõenäoliselt tegemist petuskeemiga.
allikas: Eesti Pangaliit
10. Ebatavalised lingid ja dokumendid, konarlik eesti keel. Kui teile saadetakse e-kirju või sõnumeid kahtlaste linkide, sisu, või dokumentidega, milles sisalduv info tundub vigane või kahtlane, tuleb olla valvas. Ettevaatlikuks peaksid muutma ka õigekirjavead tekstides.
allikas: Eesti Pangaliit
Mida teha, kui oled petuskeemi ohvriks langenud?
Eesti Pangaliidu nõuniku Enn Riisalu sõnul on siinkohal oluline kiire reageerimine, sest panga ja politsei kiire teavitamine võimalikust pettusest suurendab oluliselt raha tagasisaamise võimalusi. “Kuna pettuslikud summad kantakse üldjuhul kiiresti edasi välismaistele kontodele ja võetakse välja sularahas või konverteeritakse krüptosse, siis on tihti reageerimiseks ja panga teavitamiseks aega vaid loetud minutid. Kui petised on raha pangakontolt edasi kandnud võtab pank ühendust saaja pangaga ning palub vahendid külmutada, seda saab teha vaid juhul kui raha ei ole veel sularahas välja võetud või krüptosse kantud,” hoiatas ta.
Iga inimene saab oma digitaalsest turvalisust kasvatada, tehes mõistlikke valikuid. Kui kahtlustate, et petturid on püüdnud teid rünnata, teavitage sellest alati politseid numbril 112 ja oma kodupanka.


VIDEO | Kalle Grünthal korruptsioonikomisjoni detaile ei ava: võib-olla on midagi juhtunud. Seda selgitab menetlusRiigikogulane Kalle Grünthal käis täna korruptsioonikomisjoni ees, kus teemaks oli tema kütusekasutuse kuluhüvitised.
Grünthal sõnas, et komisjoni istungi sisu ta pikalt kommenteerida ei saa. Seda seetõttu, kuna teema osas on algatatud kriminaalmenetlus ning selle läbiviimise ajal juhtumit kommenteerida ei tohi.
Grünthal sõnas, et komisjonis arutati ka tema korteri üürimise küsimust ning seda, miks endine EKRE liige huvide deklaratsiooni valed andmed esitas. Täpsustama Grünthal ei hakanud. Küll aga ütles ta, et uudised tema kuluhüvitiste kuritarvitamisest on valed.
Miks Grünthal kolm aastat järjest huvide deklaratsiooni valeandmed sisestas? „Need põhjendused annan ma juba tsiviilmenetluses, mis on varsti võib-olla tulemas,“ ütles Grünthal.
Kas Grünthal ise ei tunne, et oleks midagi valesti teinud? Seepeale ei vastanud Grünthal midagi, vaid küsis vastu, kas ajakirjanikud ei tunne, et nad oleks valesti käitunud.
EKRE esimees Martin Helme ütles, et peale erakonnast lahkumist peaks Grünthal lahkuma ka riigikogust. Kas see on Grünthalil plaanis? „Ma lahkusin EKRE-st sellepärast, et ma tundsin, et see kahjustab EKRE mainet,“ ütles Grünthal ning lisas, et jätkab riigikogus, sest EKRE teemad on talle endiselt südamelähedased.
Kuidas selgitab enda tegusid Grünthal valijatele, kellele võib jääda mulje, et riigikogulane on kütusekaarti kasutanud ebaõiglasel moel? „Muljed kuuluvad kunstivaldkonda,“ ütles Grünthal. „Kas on midagi üldse juhtunud? Võib-olla on. Selle selgitab välja kriminaalmenetlus,“ ütles Grünthal.
Vaata täpsemalt täispikast videointervjuust.


Jutualgatajad kohvipausiks | Järgmise aasta kultuuriprogrammi eredaimalt säravad tähedMõned üritused kohe on sellised, mille puhul on kindel, et need tulevad kohvinurgas, lõunal, suguvõsa kokkutulekul, grupivestlustes ja veel ka mitu aastat hiljem jutuks. Siis on hea nendega kursis olla.
Tartu ja Lõuna-Eesti valmistuvad võõrustama Euroopa kultuuripealinna tiitlit aastal 2024, tuues kaasa hulgaliselt erilisi sündmusi, mis jäävad kauaks meelde ning pakuvad rohkelt kõneainet.
„Suudlev Tartu“
Balti ketist on igaüks kuulnud, aga kes teab, ehk kõlab tulevikus selle kõrval ka järgmine suuremahuline inimesi ühendav üritus – Tartu ühissuudlus.
Tartu Raekoja platsi kroonivast skulptuurist „Suudlevad tudengid“ inspireeritud algatus „Suudlev Tartu“ räägib suudlusest selle sügavas ja mitmekesises tähenduses. Hariduse, kunsti ja kultuuri kaudu julgustab algatus meid armastust hindama, ära tundma, mõistma ning väärtustama. Programmi kulminatsiooniks on meeleolukas kontsertlavastus Eurovisioni tuntuimate viiside ja erakordse ühissuudlusega, mis jõuab teleülekandena vaatajateni üle Euroopa.
Lavastus „Rahamaa“ räägib musta raha hukatuslikust mõjust demokraatiale
Eesti Draamateater koos taanlastega toovad meieni Danske panga rahapesuskandaalil põhineva lavastuse „Rahamaa“. Etendus lahkab Eestit puudutanud rahapesumürgli – mis hõlmas 15 riigieelarve suuruse summa illegaalse Vene raha liigutamist – hukatuslikke tagajärgi.
Etendus lahkab Eestit puudutanud rahapesumürgli – mis hõlmas 15 riigieelarve suuruse summa illegaalse Vene raha liigutamist – hukatuslikke tagajärgi.
Päris dokumentidele ja materjalidele tugineva näidendi autorid on Mehis Pihla koostöös Kopenhaageni rütmimuusika konservatooriumi ning Maria Faustiga. Tartus ootamatus kohas – Kammivabrikus – annab teater kokku vaid kümme etendust.
„Pühendusega Eesti klaverile“
Projekt „Pühendusega Eesti klaverile“ viib põnevale teekonnale Eesti klaveriehituse ajalukku. See tutvustab Ernst Hiisi, Eesti klaveriehituse grand old man’i pärandit. Tal on sügavad juured Eesti klaverikunstis – Estonia klaverivabriku pillid kõlavad mitte ainult kodudes, vaid ka kirikutes ja kontserdisaalides üle maailma, ent vähesed teavad, et pilli juured ulatuvad Luunjasse.
Üritus tipneb kontserdiga „Pühendusega Eesti klaverile“, kus astuvad üles rahvusvaheliselt tunnustatud pianistid ühes sümfooniaorkestriga. Esmaesitamisele tuleb spetsiaalselt Eesti klaverile pühendatud teos, mis tähistab Eesti klaveriehituskultuuri suurejoonelisust ja rikkalikkust.
„Mida sa ütleksid kõige alguses?“
Ainulaadne näituse- ja galeriikontseptsioon imikutele kutsub meid astuma sisse vastsündinute maailma. Projekt „Mida sa ütleksid kõige alguses?“ raames luuakse voolav soppidega ruum, mille aluspind on piisavalt jäik, et end kätega kõhuli olles toetada, aga ka kergelt elastne, et pead ära ei lööks. Näitus on loodud, kujutledes end vaatama läbi nende pilgu, kes alles avastavad maailma enda ümber, ning selgitab aju-uuringute ja optika kaudu teadust selle kõige taga.
„Varjatud maailmade avardumine“
Eestis on erilist tuge vajavate inimeste loomingulise eneseväljenduse võimalused kesised, olgugi et meil on hinnanguliselt kuni 55 000 psüühilise erivajadusega inimest, mida on enam kui elanikke suuruselt kolmandas linnas Narvas. Viljandi vanalinnas asuv Kondase keskuse kogusse kuulub enam kui 500 erilist tuge vajava Eesti autori teost ning muuseumi pikaajaliseks eesmärgiks on saada rahvusvaheliseks autsaiderkunsti kompetentsikeskuseks.
„Varjatud maailmade avardumine“ programmi raames toimub kolm rahvusvahelise autsaiderkunsti näitust. Teostega saab tutvuda Tartu ülikooli muuseumis, Valga muuseumis ja Kondase keskuses. Lisaks leiab aset ka haridusprogramm ja kahepäevane konverents. Kunst on hea viis kõigi kaasamiseks ja kindel on see, et autsaiderkunst väärib võrdväärset positsiooni kaasaegse kunstiga.
Valgusfestival Kohtumine
2024. aasta oktoobris maandub Kuul NASA kanderakett Artemis 3: see on esimene mehitatud Kuu-missioon alates 1972. aastast ning esimene kord ajaloos, mil Kuul kõnnib naine. Tartu lennujaamas toimub selle auks suurejooneline valgusfestival Kohtumine, mis keskendub kosmosereisi võtmehetkedele kunsti, teaduse ja tehnoloogia kaudu.
Festivali võtmepunktiks on heli- ja valgusinstallatsioon „Maandumine“, mis sünnib koostöös Läti partneritega Story Hub ja Those Guys Lightning ning heliloojaga Taavi Tulev. Festival ulatub Tõrvandist, Nõost ja Tõraverest horisondi taha – Viitasaari valda Soomes.
.


Lõplik otsus: hiigelkelmuses süüdistatavad krüptoärimehed jäävad vahi allaKrüptoärimehed Sergei Potapenko ja Ivan Turõgin, keda USA võimud süüdistavad enam kui poole miljardi dollarini ulatuvas kelmuses, jäävad vahi alla, sest riigikohus ei võtnud nende kaebusi menetlusse.
Septembri algul otsustas valitsus justiitsministri ettepanekul süüdistatavad USA-le välja anda. Septembri keskel pidas ringkonnakohus sarnaselt esimese astme kohtuga väljaandmisvahistusi jätkuvalt põhjendatuks ega rahuldanud kaitsjate taotlust asendada see elektroonilise valvega.


VIDEOD JA FOTOD | Kalle Grünthal vaikis komisjonis kütusekulude teemal, aga selgitas veidi korterijuhtumitKorruptsioonivastases erikomisjonis andis täna kahtlaste kütusearvete kohta aru Kalle Grünthal. Õigemini oli poliitiku suu lukus ja ta korrutas, et pole midagi valesti teinud. Veidi rääkis ta aga sellest, mis juhtus korteri aadressiga huvide deklaratsioonis.
Meedias on olnud juttu sellest, kuidas Grünthal ostab maksumaksja raha eest läbisegi bensiini ja diislikütust. Lisaks on selgunud, et tema kütusekaarti on kasutatud ajal, mil ta ise osaleb riigikogu istungil.
Komisjoni istung algas täna veidi pärast kella 13.30. Grünthalit pinnis kuueliikmeline komisjon pea 50 minutit. Komisjoni esimees Mart Helme (EKRE) sõnas hiljem ajakirjanikele, et Grünthal praktiliselt ei kommenteerinud mingeid kulusid. Grünthal olevat öelnud, et käimas on kriminaalmenetlus ja tema antud ütlusi võidakse kasutada tema vastu või mõnel muul moel.
„Käisime üle konkreetsed punktid, targemaks ei saanud,“ tõdes Helme.
Grünthali endine parteikaaslane Helme asus teoreetilisel tasandil Grünthali kaitsele. Ta märkis, et see pole nii müstiline, kui kasutatakse bensiini ja diislit. „Kui kaks autot peres, pole küsimust,“ näitlikustas ta ja lisas, et kuskil pole öeldud, et ei võiks kasutada rendiautot või asendusautot, kui oma auto on remondis.
Grünthal rääkis ajakirjanikele sama, mida ka komisjoni ees – uurimise ajal tema midagi tankimise teemal ei kommenteeri. „Minu tasand on praegu see, et on algatatud kriminaalmenetlus ja uurimise huvides ei ole praegu võimalik sellekohaseid andmeid anda.“
Pärast Grünthalit liitus videosilla teel istungiga riigiprokurör Alan Rüütel. Mart Helme märkis, et arutelus prokuratuuri esindajaga jõuti tõdemuseni, et kuluhüvitiste osas on terve rida halle alasid. „See ei puuduta vaid kütust, vaid ka meeneid ja muud niisugust.“ Helme lisas, et pall on nüüd riigikogu juhatuse käes, kes arutab neljapäeval, kuidas kuluhüvitiste süsteemi reformida. Helme lisas, et seejärel annavad nad omakorda ettepanekutele ka korruptsioonivastase erikomisjoni poolt tagasisidet.
Samuti antud komisjoni kuuluv Eduard Odinets (SDE) võttis tänase istungi lühidalt kokku: „Grünthal ütles, et pole süüdi ja on teinud kõik õigesti.“ Ta kinnitas Helme öeldut, et kütusekulude osas midagi uut teada ei saadud. Ta lisas, et Grünthal hakkas ka rõhutama, et teistel saadikutel on suured kütusekulud, ja kurtis, et teda poliitiliselt tasalülitatakse.
Kolm aastat jutti vale aadress
Möödunud nädalal kajastati meedias segadust seoses Grünthali üürikorteriga. Äripäev kirjutas, et Grünthal on paberite järgi üürinud mitu aastat korterit pealinnas Paldiski maantee ääres, kuid korteri omanik ei tea kurikuulsast üürnikust midagi. „Kas see on nali või?“ imestas omanik küsimuse peale, kas Grünthal elab kõnealuses korteris.
Äripäeva ajakirjanik ei eksinud, ta käis sellel aadressil, mille Grünthal oli märkinud oma majanduslike huvide deklaratsioonis. Delfi kontrollis, et tõesti on nii 2021., 2022. kui ka 2023. aasta deklaratsioonis välja toodud üks ja sama aadress. Säärane aadress, mida reaalsuses tegelikult ei eksisteeri, aga mainitud krundil on maja tõesti olemas (tänavanimeks Suve, mitte Paldiski maantee).
Mart Helme ütles, et komisjonis kinnitas Grünthal, et pani kirja vale aadressi. Riigikogu kantseleile on ta aga esitanud õige aadressi (samuti Paldiski mnt), mille kulu siis riik hüvitab.
Miks aga kolm aastat järjest vale aadress? Helme oletas, et ehk on tegu hoolimatuse või tähelepanematusega. Ta ütles oma kogemusele toetudes, et deklaratsioonis on eeltäidetud andmed (tuginedes eelnevale aastale) ehk kontrollimata võib viga sisse minna. Delfi on korduvalt Grünthalilt selle kohta küsinud, aga ta pole selgitusi jaganud.
Praegu hüvitab riigikogu igakuiselt Grünthali korterikulusid 1030 euro ulatuses (üür ja fikseeritud kommunaalid).
Mart Helme leiab, et komisjoni kontekstis olid Grünthali seisukohad ammendavad ehk rohkem teda aru andma ei kutsuta. Ta viitas, et edasi tegeleb kütuseküsimusega prokuratuur.
Grünthal: jätkan riigikogus
Keskkriminaalpolitsei algatas 13. oktoobril kriminaalmenetluse, uurimaks Grünthali riigikogu kütusekaartide kasutamist.
„Ajakirjanduses ilmunud informatsioon viitab sellele, et riigikogu liikme kasutusse antud kütusekaartidega võidi omastada erinevat liiki autokütust,“ ütles prokuratuuri avalike suhete nõunik Kauri Sinkevicius.
Grünthalit uuritakse omastamist käsitleva paragrahvi alusel. Esialgu pole talle veel kahtlustust esitatud.
Eelmisel nädalal kinnitas Grünthal, et lahkub EKRE-st. Ta pole enam ka EKRE riigikogu fraktsiooni liige. Parlamendist ta lahkuda ei plaani, kinnitas Grünthal täna.
EKRE juht Martin Helme on öelnud, et Grünthal peaks koha vabastama. Sama meelt on ka Mart Helme. „Meie (EKRE – toim) arvates oleks konkreetne ja korrektne, kui ta astuks kõrvale. Tuleks asendusliige ja sellega oleks kogu see tema personaalküsimus lahendatud.“


„Piinlik ja mõttetu.” Kalle Grünthal jättis korruptsioonikomisjoni teadmatusseKütusekaartide skandaali sattunud Kalle Grünthal riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liikmete küsimustele selgeid vastuseid ei jaganud.
„Piinlik oli,“ kommenteeris tänast istungit erikomisjoni liige Priit Sibul (Isamaa). Tema sõnul on mõttetu komisjonil Grünthalilt rohkem aru pärida, sest mingeid vastuseid talt niikuinii ei saa.


Koriluse avastanud mees: 50 protsenti oma toidust korjan tänavalt!Korilus võib meile siin Eestis tunduda iseenesestmõistetava tegevusena, kuid mida lääne poole minna, seda haruldasemaks see muutub. Inglismaal elav mees on viinud koriluse aga hoopis uuele tasemele ning toitub suuresti sellest, mis tänavatel ja parkides looduslikult kasvab.41-aastane Christian Amys alustas korilusega pandeemia ajal ning on kõik vajalikud teadmised iseseisvalt omandanud. Mehe toidulaud koosneb tänaseks Brightoni linnast nopitud taimedest, seentest ja mereandidest, ülejäänud ostab ta turult. Christiani hinnangul säästab ta sedasi 50 naela nädalas ja kulutab toidule kõigest 5-10 naela nädalas.

Tänavakivide vahelt välja pressivad taimed võivad täiesti söögikõlbulikud olla. Christian hoiatab aga, et ei tasu korjata neid seeni ja taimi, mis on autoteedele väga lähedal.
Tony Kershaw / SWNS / Scanpix

«Pandeemia ajal keskendusin täielikult korilusele. Mul oli palju aega looduses jalutada ja nägin, et paljud inimesed tegid sama. Ma ütleksin, et 50 protsenti minu toidust on linnaloodusest korjatud ja kui mul oleks praegu rohkem aega seda teha, oleks see protsent tõenäoliselt palju suurem,» ütles ta SWNS-ile.
Veel aastal 2020 töötas mees kokana, mistõttu on tal üsna hea arusaam sellest, mis süüa kõlbab ning kuidas neid asju kasutada. Huvi koriluse vastu kasvas aga karjääriks ning see ongi nüüd Christiani töö.

Varasemad teadmised toidust on Christianile palju kasuks tulnud. Mees teab, kuidas süüa teha.
Tony Kershaw / SWNS / Scanpix

Mees kõnnib mereäärse Brightoni linna tiheda liiklusega tänavatel ja parkidas, otsides oma järgmist toidukorda. Ta selgitab, et liha on tema toidulaual harvemaks külaliseks muutunud, kuid selle vastu pole tal midagi, sest liha on Christian asendanud seentega.
Linnakeskkond nälga ei jäta ning hamba alla leiab alati miskit. Christian meenutab olukorda, kui toidupoodides sai porrulauk otsa. Mees läks kaaslastega parki ning korjas ligi 15 kilogrammi metsikut porrulauku ning jagas selle laiali. «Miks me muretseme selle pärast, et toidupoes saab mingi asi otsa, kui saame seda loodusest täiesti tasuta korjata?» tõstatab Christian küsimuse.

Suureks õnnistuseks elab Christian mereäärses linnas ning see pakub talle külluslikku valikut.
Tony Kershaw / SWNS / Scanpix

Christian usub, et on aastate jooksul säästnud tuhandeid, kuna kulutused turul ja harvad käigud toidupoodides, et osta esmatarbekaupu (nt tualetipaber), moodustavad maksimaalselt kümme naela tema ühe nädala eelarvest.
Siiski hoiatab ta, et inimesed peaksid korilusega tegeledes äärmiselt ettevaatlikud olema. Kui ei tea täpselt millega tegu, siis on tark see söömata jätta.
Nüüd juhib Christian Urban Forage'i nimelist koolitusfirmat ja kasutab oma teadmisi teiste inimeste harimiseks. «2021. aasta aprillis korraldasin esimese töötoa, kus näitasime inimestele, kuidas leida metsikut küüslauku, seeni ja söödavaid vetikaid. Nüüd korraldame nädalas kaks töötuba, kuhu võtame 10-20 inimesest koosneva rühma ja näitame neile, kuidas toitu ohutult tuvastada.»


Erikomisjon ei saanud Kalle Grünthalilt sisulisi vastuseidTALLINN, 23. oktoober, BNS - Esmaspäeval käis riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni ees Kalle Grünthal, kes andis aru oma kuluhüvitiste kasutamise kohta - komisjoni esimehe Mart Helme sõnul ei saanud nad Grünthalilt sisulisi vastuseid, sest Grünthal ei ole nõus kriminaalmenetluse ajal asjast lähemalt rääkima, kirjutab Postimees.
"Kalle Grünthal praktiliselt ei kommenteerinud mingeid kulusid. Ta ütles, et menetlus on käimas ja menetluse huvides ta kommentaare ei jaga, kuna neid võidakse kasutada tema vastu või mis tahes muul moel. Seetõttu me lihtsalt käisime üle kõik need konkreetsed punktid ja tegelikult targemaks ei saanud," ütles Helme.
Tema sõnul jõuti komisjonis aruteluga sellise tõdemuseni, ja oli ka kohtumine prokuratuuri esindajaga videosilla teel, et on terve rida halle alasid kuluhüvitiste raames. "See ei puuduta ainult kütust, vaid ka näiteks meeneid, suveniire. See on praktiliselt kontrollimatu," ütles Helme.
Tema sõnul on pall riigikogu juhatuse käes. "Riigikogu juhatus tuleks oma ettepanekutega välja ja siis me anname korruptsioonikomisjoni tagasiside nende ettepanekute suhtes. Me juba eelmisel istungil arutasime seda teemat ja täna jätkasime, nii et meil on suhteliselt selge pilt, missugused hallid tsoonid tuleks mingit värvi ära värvida," ütles Helme, lisades, et tema kaotaks kuluhüvitised üldse ära.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Endiselt vabaduses! Kelmuse eest vangi mõistetud «Rootsi miljardäri väimees» valis Tallinna Kaubamajas hõrgutisiTähelepanelik «Kuuuurija» vaataja märkas eile õhtul kell 18.38 Tallinna Kaubamaja keldrikorrusel asuvas toidupoes Marek Stelli. Saaremaalt pärit mees kogus tuntust sellega, et väitis end olevat Rootsi miljardäri Frederik Lundbergi väimees ja pettis niimoodi inimestelt eri äriprojektide jaoks välja üle 60 000 euro. «Viimaste uudiste valguses peaks ta istuma trellide taga, aga tema valib hoopiski kallis toidupoes delikatesse,» saatis «Kuuuurija» vaataja toimetusele vihje. 7. septembril mõistis Harju maakohus end Rootsi miljardäri väimeheks valetanud ja seeläbi kümneid tuhaneid eurosid ettevõtjatelt välja petnud Marek Stell reaalselt vangi.
Nimelt jättis Stell ettevõtjatele ja tuttavatele mulje kui edukast ärimehest, kellel on head sidemed eri ettevõtjate ja ka näiteks Rootsi pangaga. Ta esitles end kannatanutele Marek Lundbergina, kes oli väidetavalt Rootsi kuningriigi ettevõtja, Fredrik Lundbergi tütre Johanna elukaaslane ja laste isa. Hiljem tuli aga ilmsiks, et identiteet oli välja mõeldud, meiliaadressid ja sühismeediakontod võltsitud.
Magusa jutuga pettis mees välja ühtekokku 60 000 eurot. Maakohtu otsuse järgi mõisteti kelmuses süüdistatud Stellile kaks kuud šokivangistust, misjärel pidi karistus jätkuma tingimisi – nelja ja poole aastase katseaja jooksul ei tohi ta toime panna uut kuritegu.
Loe pikemalt:
VIDEO KOHTUST 〉 End Rootsi miljardäri väimeheks valetanud saarlane mõisteti reaalselt vangi

Marek Stell Harju maakohtus.
Konstantin Sednev

Ehkki Stell tunnistas end kohtuistungil süüdi ja lubas kõikidele kannatanutele raha tagasi maksta, tuleb välja, et mees on otsuse edasi kaevanud, mida kinnitas ka prokuratuuri avalike suhete nõunik Allan Rajavee.
Vabaduse õhku nautiv Stell jäi silma ka «Kuuuurija» vaatajale Maiele.
«Lähen mina Kaubamajja ja ei suuda oma silmi uskuda. Seesama mees, kes alles oli «Kuuuurija» saates ja pidi vangi minema, valib nüüd endale Kaubamaja toidupoes 40 eurost juustu. Ta peaks ju praegu reaalselt trellide taga istuma,» on proua, kes ise ostis poes allahindlusega tooteid, nõutu.
«Ma ei ole mitte kunagi elus teinud kellestki salaja pilti, aga Stelli seal juustuleti ääres vaadates tekkis mul tunne, et pean teda pildistama ja selle foto teile saatma. Ta on kümneid tuhandeid eurosid inimestele võlgu ja nüüd valib poes sellist juustu, mida mina ei ole endale kunagi saanud lubada,» seletab Maie, kelle õiglustunne sai eile õhtupoolikul Kaubamaja delikatessiosakonnas tugevalt riivata.
«Ja mis tal seljas oli. Kõige kallim Kanada hane vest. Vaatasin, et samasugune valge vest maksab Stockmannis ligi 600 eurot. Kas te saate aru – kuus sada eurot vesti eest. See on ju hullumeelsus!» on tallinlane Maie saarlasega kohtumisest siiamaani šokis.

Marek Stell Kaubamaja toidupoes.
Lugeja foto


Mart Helme Grünthali korteri skandaalist: ta kirjutas vale aadressiTALLINN, 23. oktoober, BNS - Esmaspäeval kuluhüvitiste skandaali sattunud riigikogu liiget Kalle Grünthali kuulanud korruptsioonivastase erikomisjoni juht Mart Helme märkis, et Grünthal lihtsalt eksis deklaratsiooni täites üürikorteri aadressiga ja tegelikult on kõik legaalne.
"Siin on nüüd juhtunud selline lugu, et ta on kirjutanud vale aadressi. Lepingus, mis on esitatud riigikogu kantseleile, on õige aadress, ja seetõttu need korterihüvitised on meie andmetel makstud täiesti legaalselt," rääkis Helme Postimehele.
Ta selgitas, et selline eksimus sai kolm korda järjest juhtuda, kuna deklaratsioonid on varasema info põhjal eeltäidetud. "Võin tuua näite, et kui vahetasin autot, siis mul tuli deklaratsioon, kus oli vana auto ja ma pidin selle paranduse ära tegema. Ta ei olnud seda parandust teinud. Ma ei tea, kas hoolimatusest, tähelepanematusest või millest iganes. Seda tuleb tema käest küsida. Aga igatahes see leping, mis on riigikogu kantseleis, on korrektne," ütles Helme.
Grünthal ise märkis, et ei saa korteri skandaali kohta täpsemaid kommentaare jagada, kuna soovib seda teha tsiviilmenetluses, mis ilmselt peagi tuleb. Küll aga tõstis Grünthal esile, et tegelikult ei nõuagi deklaratsioon täpset aadressi, vaid piisav haldusüksuse nimetamisest.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kodulaen ei ole sama, mis riigivõlgSageli võrreldakse riigi eelarvet pere eelarvega. See võrdlus on lihtne ja loogiline, kõik saavad aru, et võlg on võõra oma ning laenuleib ja pirrutuli ei kesta kaua. Seega, igasugune laenamine on halb. Punkt. Kas see ikka on nii ja kas saab samastada perepea laenuvõtmist Eesti riigi laenuvõtmisega? Mina väidan, et ei saa. Miks?Esiteks, kui pereisa on pangale võlgu 200 000 eurot, mis on võetud kinnisvara tagatisel, siis makseraskustesse sattudes tekib inimesel tõsine probleem. Ta peab välja kolima ja tema kodu pannakse müüki. Halvimal juhul kuulutatakse välja üksikisiku pankrot. Kannatajaks jääb alati kodanik. Pangad teavad väga hästi, et keegi ei ela igavesti ja enne inimese siit ilmast lahkumist on vaja temalt raha tagasi saada. Seetõttu nõutakse sageli laenutaotlejalt ka elukindlustust. See ei ole igal pool niimoodi. Paljudes riikides toimib nn «võtmed kätte»-süsteem. Näiteks USAs võib inimene maksuraskustesse sattudes oma kodust välja kolida, anda võtmed pangale ja alustada mujal uuesti nullist. Laen jääb konkreetse maja või korteri külge ja inimene saab selle tagasimaksmisest vabaks. Uus omanik maksab laenu edasi. Eestis võid välja kolida ja anda võtmed pangale, aga laenu pead ikka ise ära maksma.
Kui riik satub makseraskustesse, ei saa ta juba definitsiooni järgi oma kodanike tahte vastaselt riigi vara laenu katteks ära anda, sest tegemist on rahvusvahelises õiguses tunnustatud suveräänsuse ja enesemääramisõigusega. Tõsi, Kreeka võlakriisi ajal räägiti, et Kreeka võiks mõne oma saare võlgade katteks loovutada, kuid loomulikult seda ei tehtud. Seetõttu sattusid Kreeka näite puhul löögi alla Prantsuse ja Saksa suurpangad, kes olid Kreekale laenu andnud. Riik võib mõistliku laenamise korral laenu võtta ilma mingite ajapiiranguteta, sest eeldatakse, et samad riigid toimivad ka 100 või 300 aasta pärast.
Riik ei võta kunagi laenu lihtsalt niisama. Laenu võetakse siis, kui riigi tulud on väiksemad kui riigi kulud.
Omaette teema on riikide mõjutamine soodsate laenudega. Selle poliitika parim näide on praegu Hiina, kes annab soodsatel tingimustel laenu peamiselt kolmanda maailma riikidele, et aidata neil teha vajalikke taristuinvesteeringuid. Kui riigid satuvad makseraskustesse, võetakse laenu tagatiseks antud sadamad, kaevandused või lihtsalt põllumaa üle. Hiina on sel viisil hõivanud märkimisväärse osa Aafrika riikide majandusest. Sarnase skeemi kartuses loobus ka Euroopa Liit Tallinna-Helsingi tunneli toetamisest, sest esialgse erainvesteeringu taga nähti Hiina kapitali, millel ühel või teisel viisil on alati seos Hiina ametliku poliitikaga.
Teiseks, riikide laenamine on tihedalt seotud riigi eelarve tasakaaluga. Riik ei võta kunagi laenu lihtsalt niisama. Laenu võetakse siis, kui riigi tulud on väiksemad kui riigi kulud. Kodanik võib laenu, näiteks kiirlaenu, võtta emotsiooni ajel ning keegi ei küsi, mida ta selle rahaga teeb. Pangad aga, olles huvitatud raha tagasi saamisest, teevad üldjuhul maksevõime kohta päris põhjaliku taustakontrolli ning uurivad, milleks raha kasutakse. Eriti kehtib see kinnisvaralaenude kohta.
Seega on riigi laenamise võrdlemine pere laenamisega majanduslikus mõttes lihtsalt vale ja eksitav. Sellega üritatakse vajutada nendele nuppudele, mis on ajalooliselt kodeeritud eesti rahva seljaajusse. Piisab, kui meenutada Tootsi ja Tõnissoni käendamise lugu filmist «Suvi».


Kalle Grünthal andis komisjoni ees aruRiigikogu liikme Kalle Grünthali kuluhüvitised viitavad sellele, et rahvasaadik on kütusekaarti kurjasti ära kasutanud. Keskkriminaalpolitsei on Grünthali suhtes algatanud kriminaalmenetluse ning nüüd tuli tal aru anda ka korruptsioonivastases erikomisjonis.


JUHTKIRI | Absurd. Maksta tuleb ka soovimatu abi eestTahaksite lihtsasti raha teenida? Pole probleemi. Raha tuleb otse seina seest ja vaeva ei pea peaaegu üldse nägema.
Hõlptulu teenimise variant number üks: valimiste lähenedes tee mõnele kandidaadile oma sotsiaalmeediakontol reklaami. Ja partei lihtsalt peabki maksma. Nagu märgib erakondade rahastamise järelevalve komisjon ERJK, ei ole „erakonnaseaduses sätestatud annetuse määratluse järgi oluline annetuse saaja enda tegevus, tahe ega isegi teadmine annetuse tegemise kohta. Seega, kui erakonnale või erakonna nimekirjas kandideerivale isikule loovutatakse rahaliselt hinnatav hüve, on igal juhul tegemist annetusega.“
ERJK viimased otsused on paljastanud koha, kus seadus kokku jookseb. See tuleks enne järgmisi valimisi kindlasti korda teha.
Sama tõlgenduse järgi on annetus ka kellegi koostatud reklaam. Kui partei või kandidaat seda deklareerinud pole, tulebki raha komisjoni määratud hinnakirja järgi „tagastada“. Ei pea olema väga loominguline, et siin selget teenimisskeemi näha. Reklaamitav partei ei pea seejuures lüpsmiseks üldse sümpaatne olema.
ERJK viimased otsused näitavad, et miskit on kunagise seadusloome tulemuse ja nüüdse maailma reaalsuse vahel täiesti viltu läinud.
Veidi rohkem loomingulisust läheb vaja, hindamaks otsust, mille komisjon langetas SA Liberaalne Kodanik (SALK) kohta. Praegu määratakse hinda „teenusele“, mida ühendus olla pakkunud erakondadele oma andmeanalüüsi kujul.
Ka seda mõttekäiku edasi arendades on kerge jõuda absurdini. SALK ise ütleb, et erakonnad ei ole nende kliendid ja neile teenuseid ei osutata. Aga kui teadmised iseenesest rikastavad, siis kas peaks partei ehk küsima „konsultatsiooni“ eest arve ka siis, kui nende juht mõne eksperdiga lõunal käib? Või kui Eesti Päevaleht oma juhtkirjas näiteks pakub, et peaministri tagasiastumine aitaks erakonnal oma reitingut parandada: kui palju võiksime sellelt „nõuandmisteenuselt“ teenida?
Demokraatliku riigi üks põhitelgi on, et valimised ei tohi üheski aspektis tugineda absurdile. Samal ajal on demokraatia suurim tugevus kriisidele reageerimise nõtkus. Eelkirjeldatud teenimisskeemid kinnitavad, et riigikogul on viimane aeg seda nõtkust näidata ja seadusi muuta. Niisamuti kui on selge, et poliitikasse trügiva „musta rahaga“ peab just moodsate seaduste abil võitlema.
Tööd jagub. Kui ainult kõrvalloos kirjeldatud koalitsioon ilmeksimatuse sündroomist üle saaks.


Rahapesu-avaldus heitis varju: kahtlaste maksete seas oli ka kurikuulus Metaprint2019. aasta märtsis kirjutas Ärileht, et Bill Browderi rahapesu-avaldus heidab varju ka tuntud Eesti ettevõtetele, sealhulgas skandaalne Metaprint, millega on seotud teatavasti peaminister Kaja Kallase abikaasa.
Ärilehe andmetel teatas Bill Browder Rootsi võimudele 600 kahtlasest maksest, mis tehti Leedu Ukio Bankasest Balti riikidesse ja Rootsi Swedbanki klientidele. Firmade ja isikute nimed olid üles loetletud Swedbanki vastu tehtud kuriteoteates.
Nende seas on Eesti osas nii eraisikuid kui ka tuntud ja tundmatuid ettevõtteid, kusjuures ka selliseid kliente, mille puhul tekib küsimus, miks neil üldse on/oli Swedbank Eestis konto.
„Ka sellised tuntud ettevõtted on Ukio Bankast Swedbanki laekunud kahtlaste maksete saajate seas nagu Henkel Makroflex AS, AS Metaprint, Espak AS, Glaskek Tartu AS, Kesko Agro Eesti AS, Ärimaja AS, AS Atko Tours, AS Toila Sanatoorium, Pühajärve puhkekodu AS,“ kirjutas Ärileht.
Loe lisaks:
https://arileht.delfi.ee/artikkel/85543913/browderi-uus-rahapesu-avaldus-heidab-varju-ka-tuntud-eesti-ettevotetele?fbclid=IwAR17k6s_vfW3HNIjzGi_AUyzOM7s3c8QHNAc8fe-aPGsgneuJ1gScaPeUv0


Mart Helme: EKRE on teinud kaks korda ettepaneku kuluhüvitiste kaotamiseks, kuid tulutultRiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimehe Mart Helme (EKRE) sõnul on rahvasaadikute kuluhüvitamiste süsteemis hulk halle alasid ning selguse huvides tuleks need üle vaadata ja tema isiklikult kaotaks need üldse ära.
Helme viitas, et EKRE on erakonnana esitanud kaks korda eelnõu, et kuluhüvitised üldse kaotada, kuid see pole läbi läinud ega läheks ka nüüd.
Helme: „Need inimesed, kes käivad Ida-Virumaalt, Lõuna-Eestist või Saaremaalt, ütlevad, et mitte mingil juhul, sest nemad maksavad omast taskust sel juhul rohkem, kui Tallinnas elavad inimesed.“
Helme leiab, et kuluhüvitisi võiks vähemalt koomalegi tõmmata, sest need on üsna luksuslikud.
„Mina isiklikult ei liisi autot näiteks, aga pool riigikogu liisib autosid kuluhüvitiste eest. Siin võib küsida, et kas see on töökulude katmine? Võib-olla ikkagi oleks töökulude katmine see, kui oleks oma palgaraha eest ostetud või liisitud auto ja tõepoolest ainult kütust annab kuluhüvitistega tasuda. Aga see on minu seisukoht. Mina kaotaks kuluhüvitised üldse ära. Aga ma arvan, et see ei leia riigikogu enamuse toetust,“ rääkis Helme.
„Pall on riigikogu juhatuse käes, et riigikogu juhatus tuleks oma ettepanekutega välja ja siis me anname korruptsioonikomisjoni tagasiside nende ettepanekute suhtes. Me juba eelmisel istungil arutasime seda teemat ja täna jätkasime, nii et meil on suhteliselt selge pilt, missugused hallid tsoonid tuleks mingit värvi ära värvida,“ ütles Helme ajakirjanikele.
Eile oli erikomisjoni ees Kalle Grünthal, kes ei saanud oma kütusekasutust kommenteerida, sest tema puhul on käimas menetlus.
Helme arvates oleks korrektne, kui ta astuks riigikogust välja, et tuleks asendusliige ja sellega oleks kogu tema personaalküsimus lahendatud. Samas tekitab küsimusi, miks selliseid menetlusi algatatakse nii valikuliselt.
Riigikogu juhatus plaanib neljapäeval arutada riigikogu liikmete kütusekulu hüvitamise süsteemi muutmist piirangute suunas.
Juhatus on arvamusel, et riigikogu liikmetele võiks kehtida ministritega sarnane kord, kus kuluhüvitised on teatud protsent palgast ja kuludokumente esitada ei oleks vaja.


Juhtkiri: Absurd. Maksta tuleb ka soovimatu abi eestTahaksite lihtsasti raha teenida? Pole probleemi.Raha tuleb otse seina seest ja vaeva ei pea peaaegu üldse nägema.Hõlptulu teenimise variant number üks: valimiste lähenedes tee mõnele kandidaadile oma sotsiaalmeediakontol reklaami. Ja partei lihtsalt peabki maksma. Nagu märgib erakondade rahastamise järelevalve komisjon ERJK, ei ole „erakonnaseaduses sätestatud annetuse määratluse järgi oluline annetuse saaja enda tegevus, tahe ega isegi teadmine annetuse tegemise kohta. Seega, kui erakonnale või erakonna nimekirjas kandideerivale isikule loovutatakse rahaliselt hinnatav hüve, on igal juhul tegemist annetusega.“Sama tõlgenduse järgi on annetus ka kellegi koostatud reklaam. Kui partei või kandidaat seda deklareerinud pole, tulebki raha komisjoni määratud hinnakirja järgi „tagastada“. Ei pea olema väga loominguline, et siin selget teenimisskeemi näha. Reklaamitav partei ei pea seejuures lüpsmiseks üldse sümpaatne olema.ERJK viimased otsused näitavad, et miskit on kunagise seadusloome tulemuse ja nüüdse maailma reaalsuse vahel täiesti viltu läinud.Veidi rohkem loomingulisust läheb vaja, hindamaks otsust, mille komisjon langetas SA Liberaalne Kodanik (SALK) kohta. Praegu määratakse hinda „teenusele“, mida ühendus olla osutanud erakondadele oma andmeanalüüsi kujul.Ka seda mõttekäiku edasi arendades on kerge jõuda absurdini. SALK ise ütleb, et erakonnad ei ole nende kliendid ja neile teenuseid ei osutata. Aga kui teadmised iseenesest rikastavad, siis kas peaks partei ehk küsima „konsultatsiooni“ eest arve ka siis, kui nende juht mõne eksperdiga lõunal käib? Või kui Eesti Päevaleht oma juhtkirjas näiteks pakub, et peaministri tagasiastumine aitaks erakonnal oma reitingut parandada: kui palju võiksime sellelt „nõuandmisteenuselt“ teenida?Demokraatliku riigi üks põhitelgi on, et valimised ei tohi üheski aspektis tugineda absurdile. Samal ajal on demokraatia suurim tugevus kriisidele reageerimise nõtkus. Eelkirjeldatud teenimisskeemid kinnitavad, et riigikogul on viimane aeg seda nõtkust näidata ja seadusi muuta. Niisamuti kui on selge, et poliitikasse trügiva „musta rahaga“ peab just moodsate seaduste abil võitlema.Tööd jagub. Kui ainult kõrvalloos kirjeldatud koalitsioon ilmeksimatuse sündroomist üle saaks. EESTI PÄEVALEHE SEISUKOHTERJK viimased otsused on paljastanud koha, kus seadus kokku jookseb. See tuleks enne järgmisi valimisi kindlasti korda teha.


Kalle Grünthal ei öelnud komisjonis kütusekulude kohta midagiPoliitik Grünthal ainult korrutas korruptsioonikomisjonile, et pole midagi valesti teinud.Riigikogu liige Kalle Grünthal andis eile korruptsioonivastases erikomisjonis kahtlaste kütusearvete kohta aru. Õigemini oli poliitiku suu enamjaolt lukus ja ta korrutas, et pole midagi valesti teinud.Meedias on olnud juttu sellest, et Grünthal ostis maksumaksja raha eest nii bensiini kui ka diislikütust. Lisaks on selgunud, et tema kütusekaarti kasutati ajal, kui ta ise osales riigikogu istungil.Komisjoni esimees Mart Helme (EKRE) sõnas hiljem ajakirjanikele, et Grünthal praktiliselt ei kommenteerinud mingeid kulusid.Grünthal olevat põhjendanud, et kriminaalmenetlus on pooleli ja ütlusi võidakse kasutada tema vastu või muul moel.Helme märkis, et see pole nii müstiline, kui kasutatakse bensiini ja diislikütust. „Kui on kaks autot peres, pole küsimust,“ näitlikustas ta ja lisas, et kuskil pole öeldud, et ei võiks kasutada rendi- või asendusautot, kui oma sõiduk on remondis.„Algatatud on kriminaalmenetlus ja uurimise huvides ei ole praegu võimalik sellekohaseid andmeid anda,“ ütles Grünthal.Videosilla teel liitus istungiga riigiprokurör Alan Rüütel. Mart Helme märkis, et arutelus prokuratuuri esindajaga jõuti tõdemuseni, et kulude hüvitamises on hulk halle alasid. „See ei puuduta vaid kütust, vaid ka meeneid ja muud niisugust.“ Helme lisas, et pall on nüüd riigikogu juhatuse käes, nemad arutavad neljapäeval, kuidas kuluhüvitiste süsteemi reformida.Komisjoni kuuluva Eduard Odinetsi (SDE) sõnul ütles Grünthal, et pole süüdi ja on teinud kõik õigesti. Ta lisas, et Grünthal hakkas rõhutama, et ka teistel riigikogu liikmetel on suured kütusekulud, ja kurtis, et teda üritatakse poliitiliselt tasalülitada.Keskkriminaalpolitsei algatas 13. oktoobril kriminaalmenetluse, uurimaks Grünthali riigikogu kütusekaartide kasutamist.Eelmisel nädalal kinnitas Grünthal, et lahkub EKRE-st. Ta pole enam ka EKRE riigikogu fraktsiooni liige. Parlamendist ta lahkuda ei plaani, kinnitas Grünthal.EKRE juht Martin Helme on öelnud, et Grünthal peaks koha vabastama. Sama meelt on Mart Helme. „Meie (EKRE - toim) arvates oleks konkreetne ja korrektne, kui ta astuks kõrvale. Tuleks asendusliige ja sellega oleks kogu see tema personaalküsimus lahendatud.“Möödunud nädalal kajastati meedias Grünthali üürikorteriga seotud segadust. Äripäev kirjutas, et Grünthal on paberite järgi üürinud mitu aastat korterit pealinnas Paldiski maantee ääres, kuid korteri omanik ei tea kurikuulsast üürnikust midagi.Mart Helme sõnul kinnitas Grünthal, et oli kirja pannud vale aadressi. Helme oletas, et tegu on hoolimatuse või tähelepanematusega. Ta ütles oma kogemusele toetudes, et deklaratsioonis on eeltäidetud andmed (tuginedes eelmisele aastale) ehk neid kontrollimata võib deklaratsiooni viga jääda.Mart Helme arvates olid komisjoni jaoks Grünthali seisukohad ammendavad ehk rohkem teda aru andma ei kutsuta. KÜTUSEKAARTTähelepanu all on ka Põlluaas ja SeemeLaupaeval kirjutas Eesti Ekspress, et kütusekaarti kasutades trikitamisega jäid peale Kalle Grünthali vahele ka Henn Põlluaas (EKRE) ja Andrus Seeme (Reformierakond). Prokuratuur pole veel otsustanud, kas alustada ka nende tegevuse kohta kriminaalmenetlust.Eesti Ekspress kirjutas, et samal ajal, kui Põlluaas andis riigikogu kõnepuldis üle eelnõu, pidanuks ta samal ajal viibima hoopis tanklas - tema kütusekaarti kasutades lasi keegi oma sõiduki paaki 42,82 liitrit diislikütust. Maksumaksja taskust hüvitatakse konservatiivile 57,13 eurot.Nii juhtus mitu korda. Põlluaas tunnistas, et oli nii auto kui ka kütusekaardi oma naisele andnud. „Need on olnud harvad juhused, kus on olnud vaja kasutada sama autot," ütles ta.Ka Seeme suutis samal ajal nii Toompeal töötada kui ka Alexelast diislikütust tankida. Riigieelarvest kuluks selleks 67,55 eurot.Seeme sõnul oli tegemist inimliku eksimusega. „Koduses majapidamises on läinud kaardid segamini ja pereliige on kasutanud. Olen riigikogule raha tagasi maksnud ning vabandan, et selline olukord üldse tekkis," sõnas ta. Ekvard Joakit"Arutelus prokuratuuri esindajaga jõuti tõdemuseni, et kulude hüvitamises on hulk halle alasid."Vastastikune huvi. Kalle Grünthal jäädvustas komisjoni istungile minnes ajakirjanikke.Karoliina Vasli


Kodulaen ei ole sama, mis riigivõlgSageli võrreldakse riigi eelarvet pere eelarvega. See võrdlus on lihtne ja loogiline, kõik saavad aru, et võlg on võõra oma ning laenuleib ja pirrutuli ei kesta kaua. Seega, igasugune laenamine on halb. Punkt. Kas see ikka on nii ja kas saab samastada perepea laenuvõtmist Eesti riigi laenuvõtmisega? Mina väidan, et ei saa. Miks?Esiteks, kui pereisa on pangale võlgu 200 000 eurot, mis on võetud kinnisvara tagatisel, siis makseraskustesse sattudes tekib inimesel tõsine probleem. Ta peab välja kolima ja tema kodu pannakse müüki. Halvimal juhul kuulutatakse välja üksikisiku pankrot. Kannatajaks jääb alati kodanik. Pangad teavad väga hästi, et keegi ei ela igavesti ja enne inimese siit ilmast lahkumist on vaja temalt raha tagasi saada. Seetõttu nõutakse sageli laenutaotlejalt ka elukindlustust. See ei ole igal pool niimoodi. Paljudes riikides toimib nn «võtmed kätte»-süsteem. Näiteks USAs võib inimene maksuraskustesse sattudes oma kodust välja kolida, anda võtmed pangale ja alustada mujal uuesti nullist. Laen jääb konkreetse maja või korteri külge ja inimene saab selle tagasimaksmisest vabaks. Uus omanik maksab laenu edasi. Eestis võid välja kolida ja anda võtmed pangale, aga laenu pead ikka ise ära maksma.Kui riik satub makseraskustesse, ei saa ta juba definitsiooni järgi oma kodanike tahte vastaselt riigi vara laenu katteks ära anda, sest tegemist on rahvusvahelises õiguses tunnustatud suveräänsuse ja enesemääramisõigusega. Tõsi, Kreeka võlakriisi ajal räägiti, et Kreeka võiks mõne oma saare võlgade katteks loovutada, kuid loomulikult seda ei tehtud. Seetõttu sattusid Kreeka näite puhul löögi alla Prantsuse ja Saksa suurpangad, kes olid Kreekale laenu andnud. Riik võib mõistliku laenamise korral laenu võtta ilma mingite ajapiiranguteta, sest eeldatakse, et samad riigid toimivad ka 100 või 300 aasta pärast.Omaette teema on riikide mõjutamine soodsate laenudega. Selle poliitika parim näide on praegu Hiina, kes annab soodsatel tingimustel laenu peamiselt kolmanda maailma riikidele, et aidata neil teha vajalikke taristuinvesteeringuid. Kui riigid satuvad makseraskustesse, võetakse laenu tagatiseks antud sadamad, kaevandused või lihtsalt põllumaa üle. Hiina on sel viisil hõivanud märkimisväärse osa Aafrika riikide majandusest. Sarnase skeemi kartuses loobus ka Euroopa Liit Tallinna-Helsingi tunneli toetamisest, sest esialgse erainvesteeringu taga nähti Hiina kapitali, millel ühel või teisel viisil on alati seos Hiina ametliku poliitikaga.Teiseks, riikide laenamine on tihedalt seotud riigi eelarve tasakaaluga. Riik ei võta kunagi laenu lihtsalt niisama. Laenu võetakse siis, kui riigi tulud on väiksemad kui riigi kulud. Kodanik võib laenu, näiteks kiirlaenu, võtta emotsiooni ajel ning keegi ei küsi, mida ta selle rahaga teeb. Pangad aga, olles huvitatud raha tagasi saamisest, teevad üldjuhul maksevõime kohta päris põhjaliku taustakontrolli ning uurivad, milleks raha kasutakse. Eriti kehtib see kinnisvaralaenude kohta.Seega on riigi laenamise võrdlemine pere laenamisega majanduslikus mõttes lihtsalt vale ja eksitav. Sellega üritatakse vajutada nendele nuppudele, mis on ajalooliselt kodeeritud eesti rahva seljaajusse. Piisab, kui meenutada Tootsi ja Tõnissoni käendamise lugu filmist «Suvi».RAUL EAMETS


Oma väärtuste eest seismine ei ole teiste rõhumineSajandeid on olnud juhtiv inimkäitumise põhimõte «Kui oled Roomas, tee nii nagu roomlased», millest püütakse praegu lahti saada. On raske mõista, missuguse tulemuseni loodavad jõuda inimesed, kes edendavad niisugust lähenemisviisi, kuid on lihtne näha, missuguse tulemuseni see viib. Kui rahvas A ei hoia oma väärtustest kinni ega nõua nende järgimist, siis rahvas B ei võta neid vastu ja võib isegi nõuda hoopis oma väärtuste järgimist. Siis jääb rahval A kaks varianti: kas ta hakkab siiski oma väärtuste järgimist nõudma või alistub rahva B tahtele. Teine variant toob pikas perspektiivis väärtuste järgimist nõudva rahva võidu, kuna see stsenaarium välistab lõimumise ja isegi tugevdab tolle rahva maailmavaateid.Hiljutine näide, mis seda tõestab, on Skandinaavias koraanide põletamiga kaasnev. Moslemid mässavad ja hävitavad teiste vara, kui keegi põletab nende püha raamatu. Taanlased alistuvad ja teevad seda, mida moslemid ähvarduste ja illegaalse tegevuse kaudu taotlevad. Kas ühegi moslemi soov hoolida taanlaste väärtustest kasvab, kui taanlane teeb tema jaoks pärast väljapressimist mida tahes? Vaevalt.Sõnum, mille alistumine neile saadab, on see, et kohalikud väärtused ei ole midagi väärt ja kui natuke ähvardada, võib mida tahes saada. Sellistel tingimustel on vaba ühiskond võimatu, kuna see on viljakas pinnas igasuguste vabadusevastaste rühmituste tärkamiseks, sest inimesed näevad, et teiste vabadusi saab soovi korral piirata. Väärtuste säilitamine muutub samuti keeruliseks, kui hakatakse leidma, et võõraste omad peavad olema esikohal.Eesti tegi okupantide ja küüditajate auks ning mälestuseks püstitatud monumente eemaldama hakates õigesti. Muidugi tekitab see nördimust nende järeltulijates, kes astuvad selliste monumentide kaitseks välja. Varem püüdsid nad saavutada oma eesmärke mässamise kaudu nagu praegused moslemid, ent ei suutnud. Kui valitsus oleks pronksiöö ajal alla andnud, oleks ainuke tulemus olnud riigi- või õigemini hoopis rahvavastaste tegevuste jätkuv julgustamine.Ei too midagi head ka nüüd võimalik allaandmine eestikeelsele haridusele ülemineku puhul, mis on osaliselt ka väärtuste küsimus. Vastupanu sellele on keele- ja kultuuriruumil põhinevate hoiakute otsene tulemus. Kui pidevat sidet võõraste väärtustega ei murta ega asendata parema alternatiiviga, ei toimu mitte mingit positiivset muutust. Võib mööduda veel kümme aastat ning inimesed, kes mõtlevad samamoodi nagu need, kes on praegu ülemineku vastu, esitavad samu argumente.Eirataku kuitahes palju katseid defineerida seda, kes on eestlane, ja öeldagu, et kodanikud on kodanikud, on siiski ilmne, kes paneb oma autole kleebise fraasiga «olen venelane» ja miks ta niimoodi käitub. Ei tee seda ei eestlased ega hiinlased, vaid hoopis venelased, kellest paljudel on küll kodakondsus, kuid see ei muuda sugugi nende identiteeti ega suhtumist teatud teemadesse. Tuleb muidugi tõdeda, et kodakondsuse saajad on tõenäoliselt paremini lõimunud, kuid selle olemasolu ei ole siiski garantii.Inimeste käitumine tuleneb otseselt nende väärtustest ja hoiakutest. Et sisserändajad saaksid põlisrahva omi vastu võtta, on vajalik arusaam, et kohalike väärtuste austamine ja järgimine on siinkohal oodatud. Niisugune arusaam peab tekkima ka põlisrahval endal ning poliitilistes otsustes selgelt kajastuma. Ühiskonnas domineerivad väärtused võidavad, seega on valik kas teisi vastu võtta või omade eest seista. See on enesekaitse, mitte rõhumine."Kui valitsus oleks pronksiöö ajal alla andnud, oleks ainuke tulemus olnud riigi- või õigemini hoopis rahvavastaste tegevuste jätkuv julgustamine."DANIIL MARTIKAINEN-JARLUKOVSKI, TÜ tudeng


Kannatanud nägid oma nimel ostetud aia- ja saetehnikat vaid korraVarem arvutikelmuste eest karistatud Järvamaa mees ja naine jätkasid tuttaval rajal teiste inimeste nimel laenude ja asjade väljakauplemist. Sel korral mõisteti meespool nende tegude eest vangi.Tehti kindlaks, et mees ja naine olid sõlminud mitu korda teiste inimeste nimel laenulepinguid ja võtnud võõraste pangakaartidega sularaha välja. Samuti ostsid nad võõra inimese nimel endale järelmaksuga mobiiltelefone. Sama kordus ka aiaja saetehnikaga. Kätte saadud asjad viisid nad tihti pandimajja.Kannatanud olid tihti teo toimepaneku hetkel alkoholijoobes ega saanud toimuvast aru.Mees sai nende tegude eest karistuseks neli kuud vangistust, mis seni ärakandmata karistusega tegi kokku viis aastat vangistust, millest kohe ärakandmisele kuulub kaheksa kuud. Ülejäänud osa mõisteti tingimisi. Naine sai karistuseks aastase vangistuse, mis asendati 360 tunni üldkasuliku tööga. Selle tegemiseks on aega kaks aastat.Karistatavad peavad ära maksma tuhandetesse eurodesse ulatuvad tsiviilhagid ja menetluskulud. (JT)


Rikki läinud veesõiduk vajas sadamasse pukseerimistPOLITSEIMöödunud nädalal tuli politseipatrullil toimetada ka veel, et aidata Heltermaa sadamasse tehnilise rikkega veesõiduk.„Möödunud nädalal tegeles Hiiumaa politsei 21 erineva korrarikkumise teatega. Väärteomenetlusi alustasime seitse, väljakutsetele reageeris patrull 13 korral. Kriminaalmenetlusi kaasa toovaid sündmusi eelmisel nädalal saarel ei registreeritud ja arestimajas järelevalve all kainenes neli inimest,“ võttis möödunud nädala kokku Kärdla politseijaoskonna juht Moonika Raudsepp.Eelmisel nädalal tuvastatud väärtegudest suurema osa moodustasid tema sõnul avaliku korra rikkumised, liiklusrikkumisi oli vähem. Lisaks alustas politsei väärteomenetlust kelmuses, kus Facebooki vahendusel tellitud kaup ei jõudnud tellijani.Politseile anti teada ka kahest liiklusõnnetusest. Ühel juhul oli tegemist sõiduki ja metslooma kokkupõrkega, teisel juhul eksis juht manööverdades ja tagurdas otsa liiklusmärgile.Sarnaselt eelnenud nädalale tuli patrullil reageerida väljakutsetele, mis olid seotud joobes inimestega ja nende abitusse seisundisse jäämisega. Politsei reageerimist vajas ka kadunud inimese juhtum, kus perekonnal ei olnud teadmist pereliikme asukohast. Ühel juhul läks politsei kohale lähisuhtevägivalla juhtumile.Eelmine nädal tõi kaasa kiireid ilmastiku muutusi ja ka juba esimesi libedaid teid saarel. Raudsepp palub tähelepanu pöörata talverehvide vahetamisele.RAUL VINNI


Millal katkeb eestlase kannatus?Kahekordne poliitvang, vabadusvõitleja Tiit Madisson nentis oma elu lõpu poole, et kui ENSV mõistnuks hakata tootma rahvale teksaspükse jms, siis oleks laulev revolutsioon tõenäoliselt olemata olnud. Selle kibedalt kõlava seisukohaga ütles mees, et eestlane on oma olemuselt puhas materialist, kes on valmis iseseisvuse ideaalist sama ruttu loobuma, kui ta selle eest end vabaks laulma ruttas.
Ehk ongi see põhjus miks Madissoni karjäär piirdus vallavanema ametiga, suures poliitikas pole seesugusel idealistil pikka pidu. Mitte vastandades ütlen, et isa ja poeg Helmed on selles vallas pragmaatilisemad: tahate teksaseid ja Eesti olemist EL-s, saate, aga saate ka turumajandusel toimiva suveräänse rahvusriigi. Et Helmed peavad lugu härrasmehelikust esteetikast, kohtleb nende loodud poliitikagi rahvast põhimõttega: mida daam soovib, selle ta ka saab.
Eestlase geenides on talletunud mõisa ja tõlla ihalus ning neid komplekse osavalt ära kasutades, suutis Reformierakond kinnistada end 1999. ja 2007. aasta valimiste raames eesti rahvale suureks Issiks, kes organiseeris tütrekesele uhke auto ning on valmis ebasoositud väimehe kandidaadi iga kell läbi klohmima. Hellitatud tütar märkab et viimase 15 aastaga on Issist saanud kasiinosõltlane, kes teeb mida võõrad mehed ütlevad ja keda ei saa usaldada julgeoleku ning majandusliku heaolu garandina. Samas hoiab tütar siiski Issist kinni, sest kõrgema ideaali puudumise tõttu, pole ta valmis Issit hülgama. Issi on jumala eest, kuigi on näha et perekond on lõhki minemas. Issi aga ei talu tütre kõrval olevat väimehe kandidaati, sest siis kaoks Issi viimnegi prestiiž ning oma positsiooni tõttu jõuab ta veel näitemängu teha.
Reformierakond pole kunagi olnud eriline omariikluse patrioot, seda tunti aastaid ettevõttesõbraliku ja liberaalse ühiskonna eestkõnelejana, sh julgeoleku garandina. On  müstika, millise intensiivsusega on see kamp asunud eestlasele püha ideaali nagu Eraomand maksustamise läbi hävitama. Eksivad need, kes arvavad et nõukogude võim sundis eestlase püssi ähvardusel kolhoosi tööle minema. Tegelikult on asi nõnda, et inimestele pandi peale nii suured riiklikud maksud, et nad lihtsalt olid sunnitud eraomandist loobuma. Oma töö tegi muidugi ka ideoloogia: heatädilikult agiteeriti inimesi ühist maad üles harima sh valitses pidev sõjaoht. Eksivad need, kes arvavad, et nõukogude ideoloogia propageeris klassikalist maa elu, vastupidi, pikem plaan oli elu maal likvideerida, lihtsalt ressursid said varem otsa, NL lõpetas olemise.
Tänane olukord on oma olemuselt sarnane. Eksisteerib ametlik dokument, mis ütleb et aastal 2040 elab enamus inimesi pealinnas, seda on võimuritel kerge saavutada, sest eelnevalt on aastakümneid viljeletud kahjuliku regionaal- ja rahvastiku poliitikat. Automaks on aga efektiivne meede, kuidas inimesed maalt ära ajada, tekitada nn 15-minuti linnad, kus kodanikud on tehnoloogia abil enam jälgitavad kui nad oleks seda hajutatult. Tekib küsimus, kas planeedi päästmise nimel on eestlane selleks tõesti valmis? Kas see hoiab ära kardetava vene okupatsiooni, kui elu muutub kehvemaks?
Tiit Madisson ei pannud kunagi kogu süüd salapärase eliidi õlule, vaid rääkis ka sellest, et iga rahvas väärib oma valitsejaid. Kui eestlane on vaikivalt olnud nõus sellega, et 2/3 parlamendis vastuvõetud seadustest on EL direktiivid ja mil moel on veel globalism häirinud meie suveräänsust, siis tekib küsimus, kas eestlane on valmis loobuma ka pühast eraomandist: maja ja auto.
Sõjaõnn pidavat pöörduma siis, kui inimene mõistab et enam ei sõdi ta mitte ideaali, vaid leiva eest. Kui rahvas mõistab et nn rohepöörde varjus on riiklik korruptsioon röövinud temalt vara ja taga tipuks ka vabaduse ning ta on sunnitud seeläbi kõige elementaarsemast loobuma – siis pöördub rahvas valitseva ideoloogia vastu ja soovib muutusi.
Kenno Põltsam


Kuidas kaitsta ennast inforuumis?Diana Poudel. Foto: Renata Keva
Info on nagu õhk, mida vajame iga päev. See ümbritseb meid kõikjal ning tihti me isegi ei teadvusta endale, kui seda tarbime või edasi jagame.
Jagame näiteks, laikides postitust või saates vestlusaknasse lingi, mis meid kõnetab. See alateadlik ja automaatne tegutsemine muudab meid haavatavaks pahade kavatsustega tegelaste suhtes, kelle eesmärk on manipuleerida meid info abil tegutsema just nende soovitud viisil.
Olen õpetajaid koolitamas käies kuulnud tihti mõtteavaldust: miks peaks üks pahatahtlik tegelane õpetaja sihikule võtma, kui õpetaja pole rikas ega ka kuulus? Neid põhjuseid võib ometi olla päris palju, toon siin välja mõned.
Finantspettused
Isegi kui sulle tundub sinu pangakontol olev summa väike, ei tasu unustada, et inforuum on globaalne ja seal tegutsevad ka pahalased riikidest, kus keskmine kuupalk on ainult paarsada dollarit. Nende jaoks on kõik Euroopa inimesed väga rikkad ning seetõttu ka pidevalt sihikul.
Tutvumispettused
Nende petturite sihikul on tavaliselt üle 40-aastased inimesed, sest selles vanuses on tavaliselt mingi varu juba pangakontole kogutud. Selle petuskeemi puhul tuleb arvestada, et pätid on valmis kulutama mitu kuud emotsionaalse läheduse tekitamiseks, enne kui raha paluvad.
Internetiostudega seotud pettused
E-kaubanduse osakaal suureneb, seega leiab internetist järjest rohkem igasuguseid pakkumisi ja e-poode, mis tekitavad ahvatlust. Kahjuks on nende lehtede eesmärk tihti inimeste raha kiirelt kätte saada. Eriti kehval juhul on pettuse eesmärk meelitada välja krediitkaardi andmed.
Pahavararünnakud
Internetis on koht nimega tumeveeb, mis on anonüümne ning kus toimub väga palju kuritegelikku kaubandust. Seal läheb kaubaks kõik: inimeste kasutajanimed, ligipääs arvutile, paroolid, krediitkaardi andmed ja kõik muud andmed, mida suudetakse hankida. Neid andmeid on kõige lihtsam kätte saada, kui sokutada kasutaja arvutisse pahavara. Lisaks on viimasel ajal levinud lunavararünnakud, kus põhimõtteliselt kõik arvutisse salvestatud andmed krüpteeritakse ja ainuke viis oma materjalidele taas ligi pääseda, on arvuti hõivajatele soovitud summa maksta.
Valeinfo
Valeinfo on ka kõigi eelmiste pettuste osa, kuid eraldi toon välja n-ö uudismeedias oleva valeinfo. Mõnikord satub valeinfo artiklisse kogemata, kuid kahjuks on järjest rohkem ka sellist valeinfot, mis on loodud teadlikult ja mille eesmärk on tekitada inimestes hirmu, rahulolematust või viha. Seda kasutatavad näiteks ebaeetilised ettevõtted, kes soovivad oma kaupu müüa, aga ka vaenulike riikide valitsused, et lõhkuda riigi ühtsust ning tekitada ebakõlasid.
Ülaltoodud näited on maalitud väga laia pintsliga. Tegelikult on 1001 viisi, kuidas igaüks meist võib sattuda petturite sihtmärgiks inforuumis.
Seitse soovitust, kuidas kaitsta end manipulatsioonide eest inforuumis
Kui miski on liiga hea, et olla tõsi, siis …
See kehtib nii imesoodsa iPhone’i pakkumise kui ka mõne uudise kohta, mis tekitab soovi jagada seda kiirelt koos kommentaariga „Mis ma teile ütlesin …“.
Internet ei ole imedemaa, kus kõik on imeodav ning absoluutset tõde ei eksisteeri. Kui miski tundub liiga hea, peaks peas automaatselt vilkuma hakkama punane tuluke: kus on siin konks?
Jälgi oma emotsioone!
Enamik manipulatsioone püüab mõjutada meid emotsiooni kaudu. Eriti manipuleeritavad on inimesed siis, kui nad on väga hirmunud või vihased, kuid ka head emotsioonid võivad kaitset nõrgendada. Kui miski teeb sind väga kurvaks, rõõmsaks, vihaseks või hirmunuks, ära hakka kohe tegutsema, vaid võta aeg maha ja püüa analüüsida, mis selle emotsiooni täpselt tekitas.
Mõtle kriitiliselt
Info ei teki inforuumi iseenesest, vaid keegi paneb selle sinna. Seega tuleks iga infotüki puhul esitada endale järgmised küsimused.
Kes selle info inforuumi pani?
Mis võiks olla tema eesmärk?
Kui usaldusväärne on selle info allikas?
Kas info on objektiivne või subjektiivne?
Kas tegu on kellegi arvamuse või faktiga?
Ära jaga jama!
Uuringud on näidanud, et valeinfo levib mitu korda kiiremini kui tõene. See on arusaadav, sest valeinfo tekitab rohkem emotsioone, on seksikam ning seetõttu meeldib inimestele seda rohkem jagada kui näiteks kuiva teaduskirjandust. Valeinfot jagades on meil vastutus, sest anname sellele usaldusväärsust juurde. Õpetaja peab eriti ettevaatlik olema, sest inimesed ju ometi usaldavad oma õpetajaid.
Uuenda oma tarkvara ja kasuta viirusetõrjet
Pahavara on tihti tehtud nii, et see kasutab ära viga koodis. Kui tarkvaraarendaja saab teada, et ta programmis on viga, teeb ta paranduse, kuid pättide rõõmuks on palju inimesi, kes oma tarkvara automaatselt ei uuenda ning viirusetõrjet ei kasuta. See võimaldab pahavaral levida veel kuid pärast programmi turvaaugu parandamist.
Pane oma kontodele kaheastmeline autentimine
Olen nüüdseks juba ligi kümme aastat käinud ja rääkinud, kui kasulik on kaheastmeline autentimine, kuid iga kord, kui mõtlen, et enam pole vaja sellest juttu teha, jõuab minuni info, kus kellegi konto varastatakse ja sellest sünnib palju pahandust. Üheksal juhul kümnest ei olnud sellel kontol kaheastmelist autentimist. Kaheastmeline autentimine ei ole imerohi, kuid on päris efektiivne ennetusvahend. On hilja hakata kontot kindlustama siis, kui see on juba päti omandis, kes sinu sõpradele petukirju saadab ja sinu krediitkaardiga reklaame ostab.
Ära häbene abi küsida
Tihti on petturi ohvriks sattunul piinlik ja ta ei taha juhtunust rääkida. Eriti karm on olukord, kus inimene püüab üksinda internetist abi otsida, kuidas petturilt oma vara tagasi saada. On olemas petturid, kes sihivadki inimesi, kes on juba ühe pettuse ohvriks langenud. Petturid pakuvad abi, et kaotatud raha tagasi saada. Tegelikult võetakse inimeselt viimasedki säästud ning mõnikord veendakse teda laenugi võtma.
Kui satud mõne internetipettuse otsa, on loomulik sellest rääkida. Küsi nõu pereliikmetelt, kolleegidelt ja pöördu vajadusel veebikonstaabli poole. Pätid on osavad manipulaatorid ning püüavad teha kõik selleks, et inimene jääks üksi ja eemale oma tugivõrgustikust.


Järjekordse Ukraina-skandaali taustapildis on sees ka Eerik-Niiles Kross ja Juku-Kalle RaidLisaks Johanna-Maria Lehtme ja Eesti 200 “Slava Ukraini”-skandaalile on välja ilmunud veel üks Ukraina-suunaline petuskeem ning selles kõlavad huvitavad nimed.
ERR kirjutab: “Omastamises kahtlustatav Henri Laupmaa pidi esmaspäevaks üle kandma kõik ligi 225 000 eurot, mis inimesed toeta.me Ukraina annetuste portaali kaudu droonikampaaniale annetasid. Üle poole summast on siiani aga puudu. Päev pärast kriminaalmenetluse alustamist ning ERR-is ilmunud uudist oli Laupmaa drooniettevõttele Threod Systems üle kandnud 100 000 eurot. /…/ Annetuskampaania kogus raha, et osta Eesti ettevõttelt Threod Systems 21 GPS-i segamise vastast seadet. Ettevõte kinnitab plaani järgi need oma droonide külge, mis saadetakse Ukrainasse. Sellised seadmed pikendavad rindel droonide eluiga ning aitavad vältida Venemaa elektroonilise sõjapidamise vahendeid.”
Uudise lõpus aga on huvitav info: “Lisaks muusik ja kirjanik Roy Striderile vedasid droonikampaaniat ka teiste seas Riigikogu liikmed Eerik-Niiles Kross ja Juku-Kalle Raid.” Seda, kuidas need mehed drooniloos sees on, pole täpselt kirjeldatud, aga “eksluuraja” ja purjutaja nimed skandaaliloos äratavad kahtlemata tähelepanu.
Kus ka skandaaliks ei läheks, võimuerakondade rahvas on seal juba kohal.
Uued Uudised


5 tähelepanekut Dubais toimunud Google GtFT konverentsilt: bränd ei ole kasvu võti, toode onHiljuti oli mul au osaleda Google GtFT konverentsil Dubais, mis keskendus finants- ja tehnoloogiaettevõtetele. Jagan hea meelega sealseid põnevamaid mõtteid ja teemasid, kirjutab LHV turundustiimi juht Veronika Veskimets.
LHV Finance müügitiimi juht Pia-Lotta Varik ning LHV turundustiimi juht Veronika Veskimets Dubais. Foto: Erakogu
Kliendikäitumine: reisimine, laenamine ja investeerimine
Huvitav fakt on, et üle poole reisikuludest kaetakse praegu laenatud rahaga (krediitkaartide või laenudega). Samas huvituvad kliendid aina rohkem ka refinantseerimisest ja säästmisest. Rõhk on nihkunud turvalisematele investeerimisvõimalustele nagu võlakirjad, sest ebakindlatel aegadel otsitakse stabiilsust. Krüptovaluutade volatiilsus enam ei köida.
DEI ja kaasatuse tähtsus
Mitmekesisus, õiglus ja kaasatus (DEI) kerkisid minu jaoks keskseks teemaks. Arutelud keskendusid kaasavate töökohtade loomisele ja võrdsete võimaluste edendamisele. Konverents rõhutas mitmekesiste vaatenurkade olulisust, sealhulgas naiste esindatust suurte ettevõtete või start-upide juhatustes.
Kaasatuse tagamine tootearenduses
Veel üks oluline mõttekoht oli puuetega inimeste kaasamine tootearendusse. Konverents tõi esile, et on tähtis, et tooted oleksid ligipääsetavad ja kasutatavad kõigile inimestele. Kaasava disaini põhimõtete rakendamisega saavad ettevõtted luua tooteid, mis vastavad laiemale sihtgrupi vajadustele ja tagavad, et kedagi ei jäeta kõrvale.
Bränd vs. toode
Bränd ei ole kasvu võti. Toode on. Suurepärane toode, mis rahuldab klientide vajadusi ja pakub unikaalseid lahendusi, on võimas vahend edu tagamiseks. Pidev tootearendus ja täiustamine võimaldavad ettevõtetel püsida konkurentsivõimelisena ja meelitada uusi kliente. Kuigi brändi tugevus võib olla oluline, on kvaliteet ja toote innovatiivsus need, mis tõeliselt kasvu toetavad.
AI mõju finantsvaldkonnale
Konverents uuris ka AI võimalikku mõju finantssektorile. AI tehnoloogia võib automatiseerida ja optimeerida erinevaid finantsprotsesse, parandades efektiivsust ja täpsust. Näiteks võivad tehisintellekti toega algoritmid analüüsida turusuundumusi, ennustada investeerimisvõimalusi ja optimeerida portfellihaldust.
Lisaks saab AI tugevdada riskihindamismudeleid, avastada pettuseid ja parandada küberturvalisust. AI integreerimine finantsvaldkonda võib revolutsiooniliselt mõjutada kogu sektorit, muutes selle ligipääsetavamaks, efektiivsemaks ja turvalisemaks.
Ja kõige väärtuslikum mõte turundajatele: me ei konkureeri AI-ga, vaid turundajatega, kes kasutavad AI-d.
Autor: Veronika Veskimets, LHV
Kõik uudised


Eesti Omanike keskliit süüdistab kultuuriministeeriumi majaomanikele mõeldud toetustega sahkerdamisesOmanike keskliit ütleb, et kultuuriministeerium sahkerdab majaomanikele mõeldud rahadega.Foto: Shutterstock
Geeniuse tellijale
Möödunud nädalal edastatud pressiteates leiab Eesti Omanike Keskliit, et muinsuskaitsetoetustel lasub korruptsioonikahtluse vari ning väidab, et toetuse saajad on juba ette ära otsustatud.
Keskliidu teade puudutab muinsuskaitseameti 13. oktoobril väljastatud pressiteadet, mille kohaselt toetab kultuuriministeerium muinsuskaitse all olevaid hooneid.
Omanike keskliidu seisukoht on, et lugu kubiseb korruptsioonist, amet näeb asja teises valguses.
Jutt käib nõukogude režiimi poolt omanike tahte vastaselt sundvõõrandatud ehitistest.
“Seda igati tervitatavat avaldust varjutab paraku asjaolu, et kultuuriminister Heidy Purga otsusel on toetusega seotud dokumentatsiooni ettevalmistamiseks aega vaid kaks nädalat, so kuni 31. oktoobrini 2023, mis on ebamõistlikult lühike tähtaeg. Eeltooduga seoses soovib Eesti Omanike Keskliit juhtida tähelepanu, et Kaja Kallase juhitud valitsused on 2022 ja 2023 aasta otsustega kehtestanud suuremale osale muinsuskaitse all olevatest hoonetest topelt halduskoormuse, kus omanik peab ühe töö jaoks taotlema kaks ehitusluba, koostama kaks ehitusprojekti ja saama kaks kasutusluba kahelt erinevalt haldusorganilt – kohalikult omavalitsuselt ja Muinsuskaitseametilt,” seisab keskliidu teates.
Omanike liidu juhatuse esimees Andry Krass leiab, et nende otsustega vastandus valitsus nii riigikogu tahtele (vt MuKS § 1 lg 2) kui ka omanike esindusorganisatsioonidele, kes on nimetanud muinsuskaitsevaldkonna suurema probleemina omanike ebanormaalselt suurt halduskoormust. Tema sõnul näitab kujunenud olukord, et liigne bürokraatia ei mõjuta vaid omanikke, vaid ka riigiametnikke, kes ei saa oma tööga õigeaegselt hakkama.
„Kahjuks tekib toetuse vähese etteteatamisega paratamatult ka kahtlus, et Kultuuriministeeriumi kabinetivaikuses on toetuse saajad juba ette ära otsustatud. Oleme varasemalt näinud juhtumeid, kus toetuse saanud hoone omaniku varjust on peale kiirtoetusvooru välja ilmunud ametnike kõrvad, kelle puhul ei saa välistada konkursi tingimuste enda kasuks mõjutamist“, ütleb Krass.
Muinsuskaitseameti kommentaar Eesti Omanike Keskliidu 16.10.2023 pressiteatele
Kommenteerib muinsuskaitseameti kommunikatsioonijuht Kätlyn Metsmaa
Toetuste taotlusvoorust
Muinsuskaitseamet korraldab iga-aastaselt omandireformi käigus tagastatud mälestiste omanikele toetuste jagamise vooru. Seni on see toimunud aastaid samal ajal ja taotluste esitamise periood on olnud sama pikk. Muinsuskaitseamet arvestab Eesti Omanike Keskliidu ettepanekuga ja pikendab taotlusvooru ning taotlusi saab esitada kuni 15.11.2023.a.
Halduskoormusest
Ehitusloa menetluses toimub juba praegu kooskõlastamine kõikide asjassepuutuvate institutsioonidega ühe menetluse raames nn ühe akna põhimõttel ja sel juhul on Muinsuskaitseamet menetlusprotsessis üheks kooskõlastajaks sarnaselt teiste institutsioonidega, kellega tuleb ehitusprojekt ehitusseadustiku alusel kooskõlastada.
Kui ehitusloa menetluse käigus ei selgu tööde teostaja, järelevalve teostaja või arheoloogiliste uuringute teostaja, siis peab mälestise omanik esitama Muinsuskaitseametile lisaks tööde tegemise taotluse. Täiendava taotluse menetlemine pole ajamahukas, sest taotluse esitamise ajaks on projektdokumentatsioon juba eelnevalt kooskõlastatud.
Kahte ehitusprojekti ei ole vaja esitada ja sellist nõuet pole ka seaduses.
Samuti pole vaja esitada kahte kasutusluba. Kogu menetlus toimub ehitusregistris, ühe taotluse põhjal, ning Muinsuskaitseamet teeb oma toimingud ehitusregistris iseseisvalt.
Korruptsioonikahtlusest
Eesti Omanike Keskliit on oma pressiteates välja tulnud tõsise süüdistusega, väites: „Oleme varasemalt näinud juhtumeid, kus toetuse saanud hoone omaniku varjust on peale kiirtoetusvooru välja ilmunud ametnike kõrvad, kelle puhul ei saa välistada konkursi tingimuste enda kasuks mõjutamist“. Kui organisatsioon omab sellist informatsiooni, tuleb see kindlasti esitada õiguskaitseorganitele koos faktidega. Tegemist on tõsise süüdistusega ja Eesti Omanike Keskliit peab oma sõnade taga olema ning esitama kuriteo teate.


Siim Kiisler: ümberkolivate keskerakondlaste kaitseksOn loogiline, et liigutakse endale vaadetelt lähedasse erakonda ja nüüdne Isamaa ongi kauaaegsetele keskerakondlastele kõige lähedasem. Olgem ümberkolivate keskerakondlaste suhtes sallivamad, poliitikutena teevad nad igati arusaadava valiku, kirjutab Siim Kiisler.Viimastel nädalatel avaldavad paljud poliitikavaatlejad imestust, kuidas kauaaegsed juhtivad keskerakondlased nii sujuvalt endale uue kodu Isamaa erakonna näol on leidnud.Julgen hinnata, et selliste arvamuste põhjuseks on lähtumine minevikus kujunenud emotsioonidest, mis mõjutavad endiselt, millisena erakondi tajutakse. Vahepeal on aga toimunud erakonnapoliitikas olulised muutused, mida piisavalt selgelt pole teadvustatud.Nii nagu Eestis ei ole enam ammu ettevõtjate eest seisvat Reformierakonda, ei ole alles ka Edgar Savisaare Keskerakonda ega Mart Laari Isamaaliitu.Tõepoolest, kui Savisaare-aegsest Keskerakonnast oleks mõni juhtpoliitik otse Laari Isamaasse üle hüpanud, oleks see olnud sisuliselt kõigi oma seniste seisukohtade pea peale pööramine. Tegemist oleks olnud tõelise reeturiga, sest need erakonnad erinesid teineteisest tugevalt riigi rahandus- ja majanduspoliitikas ehk parem-vasakteljel ning ka paljudes väärtusküsimustes, nagu venekeelsete lõimimine ja kindlasti ka välispoliitikas.Laar toetas vabamajandust ja erastamist, Savisaar riiklikku hinnakontrolli. Laar tahtis riigieelarve tasakaalu põhiseadusesse, Savisaar nõudis populistlikku kontrollimatut rahalaristamist ja enneolematuid sotsiaaltoetusi. Laar vaatas läände, Savisaar itta.Pärast Savisaart Keskerakonda juhtima asunud Jüri Ratas muutis parteid palju rohkem, kui poliitikavaatlejad teadvustavad. Lisaks üldisele Keskerakonna tsiviliseerimisele ja korruptsioonist distantseerumisele, tegi Ratas oma Keskerakonnast läände vaatava ja järjest eestimeelsema partei. Viimane suur märk sellest, kui sisulised ikkagi on olnud Ratase toodud muutused, oli tema selgesõnaline toetus täielikult eestikeelsele haridusele.Ka Taavi Viimaste aastate Isamaa on samm-sammult lahti öelnud oma varasematest põhimõtetest: riigi kulusid ei taheta kokku hoida, vaid eelistatakse lõputut laenamist, sotsiaaltoetusi tahab Isamaa tõsta sellisele tasemele, millest isegi suurimad vasakpopulistid seni unistada ei osanud. Inimeste isiklikust elust on tehtud partei huvivaldkond.Erakondade rahastamise järelevalve komisjoni likvideerimise katse koos Keskerakonna ja EKRE-ga näitas senisest lõdvemat suhtumist erakondade rahastamise järelevalvesse. Ka elektri hinda tahab viimase aja Isamaa riiklikult kontrollida, mis on ammune Keskerakonna seisukoht.Nii liikusid need kaks parteid kiiresti teineteisele lähemale, Isamaa muutus järjest vasakpoolsemaks ja Keskerakond järjest eestimeelsemaks. Ka tegutsemine ühises valitsuses liitis inimlikult. Koostöö krooniks oli kuulus peretoetuste seadus, mille puhul oli juba võimatu aru saada, kas Keskerakonna esitatud eelnõu oli tegelikult Isamaa oma või vastupidi. Pitseriks sellel sotsiaaltoetuste seninägematul tõstmisel oli Isamaa liikme ja suurrahastaja Parvel Pruunsilla suurejooneline rahasüst Keskerakonnale.Lähenemise ja koostöö idülli purustas Mihhail Kõlvarti saamine Keskerakonna esimeheks, mis on selle partei paisanud tagasi venemeelsusse. Sümboolselt ei kõlvanud isegi Isamaa rahastaja toetus uuele Keskerakonna liidrile, erimeelsuste järsk süvenemine on möödapääsmatu.On igati mõistetav, et Ratase tsiviliseeritud Keskerakonnas end hästi tundnud poliitikud on sattunud raskesse olukorda ja otsivad endale uut poliitilist meeskonda. Võib küll küsida, kuidas neile siis omaaegne Savisaare partei sobis, aga see on juba suhteliselt kauge minevik. Kindlasti ei saa neid süüdistada selles, et nad Kõlvarti käe all jätkata ei taha, muutus on liiga oluline.Ratase Keskerakonna jaoks on uus Kõlvarti Keskerakond kauge ja võõras, praegune Isamaa aga lähedane ja kodune. On loogiline, et liigutakse endale vaadetelt lähedasse erakonda ja nüüdne Isamaa ongi kauaaegsetele keskerakondlastele kõige lähedasem. Värskete ümberasujate uus roll võib kohati mõjuda koomiliselt, kuid järgmiste valimiste ajaks ei mäleta enam keegi nende varasemat kuuluvust.Seega, olgem ümberkolivate keskerakondlaste suhtes sallivamad, poliitikutena teevad nad igati arusaadava valiku.


Raadiohommikus: tulemusi ja ametiühinguidÄripäeva raadio kolmapäevases hommikuprogrammis saame teada, kuidas käib Eesti ühe suurema panga käsi.
Nimelt: SEB pank teatab hommikul oma kolmanda kvartali tulemused. Ahjusooje numbreid kommenteerib panga juhatuse esimees Allan Parik, kellelt uurime ka, milline on inimeste ja ettevõtete laenuaktiivsus ning mis toimub kinnisvaraturul.
Ühtlasi teatab börsile oma tulemused Harju Elekter. Vestleme neist ettevõtte finantsjuhi Priit Treialiga.
Eesti ametiühingute keskliidul on uus juht – pikalt meremeeste ametiühingus töötanud Kaia Vask. Küsime temalt, milline on tema sõnum tööandjatele ning milliseid eesmärke ta uues rollis seab.
Hommikuprogrammi teevad Karl-Eduard Salumäe ja Eget Velleste.
10.00–11.00 „Sisuturundussaade“. Saates räägime, milliseid rohetehnoloogilisi lahendusi on Eesti ettevõtted loonud ja millised edulood on jõudnud Eesti piiridest kaugemale. Eesti rohetehnoloogia valdkonnast, selle rõõmudest ja muredest räägivad stuudios Ragmar Saksing, teadus- ja ärilinnaku Tehnopol rohetehnoloogia valdkonna juht, ning Brait Pilvik, GreenEST Summit 2023 projektijuht. Saadet juhib Tõnu Einasto.
11.00–12.00 „Triniti eetris“. Räägime andmekaitsest ja täpsemalt isikuandmete kaitse üldmäärusest, mis on viis ja pool aastat kehtinud. Juttu tuleb ettevõtjate peamistest eksimustest andmekaitsega tegeledes ja räägime ka kohtulahenditest, mis on maailma tehnoloogiahiiglastele miljarditrahve toonud.
Analüüsime, mis on peamised eksimuste allikad ja kuidas neid vältida, mil viisil on abiks andmekaitsespetsialist ettevõttes, millistes valdkondades on järelevalve eriti hoolas ning saate lõpetame soovitustega ettevõtjatele, kuidas hiigeltrahve vältida. Külas on Triniti advokaat Maarja Lehemets ja rahapesuvastase tehnoloogiaettevõtte Salv andmekaitsespetsialist Silja Hundt. Saadet juhib Gregor Alaküla.
12.00–13.00 “Äripäeva TOP”. Saade räägib seekord masina- ja metallitööstuse TOPist, saates on külas Bestneti juht Kaupo Sisask ja KPMG äriarendusjuht Maidu Harjak. Saatejuht on Sigrid Kõiv.
13.00–14.00 “Juhi jutud”. Kadri Kiiselil polnud ambitsiooni töötada ei panganduses ega tippjuhina, kuid siis sai temast LHV Panga juht. Kiirelt areneva pangaga koos üles kasvanud Kiisel räägib saates, kuidas ta karjäär on “juhtunud”, miks pikemate plaanide tegemine võib võimalusi varjutada, kuidas ta inimesi hästi mõistma on õppinud, tippjuhi üksildusest ja selle ületamisest, mida tähendab tugevustel põhinev juhtimine ja mida teha nõrkustega ning kuidas ta ehitab organisatsioonikultuuri, mis on avatud muutustele. Saatejuht on Rivo Sarapik.
15.00–16.00 „Mets ja majandus“. Saade tutvustab metsaühistuid koondava Keskühistu Eramets uusmetsastamise algatust. Keskühistu on loonud platvormi, mis viib kokku puude istutamisest huvitatud ja selle toetamist soovivad ettevõtted ning maaomanikud, kellel on selleks sobivat vaba maad. Metsaomanikele tasuta mets, nendib saates keskühistu tegevjuht Priit Põllumäe. Ta lisab, et selle algatuse käivitas metsaomanike uusmetsatamise soov, kuid samas aidatakse kaasa ka Euroopa kliimapoliitika eesmärkide täitmisele. Lisaks tutvustame saates PEFC sertifikaadi metsamajandamise uut standardit ning olulisemaid muutusi, millele metsaomanik peab tähelepanu pöörama, nendest räägib Keskkonnainvesteeringute Keskuse metsaosakonna juht ja PEFC Eesti juhatuse liige Gunnar Reinapu. Saadet juhib Toomas Kelt.
Kuulake Äripäeva raadiot Tallinnas ja Harjumaal 92,4 MHz, Tartus 97,7 MHz, Pärnus 91,9 MHz, Haapsalus 96,0 MHz, Saaremaal 101,7 MHz, Ida-Virumaal 94,6 MHz, Raplamaal 101,8 MHz ja Järvamaal 104,3 MHz.
Kuulamislingi ja nädala saatekava leiate siit.


Riigikogu eelinfo kolmapäevaks, 25. oktoobriksRiigikogu eelinfo kolmapäevaks, 25. oktoobriks
Kell 12 – infotund
Infotunnis osalevad peaminister Kaja Kallas, rahandusminister Mart
Võrklaev ja terviseminister Riina Sikkut.
Peaminister vastab küsimustele, mis käsitlevad läänelikku
poliitkultuuri, Eesti riigi mainet ja välispoliitikat, liikuvusreformi ja
tegelikkust, rahvusvahelisi suhteid, kommunikatsiooni, lennufirma Nordica
olukorda, Kopli päästekomandot ja Eesti majandust. Rahandusminister
vastab küsimustele maksupoliitika, keskkonnatasude ja kindlustusseltside
tegevusetuse kohta.
Kell 14 – täiskogu istung
Teine lugemine – kaks eelnõu
Sotsiaalkomisjoni algatatud sotsiaalmaksuseaduse § 3 täiendamise ja
tulumaksuseaduse § 34 muutmise seaduse eelnõu (260
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/ede9e339-67ff-
4eb6-85d1-7fb3d08a51ce/sotsiaalmaksuseaduse-%C2%A7-3-taiendamise-seaduse-
eelnou-260-se>) annab tööandjatele võimaluse maksta haigestunud rasedale
töötajale sotsiaalmaksuvabalt vabatahtlikku haigushüvitist, kõrvaldades
nii töötajate ebavõrdse kohtlemise.
Töötajale tagab haigestumise korral asendussissetuleku esmalt tööandja
ja seejärel Tervisekassa. Tööandja peab maksma töötajale 4.−8.
haiguspäeva eest kohustuslikku haigushüvitist, mis moodustab 70 protsenti
töötaja keskmisest töötasust. Lisaks on tööandjal võimalik kuni
kohustusliku hüvitise maksmise perioodi lõpuni maksta maksuvabalt
vabatahtlikku hüvitist, et töötajal säiliks sel ajal keskmine
töötasu.
Raseduseaegse haigestumise või vigastuse tõttu tööst vabastatud naisele
ei võimalda kehtiv seadus aga tööandja vabatahtlikku haigushüvitist
maksta, mille tõttu võib raseda asendussissetulek olla teistest
töötajatest väiksem. Rasedale maksab haigushüvitist Tervisekassa 70
protsendi ulatuses tema eelmise kalendriaasta keskmisest tulust.
Eelnõu annab tööandjale võimaluse säilitada haiguse perioodil keskmise
töötasu ka rasedale. Võrdse kohtlemise tagamiseks on kuni kaheksanda
haiguspäevani makstav täiendav haigushüvitis sotsiaalmaksust vabastatud.
Hüvitise sotsiaalmaksusoodustus laieneb eelnõu järgi ka rasedatele
füüsilisest isikust ettevõtjatele. Sotsiaalkomisjon tegi teiseks
lugemiseks eelnõusse täienduse, mis välistab raseda füüsilisest
isikust ettevõtja arvestusliku haigushüvitise tuludest mahaarvamise ja
sedakaudu tulumaksust vabastamise.
Eelnõu on ajendatud õiguskantsleri ettepanekust viia sätted, mis ei taga
rasedale töötajale haigestumise korral teiste töötajatega vähemalt
samaväärset õigust asendussissetulekule, põhiseadusega kooskõlla.
Valitsuse algatatud käibemaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise
seaduse eelnõu (225
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/d0b2635d-5314-4d28-842b-
b961c167350a/kaibemaksuseaduse-ja-maksukorralduse-seaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-225-se-i>) eesmärk on tõhustada käibemaksupettuste vastast
võitlust piiriüleses e-kaubanduses.
Eelnõuga kehtestatakse makseteenuse pakkujatele kohustus säilitada
piiriüleste maksete saajate kohta käivad andmed ja edastada need kord
kvartalis maksuhaldurile, kui maksete koguarv ühe saaja kohta ületab 25
makset kvartalis. Maksuhaldurid edastavad andmed Euroopa Liidu kesksesse
elektroonilisse makseteabesüsteemi. Eelnõu on seotud ELi direktiiviga,
mis tuleb liikmesriikidel üle võtta ja rakendada järgmisest aastast.
Esimene lugemine – 21 eelnõu
Isamaa fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist maksustada täiendavalt pakendite ja
plasti kasutamist“ eelnõuga (65
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/939a0e46-f89f-4cc3-ba1b-
9c640d29b53b/riigikogu-otsuse-ettepaneku-tegemine-vabariigi-valitsusele-
loobuda-plaanist-maksustada-taiendavalt-pakendite-ja-plasti-kasutamist-
eelnou-65-oe>) soovitakse, et valitsus loobuks pakendite ja plasti
kasutamise täiendavast maksustamisest. Esitajate sõnul on eesmärk
pakendjäätmete teket vähendada õige, kuid on vale teha seda täiendava
maksustamise kaudu.
Isamaa fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine
Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist kaotada täiendav maksuvaba tulu
laste eest“ eelnõuga (66
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/930185f7-ca06-42fe-86ca-
604cb4823538/riigikogu-otsuse-ettepaneku-tegemine-vabariigi-valitsusele-
loobuda-plaanist-kaotada-taiendav-maksuvaba-tulu-laste-eest-eelnou-66-oe>)
soovitakse, et valitsus loobuks plaanist kaotada täiendav maksuvaba tulu
laste eest. Esitajate sõnul on maksuvaba tulu kaotamine vale, arvestades
Eesti demograafilist olukorda.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni algatatud relvaseaduse
muutmise seaduse eelnõu (19
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/de7c2460-608f-
485c-8025-710140b81b2d/relvaseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-19-se-i>)
kohaselt kaotaksid määratlemata kodakondsusega inimesed alates tuleva
aasta 15. märtsist õiguse omada relvaluba.
Praegu võivad määratlemata kodakondsusega inimesed omada relvaluba,
soetamisluba, paralleelrelvaluba, relvakandmisluba, kollektsioneerimisluba
või Euroopa tulirelvapassi kuni loal märgitud kehtivusaja lõpuni või
mõne muu loa kehtetuks tunnistamise aluse ilmnemiseni. Eelnõu kehtestaks
määratlemata kodakondsusega relvaomanikele sama pika üleminekuaja kui
Venemaa ja Valgevene kodanikele, kelle relvaload kaotavad kehtivuse ja kes
peavad oma relvadest loobuma hiljemalt 15. märtsiks 2024.
Riigikogu liikmete Evelin Poolametsa, Helle-Moonika Helme ja Rain Epleri
algatatud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõuga (75
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/70caeb29-45ff-42de-
9db0-25693c11dcc3/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-75-se-i>)
soovitakse tõsta kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantav
tulumaksumäär 11,96 protsendilt 11,97 protsendile. Algatajate sõnul
aitab omavalitsuste tulubaasi suurendamine kompenseerida viimaste aastate
kulude kasvu ja võimaldab neil paremini täita oma ülesandeid.
Riigikogu liikmete Kert Kingo, Arvo Alleri ja Siim Pohlaku algatatud
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (88 SE<https://www.riigikogu.ee/t
egevus/eelnoud/eelnou/16a3a2c6-5df8-411a-b128-e1fff83333bc
/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-88-se-i>) tõstaks kohaliku
omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava tulumaksumäära 11,96
protsendilt 12,08 protsendile.
Riigikogu liikmete Martin Helme, Leo Kunnase, Ants Froschi, Henn
Põlluaasa, Kert Kingo ja Rain Epleri algatatud tulumaksuseaduse muutmise
seaduse eelnõu (110 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/138
70261-9398-44c3-ad60-706c563b0309/tulumaksuseaduse-muutmise-seadus>)
tõstaks kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava
tulumaksumäära 11,96 protsendilt 12,05 protsendile.
Riigikogu liikmete Kert Kingo, Jaak Valge ja Varro Vooglaiu algatatud
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (112
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/eadeed20-e2f6-4d24-bcda-
71eb5681ef27/tulumaksuseaduse-muutmise-seadus>) tõstaks kohaliku
omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava tulumaksumäära 11,96
protsendilt 12 protsendile.
Riigikogu liikmete Martin Helme, Evelin Poolametsa ja Helle-Moonika Helme
algatatud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (116
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/1eb57e1e-
5a26-431f-b650-06c205851f6a/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-116-se>) tõstaks kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvesse
ülekantava tulumaksumäära 11,96 protsendilt 12,14 protsendile.
Riigikogu liikmete Ants Froschi, Mart Helme ja Leo Kunnase algatatud
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (127
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/81d2cf6a-
d11f-4347-b0e4-f5f53b03c3f7/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-127-se>) tõstaks kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvesse
ülekantava tulumaksumäära 11,96 protsendilt 12,07 protsendile.
Riigikogu liikmete Rain Epleri ja Martin Helme algatatud tulumaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõu (130
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/9026288f-ed9c-499f-
a0e5-d5c40aeb6976/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-130>) tõstaks
kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava tulumaksumäära
11,96 protsendilt 12,04 protsendile.
Riigikogu liikmete Arvo Alleri, Rain Epleri ja Evelin Poolametsa algatatud
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (133 SE<https://www.riigikogu.ee/
tegevus/eelnoud/eelnou/7436d684-7044-4a08-9ea5-2ed1cfda37be
/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-133-se>) tõstaks kohaliku
omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava tulumaksumäära 11,96
protsendilt 12,02 protsendile.
Riigikogu liikmete Helle-Moonika Helme, Arvo Alleri ja Martin Helme
algatatud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (150 SE<https://www.rii
gikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c7490496-8fa0-4a53-abb5-604dd5ba8a1b
/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-150-se>) tõstaks kohaliku
omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava tulumaksumäära 11,96
protsendilt 11,98 protsendile.
Riigikogu liikmete Rain Epleri ja Helle-Moonika Helme algatatud
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (151
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/35ca5ae5-a7c5-446e-
8c40-c31d574e3b58/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-151-se>)
tõstaks kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava
tulumaksumäära 11,96 protsendilt 12,16 protsendile.
Riigikogu liikmete Rain Epleri, Helle-Moonika Helme ja Kert Kingo algatatud
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (155
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/0ea7734b-
8c72-4b67-bea0-8f756120f0a4/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-155-se>) tõstaks kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvesse
ülekantava tulumaksumäära 11,96 protsendilt 12,12 protsendile.
Riigikogu liikmete Leo Kunnase, Mart Helme ja Ants Froschi algatatud
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (181
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/764dbf24-781a-
4ed4-bec9-97a5c25257c4/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-181-se>)
tõstaks kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava
tulumaksumäära 11,96 protsendilt 11,99 protsendile.
Riigikogu liikmete Jaak Valge, Arvo Alleri ja Varro Vooglaiu algatatud
tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (194
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/992a06d8-8853-431a-
bbc3-4410d7dc2dad/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-194-se>)
tõstaks kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava
tulumaksumäära 11,96 protsendilt 12,11 protsendile.
Riigikogu liikmete Jaak Valge, Anti Poolametsa ja Helle-Moonika Helme
algatatud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (199 SE<https://www.rii
gikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/956e1859-cada-4394-86b9-510d3f9ff4d2
/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-199-se>) tõstaks kohaliku
omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava tulumaksumäära 11,96
protsendilt 12,13 protsendile.
Riigikogu liikmete Helle-Moonika Helme, Evelin Poolametsa, Martin Helme ja
Anti Poolametsa algatatud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (253 SE
<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/966c86f5-8c88-4770-ba13-c8
5f0b51c0b9/tulumaksuseaduse-muutmise-seadus>) tõstaks kohaliku
omavalitsuse üksuste eelarvesse ülekantava tulumaksumäära 11,96
protsendilt 12,01 protsendile.
Isamaa fraktsiooni algatatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse
muutmise seaduse eelnõuga (63 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/
eelnou/9d370cb0-3f74-4a46-8080-23cfdd47dcc0/kohaliku-omavalitsuse-
korralduse-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-63-se>) soovitakse sätestada,
et kohalikud volikogud tohivad omavalitsusjuhtide töötasu ja hüvitist
muuta vaid järgmise koosseisu kohta.
Algatajate sõnul on muudatuse eesmärk välistada juhtumid, kus volikogud
tõstavad kohe pärast valimisi omavalitsusjuhtide palku. Nende hinnangul
ei ole õige, et volikogu arutab ja otsustab enda valitavate volikogu
esimeeste, aseesimeeste, linnapeade, vallavanemate ning linna- ja
vallavalitsuse liikmete palga suurendamist.
Isamaa fraktsiooni algatatud kodakondsuse seaduse muutmise seaduse
eelnõuga (67
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/4a02c599-3c68-407e-
ac41-203824ccde8d/kodakondsuse-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-67-se>)
soovitakse välistada Eesti kodakondsuse andmine ja taastamine inimestele,
keda on kriminaalkorras tahtlike kuritegude eest korduvalt karistatud,
isegi kui nende karistatus on kustunud. Algatajate sõnul oli sama keeld
algselt ka 1995. aastal vastu võetud kodakondsuse seaduses.
Kehtiva seaduse kohaselt võidakse Eesti kodakondsus erandina anda või
taastada inimesele, keda on kriminaalkorras tahtlike kuritegude eest
korduvalt karistatud ja kelle karistatus on kustunud, võttes arvesse
kuriteo toimepanemise asjaolusid ning süüdlase isikut.
Isamaa fraktsiooni algatatud erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse
muutmise seaduse eelnõu (70
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/5b506e34-55ea-
48e6-9a92-a8b93e0e7b19/erastamisest-laekuva-raha-kasutamise-seaduse-
muutmise-seaduse-eelnou-70-se>) lubaks erastamisest laekuvat raha kasutada
ka omandireformi käigus tagastatud ja muinsuskaitsealal asuva ehitise
hooldamiseks, remontimiseks, konserveerimiseks, restaureerimiseks ja
taastamiseks.
Algatajad leiavad, et kui omandireformi reservfondist eraldatavale
toetusele saaksid kandideerida ka muinsuskaitsealadel asuvate tagastatud
ajalooliste ehitiste omanikud, suurendaks see võimalusi Eesti
väärtuslikku kultuuripärandit säilitada.
Komisjoni istung
Riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 8.30: Riigikontrolli aruanne
„Ülevaade riikliku lennuettevõtte Nordica tegevusest“, kutsutud
Kliimaministeeriumi, Nordic Aviation Group ASi ja Riigikontrolli esindajad;
istung on avalik, toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et>
(ruum L333 ja videosild).
Sündmus
Kell 9 – Riigikogu liikmed kohtuvad Euroopa Julgeoleku- ja
Koostööorganisatsiooni Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste
osakonna delegatsiooniga (O. Strandmani nõupidamisruum).
Välislähetused
19.–28. oktoober
Parlamentidevahelise Liidu (IPU) Eesti delegatsiooni esimees Maris Lauri
ning liikmed Peeter Tali, Helmen Kütt ja Helle-Moonika Helme osalevad IPU
147. assambleel ja 12+ grupi töös Luandas Angolas.
25.–28. oktoober
Euroopa Liidu asjade komisjoni aseesimees Maria Jufereva-Skuratovski,
rahanduskomisjoni esimees Annely Akkermann ja komisjoni liige Jürgen Ligi
osalevad ELi stabiilsuse, majandusjuhtimise ja koordineerimise konverentsil
Madridis Hispaanias.
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


See õrn vanaemake tappis üheksa inimest ja mattis nad oma hooviKui mõelda halastamatule tapjale, ei pruugi väike armas vanaproua silme ette tulla. Paljud eeldavad, et eakas naine on õrn vanaemake, kes küpsetab ja koob. Tegelikult on küpses eas naised pannud aga toime tõeliselt õõvastavaid kuritegusid. Loe lähemalt, kui sa ei karda öösel unetuna väherda!Tamara Samsonova
Venelanna, kellel hüüdnimedeks Rappija Vanaema ja Baba Yaga, tabati 2015. aastal, kui ta jäi videole tassides kilekotte oma ohvri kehaosadega. Samsonova hoolitses Valentina Ulanova eest, aga kui lahvatas tüli pesemata nõude pärast, andis ta oma hoolealusele unerohtu ja saagis viimase elusana tükkideks.
Samsonoval võis olla rohkem ohvreid, sest ta kirjeldas oma päevikus abikaasa ja varasemate üürnike tapmist. 2017. aastal tunnistati ta süüdi vaid Ulanova mõrvas ja pärast paranoilise skisofreenia diagnoosi saamist läks ta vaimuhaiglasse.
Helen Golay ja Olga Rutterschmidt
Tuntud ka kui Santa Monica Tapja-Vanaemad, mõtlesid need kaks naist välja skeemi, kuidas meelitada kodutuid mehi oma majja ja lasta neil seejärel sõlmida elukindlustus. Seejärel ajasid nad mehed autoga alla, jättes mulje, et tegemist on õnnetusega ja juht põgenes sündmuskohalt.
Pärast kahe mehe tapmist said nad mõnusad 2,5 miljonit eurot, kuni ühel kindlustusfirmal tekkis kahtlus ja koostöös politseiga sai juhtum lahendatud. Naistele esitati 2008. aastal süüdistus ja nad saadeti eluks ajaks vangi.
Nancy Crampton-Brophy
Teda süüdistati selles, et ta tulistas 2. juunil 2018 oma abikaasat tema töökohal Oregoni kulinaariainstituudis. Asja teeb kõhedaks, et naine oli 2011. aastal kirjutanud essee pealkirjaga «Kuidas tappa oma abikaasat». 25. mail 2022 tunnistati Crampton-Brophy süüdi teise astme mõrvas ja talle mõisteti eluaegne vangistus.
Faye Copeland
Faye Copeland ja tema abikaasa Ray meelitasid väidetavalt hulkureid oma Missouri farmi, kus nad mõrvati ja surnukehad maeti kinnistul asuvale põllule. Lõpuks nad tabati ja mõlemad mõisteti surma, nii et Faye Copelandist sai 69-aastasena vanim surma mõistetud naine. 1999. aastal asendati tema karistus eluaegse vangistusega, kus ta 2004. aastal suri.
Leonarda Cianciulli
Seda itaallannat ajendas tapma ennustaja ettekuulutus. Cianciullile öeldi, et kõik tema lapsed surevad noorelt ja tema perekonda tabab kindlasti tragöödia. Ta rasestus 17 korda, kuid kaotas 13 last, sealhulgas kolm nurisünnituse tõttu. Ilmselt hakkas Cianciulli uskuma, et ta peab kaitsma oma ellujäänud laste elu musta maagia abil. Aastatel 1939–1940 tappis Cianciulli kolm naist. Seejärel tegi ta nende kehadest seepi ja teekooke, mida ta sõpradele pakkus. Lõpuks Cianciulli tabati ja ta tunnistas mõrvad üles. Correggio Seebivalmistaja hüüdnime kandnud naine mõisteti 30 aastaks vangi ja kolmeks aastaks varjupaika, kus ta 1970. aastal suri.
Gloria Marie Tensley
2016. aastal kolis Arkansase mees oma uue toakaaslase, 65-aastase Gloria Marie Tensley juurde, ja avastas tema kapist inimese luukere. Ta andis naise politseile üles ja selgus, et Tensley oli rahaks teinud tema kapist leitud surnud mehe sotsiaalkindlustustšekke. Võimud esitasid talle süüdistuse surnukeha väärkohtlemises ja kelmuses.
Nilda Sheffield
2015. aastal kirjutas Nilda Sheffield oma päevikusse, et tahab tappa oma tütart ja lapselapsi, et nood põrgusse ei läheks. Ta võrdles end Aabrahamiga, piiblikujuga, keda Jumal kutsus üles ohverdama omaenda poega. Florida vanaema tulistas seejärel 31-aastast Elizabeth Florest ja tema seitsme- ja kaheaastaseid lapsi, enne kui relva enda poole keeras. Väidetavalt uskus Sheffield, et perekond kohtub järgmises elus uuesti.
Angela Bingham
2016. aastal lämmatas Angela Bingham oma kolmeaastase lapselapse rätikuga surnuks, väites, et ta ei saa endale rahaliselt lubada lapse kasvatamist. Ta andis end ise üles ja politsei leidis ta viirukit põletamast, ilmselt et varjata laguneva surnukeha lõhna. Delaware'i võimud mõistsid ta 22 aastaks vangi.
Nannie Doss
Nannie Doss, a serial killer from America, also known as the "Giggling Granny," took the lives of four husbands, two kids, two siblings, her mom, two grandkids, and a mother-in-law from the 1920s to the 1950s. She had other nicknames too, like the Lonely Hearts Killer, the Black… pic.twitter.com/te2O68ZvKQ
— Fascinating (@fasc1nate) October 14, 2023

Ajakirjandus nimetas 1905. aastal sündinud Nannie Dossi Kõkutavaks Vanaemaks, kuna ta oli nii rõõmsameelne. Tema teod olid aga kõike muud kui rõõmsad. Oklahoma naine oli 30 aasta jooksul tapnud neli abikaasat, kaks õde, ema, pojapoja, ühe ämma ja õepoja. Väidetavalt pani ta mõrvad toime igavusest. Doss mõisteti 1955. aastal eluks ajaks vangi ja ta suri vangistuses kümme aastat hiljem.
Dorothea Puente
80ndatel juhtis Dorothea Puente (avapildil) pansionaati Californias Sacramentos ja mõrvas sealseid eakaid ja vaimse puudega elanikke, enne kui nende sotsiaalkindlustustšekid rahaks tegi. Ta mõisteti süüdi üheksa inimese mõrvas – ta sundis neid tablettidega üledoosi võtma ja hiljem mattis nad maja hoovi. Puente tabati 1988. aastal ja mõisteti süüdi 1993. aastal. Ta suri vanglas 2011. aastal 82-aastaselt, kirjutab Stars Insider.