Euroopa Liit on astumas järgmist sammu sõnavabaduse likvideerimise suunasUus digiteenuste seadus (Digital Service Act) annab Euroopa Liidule ulatusliku järelevalve õiguse kõigi veebiplatvormide üle. Rumeenia europarlamendisaadik Cristian Terhese sõnul on ELil nüüdsest õigus otsustada ükskõik millisel veebisaidil avaldatud sisu tõepärasuse üle.
„Euroopa Komisjon on võtnud appi Orwelli teose „1984“ ja nõuab liikmesriikidelt valitsuse poolt rahastatud tõeministeeriumide loomist tagamaks, et internetis ei leviks n-ö valed mõtted ja keelatud sõnad,“ rääkis Terhes The Telegraphile. Ta lisas, et demokraatlikus ühiskonnas otsustab siiski rahvas, mida pidada tõeks ja mida mitte.
25. augustil jõustunud regulatsioon näeb ette „usaldusväärsete teavitajate“ võrgustiku loomist liikmesriikides. Ühtlasi on plaanis panna paika uued standardid nn vihakõne, valeteabe ja pettusega võitlemiseks ning neid standardeid peavad järgima ka kõik suured digiplatvormid. Uued standardid on mõeldud nt Google’i, Amazoni, Facebooki ja teiste Euroopas tegutsevate platvormide ohjamiseks, aga need kehtivad ka kõigile teistele veebiplatvormidele, millel on üle 45 miljoni kasutaja ühes kuus. Seega on tehnoloogiahiiud sunnitud alluma Euroopa Liidu bürokraatidele. Näiteks teatas Facebook, et on loonud enam kui 1000 töötajaga osakonna, mille eesmärgiks on tagada vastavus ELi nõudmistele.
ELi ametnike sõnul ei piira uus regulatsioon sõnavabadust mitte kuidagi. Nende väitel on usaldusväärsete teavitajate paika seadmine liikmesriigi pädevuses ning iga liikmesriik peab tagama nende tegevuse vastavuse oma seadusandlusega. Seega Euroopa Liit veebisisu kontrolli justkui otseselt ei mõjutagi. „DSA kohaselt peavad veebiplatvormid võtma kasutusele vajalikud tehnilised ja korralduslikud meetmed tagamaks, et usaldusväärsete teavitajate märkustele reageeritakse prioriteetselt, et nendega tegeletakse ja et nendega seotud otsused võetakse vastu põhjendamatu viivituseta,“ selgitas Euroopa Komisjoni kõneisik. Tema sõnul tähendab see, et seaduspärase sisu eemaldamist DSA ei nõua. „Vastupidi, digiteenuste seadus teeb lõpu praegusele olukorrale, kus veebiplatvormidele ei kohaldata mitte mingeid miinimumstandardeid ja nad ei ole vastutavad oma sisu modereerimise eest.“
Usaldusväärsete teavitajate süsteem loodetakse paika saada 2024. aasta veebruariks.
Allikas: The Telegraph


Kaja Kallas: ma ei saa aru, kui kaugele te tahate minnaTäna Riigikogu korruptsioonikomisjoni ette kutsutud peaminister Kaja Kallas põikles konkreetsetest vastustest kõrvale ja süüdistas kõiki teisi, kaasaarvatud komisjoni esimeest Mart Helmet ning korrutas läbivalt, et ta ei saa aru, milles teda süüdistatakse.
„Mis see etteheide on? Ja kui kaugele te tahate minna?“ oli Kallase läbiv mantra.
Komisjoni liikmeid huvitas, kust pärineb raha, mille ta laenas abikaasa ettevõttele, mis on seotud äriga Venemaal.
Kallas ütles, et tema säästud pärinevad ajast, kui ta oli väga hea advokaat.
Kallas märkis, et on töötanud 28 aastat, neist 17 erasektoris, sealjuures on ta olnud kahe advokaadibüroo partner. “Olin väga hea advokaat ja teenisin hästi,” ütles Kallas mitu korda.
Ta lisas, et loomulikult ei ole tema säästud pärit viimase viie aasta arvelt tema poliitikas oleku ajal Eestis. Sealjuures kinnitas Kallas, et erasektoris olles teenis ta üheksa korda rohkem kui poliitikuna.
Sealjuures rõhutas Kallas, et ta ei ole poliitiku karjääri valinud raha pärast.
Küsimused Kallase rahaasjade kohta kerkisid esile seoses tema laenudega Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult. kahe laenu kogusumma oli 370 000 eurot.


Kivisse võib ju uskuda, aga vähki ravigu ikka päris arstVähidiagnoos laastab nii keha kui vaimu ja meeleheitel inimene võib klammerduda mõne kaheldava meetodi või uskumuse külge. Kaldudes nii äärmustesse, et ravi jääbki pooleli...“Neid juhtumeid, kus inimene tuleb tänaval vastu ja ütleb, et tal on nüüd vaimne teejuht ja ta jättis ravi pooleli, on meil ka siin Saaremaal ette tulnud,” räägib saarlane Kaie (nimi muudetud), kellel on töö tõttu olnud pidev kontakt vähidiagnoosi saanud inimestega.Kaie tunnistab, et eriliselt kurvaks muudavad need lood, kus inimene kaldub ekstreemsustesse ja välistab täielikult nn tavameditsiini. Või siis vastupidi - jääb lootma ainult sellele, ise oma seisundi paranemisele kaasa aitamata.Peale tavameditsiini on inimestel tihti kõige suurem usk loodusravisse, näiteks hiina meditsiini. Tihti on see arstiga kooskõlastatult, teatud sümptomite leevendamiseks või taastumiseks ka täiesti omal kohal.“Parima ravitulemuse saab ikkagi nii, et patsiendi ja tema ravimeeskonna vahel on usalduslikud suhted, inimesel on võimalus küsida ka ebamugavaid küsimusi,” lisab Kaie.Kaie sõnul näeb ta töös haigetega, et inimene otsib tasakaalu - ja seda nii tervises kui ka suhetes perekonnas. Haigus pingestab suhteid alati, kui puudub võimalus küsida kõiki inimest vaevavaid küsimusi ning pole võimalust oma hirmudest, ka surmahirmust, avatult rääkida. Nii on lihtne end suure mure sisse ära kaotada.Märka, et lähedane ei jääks üksi“Me oleme küll näinud olukordi, kus lähedased on väga hukkamõistvad patsiendi otsuste suhtes, märkamata, et patsient on tegelikult jäänud täiesti üksi ja väga selgelt enam ei mõtle, kelleltki küsida ka ei ole. Ja siis ilmuvad imeväel vaatevälja tervendajad, hingamisterapeudid, kivipoodnikud, elutreenerid ja muud terapeudid. Paraku võib hapras olekus inimene end sinna täielikult ära kaotada ning teha otsuseid, mis kokkuvõttes võtavad inimeselt igasuguse paranemislootuse,” räägib Kaie.Saaremaa vähiühingu juhatuse liige Meeli Lauk teab oma kogemustest, missugune näeb välja maadlus kurja sõralisega. Vähidiagnoosi saamisega võib vahel kaasneda niisugune vaimne turbulents, et mõnikord ei teagi, kumb ütleb enne üles, kas keha või mõistus. Nii tekibki kuhugi mingi vaakum, mida meeleheitesse ja hirmu uppuv inimene võib hakata täitma kaheldavate praktikate ja uskumustega.“Olen küll kohanud inimesi, kes saavad mõne raske diagnoosi, mis ei pruugi alati isegi vähk olla, ning jäävadki lootma, et neid tervendab šungiidivesi, mõni kivike, mantra või midagi muud sarnast. Inimene võib parema enesetunde nimel teha, mida ta soovib - kui on olemas kivi, millesse ta usub ja mida kaasas kannab ning see usk annab talle jõudu, siis miks mitte. Killustikku võib igaüks krõbistada, aga see ei tohi kalduda ekstreemsuseks, kus haige tõepoolest loobub igasugusest muust ravist,” räägib Meeli.Üks põhjus, miks inimesed langevad kõiksugu uskumuste küüsi, võib olla ka tõsiasi, et vähidiagnoosi saanud inimesel puudub sageli psühholoogiline ja samuti sotsiaalne tugi.“Tegelikult peaks see käima nii, et kui inimene saab teada, et tema keha ründab vähk, on otse ees tema raviarst või -meeskond, paremal käel psühholoogilist tuge pakkuv spetsialist ning vasakul käel sotsiaalvaldkonna esindaja, kes aitab orienteeruda paberimajanduses ja kõikvõimalikes toetustes.”Meeli meenutab, et tema üks esimesi küsimusi oma arstile oli: “Mida ma saan teha, et paranemisele kaasa aidata?” Omal käel uuris ta välja, et kasu võib olla hirmkallite probiootikumide võtmisest, kuid seepeale ütles arst, et Meeli hoiaks raha alles ning annaks selle parem oma lastele.Paljud patsiendid pelgavad hirmsasti keemiaravi ning mõni võib alla anda juba enne, kui ta on seda ravi üldse alustanud. “Minul ei olnud keemiaraviga mingeid karme kõrvaltoimeid. Seda enam, et praegu saab ravi ju Kuressaares. Võimalused on ajaga muutunud nii palju paremaks. Mina leian, et proovima peab alati. Ja kui vaja, hoia see kivike endal taskus, aga ravi tuleb ära teha. Vähemalt proovima peab, sest kõik elud on seda väärt, olgu inimene verinoor või juba eakas. Katkestada saab alati, aga proovima peab,” paneb Meeli südamele.Saaremaa vähiühingu juhatuses pikalt inimesi aidanud ning praegu Kuressaare haigla toetusfondi eesotsas tegutsev Siiri Rannama ütleb, et vähiühing ei tohi anda meditsiinilist nõu ega soovitada rohkem või vähem teaduspõhiseid preparaate.“Teovõimeline täiskasvanud inimene teeb ideaalis oma raviotsused koos arstiga. Küll aga näeme seda, et kui patsiendi ja arsti vahel puudub usaldus, kui patsient ei tunne end toetatuna, on ravi katkestamise või mitte vastu võtmise otsus palju kergem tulema. Sellepärast räägime, et inimesed - küsige teise arsti arvamust, kui usaldust ei ole. Tervis on meie kõige kallim vara, sellega mängimine lõpeb kümnel juhul kümnest halvasti,” räägib Rannama.Ta rõhutab, et ka see inimene, kes usub, et psühhedeelikumide söömine aitab tal jõuda “kõrgema minani” ning neljanda staadiumi vähk kaob siis nagu võluväel, ei tohiks jääda oma murega üksi.“Saame rääkida ohtudest ja püüda selgitada, kuid otsuseid teeb ikka inimene ise. Paraku ei aita kivipoest ostetud kivikeste vees leotamine ära hoida näiteks teatud keemiaravi kõrvalmõjuna tekkida võivaid suuhaavandeid või muid sümptomeid. Ei aita kiiritusravi tagajärjel tekkinud põletust ravida ka “õigete energiate ootamine teatud kindla kuuseisu ajal”,” ütleb Rannama. “Mida veel oleme täheldanud - rõhutan siinkohal, et mõistame vägagi hästi oma elu eest võitleva inimese meeleheidet, hirmu ja soovi abi saada - end kakaotseremooniate ja šamaanikoolituste ja psühhedeelsete seente söömise vahele ära kaotanud ja õhukeseks “vaimelnud” inimene leiab peagi, et ta “võngub energeetiliselt palju kõrgemal sagedusel” kui tema abikaasa, vanemad, lapsed, sõbrad. On juhtumeid, kus inimene rikub suhted oma lähedastega jäädavalt.”Väga kergelt unustame, et meil kõigil võib ju olla oma tõde, kuid meil ei ole alati õigus, ütleb Rannama, lisades, et abiotsija on alati nõrgemal positsioonil kui abipakkuja.“Kui ise saaksime anda universaalseid soovitusi ja inimesel on võimalusi, tasub konsulteerida usaldusväärse, kvalifitseeritud toitumisnõustajaga ja väga hoida oma vaimset tervist, vajadusel leida psühholoog - ma isegi soovitaksin seda igale inimesele - ja hea paariterapeut, kui suhted pereliikmete vahel võiksid olla paremad. Toitumisnõustaja ja füsioterapeudiga tasub konsulteerida juba enne, kui ravi algab.Ära usu kõike, mida guugeldadIga inimese õigus on küsida, mida ta saab ise oma tervise heaks teha, ning nende otsingute käigus võib jõuda igasuguste vastusteni. Mis iganes vastused internetiavarustest vastu vaatavad, on Saaremaa vähiühingu soovitus oma mõtted esmajoones rahulikult arstiga läbi rääkida.Kui otsingumootor lahti lüüa ja otsida soovitusi vähi ning muude raskete tõbede ja seisundite omal käel ravimiseks, leiab lehekülgede viisi “Cancer quackery” ehk “Vähiravi pettuse” alla koondatud juhtumeid.Paraku ei ole haruldased ka need lood, kus inimene jõuab ravimata jäänud haigusega haiglasse surivoodisse, täis kahetsust, et pole talle õigel ajal pakutud ravi vastu võtnud.Kui jätta kõrvale soovitused, millel võib ehk isegi olla positiivne mõju ja loogika, siis näiteks küünlateraapia kõrvadele, emuõli pruukimine ja uroteraapia võiks küll kohe kõrvale jätta ning jätkata ikka arstide määratud raviga.Küünlateraapia all mõistetakse alternatiivmeditsiini tehnikat, mille käigus pannakse kõrvadesse süüdatud küünlad väidetava terapeutilise efekti saavutamiseks. Ütlematagi selge, et säärasel praktikal pole täheldatud ühtegi kasulikku tulemust vähi korral, küll aga võivad põlevad küünlad kõrvades põhjustada tõsiseid vigastusi.Vähi ravimiseks soovitatud emuõli saadakse emu rasvkoest ning reklaamitakse paljude tõbede, kaasa arvatud vähi ravimiseks. Uroteraapia käigus üritatakse vähki ja teisi haigusi ravida omaenda uriini joomise või süstimisega. Taas võib kinnitada, et seni pole veel tõendatud, et uriin või emuõli vähki põdevatele inimestele ükskõik mis kujul kasu tooks.Saades ränga diagnoosi, seisavad paljud inimesed silmitsi uue reaalsusega, kus neil tuleb edaspidi hakkama saada. Varem elujõuline ja vaba inimene võib tunda end kammitsetuna, kinni omaenda haiges kehas. Paraku võib tema ümbert kaduda ka tugivõrgustik ja sõbrad, kes tunnevad, et nad ei oska haigega kuidagi käituda ega rääkida.Vähk ei nakka, rõhutavad vähihaiged ise. Kuigi ka terve tugivõrgustikuga inimesed võivad langeda pseudoteaduse võrku, on hulga suurem oht sellesse püünisesse kinni jääda inimestel, kel tuleb lootust ja tuge üksinda otsida."Üks põhjus, miks inimesed langevad kõiksugu uskumuste küüsi, võib olla ka tõsiasi, et vähidiagnoosi saanud inimesel puudub sageli psühholoogiline ja samuti sotsiaalne tugi."MEELI LAUK: “Killustikku võib igaüks krõbistada, aga see ei tohi kalduda ekstreemsuseks, kus haige tõepoolest loobub igasugusest muust ravist.” MAANUS MASINGKristina Õun


Wise jagab stipendiume, et tuua rohkem naisi IT-sektorisseWise'i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuht Sandra Horma.Foto: Wise
PRO tellijale
Wise jagab teist aastat järjest koostöös Tartu Ülikooli sihtasutusega välja 2000-eurosed stipendiumid Arvutiteaduse instituudi naisüliõpilastele. Toetuse eesmärk on suurendada naiste osakaalu tehnoloogiavaldkonnas.
2000-euroseid stipendiume jagatakse nii sügis- kui ka kevadsemestril ja sellega kaasneb individuaalne erialane mentorlus oma ala tippspetsialistidelt ning võrgustiku loomise võimalused.
Wise’i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuht Sandra Horma sõnul usuvad nad ettevõttes, et parimate toodete ja teenuste loomiseks on vaja mitmekesist keskkonda. Andmed aga täna näitavad, et naiste osakaal võrreldes meestega, on idusektoris märkimisväärselt väiksem.
“Probleemist ainult rääkimine aga lahendust ei too ning peame valdkonnaüleselt tegutsema, luues naistele sektorisse sisenemiseks ning personaalseks arenguks lisavõimalusi, toetades nende haridusteed, ning tutvustades laiemale publikule, sealhulgas noortele, valdkonna põnevaid karjääriteid,” selgitas Horma.
Sügissemestri stipendiumile saab avaldusi esitada 4. septembrist kuni 10. oktoobrini Tartu Ülikooli SA lehel.
Stipendium avas uusi uksi
Eelmisel õppeaastal pälvis Wise’i stipendiumi magistrant Kea Kohv, kes enne IT-valdkonda sisenemist töötas IT-õiguse nõuniku ja konsultandina.
“Wise’i stipendium on aidanud katta minu õppemaksu, sest teise magistrikraadina on andmeteadus minu jaoks tasuline. Sel suvel külastasin ka Wise’i kontorit, kust sain uusi kontakte ning tutvusin eri valdkondade inimeste ja nende tööga. Mentorluse tipphetk oli kohtumine Wise’i vanemandmeteadlasega, kellelt sain kaasa häid mõtteid ja inspiratsiooni nii ülikooliõpingute kui ka oma erialase töö jaoks,” rääkis Kohv.
Täna tegeleb Kea loomuliku keele töötluse mudelite ja masinõppe seletamismeetoditega, kombineerides õigusalaseid teadmisi masinõppega.


Kallas ei osanud komisjonile öelda, millal ta Novariale laenu andis   Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil ei osanud peaminister Kaja Kallas (RE) öelda, millal täpselt andis ta laenu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult. Nii Kallas ise kui ka Valdo Randpere (RE) kritiseerisid teravalt komisjoni tegevust ja asusid ründama komisjoni esimeest Mart Helmet (EKRE).   Istung algas sellega, et komisjoni esimees Mart Helme (EKRE) ja Priit Sibul (Isamaa) küsisid Kallaselt Arvo Halliku poolsete laenu kasutamise selgituste kohta juunikuises ERR-i artiklis. Nimelt ütles Hallik siis Kallaselt saadud 350 000 eurose laenu kohta, et nüüd tuleb investeeringud panna nii-öelda tagurpidi tööle ehk muuta likviidseks, sest endale ehitatakse uut maja Kuusalu valda. "Algab maja ehitamine, siis panemegi raha kokku ja enamus sinna läheb. Oleme sellega juba kolm aastat tegelenud. Siiani on käinud pikalt projekteerimine, nüüd hakkab see huvitav osa ehk ehitamine ja sel suvel peaks juba midagi näha olema," lausus Hallik. Kallas vastas, et Hallik on selgituse keeruliselt sõnastanud. "Kui te oskate lugeda, siis "teeme selle tehingu tagurpidi tagasi", "muudame laenu likviidseks". Kui te mõistate nende sõnade tähendust, siis te saate aru, et ei saa samal ajal maksta tagasi laenu ja ehitada selle sama laenu eest maja. Ehk laen justkui jääks teie arusaama järgi sinna äriühingusse ja samal ajal maja ka valmiks. Ehk "tagurpidi tagasi" ja "likviidseks muutmine" ilmselt on väga selge, mida selle rahaga tehakse. Kui enne oli sinna ettevõttesse laenatud, see ettevõte maksis mulle selle laenu tagasi ja seda laenu, mis on minu raha, ma kasutan selleks, et eraisikuna ehitada maja," vastas Kallas. Kallas rääkis, et tema abikaasa ei ole kordagi öelnud, et see laen saaks minna kuidagi maja ehituseks. "Maja ehitame me eraisikutena, laenu andsin ma finantsvaldusettevõttele Novaria Consult. Kõik, kes tahavad teada, kuhu see laen läks, saavad võtta selle Novaria Consulti majandusaasta aruande ja sealt vaadata," lausus Kallas.  Millal andis Kallas laenu Novaria Consultile?  Priit Sibul kutsus Kallast üles hoiduma andmast hinnanguid tema lugemisoskusele ja lausetest aru saamisele. Sibul küsis millal Kallas laenu Novaria Consultile anti ja kas laenulepingut oleks võimalik komisjoni liikmetel näha. Sibul soovis ka laenuraha liikumise kohta kuupäevi. Kallas ei osanud enda sõnul öelda, millal täpselt ta kõnealuse laenu on teinud. Sibul küsis, kas see oli 2022. aastal või 2023. aastal. "Kuna te mind igasugustes asjades süüdistate, siis ma ei julge sellele küsimusele praegu vastata. ma tahan olla kindel, kuna pärast jälle öeldakse, et ma olen valetanud," vastas Kallas. Mart Helme ütles, et avalike andmete järgi on Kallas andnud Venemaaga äri teinud firmale laenu ja sellele soovib komisjon selgitusi. Helme sõnul oli Kallase avalike huvide deklaratsioonide järgi viie aasta jooksul Kallase sissetulek oluliselt väiksem kui laenusumma 350 000 eurot. Helme sõnul tekitab see teema küsimuse ka santažeeritavuse kohta. Kallas vastas, et Novaria Consultil ei ole muud tegevust, kui on finantsvaldusettevõte. Kallas rääkis, et laen on tagasi makstud juunis, juulis ja augustis koos intressidega ja ta on intresside pealt maksnud tulumaksu. Kallas rääkis, et tema sissetulek advokaadina oli üheksa korda suurem kui tema palk poliitikuna. "Ma olen töötanud 28 aastat, nendest 17 aastat erasektoris advokaadina. Ma ei ole neid sääste teeninud viimase viie aasta jooksul, pigem on need teenitud varasemalt. Alustasin väga vara töötamist advokaadibüroos. Ma olin väga hea advokaat ja teenisin väga hästi. Poliitikasse ma ei tulnud raha teenimise pärast, vaid seetõttu, et ma tahtsin Eesti jaoks midagi ära teha. Ja nüüd küsimus santažeeritavusest. Kas santažeeritav on see peaminister, kellel on raha ja kellele ei pea panema igal reedel kaasa maksumaksja raha eest delikatesside korvi ja jooke autosse või see peaminister, kellele seda peab tegema. Igatahes mina maksumaksjale tulen odavam kui mõni teine peaminister," rääkis Kallas. Kallase sõnul tänavu Novaria Consultile laenatud 22 000 eurot ei ole ta veel tagasi saanud. Tõnis Mölder (KE) rääkis, et tema arusaama järgi on Kallas 350 000 eurot andnud 2022. aastal ja 22 000 eurot 2023. aastal. Mart Helme ja Priit Sibul küsisid Kallaselt, kas laenulepingut on võimalik näha. "Kas mul on kohustus see laenuleping esitada? Ma tahaks teada, kui kaugele see asi läheb? Kas järgmiseks küsitakse kogu pangakonto väljavõtet? Ma tahaks aru saada, mis on see murekoht, mis on jäänud selgusetuks selles avalike huvide deklaratsioonis, mille ma olen teinud väga läbipaistvalt. Mina olen olnud avatud ja aus ja mul ei ole olnud midagi varjata," ütles Kallas. Mart Helme sõnul soovib komisjon selgust saada, kas laenatud raha kasutati ka Venemaal raha teenimiseks. "Me tahame olla kindlad, et te ei ole midagi valesti teinud," sõnas Helme. "Minu abikaasal ei ole Vene äri. Neil oli väga väike vedude maht enne seda kui sõda algas. Selle nad lõpetasid ära kuu aega pärast sõja algust. Nad vedasid oma suuromaniku kahe erineva tehase vahel kaupa. See on see, mida ma tean. Aga see ei puutu minusse, sest mina olen andnud raha Novaria Consultile, mitte nendele äriühingutele. Kui te ütlete, et mingiks Vene äriks on läinud raha, siis sellist Vene äri ei ole olemas," lausus Kallas. "Nad lõpetasid igasuguse toimetamise Venemaal kuu pärast sõja algust. Ja edasi aitasid oma suuromanikku. Kas seda saab lugeda Vene äriks? Kui sul ei ole Vene kliente, sa ei jäta sinna ühtegi eurot, rubla, ega dollarit, sa ei osta sealt mitte midagi, sa ei müü sinna mitte midagi, siis millise valemi järgi seda saab nimetada Vene äriks," küsis Kallas. Priit Sibul küsis, millal sai Kallas teada, et tema abikaasa tegeles Venemaa suunalise äriga. Kallas vastas, et sai kõigest teada pärast seda kui ajakirjanikud selle teema vastu huvi tundma hakkasid. Kallas rõhutas veelkord, et Venemaa suunalist äri ei ole olnud.  Kallas: ma soovin, et mind koheldaks võrdselt kõikide teistega  Kallas ütles retooriliselt, et kui temalt hakatakse panga väljavõtteid nõudma, siis peaks seda tegema ka kõik riigikogu liikmed. "Mida ma soovin, on see, et mind koheldaks võrdselt kõikide teistega. Ma saan aru, et mulle öeldakse, et mulle on kõrgemad nõudmised kui kõikidele teistele, aga minu meelest see ei ole õiglane. Minu meelest võiksid olla kõikidele täpselt samasugused nõudmised," rääkis Kallas. Komisjoni sotsiaaldemokraadist liige Eduard Odinets tegi ettepaneku, et seoses Novaria Consultile antud teise,22 000 euros suuruse laenuga, võiks Kallas esitada uue deklaratsiooni ning märkida märkuste lahtrisse lepingu sõlmimise kuupäev ja intress. See aitaks Odinetsi sõnul võtta maha kahtlusi ja küsimusi. Kallas ütles kommentaariks, et tema õppetund on vastupidine. "Mina, kes olen teinud kõik avalikuks, siis kui ma veel avalikustan, siis küsimusi tuleb juurde." Mart Helme ütles seepeale, et küsimused tekivad seetõttu, et info on vastukäiv, mitte seetõttu, et on oldud avalik. Erakonda Eesti 200 kuuluv komisjoni liige Irja Lutsar ütles, et temale ei jää muljet, et Kallasel ei võiks olla kõne all olevaid rahasummasid. "Inimene, kes väga palju töötab, tal jääb suhteliselt vähe aega raha kulutamiseks," sõnas Lutsar. Tõnis Mölder ütles, et Kallas võiks komisjoni liikmetele avalikuks teha oma 2010. aasta tuludeklaratsiooni. Istungil võttis komisjoni aseesimehe Eerik-Niiles Krossi asendajana ka reformierakondlane Valdo Randpere, kes viis teema kõrvale ja küsis selle kohta, kas mõni erakond on küsinud Metaprindilt toetust. Randpere kritiseeris komisjoni tegevust Kaja Kallase skandaali uurimisel ja ütles, et komisjonil puudub vastav pädevus. Kohati emotsionaalseks läinud komisjoni istungil tekkis komisjoni esimehel Mart Helmel konflikt ja tuline sõnavahetus nii Kaja Kallasega kui ka komisjoni reformierakondlasest liikme Valdo Randperega. Nii Kallas kui ka Randpere hakkasid rääkima Mart Helme raha teenimisest, tema Venemaa suursaadikuna töötamise ajast ning tema Suure-Lähtru mõisa ehituseks kasutatud rahast. [embedded content]    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


VIDEO | Kaja Kallas imestab: kas on kahtlus, et olen midagi valetanud või varjanud? Seda ju ei ole„Ma olen olnud oma sissetulekute suhtes täiesti aus ja läbipaistev,“ toonitas peaminister Kaja Kallas pärast tänast erikomisjoni. Siiski pole ta nõus jagama oma sissetulekute väljavõtteid ajast, kui oli veel advokaat.
Kallas oli seoses idavedude skandaaliga kutsutud hommikul korruptsioonivastase erikomisjoni istungile. Jutuks oli näiteks see, kust Kallas ikkagi võttis 350 000 eurot, mille laenas oma abikaasa Arvo Halliku firmale Novaria Consult. Nüüd on teada, et käesoleval suvel maksis Hallik selle raha Kallasele tagasi. Takkaotsa laenas Kallas juulis Novaria Consultile veel 20 000 eurot. Seda summat pole Hallik veel tagasi maksnud. „See on mõeldud investeerimiseks,“ on Kallas öelnud.
Komisjoni liige Tõnis Mölder (Keskerakond) arvas, et oleks alust tutvuda Kallase tuludeklaratsioonidega aastast 2010, et näha sissetulekute suurust laenuraha kontekstis.
Kallase meelest läheb see aga liiga kaugele. Ta kordas intervjuus Delfile mõttekäiku, mida on kasutanud ka varem. „Kas on kahtlus, et olen midagi valetanud või varjanud? Seda ju ei ole. Milles mind siin praegu süüdistatakse, sellest ma aru ei saa.“
Skandaal lahvatas 24. augustil. Järgmisel päeval toimus valitsuse pressikonverents, mille järel ütles Kallas: „Ma tõesti ei saa aru, mis see otsene etteheide mulle on, milles mind süüdistatakse.“
Kallas ütles täna ka seda, et selle skandaali puhul on avatus talle õpetanud, et kui ta midagi ka räägib, siis küsitakse veel ja veel ja veel. „Kuskilt maalt tuleb piir, ka minu privaatsusel.“ Argumendina tõi ta esile sellegi, et tal on NATO saladuste luba, mis tähendab, et tema tausta on kontrollitud ja midagi vastuolulist pole leitud.
Millal täpselt Kallas esimese laenulepingu (350 000 eurot – toim) sõlmis, ta enda väitel peast ei teagi. Ta olevat üritanud istungi ajal telefoni abil veebipangast vaadata, aga nii kaugeid andmeid seal ei näidata. „Ma tõesti ei taha eksida,“ sõnas ta. „Kui mälu järgi ütled, siis kasutatakse [seda] jälle sinu vastu. Ma võin lepingu esitada, aga ennustan, et sealt (opositsiooni poolt – toim) öeldakse, et tuleb veel küsimusi.“
Kallas: midagi uut polnud
Kallase enda meelest ei esitatud komisjoni istungil tema jaoks uusi küsimusi ja sisu. „Opositsioon soovib seda asja näidata väga negatiivses valguses, igatpidi üleval hoida. Öeldes ühes lauses sõnad „peaminister“ ja „Venemaa“. Ma ei ole šantažeeritav ja ei ole olnud šantažeeritav.“
Kallas torkas ka, et kui tahetakse kaugeid rahaasju näha, võiksid oma väljavõtted kõigile tutvumiseks tuua ka kõik riigikogu liikmed. „Mart Helme on hoobelnud, kuidas ta on miljonär. Kui hakkate vaatama: kuidas inimene on saanud miljonäriks, kui ta on töötanud vaid riigiasutustes? Mina olen töötanud erasektoris 17 aastat,“ märkis Kallas. Ta lisas, et tegi kolleegidega väga palju tööd ajal, mil toimusid suured erastamised. „Teenisime ka väga palju raha, aga kulutused on mul alati olnud väikesed.“
Tänane istung kestis veidi üle tunni. Komisjoni esimees Mart Helme sõnas, et küsimusi on peaministrile veel palju, mistap kutsutakse ta ilmselt uuesti komisjoni ette.
Istungi ajal läks Kallase ja Helme vahel ka parajaks verbaalseks kismaks. Näide siin.
Leiab, et jalgealune on kindel
Skandaal lahvatas 23. augustil, kui sai avalikuks, et Stark Logistics on Ukraina sõja ajal jätkanud tegevust, mis on seotud Venemaaga. Kallase abikaasa Arvo Halliku firmale Novaria Consult kuulus 24,8% firmast Stark Logistics. Tolle klient on omakorda Metaprint, kes tegutseb siiani ka Venemaal. Stark Logistics aitab logistika ja vedudega.
Kallas on korduvalt öelnud, et tema tagasi ei astu. „Mul on väga kahju, et selline olukord on üldse tekkinud. Ma kindlasti vabandan kõigi ees, kes sellest riivatuna on end tundnud, aga mina saan vastutada nende moraalsete hinnangute eest, mida ma olen ka andnud,“ märkis ta eelmisel nädalal.
Täna sõnas ta, et arvab, et tema jalgealune on kindel.
Reformierakondlased ja koalitsioonipartnerid on teda pigem toetanud, vähemalt avalikult. Eelmisel reedel kogunes Reformierakonna juhatus. Hanno Pevkur sõnas pärast seda intervjuus Vilja Kiislerile, et Kallas andis siiralt kõigest ülevaate.
Opositsioon väidetavat siirust aga ei usu, juttu on olnud umbusaldamisest. Riigikogu sügisistungjärk stardib tuleval esmaspäeval.


Andres Metsoja: Kallasel on usalduskapital otsas! Usalduse kaotus on poliitikule võrdne aga surmaotsusegaPeaministri ümber lahvatanud kriis ei ole veel lõppenud, vaid jõuab 11. septembril algava riigikogu sügisistungjärgu fookusesse. Ilmselt võimendub seetõttu ka jätkuv obstruktsioon.
Esmaspäevane riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istung kujunes kahjuks Mart Helme ja Kaja Kallase tüliks. Ilmselt oli see ka peaministri soov, sest ta ei tulnud komisjoni istungile mitte oma äritegevust kirjeldavate dokumentidega – neid ta otsis ja ei leidnud telefonist –, vaid Helme varasemate tsitaatide kogumikuga.
See näitab jätkuvalt, et peaminister ei mõista olukorra tõsisust ning temal lasuvat kohustust Eesti riigi tõsiseltvõetavuse taastamiseks tagasi astuda.
Kaja Kallas on oma sõnade ja tegudega tõestanud, et ta ei hinda usaldusväärsust kui poliitiku ühe olulisema kapitali tähtsust. Hoomatavast minevikust oli meeldejäävamaid hetki see, kui Kallas kutsus oma huultelt lugema, et maksud ei tõuse.
Venemaa agressioonisõjas Ukraina vastu on Kallas olnud üks valjuhäälsemaid sanktsioonide nõudjaid ning Venemaa äriajamise vastustajaid. Samal ajal oli tema abikaasal osalus transpordifirmas, mis uhas Venemaa vahet saadetisi viia. Käi minu sõnade ja mitte mu tegude järgi või vastupidi?
Markantsemaid näiteid oli riigifirma Operaili plaan hakata Soomes vedama Vene niklit senise Soome vedaja asemel. Pruukis see uudis vaid teatavaks saada, kui Kallas sõna otseses mõttes keelas Operailil seda tehingut teha. Stark Logistics aga toimetas sel ajal Venemaa-suunal segamatult edasi.
Enamgi veel, peaminister teatas ka komisjoni istungil, et tegu oli kahe Eesti firma vahelise tehinguga ja tema abikaasa ettevõte ei jätnud Venemaale sentigi. Et Stark Logisticsile maksis raha „Eesti ettevõte“, mille kümnetesse miljonitesse ulatuv käive tuli äritegevusest Venemaal, kes toetas sellelt tasutud maksudega Vene riiki, ei näi tema jaoks vähemalgi määral murettekitav.
Samamoodi puikles Kallas kõrvale küsimusest, kas Stark Warehousing, kus tema abikaasa jätkuvalt osalust omab ning mille müügist too keeldus, ladustab kaupa, mille sihtriik on Venemaa. Laod on ju Eesti pinnal – see on peaministri arvates piisav õigustus, miks mitte anda sellele moraalset hinnangut.
Peaminister on loonud olukorra, et kui ta kõnelema hakkab, siis tekib kuulajal raskusi tema uskumise ja usaldamisega. Usalduskrediidi kaotus on poliitikule võrdne surmaotsusega. Selle asemel, et nüüd näidata ülimat siirust ja läbipaistvust, et Eesti avalikkus saaks ammendavad vastused tema enda käitumise kohta, keeldub ta jätkuvalt avalikustamast enda abikaasa ettevõttele antud laenulepingut.
Kaja Kallas on oma sõnade ja tegudega tõestanud, et ta ei hinda usaldusväärsust kui poliitiku ühe olulisema kapitali tähtsust.
Selle asemel üritab ta keerata vinti peale, nähes nuhkimissüüd kõigil teistel, aga tema ise peab ainsaks eksimuseks „liigset avatust“.
Väärib rõhutamist: Kaja Kallas on jätkuvalt peaminister. Oma avalikes väljaütlemistes viimase nädala jooksul on ta korduvalt rõhutanud, et tema soov on olla koheldud kui kõiki teisi ministreid ja riigikogu liikmeid. Ta ei mõista, et peaminister, Eesti riigi kõrgeim esindaja, ei ole lihtne poliitik, vaid latt peab olema väga palju kõrgemal. Selle lati mahaajamist on ta käesoleva skandaali jooksul praktiseerinud korduvalt.
Olen üsna kindel, et peaministri ümber lahvatanud kriis ei ole veel lõppenud, vaid jõuab 11. septembril algava riigikogu sügisistungjärgu fookusesse. Ilmselt võimendub seetõttu ka jätkuv obstruktsioon. Eesti riik vajab juhtimist ja maine- ning usalduskriisist väljumise hoovad on peaministri, tema erakonna- ja koalitsioonikaaslaste kätes.


Kallas: olen laenu andnud ka sõbrannadele, kes pole raha tagasi maksnudRiigikogu täna toimunud korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil selgus, et peaminister Kaja Kallas on julgelt laiali jaganud oma raha, mida on tema sõnul kasutatud nii ilusalongi kui restorani loomiseks.
Peaminister Kaja Kallas käis korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil selgitusi jagamas peamiselt 350 000 euro suuruse laenu kohta, mille laenas oma abikaasa ettevõttele Novaria Consult. Komisjoni esimees Mart Helme (EKRE) leiab, et istungi lõpuks küsimustele vastuseid ei saadudki.


Pirita tee hotellikelmi süüdimõistev otsus päästis ta tagaotsitava staatusestPoolteist aastat tagaotsitav olnud Marina Huttunen mõisteti täna süüdi arvutikelmuses. Talle määrati tingimisi vangistus, millega seoses tühistati ka mullu märtsis tagaotsitavaks kuulutamine.
Mullu kevadel kuulutas politsei tagaotsitavaks Marina Huttuneni, endise nimega Sangla. Põhjuseks suuremahulise arvutikelmuse osas läbiviidavast politseiuurimisest hoidumine.
Pirita teel Aquamarine′i hotelli pidanud Huttunen kelmitas süüdistuse kohaselt koos nüüdseks juba süüdimõistetud Mihhail Štšiptoviga aastatel 2016–2017 nende varasemate klientide nimel booking.com vahendusel topeltbroneeringuid tehes napilt alla 40 000 euro. Veel üks kolmesaja euro suurune arve oleks lisanud süüdistusse paragrahvi, mille kohaselt teeniti kriminaaltulu „suures ulatuses“.
46 tuvastatud episoodi puhul kasutati broneeringuteks peamiselt välismaiseid pangakaarte.
Kahjukandjaks jäi lõpuks LHV pank, kes alles 2017. aasta märtsis hakkas saama tagasinõudeid hotellile väljastatud kaardimakseterminali abil sisestatud kaarditehingute kohta. Seda põhjusel, et kaartide omanikud ei olnud broneeringutes nähtaval ajal hotellis teenust tellinud. Pank oli seega sunnitud loobuma kaardiomanikele tehtud nõuetest.
Panga poolt juba hotelli arvele tehtud ülekannet ei olnud aga enam tagasi võimalik võtta, sest Štšiptstov ja Huttonen olid jõudnud raha välja võtta. Pank sai otsest varalist kahju 37 000 euro ulatuses, tsiviilhagina nõuti koos lisandunud kuludega süüdimõistetud Štšiptsovilt välja 73 000 eurot.
Kui Štšiptstov mõisteti kelmuses süüdi juba tunamullu, siis Huttunen kohtumenetlusest hoidus. Tema kaitsja vandeadvokaat Vladimir Sadekovi on Päevalehele varem selgitanud, et süüdistatav proovis küll juba esimeseks istungiks kohale ilmuda, kuid piiri pealt saadeti ta tagasi Venemaa föderatsiooni.
„Tal on võlgnevus Venemaal ja ta ei saa Vene seaduse järgi üle piiri minna,“ selgitas Sadekov. Venemaale oli Huttunen läinud ajutiselt Soomest.
„Ma nägin seda käskkirja või määrust, mille järgi tal ei lubatud üle piiri tulla. Ta tahtis... Ja ma pean uskuma, et ta juba sõitis. Aga ta peatati ja saadeti tagasi Venemaa föderatsiooni,“ selgitas Sadekov.
Sadekovi sõnul pakkus ta kohtule välja ka, et Huttunen võiks ehk istungitel video teel osaleda, kuid kohus leidis, et see ei ole võimalik. Seda seetõttu, et Venemaaga Eestil kriminaalasjade õigusalane koostöö puudub.
Nõnda mõistetigi Huttuneni üle kohut tagaselja, teda esindas istungitel advokaat Sadekov.
Harju maakohus mõistis Huttuneni täna süüdi arvutikelmuses. Seejuures õigeks mõisteti ta sama paragrahvi alapunktides, mis näeb ette korduvat ja grupiviisilist tegutsemist.
Huttunenile määrati poolteist aastat vangistust, mida ei pöörata täitmisele, kui ta kolme ja poole aasta jooksul ei pane toime uut tahtlikku kuritegu. Tema suhtes kehtestatud vahistamismäärus tühistati, mis tähendab, et enam ei ole ta tagaotsitav.
Huttunenilt mõisteti välja ka sundraha 1087 eurot ning menetluskulusid pea 3000 euro eest.
Osaliselt rahuldati ka LHV esitatud tsiviilhagi, millega mõistetakse Huttunenilt välja 36 028 eurot plus viivis. Lisaks peab Huttunen pangale tasuma ka menetluskulusid 583 euro eest plus sellegi viivis.


VIDEO I Kallas ei osanud komisjonile öelda, millal ta Novariale laenu andisRiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil ei osanud peaminister Kaja Kallas (Reformierakond) öelda, millal täpselt andis ta laenu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult. Nii Kallas ise kui ka Valdo Randpere (Reformierakond) kritiseerisid teravalt komisjoni tegevust ja asusid ründama komisjoni esimeest Mart Helmet (EKRE).
Istung algas sellega, et komisjoni esimees Mart Helme (EKRE) ja Priit Sibul (Isamaa) küsisid Kallaselt Arvo Halliku poolsete laenu kasutamise selgituste kohta juunikuises ERR-i artiklis.
Nimelt ütles Hallik siis Kallaselt saadud 350 000 eurose laenu kohta, et nüüd tuleb investeeringud panna nii-öelda tagurpidi tööle ehk muuta likviidseks, sest endale ehitatakse uut maja Kuusalu valda.
“Algab maja ehitamine, siis panemegi raha kokku ja enamus sinna läheb. Oleme sellega juba kolm aastat tegelenud. Siiani on käinud pikalt projekteerimine, nüüd hakkab see huvitav osa ehk ehitamine ja sel suvel peaks juba midagi näha olema,” lausus Hallik.
Kallas vastas, et Hallik on selgituse keeruliselt sõnastanud.
“Kui te oskate lugeda, siis “teeme selle tehingu tagurpidi tagasi”, “muudame laenu likviidseks”. Kui te mõistate nende sõnade tähendust, siis te saate aru, et ei saa samal ajal maksta tagasi laenu ja ehitada selle sama laenu eest maja. Ehk laen justkui jääks teie arusaama järgi sinna äriühingusse ja samal ajal maja ka valmiks. Ehk “tagurpidi tagasi” ja “likviidseks muutmine” ilmselt on väga selge, mida selle rahaga tehakse. Kui enne oli sinna ettevõttesse laenatud, see ettevõte maksis mulle selle laenu tagasi ja seda laenu, mis on minu raha, ma kasutan selleks, et eraisikuna ehitada maja,” vastas Kallas.
Kallas rääkis, et tema abikaasa ei ole kordagi öelnud, et see laen saaks minna kuidagi maja ehituseks.
“Maja ehitame me eraisikutena, laenu andsin ma finantsvaldusettevõttele Novaria Consult. Kõik, kes tahavad teada, kuhu see laen läks, saavad võtta selle Novaria Consulti majandusaasta aruande ja sealt vaadata,” lausus Kallas.
Millal andis Kallas laenu Novaria Consultile?
Priit Sibul kutsus Kallast üles hoiduma andmast hinnanguid tema lugemisoskusele ja lausetest aru saamisele. Sibul küsis millal Kallas laenu Novaria Consultile anti ja kas laenulepingut oleks võimalik komisjoni liikmetel näha. Sibul soovis ka laenuraha liikumise kohta kuupäevi.
Kallas ei osanud enda sõnul öelda, millal täpselt ta kõnealuse laenu on teinud.
Sibul küsis, kas see oli 2022. aastal või 2023. aastal.
“Kuna te mind igasugustes asjades süüdistate, siis ma ei julge sellele küsimusele praegu vastata. ma tahan olla kindel, kuna pärast jälle öeldakse, et ma olen valetanud,” vastas Kallas.
Mart Helme ütles, et avalike andmete järgi on Kallas andnud Venemaaga äri teinud firmale laenu ja sellele soovib komisjon selgitusi. Helme sõnul oli Kallase avalike huvide deklaratsioonide järgi viie aasta jooksul Kallase sissetulek oluliselt väiksem kui laenusumma 350 000 eurot. Helme sõnul tekitab see teema küsimuse ka šantažeeritavuse kohta.
Kallas vastas, et Novaria Consultil ei ole muud tegevust, kui see on finantsvaldusettevõte.
Kallas lisas, et laen on tagasi makstud juunis, juulis ja augustis koos intressidega ja ta on intresside pealt maksnud tulumaksu.
Kallas rääkis, et tema sissetulek advokaadina oli üheksa korda suurem kui tema palk poliitikuna.
“Ma olen töötanud 28 aastat, nendest 17 aastat erasektoris advokaadina. Ma ei ole neid sääste teeninud viimase viie aasta jooksul, pigem on need teenitud varasemalt. Alustasin väga vara töötamist advokaadibüroos. Ma olin väga hea advokaat ja teenisin väga hästi. Poliitikasse ma ei tulnud raha teenimise pärast, vaid seetõttu, et ma tahtsin Eesti jaoks midagi ära teha. Ja nüüd küsimus santažeeritavusest. Kas santažeeritav on see peaminister, kellel on raha ja kellele ei pea panema igal reedel kaasa maksumaksja raha eest delikatesside korvi ja jooke autosse või see peaminister, kellele seda peab tegema. Igatahes mina maksumaksjale tulen odavam kui mõni teine peaminister,” rääkis Kallas.
Kallase sõnul tänavu Novaria Consultile laenatud 22 000 eurot ei ole ta veel tagasi saanud.
Tõnis Mölder (Keskerakond) rääkis, et tema arusaama järgi on Kallas 350 000 eurot andnud 2022. aastal ja 22 000 eurot 2023. aastal.
Mart Helme ja Priit Sibul küsisid Kallaselt, kas laenulepingut on võimalik näha.
“Kas mul on kohustus see laenuleping esitada? Ma tahaks teada, kui kaugele see asi läheb? Kas järgmiseks küsitakse kogu pangakonto väljavõtet? Ma tahaks aru saada, mis on see murekoht, mis on jäänud selgusetuks selles avalike huvide deklaratsioonis, mille ma olen teinud väga läbipaistvalt. Mina olen olnud avatud ja aus ja mul ei ole olnud midagi varjata,” ütles Kallas.
Kallas: mingit Venemaa äri ei ole
Mart Helme sõnul soovib komisjon selgust saada, kas laenatud raha kasutati ka Venemaal raha teenimiseks.
“Me tahame olla kindlad, et te ei ole midagi valesti teinud,” sõnas Helme.
“Minu abikaasal ei ole Vene äri. Neil oli väga väike vedude maht enne seda kui sõda algas. Selle nad lõpetasid ära kuu aega pärast sõja algust. Nad vedasid oma suuromaniku kahe erineva tehase vahel kaupa. See on see, mida ma tean. Aga see ei puutu minusse, sest mina olen andnud raha Novaria Consultile, mitte nendele äriühingutele. Kui te ütlete, et mingiks Vene äriks on läinud raha, siis sellist Vene äri ei ole olemas,” lausus Kallas.
“Nad lõpetasid igasuguse toimetamise Venemaal kuu pärast sõja algust. Ja edasi aitasid oma suuromanikku. Kas seda saab lugeda Vene äriks? Kui sul ei ole Vene kliente, sa ei jäta sinna ühtegi eurot, rubla, ega dollarit, sa ei osta sealt mitte midagi, sa ei müü sinna mitte midagi, siis millise valemi järgi seda saab nimetada Vene äriks?” küsis Kallas.
Priit Sibul küsis, millal sai Kallas teada, et tema abikaasa tegeles Venemaa suunalise äriga.
Kallas vastas, et sai kõigest teada pärast seda kui ajakirjanikud selle teema vastu huvi tundma hakkasid. Kallas rõhutas veelkord, et Venemaa suunalist äri ei ole olnud.
Allikas: ERR


Kuula, milliseid apsakaid on juhtunud sünnipäeva tähistava Äripäeva raadio eetrisÄripäeva raadio tiim eelmisel aastal, kui oli raadio 5 aasta sünnipäev. Fotol vasakult: Lauri Leet, Gregor Alaküla, Mai Kroonmäe, Anete Hela Pulk, Birjo Must.
Autor: Äripäev
Äripäeva raadio sai esmaspäeval kuueaastaseks. Selleks puhuks pandi kokku lühike klipp saatevigadest.
Ikka juhtub, et kolleeg ütleb mõne sõna, mis ajab kaassaatejuhi naerma nii, et ei saa enam edasi rääkida, või ei suuda saatejuht keerulist nime välja hääldada. No jube naljakas!
Samas võib muutuda rohepesu rahapesuks ja keset uudiste lugemist minna sireen tööle. Mis seal ikka!
Parimad saatevead nüüd kuulamiseks siin:
Äripäeva raadio toob eetrisse uued saated ja suurendab leviala
Äripäeva raadio toob tagasi mõned varasemad saatesarjad ja lisab programmi ka uusi sarju, ütles Äripäeva raadio juht Mai Kroonmäe.
Osasid Äripäeva raadio saateid avaldab ka Lääne-Virumaa Uudised oma kodulehel ja need on kättesaadavad kõigile meie tellijatele. Saated on koondatud meie podcastide lehele, mis asub siin.
Kroonmäe rääkis Äripäeva raadio hommikuprogrammis, et näiteks üks naasev saatesari on "Obskuurne majandus".
Lisaks avalikustas Kroonmäe uudise, et Äripäeva raadio hakkab levima ka Järvamaal ja Raplamaal. Kuigi intervjuus sai levimise algusajaks hõigatud järgmine aasta, siis tegelikult saab raadiot maakondades kuulda juba septembri teisest nädalast.
Sel nädalal jätkab ka Lääne-Virumaa Uudiste podcastisari "Viru võnked" uute külalistega. Saade on eetris korra nädalas.
Intervjuud Mai Kroonmäega saab kuulata siit:
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Riigikogu eelinfo teisipäevaks, 5. septembriksRiigikogu eelinfo teisipäevaks, 5. septembriks
Komisjoni istung
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni erakorralisel istungil –
kell 12.30: kohtumine Kaitsepolitseiameti peadirektori Margo Pallosoniga.
Sündmused
Kell 10 – Põhjamaade toetusrühm kohtub Islandi endiste
parlamendiliikmetega (J. Tõnissoni nõupidamisruum).
Kell 10.30 – riigikaitsekomisjoni esimees Kalev Stoicescu kohtub Kanada
välisministri esindaja Robert Oliphantiga.
Kell 12.30 – Riigikogu esimees Lauri Hussar osaleb tippkohtumisel Tallinn
Digital Summit (Kultuurikatel).
Kell 14 – Riigikogu liige Margit Sutrop kõneleb avatud valitsemise
partnerluse tippkohtumise raames toimuval avatud parlamendi teemalisel
seminaril. Seminari töökeel on inglise keel. Seminarist on
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/5/et> (Riigikogu
konverentsisaal).
Kell 16 – majanduskomisjoni esimees Priit Lomp ja liige Andres Sutt
kohtuvad Rootsi parlamendi transpordi- ja kommunikatsioonikomisjoniga (O.
Strandmani nõupidamisruum).
Kell 16.45 – Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta esineb
kõnega tippkohtumisel Tallinn Digital Summit (Kultuurikatel).
Kell 17.30 – Riigikogu Eesti-Prantsusmaa parlamendirühma esimees Andres
Sutt kohtub Prantsuse Rahvusassamblee Prantsuse-Eesti sõprusrühma juhi
Luc Lamirault’ga.
Välislähetused
1.–6. september
Väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson osaleb 7. Tbilisi Rahvusvahelisel
Konverentsil Tbilisis Gruusias.
2.–14. september
Tuumaenergia toetusrühma esimees Mario Kadastik ja liige Toomas Uibo
osalevad Eesti tuumaenergia töörühma visiidil Ameerika Ühendriikidesse.
5.–8. september
Korruptsioonivastase erikomisjoni liige Eduard Odinets osaleb 32.
majandusfoorumil Karpaczis Poolas.
Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
631 6592, 510 6179
merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


"Map tea, egas ma möni kloun ole"Kuressaare Haigla Toetusfondi lehel saab lugeda ühe tänaseks II kursuse lõpetanud saarlasest õendustudengi päevikuid, mis on toored, ausad ja autentsed. Avaldame need autori loal muutmata kujul ka Saarte Hääle veebis."Täna sain pidada maha vestluse härraga, kes oli kindlal arvamusel, et teda hoitakse siin haiglaseinte vahel karistuseks mingisuguse õõvastava kuriteo eest. Kogu personal on vangivalvurid ning käimas on mingi ulatuslik vandenõu.
Ausaltöeldes ma ei saanudki lõpuni aru, kas ta mõtles seda kõike pooleldi huumoriga või arvas tõsiselt, et siin on lahti rullumas mingi „Shawshank redemption“ või „Shutter island“ tüüpi olukord.
Vahetasin härral käe peal olevat sidet. Istub vaikselt voodi äärel, kõlgutab jalgu ja ütleb „Opsti!“ kui üks suss varba otsast maha kukub. „Nonii, side vahetatud, kõik on uus ja puhas ja kena,“ ütlen talle pärast töö lõpetamist. Vaikus.
„Kas ma nüüd saan koju?“ küsib ta pilku minu silmadesse lukustades. „See ei ole kahjuks minu otsustada. Kui arst leiab, et oled nüüd piisavalt terve ja kõbus, saad kohe minna. Seni aga tahame sul natuke aega veel silma peal hoida ning veenduda, et sul kõik hästi oleks“ vastan rahustuseks. Härra ägestub. „MILLE EEST MIND SIIN KINNI HOITAKSE? Kus mo dokumendid on? Milles mind süüdistatakse?“
No okei. Enam mul ükski närv ei liigu, sest alles hetk tagasi tulin välja palatist, kus üks teine patsient ähvardas mind sussiga visata selle pärast, et ma keeldusin talle kohvikust jäätist toomast. See on natuke irooniline, arvestades, et tal endal olid mõlemad jalad amputeeritud ning alles mõni aeg tagasi murdsime piike selle pärast, et ta ei söandanud ise end ratastooli vinnama ning üürgas iga kord kedagi appi.
Jäätisteks ei olnud mul sel hetkel aega. Pealegi oli ta juba keresse ajanud kaks jätsi ning veel ei olnud isegi keskpäev. Olgugi, et ta oma münte kokku kraapides pakkus mulle alati altkäemaksu („Näe, võta kohvikust üks mulle ja too endale ka“). Hakkasin juba vaikselt kartma, et saab varsti talle toimikusse lisada ka diabeedi.
Tema puhul oli tegu täieliku asendustegevusega, sest osakonnas ei antud talle kärakat ja piirati suitsetamist, niisiis oli vaja kuskilt oma dopamiini laks kätte saada. Pärast mu alatut keeldumist ja tema vaimustavat tantrumit rullis ta veidi aega hiljem end ratastooliga õeposti, kus ma parajasti arvutisse sissekandeid tegin. Tajusin juba ta olekus peegeldumas patukahetsust eelneva bravuuritsemise pärast.
„Ära isegi mõtle,“ ütlen arvutist pilku tõstmata. Ma tean küll, et ta pugejalik maneer on tingitud sellest, et ta kas tahab suitsu (jälle) või tuleb taaskord kangekaelselt vehkima oma sente täis kilekotiga, mida ükski, tema arvates tühi inimhing siin osakonnas, ei ole nõus viima kohvikusse ja jäätise vastu vahetama.
„EIIII, ma ei tahagi jäätist! Mõtlesin ümber. Tahaks küpsist ja kommi. Domino küpsist. Ja marmelaadi kommi. Pakiga. Ühe saad omale ka. Kommi, mitte paki.“ Ikkagi keeldusin, sest töö oli pooleli. Sain vastuseks vaid „KURADI KURAT“ ning juba kihutas ta 100 km/h mööda koridori tagasi oma palatisse.
Isehakanud vang aknaäärses voodis oli aga endiselt arvamusel, et kõik siin ilmas sakib ega ilmutanud just suurimat vaimustust, kui tulin teda jalutustiirule kaasa kutsuma. Samuti ei uskunud ta mo väiteid, et ta dokumendid on kõik kindlas kohas, mitte Somaaliasse maha müüdud.
Üldse on praegu siia osakonda kokku sattunud parajad tüübid. Ühed poisid 4. palatist otsustasid korraldada kavala diversiooni. Pidasime just istungit-koosolekut, kui puhketuppa astub sisse põetaja ning küsib: „Kuulge, poisid neljandas väidavad, et nad pole süüa saanud.“ Võtsin seda maru isiklikult, sest ma tean, et olin see, kes nendele söögi ette viis. Mis mõttes? Kas ma olen täiesti delulu? Uurisime asja. Selgus, et tüübid olid kõik kenasti ära söönud, aga, ja ma tsiteerin,“ tahtsid lihtsalt, et noored praktikandid uuesti nende tuppa tuleksid“. Kahjuks see plaan neil läbi ei läinud.
Erilist nalja pakub tervele osakonnale üks tore naine, kes väänab kõik olukorrad ja nähtused värssideks. Selline mönus parajalt korpulentne tädi, kelle puhul mul tekkis kohe tunne, et ta teeb raudselt megahäid pannkooke. Osakonna perenaine käib taaga (ja muidugi paljude teistega) aeg-ajalt jutustamas, paneb käe ümber nagu vanale tuttavale ning nõnda nad siis teineteist naerutavad.
Kui kõik need tema haikud saaksid biidi ka peale, peaksid Nublud, Reketid ja Eminemid hirmust konkurendi ees vaikselt tudisema. Tahtsime ta esitlust videosse ka võtta, aga siis ta, käre mutt, sajatas seepeale: „Map tea, egas ma möni kloun ole.“
Kui vähegi aega on, jään mõne patsiendiga pikemalt jutustama ning on näha, et osadel on tõesti puudus suhtlemisest. Näis, et mõni isegi ei kipu niiväga koju minema. Üks naine ütles mulle, et kodus ei oota teda mitte keegi, siin on tal aga terve palatitäis jutukaaslasi. Vähemalt oskab mõni igas asjas positiivset leida."


IMF Eestile: te olete pooled maailma riigid kahtlaseks nimetanud, keskenduge oluliseleTäna avaldas Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) rahvusvahelise rahapesuraporti, milles andis ülevaate Balti ja Skandinaavia riikide olukorrast. Eesti puhul torkab silma raha väljavool teatud riikidesse ning viis, kuidas meie ametnikud ja pangad riskidega ümber käivad.IMFi värskes raportis seisab Eesti kohta, et piiriülesed maksed olid suuremad kuni aastani 2013, siis jäi nende osakaal väiksemaks, aga alates 2020. aastast on nende osakaal jälle suurenema hakanud. Viimase kahe aastaga on need mahud lausa kahekordistunud.
Sealjuures saab suuremat osa rahaliigutamisest selgitada majandustegevusega. Kümne riigi sekka, kellega Eesti kõige enam makseid vahetab, kuuluvad näiteks teised Skandinaavia riigid. Siiski: IMF toob välja, et majandustegevusega ei saa päris selgitada Suurbritanniaga toimuva maksetegevuse mahtu ning Leedust Eestisse tehtavaid makseid. Samuti ei saa ainuüksi majandustegevusega selgitada rahaa voolamist Šveitsi, Hong Kongi, Lichtensteini, Singapuri, Maltale, Araabia Ühendemiraatidesse, Mani saarele, Gibraltarile, Mauritiusele ja Monacosse.
IMF tõi Eesti kohta käivas kokkuvõttes välja, et Eestil on väga lai kahtlaste riikide nimekiri. Sinna on IMFi sõnul sattunud peaaegu pooled maailma finantsjurisdiktsioonid - tervelt 110 riiki. «Arvestades, et Eestil on väga väikesed maksete mahud enamike kõrge riskiga riikide nimekirja riikidega, võib olla kasulikum keskenduda jurisdiktsioonidele, millega on olulises mahus maksetegevust ja millel on oluline rahapesuriski potentsiaal,» anti raportis Eestile nõu.


Kallas: annan erikomisjonile lepingud ja kontoväljavõtted laenutehingu kohta, kui lubate, et rohkem küsimusi ei küsiPeaminister Kaja Kallas (RE) lubas Postimehega rääkides, et edastab juba täna õhtul riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile lepingud ja kontoväljavõtted tema abikaasa Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consultile antud laenude kohta.Kui erikomisjoni liikmed küsisid Kallaselt tänasel istungil, kas ta on nõus jagama lepinguid ja kontoväljavõtteid konkreetsete tehingute kohta, reageeris peaminister tõrjuvalt. Ta küsis, kui kaugele selliste palvetega välja minnakse ning kas ühel hetkel palutakse tal jagada tervet konto väljavõtteid.
Sama küsis ta pärastlõunase koalitsiooninõukogu istungi järel Postimehelt: «Kas te ütlete, et kui ma esitan lepingu ja pangakonto väljavõtted nende maksete kohta, siis te ei küsi enam ühtegi küsimust?» ütles ta. Ta lisas: «Kui te lubate, et te rohkem küsimusi ei esita, siis ma esitan veel täna selle laenulepingu ja pangakonto väljavõtted ka sellele komisjonile.»
Tänasel komisjoni kuulamisel küsiti Kallaselt ka, kas ta võiks jagada enda tuludeklaratsioone ajast, kui ta töötas veel advokaadina, et tõestada, et tal tõepoolest oli abikaasale laenamiseks üle 350 000 euro olemas. «Kas teile tundub see mõistlik? Isegi maksuamet hoiab neid seitse aastat. Minu tegevus enne seda, kui ma poliitikuks läksin 2010. aastal, mis on 13 aastat tagasi... Ma ei ole midagi varjanud, ma pole kuskil jätnud midagi deklareerimata, ma olen maksnud nende summade pealt,» lausus ta Postimehele. «Mind on läbi valgustatud nii palju kui on absoluutselt võimalik. Mul on NATO kõige kõrgema taseme load. Siis võiks olla nii, et kõik opositsioonipoliitikud teevad eeskujuna avalikuks kõik tuludeklaratsioonid aegade algusest kuni nad tööle läksid. Võiks olla mingi piir. Maksuamet on selle jaoks, riigikogu tegelegu seadusandlusega, see on riigikogu roll, mitte panna püsti mingeid uurimusi, mille menetluseks neil pädevusi pole.»
Terve tänane erikomisjoni istung on avalikkuses juba parasjagu kriitikat kaasa toonud. Näiteks riigikontrolli kommunikatsiooninõunik Toomas Mattson märkis, et tänane kuulamine oli näide sellest, kuidas nii komisjoni liikmed kui ka peaminister hälbivad selgelt teemadest ja konkreetsetest küsimustest.
Mattson kirjutas: «Nad võiks ometi kordki vaadata, kuidas nt USA Kongressi uurimiskomisjonides või UK parlamendikomisjonides käib suhtlus, küsimuste esitamine ja vastamine. Samas oli ka peaminister, kes teadis väga hästi, mis teemadest juttu tuleb, selgelt ette valmistamata, mis on täiesti sobimatu, ega suutnud isegi vastata küsimusele, millal täpselt üks või teine leping on sõlmitud ja kammis istungi ajal telefoni. Ja komisjoni liikmed ei peatanud teda ega esitanud tihti küsimust uuesti, kui peaminister küsimusele vastas nihkega ehk mitte täpselt küsimusele, mis on esitatud. Kokkuvõttes - mõlemalt poolt täielik kaootiline jama. Komisjon on iseäranis näidanud küsitlemisel läbimõtlematust ja peaminister ettevalmistamatust.»
Miks Kallase nägemuses tänane komisjon nii käest läks ning mis mulje tal tänasest kuulamisest jäi? «Eks see mulje on, et minult nõutakse asju, mida teistelt ei nõuta. Seda ma üritasingi välja tuua. Ma olen olnud väga avatud ja aus ning selle eest mind praegu nuheldakse.»
Samuti küsis Postimees Kallaselt, kas ta tunneb, et Venemaal äri edasi ajav Metaprint pettis Stark Logisticsut, kui veoettevõte arvas, et aitab Metaprintil Venemaal pelgalt äri kokku pakkida. «Metaprinti kohta peate küsima Metaprintilt, Stark Logisticsult Stark Logisticsult. Isegi minu abikaasa pole enam selle ettevõttega seotud.»
Kas Metaprinti tegevus läheb vastuollu Kallase moraalsete põhimõtetega? «Ma olen olnud kogu aeg seda meelt ja väga selgelt öelnud välja, et igasugune tegevus Venemaal peab lõppema, kuni sõda Ukrainas kestab.»

Lauri Läänemets
Madis Veltman

Läänemets: me ei pruugi vastuseid saada, kui komisjon õigeid küsimusi ei küsi

Sotsiaaldemokraatliku erakonna juht Lauri Läänemets tõdes, et tal ei ole pädevust hinnata, kas kõik see, mida kirjutab, on täpselt nii ka olnud. Sotsid on tema sõnul lootnud, et erikomisjonde arutelud annavad kindluse, kuidas skandaali keskmes faktid ja kronoloogia täpselt olid.
«Ma saan aru, et ega komisjon ega täna ei pingutanud vist ka, et faktilist-kronoloogilist järjekorda tuvastada. Seal keskenduti muudele asjade, nii et ma kardan, et me ei pruugi vastuseid saada, kui komisjon õigeid asju ei küsi,» nentis ta.
Nii nagu välisminister Margus Tsahkna (Eesti 200) märkis eelmisel nädalal, et Kallas peab usalduse taastamiseks järgmisi samme astuma, peab ka Läänemets usalduse taastamist nii peaministri institutsiooni, valitsuse kui Eesti riigi suhtes oluliseks. Kuid see on ainult Reformierakonna enda teha. «Kõige olulisem asi, mida Eesti inimesed tahavad teada, on et probleemi mõistetakse ja sellest saadakse aru. Lõpuks on see nende valik, kuidas nad seda kõike teevad.»
Kui skandaali alguse järgsel valitsuse pressikonverentsil ütles sotsist regionaalminister Madis Kallas, et nende erakonnal rohkem küsimusi ei ole, siis Läänemets selgitas nüüd, et see oli pelgalt tolle hetke seisuga tehtud avaldus. «Tema teadis küsida neid küsimusi, mis sel hetkel meedias üleval olid olnud. Neile sai ta vastused. Sellel hetkel rohkem küsimusi ei olnud. See ei tähenda, et hiljem poleks rohkem küsimusi tekkinud. Pärast on nii palju informatsiooni ajakirjanduses tulnud, üks leht kirjutab üht ja teine teist.»
Läänemets lisas, et hetkel pole mureks isegi konkreetselt vastuseta jäämine, vaid just asjaolu, et neid vastuseid on liiga palju. «Mina olen lugenud erinevaid versioone ühe, teise ja kolmanda kohta. Mina ei tea enam, mis õige on.»


Kallas lubas esitada erikomisjonile lepingud ja kontoväljavõttedTALLINN, 4. september, BNS – Peaminister Kaja Kallas lubas Postimehega rääkides, et edastab esmaspäeva õhtul riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile lepingud ja kontoväljavõtted tema abikaasa Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consultile antud laenude kohta.
Kui erikomisjoni liikmed küsisid Kallaselt esmaspäevasel istungil, kas ta on nõus jagama lepinguid ja kontoväljavõtteid konkreetsete tehingute kohta, reageeris peaminister tõrjuvalt. Ta küsis, kui kaugele selliste palvetega välja minnakse ning kas ühel hetkel palutakse tal jagada tervet konto väljavõtteid.
Sama küsis Kallas pärastlõunase koalitsiooninõukogu istungi järel Postimehelt: "Kas te ütlete, et kui ma esitan lepingu ja pangakonto väljavõtted nende maksete kohta, siis te ei küsi enam ühtegi küsimust?". Ta lisas: "Kui te lubate, et te rohkem küsimusi ei esita, siis ma esitan veel täna selle laenulepingu ja pangakonto väljavõtted ka sellele komisjonile."
Esmaspäeval komisjoni kuulamisel küsiti Kaja Kallaselt ka, kas ta võiks jagada enda tuludeklaratsioone ajast, kui ta töötas veel advokaadina, et tõestada, et tal tõepoolest oli abikaasale laenamiseks üle 350 000 euro olemas.
"Kas teile tundub see mõistlik? Isegi maksuamet hoiab neid seitse aastat. Minu tegevus enne seda, kui ma poliitikuks läksin 2010. aastal, mis on 13 aastat tagasi. Ma ei ole midagi varjanud, ma pole kuskil jätnud midagi deklareerimata, ma olen maksnud nende summade pealt," lausus Kallas Postimehele.
"Mind on läbi valgustatud nii palju kui on absoluutselt võimalik. Mul on NATO kõige kõrgema taseme load. Siis võiks olla nii, et kõik opositsioonipoliitikud teevad eeskujuna avalikuks kõik tuludeklaratsioonid aegade algusest kuni nad tööle läksid. Võiks olla mingi piir. Maksuamet on selle jaoks, riigikogu tegelegu seadusandlusega, see on riigikogu roll, mitte panna püsti mingeid uurimusi, mille menetluseks neil pädevusi pole," lisas peaminister.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kas sul on tõesti lapse jaoks rahast kahju?150eurone iluprotseduuride kinkekaart lastaiaõpetajale? 200 eurot lasteaia lõpupeo tarvis? 40 eurot rühmarahaks? Kustmaalt pingutavad lapsevanemad üle ega arvesta sellega, et kõigil ei ole võrdseid võimalusi?Uus õppeaasta on käes ja lasteaedades-koolides rahakogumised jälle käima läinud. Küsides, kui kalleid väljasõite, pidusid või õpetajate kinke ühes või teises lastekollektiivis tehakse, märkan, kuidas emad ükshaaval süttivad. Kuulates kümnete emade lugusid, näib, et igas lasteaiarühmas on just need kindlad paar ema, kes kipuvad kõike veidi liiga suureks paisutama. „Nad elavad ise ka üle oma võimete. Väike koht, ikka räägitakse,“ poetab üks ema. „Neil on liiga palju vaba aega,“ arvab teine. „Nende raha tuleb meeste käest ja nad ei tea ise, kui raskelt raha teenimine käib,“ pakub kolmas. Ühestki liialt priiskavast isast ma kummalisel kombel ei kuule.„Küsimus pole selles, et mina ei saaks maksta. Aga tean mitmeid vanemaid, kellele käib see üle jõu, ja hädasolija ju ise seda ei ütle,“ usaldab üks ema. Teised arvavad, et raiskamine pole lihtsalt mõistlik. Aga mõned tunnistavad, et maksavad, hambad ristis, toidulaua arvelt kõik ära - kahju oleks last millestki ilma jätta.Mitmed emad räägivad, et ei soovi ise raha koguda. Nad teavad oma laste kollektiividest, et laekuriks ei kipu eriti keegi, sest on neid, kes summasid ära ei maksa. Ja seda ilmselt lihtsal põhjusel - küsitu on liiga suur.Kurvima loo räägib kolme lapse ema Kersti: „Kõige raskem oli siis, kui ma ei saanud õpetaja kingitusse panustada ja minu kolme lapse nimed jäeti kaardilt välja. Teised lapsed teadsid sellest ja hakkasid minu lapsi kiusama.“ Tema sõnul läheb kolme koolilapse peale õppeaasta jooksul 300 eurot puhtalt kingituste, väljasõitude ja pidude tarvis - seda on tema tagasihoidliku sissetuleku juures selgelt liiga palju.MIKS SA SÜNNITASID LAPSED, KUI MAKSTA EI TAHAMeriti tütred on 14- ja 4aastased. „Kui mu vanem laps käis lasteaias, olid tema rühmakaaslastel väga aktiivsed vanemad, kes muudkui korraldasid üritusi ja jõulumaadel käike. Ühel hetkel märkasin, et üks laps ei käinud kunagi neil päevil kohal, kui oli mõni etendus, pidu või väljasõit. Mul oli temast väga kahju,“ räägib ta.Kui siis aktiivsed emad hakkasid korraldama lõpupidu, mida pidid külastama ka Elsa ja Superman ning mille jaoks tuli igal perel välja käia 125 eurot, tõstis Merit häält. „Ütlesin, et mõnes peres lõpetab teine laps põhi- või keskkooli, kõigil lihtsalt pole seda raha. Korraldajad tegid mulle selgeks, et tahan laste peo ära rikkuda.“Õnneks hääletasid mitmed lapsevanemad rahakotiga - jätsid lihtsalt ülekande tegemata. „Siis nõudsid korraldajad, et ülejäänud peavad selle võrra rohkem maksma. Mina polnud nõus. Korraldajad solvusid seepeale nii hirmsalt, et tühistasid kõik plaanitu.“ Pidu siiski ära ei jäänud, vaid tehti teiste vanemate eestvedamisel, veidi tagasihoidlikumana, ent lastele kindlasti meeldejäävana. Iga pere panustas 40 eurot.Noorema tütre sõime lõpupidu pani taas Meriti õiglustunde proovile. „Mai lõpus sain kirja, et 8. juunil on pidu, kõik peavad maksma 38 eurot. Selle eest plaanisid korraldajad esinejaid, torti ja õpetajatele lilli. Kirjutasin vastu, et minu arvates ei peaks sõime lõpetamine nii suurejooneline olema. Sain vastuseks, et maksavad ainult need pered, kes osaleda soovivad. Kuueteistkümnest perest tahtis osaleda kaheksa. Kuulsin kõiksugu vabandusi, miks ei osaleta. Pakkusin, et ehk on asi ülepaisutatud summas. Viimaks vahetati esinejad odavamate vastu, summa läks väiksemaks ja paljud pered siiski osalesid.“ Meriti sõnul oli pidu tore, ehkki mudilased nautisid rohkem ringijooksmist ja snäkke kui esinemist.Lõpupeol ei suutnud Merit keelt hammaste taga hoida. „Ütlesin, et selliseid asju võiks pikemalt ette öelda, mitte arvata, et inimesed leiavad 38 eurot kohe. Sain vastuseks, et miks ma siis üldse sünnitasin lapsed, kui ma ei jõua nende eest maksta. Asi pole ju selles, et mina ei jõua maksta, aga ma samastun kergelt nendega, kes ei jõua. Praegu on kõik hinnad ja euribor järsult tõusnud.“SAADAME ÕPETAJA ILUSALONGILisaks küsitavale rahasummale võib vanemates küsimusi tekitada selle kasutus. „Lasteaiaõpetaja viimase sünnipäeva eel sain kirja ettepanekuga, et võiksime õpetajale kinkida 150eurose ilusalongi kinkekaardi,“ meenutab Andra mõrult. „Õpetaja oli ühele vanemale öelnud, et tahaks just sellist kingitust. Kirjutasin vastu, et see summa on liiga suur. Lisaks iluteenus - mida me sellega oma lastele õpetame? Minu arvates võiksid lapsed ise õpetajale hoopis lilli viia, sedasi õpiksid nad kinkimist. Kui vanemad koguvad raha, on see lihtsalt sponsoreerimine, lapsed ei õpi niiviisi tänulikkust näitama.“Andra rõõmuks tehti õpetajale lõpuks siiski väiksem kink. Samas meenutab ta ka teist lugu: „Jõuludeks kinkisime õpetajatele kosmeetikabrändi 100eurosed jõulukalendrid. No halloo! Õpetajad on täiskasvanud naised ja neil on väljakujunenud kosmeetikaeelistused, võib-olla nad ei kasuta igasugust kosmeetikat, mis neile kingitakse. Ja jõulukalender? Ega nad lapsed pole! Pakkusin, et võiksime neid meeles pidada kas spaa- või mõne muu kinkekaardiga, et nad saaksid ise valida, mida soovivad, aga keegi ei kuulanud mind.“Andra usub, et lillekimbustkommikarbist piisab kingiks täiesti. „Saan aru, et vanemad tahavad kinkida emotsiooni, aga tänapäevases üleküllastunud maailmas on seda raske teha. Arvan, et väga mõistlik lahendus on kinkekaart - õpetaja saab ise midagi valida. Õpetaja teeb seda tööd teadlikult ja teab, mis ta palk on,“ tuletab ta meelde.ON SEE IKKA MÕISTLIK? Margaret arvab aga, et kuna õpetajate palk pole kiita, ei peaks neile rahalist kingitust tehes sente lugema.Margareti ja tema abikaasa sissetulekud ületavad Eesti keskmise, seega pole ta näinud vajadust vähem panustada. „Õpetajad on ju olnud meie lastega iga päev kõik need aastad. Noorema lapse lasteaia lõpetamise peale läks umbes 150 eurot, aga sellest suur osa oli õpetajate kink, kuhu igaüks panustas südametunnistuse järgi. Õpetajad said igaüks umbes 500 eurot. Vanem laps käis eralasteaias ja tema lasteaia lõpetamine maksis 200 eurot. Seal oli ka tavaks, et ühe lapse isa kinkis õpetajatele iga aasta lõpus 1000 eurot - tegu on väga jõuka inimesega. Teised panid näpuotsaga juurde.“ Muidu Margareti laste lasteaedades ülemäära palju raha ei korjatud, aasta peale 30-40 eurot.Ometi pole ka kõik erahoidude laste vanemad suurte väljaminekute poolt. Niina sõnul pole küsimus summas, vaid selles, kas see on tõesti vajalik. „Meie lasteaia lõpupeo panus kõikidelt vanematelt oli 200 eurot. Algul oli see summa veelgi suurem, aga leidsime lõpuks kärpekohti - näiteks loobusime jäätisemasinarendist, kui tort juba niikuinii oli.“ Summa sees olid lisaks toitlustusele veel lõpuraamatud, õhupallid ja mustkunstnik. „Lapsed jäid peoga rahule, aga neile meeldinuks see ka siis, kui poleks nii suurejooneline olnud. Mustkunstnik, kes ajas summa eriti suureks, esines 20 minutit ja ausalt öeldes lapsed temast vaimustuses polnudki.“ Niina jääb endale kindlaks - 200 eurot lasteaia lõpupeoks on liig mis liig.Jaune toob kaksikute emana välja, et sageli ei mõelda raha kogudes mitmike vanematele. „Eelmisel sügisel koguti õpetajate kinkideks raha - 20 eurot ühe lapse pealt. Ma ehmatasin ära. Meil on ka vanem laps, kes käib lasteaias, ja nende rühmas küsiti 10 eurot. Meie pere pidanuks 50 eurot korraga välja käima. Ütlesin, et seda on liiga palju. Õnneks toetas mind teine kaksikute ema ja vähendasime summa 10 eurole. Selle eest said kõik õpetajad sünnipäeval lilled ja väikse meene.“Jaune sõnab, et kujutas ette, et lapsed hakkavad lasteaias ise ükshaaval õpetajale lilli viima, aga see polevat tänapäeval moes. „Mulle meeldis lapsena vaadata oma õpetaja emotsiooni, kui talle lilled või kommikarbi viisin, ent praegu korraldavad vanemad kõik ära,“ nendib ta nukralt.LIIGA KALLIS LÕPUREISMured ei lõpe lasteaiaga. Koolilaste vanemad imestavad, miks korraldatakse ekskursioone, mis paneb osa vanemaid end lõhki maksma.„Kas klassiekskursioon peab tänapäeval olema just välismaal?“ küsib Riina, kelle tütar lõpetas sel aastal põhikooli. Klass sõitis kooli lõpetamise puhul Soome, kus nad külastasid lõbustusparki ja muuseumi ning ööbisid hotellis. Kokku maksis reis ligi 300 eurot. „Eestis on suvel nii palju võimalusi matkata ja telkida. Mulle tundub, et klassijuhataja võiks siin arvestada, et kõigil vanematel pole ehk sellist raha võimalik välja käia. Kui peres on mitu last ning suvel on plaanitud veel laagreid ja väljasõite, on see summa päris suur. Ja keegi ei taha ju oma last klassiekskursioonist ilma jätta,“ mõtiskleb Riina. Ta ei tõstatanud teemat lapsevanemate ringis, sest talle näis, et kõik on reisiga päri.Põhikooli lõpureisid on tõesti ühed koolitee kulukamad ettevõtmised. Enamasti sõidavad lõpetajad mõneks päevaks lähiriikidesse või Eesti eri paikadesse. Mõnes koolis on lõpureiside hinnad kerkinud ka 1000 euroni, mis kahtlemata kõigile jõukohane ei ole.Marta jutustab, kuidas tema poja klassis käiv ukraina tüdruk ühiselt lühikeselt väljasõidult eemale jäi. „Arusaadav, et neil pole võimalik selle eest maksta, kui ema üksinda töötab ja palju ei teeni. Ütlesin siis korraldavale emale, et kui ta teadis, et see tüdruk pole raha maksnud, võinuks teha üleskutse, et maksame selle tüdruku sõidu koos kinni. Paar eurot inimese kohta pole ju palju. Selle peale vastasid teised, et me ei pea ukrainlastele kõike kinni maksma,“ meenutab naine nukralt.MILLINE ON PARAS SUMMA? Näib, et küsimusele, kui palju on mõistlik laste reisi, peo või kingi tarvis raha korjata, pole ühest vastust leida võimalik. Küll tõdevad emad, et summasid määrates võiks otsustamisse kaasata enam lapsevanemaid ja proovida mõelda sellele, et on neid, kelle sissetulekud on väiksemad. Kui perel on võimalik, võib ju lasteaia või põhikooli lõppu tähistada suurejoonelisemalt pere keskis. Samuti võib panustada eriti toreda õpetaja kingituse jaoks ise rohkem, teistelt seda ootamata.Mari, kes on kahes lasteaiarühmas vanemate esindaja, julgeb tuua siiski välja piiri, mille sisse kogutavad summad võiksid jääda. Tema arvates on mõistlik piir 20 eurot aastas kingituste eest. „Väljasõitude eest korjavad raha õpetajad ja see summa jääb 15 euro kanti poolaastas. Julgustan alati vanemaid minuga ühendust võtma, kui summa on liiga suur või kui soovitakse osade kaupa maksta.“Aastaid lasteaias õpetajana töötanud Malle sõnab, et ei hooli väga kingitustest, aga kui need tulevad südamest, lähevad siiski hinge. „Suurim kingitus on head soovid, lastevanemate usaldus, koostöö ja sõnaline tunnustus. Kui kingi tegemine on peale surutud, on sellel halb maik juures,“ tõdeb ta. Malle räägib ka tuttavast pedagoogist, kes näitas talle vitriinkappi, kuhu oli kogunud oma 40aastasel töötamisajal õpilastelt saadud kingid. „Tassid, vaagnad, muud nõud... T-särgid kirjaga „Olen parim õpetaja“. Ta küsis minult: kuhu ma lähen selle särgiga?“ osutab Malle, et tarbetud asjad võivad lõpuks kingisaajaid hoopis kurnata.„Kingitus ei tohi kunagi olla välja pressitud,“ tõdeb koolis õpetajana töötanud Mari. „Mulle oli ühekordsest kingist olulisem igapäevane märkamine - näiteks kui keegi tõi vahel šokolaadi. Väike toetav žest oli väga kaalukas. Aga ka suuremad kingid on tähtsad. Õpetajatöö koormus ja vastutus pole proportsioonis, seda annabki tasakaalustada nii rahaliselt kui emotsionaalselt. Rääkisin hiljuti sõbraga, kes on ühes Tallinna koolis õpetaja. Palgateemal rääkides tõi ta kingitused olulise boonusena välja.“ Mari usub, et see, kui vanemad õpetajat meeles peavad, võib anda talle jõudu selles raskes ametis kauem vastu pidada.Lasteaia liikumisõpetaja Sigrid tahab, et teda lihtsalt meeles peetaks. „Olen õnnelik ka kommikarbi üle,“ tõdeb tema. „Olen tihti saanud kingiks raamatupoe kinkekaarte, mille vastu pole mul midagi. Lasteaia lõpukingi puhul meeldib mulle, kui kink meenutab rühma ka hiljem. Jõulude, õpetajate päeva või sünnipäeva puhul pole vaja üle pingutada - piisab lilledest või piparkoogist.“Sigridil on eriti meeles kaks kingitust. „Esimesel tööaastal kinkisid lõpetajad mulle käsitööna valminud vaagna, millele olid kirjutatud kõikide laste nimed.Armastan süüa teha ja lauda uhkelt katta, seega on vaagen pidevalt kasutuses ja meenutab mulle neid lapsi. Teiseks on meeles käevõru kirjaga „Imeline õpetaja“, mille kinkis üks väga keeruline rühm. See käevõru pani mind tundma, et ehk olen oma tööga siiski hästi hakkama saanud.“"PROOVISIN VANEMAID ÜMBER VEENDA, AGA KEEGI EI KUULANUD MIND.""VAJA OLEKS MÕELDA NENDELE, KELLE SISSETULEKUD ON VÄIKSEMAD."KOLLAAŽ: SILVER VAHERTEKST: KATARIINA LIBE


VIDEO | Kallas ja Helme vahetasid isiklikke rünnakuid: Mart, tahad äkki ise rääkida, kuidas sul Venemaal läks ja kuidas rikkus tuli?Tänasel riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil tõrjus peaminister Kaja Kallas korduvalt idavedude skandaali ning oma rahaasju puudutavaid päringuid, otsustades selle asemel ad hominem rünnakute kasuks.
Ennelõunane erikomisjoni istung kujunes oodatult tuliseks. Korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Mart Helme (EKRE) ning oma vara, tulude ja huvide deklaratsioonide osas aru andma kutsutud Kaja Kallas (Reformierakond) ei peljanud arutelu käigus isiklikuks minna.
„Ma tunnen Venemaad hästi, ma olen seal isegi suursaadik olnud mõnda aega,“ sõnas Helme, viidates Kallasest suuremale teadmistepagasile, mis puudutab idanaabrit.
„Aga kuidas sul seal läks?“ torkas Kallas selle peale vastu. „Tahad sa rääkida äkki oma avalike huvide deklaratsioonist, kuidas selle saadikukohaga seal läks ja kuidas see rikkus tuli? Kui kõigil on samad standardid, siis...“
„...siis me läheme tagasi VEB fondi juurde, siis me läheme tagasi kümne miljoni juurde, siis me läheme tagasi hoiukassade juurde,“ ei jäänud Helme võlgu. „Minu teema ei ole praegu teemakorras.“
Toasviibijatele selgelt ebamugavust põhjustanud vaidlus kestis veel mõne minuti ning ei jäänud istungi viimaseks inetuks hetkeks. Loe istungi kohta lähemalt siit.
Mart Helme sekeldused mõisadega ning välisministeeriumis
2020. aastal kirjutas Eesti Ekspress, kuidas Mart Helme meelitas Taebla vallalt imeodavalt välja Kirimäe mõisa ja äris selle ülisuure vaheltkasuga edasi.
See pole aga Helme märkimisväärseim seik mõisaga. Paarikümne aasta eest leidis meedias ohtralt kajastust, kuidas välisministeeriumis toimus sisejuurdlus tuvastamaks, kas Helme üritas saatkonna remondi raha eest oma Suure-Lähtru mõisa remontida. Küsimärgid on õhus tänaseni ja materjalid, mis võiks praegusele ministrile varju heita, on kadunud.
Muuhulgas on toonane välisministeeriumi kantsler Indrek Tarand kirjutanud, et Eesti riigijuhid mätsisid kollektiivselt kinni Mart Helme rahalised kuritarvitused välisministeeriumis.
Siim Kallase mineviku varjud
Mart Helme mainitud kolm seika pärinevad. Kaja Kallase isa Siim Kallase minevikust.
VEB Fondi skandaal puudutab „Eesti suurimaks pangarööviks“ kutsutud intsidenti, mille käigus kadus fondist miljoneid eurosid. Fondi algataja oli Eesti Pank eesotsas oma tolleaegse presidendi Siim Kallasega. 2013. aasta jaanuaris avaldas Eesti Pank VEB Fondiga seotud auditi tulemused, millest selgus, et Eesti Pangas oli 1995. aastal loodud valeandmetega dokument, millega anti Vene firmale TSL International 32,3 miljoni dollari ulatuses nõudeid Vnešekonombankile.
Kümne miljoni skandaal puudutab 1993. aastal investeeritud 10 miljonit dollarit (tollase kursi järgi ca 130 miljonit krooni), millest saadi tagasi ainult kaks miljonit. Süüdistus investeeringu ebaõnnestumises esitati ka Siim Kallasele, kes mõisteti Tallinna linnakohtus õigeks.
Hoiukassade jutt puudutab kinnitamata väiteid, et ajal, mil Siim Kallas oli NSVL Riiklike Hoiukassade Eesti Vabariikliku Peavalitsuse juhataja, läks hoiukassade süsteemist kaduma suuri rahasummasid.


Kallas käis erikomisjoni ees oma varade ja rahade kohta aru andmasPeaminister Kaja Kallas osales Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil. Arutelu keskmes olid Kallase vara, tulude ja huvide deklaratsioonid, samuti peaministri abikaasa seotus Venemaa äritegevusega.


VIDEO I Mart Helme: selgeid vastuseid me Kaja Kallaselt ei saanudRiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Mart Helme (EKRE) ütles pärast Kaja Kallase kuulamist, et peaminister tegelikult selgeid vastuseid ei andnud.
Helme sõnul tuleb Kaja Kallas veel erikomisjoni ette kutsuda. Lisaks tuleb kutsuda komisjoni ka kaitsepolitsei esindaja


Karis: ma oleksin eelistanud, et valitsusjuht astunuks tagasiVabariigi President Alar Karis kohtus täna kõigi parlamendierakondade esimeestega. Muuhulgas tunnistas ta, et Reformierakonna esimees Kaja Kallas oleks pidanud idavedude skandaali ilmsiks tulles tagasi astuma.«Minu isiklik eelistus olnuks, et valitsusjuht astunuks teda kriisi fookusesse tõstnud sündmustejada alguses tagasi,» nentis Karis pärast kohtumisi kõigi parlamendierakondade esimeestega, kus räägiti ka hiljaaegu ilmsiks tulnud juhtumist, kus kerkisid tähelepanu keskmesse peaministri pereliikme tegevus ja peaministri antud selgitused.
«See olnuks teda ennast, tema lähedasi, valitsuse töövõimet ja Eesti sõnumite usutavust säästnud otsus. Kuid igaüks teeb niisuguses olukorras oma valikud ise, hinnates ise moraalse probleemi tõsidust,» märkis president.

23. augusti õhtul tuli avalikuks, et peaministri abikaasa osalusega logistikaettevõte on pärast Ukraina sõja puhkemist jätkanud vedusid Venemaale. Kallas on korduvalt tõrjunud väiteid, nagu ta oleks olnud sellest teadlik. Samuti ütles ta, et ei kavatse valitsusjuhi ametist tagasi astuda.
Karis kritiseeris nädalapäevad tagasi Kallase otsust mitte minna parlamendi riigieelarve kontrolli ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisele istungile. Täna aga osales peaminister viimasena nimetatud komisjoni istungil.
Paar nädalat varem jõudis avalikkuse ette tüliõun valitsuse ja presidendi kantselei vahel, kus olevat väidetavalt presidendi sisenõunik Toomas Sildam küsinud rahandusministeeriumilt kantselei jaoks lisaraha vastutasuks välja kuulutatavatele seaduseelnõudele. Samuti on Karis jõuliselt kritiseerinud valitsuse automaksu-ideed.

Tavapäraselt riigikogu sügisese istungjärgi eel parlamendierakondade esimeestega kohtudes tõdes Karis, et poliitsügise eel on kõigi erakondade vastutus tagada seadusandja töövõime.
«Lihtne on näpuga näidata, et kes on kevadises obstruktsioonis süüdi, kuid nüüd peab leidma lahendused, et tupikusse jõudnud parlament juhtida normaalsele teele tagasi,» rõhutas riigipea. «Sisepoliitika käsipidur tuleb üles leida ja see lahti lasta. Riigikogu peab töötama.»
Tema sõnul püüdsid kõik parlamendierakondade esimehed sõnastada võimalikku väljapääsu, kuidas taastada riigikogu normaalne töö seaduseelnõude menetlemisel, kuigi opositsiooni- ja koalitsioonierakondade vaade on erinev.
«Kas sügis 2023 jääb taas tumeda plekina riigikogu ajalukku või vastupidi, sellest saab õppida, kuidas jõuda kompromissini ja ummikseisu lahendamiseni?» sõnastas president Karis sisepoliitika ühe eeloleva küsimuse.
Ühisosa opositsiooni ja koalitsiooni vahel näib raske leida, tunnistas riigipea: valitsusliit soovib, et vastasrind võtaks tagasi suure osa kevadise obstruktsiooni ajal esitatud eelnõusid ja arupärimisi ning vastasrind peab lahenduseks valitsusliidu otsust loobuda mõnest vastuolusid tekitavast seaduseelnõust või vähemalt oluliselt muuta nende sõnastust.
«Aga samuti on tähtis, et järgmine riigieelarve näitaks, kuidas koalitsioon tahab lahendada mitmed olulised teemad, olgu siis tegu laiapindse riigikaitsega, mille osad on ka sisejulgeolek ja elanikkonnakaitse, Eesti majanduse konkurentsivõimega või üleminekuga eestikeelsele haridusele,» sõnas riigipea.
Karis kohtus Riigikogu sügisistungjärgu eel Lauri Läänemetsaga (SDE), Urmas Reinsaluga (Isamaa), Jüri Ratasega (Keskerakond), Lauri Hussariga (Eesti 200), Martin Helmega (EKRE) ja Kaja Kallasega (Reformierakond).


Wise aitab Tartu ülikooli naistudengitel idusektorit edendadaGlobaalne tehnoloogiaettevõte Wise toetab teist aastat järjest Tartu ülikooli arvutiteaduse instituudi naisüliõpilasi rahalise stipendiumi ja mentorlusega.
Koostöös Tartu ülikooli sihtasutusega annab Wise sel sügis- ja kevadsemestril välja 2000-eurosed stipendiumid, millega kaasneb individuaalne erialane mentorlus oma ala tippspetsialistidelt ning võrgustiku loomise võimalused. Sügissemestri stipendiumile saab avaldusi esitada 10. oktoobrini Tartu Ülikooli SA lehel.
„Me usume Wise’is, et parimate toodete ja teenuste loomiseks peab tiim peegeldama kasutajate mitmekesisust, sealhulgas meeste ja naiste tasakaalu. Siiski näitavad andmed, et idusektoris ning eelkõige tehnoloogilisi teadmisi vajavatel ametikohtadel on endiselt märkimisväärne sooline lõhe. Probleemist ainult rääkimine aga lahendust ei too ning peame valdkonnaüleselt tegutsema, luues naistele sektorisse sisenemiseks ning personaalseks arenguks lisavõimalusi, toetades nende haridusteed, ning tutvustades laiemale publikule, sealhulgas noortele, valdkonna põnevaid karjääriteid,“ selgitab Wise’i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuht Sandra Horma ettevõtte motivatsiooni naistudengeid toetada.
Startup Estonia viimastel andmetel on vaid 17% Eesti idufirmade asutajatest ja 40% kõigist idusektori töötajatest naised. Statistikaameti ametite klassifikaatori alusel töötab idufirmades juhtivatel positsioonidel 14% meestest ning 9% naistest. Kui tippspetsialistide seas on meeste ja naiste üldine esindatus vastavalt 51% ja 39%, siis kitsamalt IKT ametikohtadel on iduettevõtetes mehi 34% ning naisi vaid 12%. Enim tippspetsialistidest mehi ehk 31% on tarkvara- ja rakenduste arendajad ning analüütikud. Naiste esindatus samadel positsioonidel on vaid 11%.
Aitab õppemaksu maksta
Eelmisel õppeaastal pälvis Wise’i stipendiumi magistrant Kea Kohv, kes enne IT-valdkonda sisenemist töötas IT-õiguse nõuniku ja konsultandina.
„Wise’i stipendium on aidanud katta minu õppemaksu, sest teise magistrikraadina on andmeteadus minu jaoks tasuline. Mentorluse tipphetk oli kohtumine Wise'i vanemandmeteadlasega, kellelt sain kaasa häid mõtteid ja inspiratsiooni nii ülikooliõpingute kui ka oma erialase töö jaoks,“ kirjeldab Kea stipendiumi kasutust.
Praegu tegeleb Kea loomuliku keele töötluse mudelite ja masinõppe seletamismeetoditega, kombineerides õigusalaseid teadmisi masinõppega.


Küberkelmid on muutunud veel nutikamaksKüberpetturitel on käesoleva aasta esimese seitsme kuuga õnnestunud Eesti inimestelt kätte saada juba pea neli miljonit eurot. Kannatanuid on enam kui 500.Pettused on muutunud üha kavalamaks ja ohvriks langevad väga erineva taustaga inimesed alates tudengitest ning lõpetades tippjuhtidega. Selleks, et mitte kelmide ohvriks langeda, tuleb olla ülitähelepanelik iga kord, kui kusagile mobiil-ID või Smart-ID PIN-koode sisestad või kellegi poolt edastatud linkidele vajutad. Keegi ei ole kaitstud - petturid on paraku loomingulised ja ronivad su sotsiaalmeediasse, e-postkasti ja telefoni erinevatel viisidel.Investeerimiseks kasuta vaid usaldusväärseid ja tuntud platvorme Investeerimispettuste kahju ulatub politsei andmetel tänavu juba üle 2 miljoni euro. Politseini on jõudnud 156 juhtumit, mis teeb keskmiseks kahjusummaks üle 12 000 euro.Aga politseinikeni ei jõua kaugeltki kõik petujuhtumid.Internetis õitsev äriNäiteks õnnestus kelmidel ühelt inimeselt kätte saada 2500 eurot, lisaks võeti tema isikuandmeid kasutades 23 000 euro väärtuses kiirlaenu. See kõik juhtus läbi internetti postitatud investeerimiskuulutuse. Ohver vajutas vaid lingile ja sisestas enda kontaktandmed, kohe saabus kõne täpsemate instruktsioonidega. Selle juhtumi puhul paluti Whats-Appi vestlusaknas saata dokumendiandmed ja foto ning siis alla laadida programm, mille kohta kinnitati, et see on ohutu tehniline abimees.Selle programmiga andis ohver aga petturitele ligipääsu oma pangaandmetele, ka said nad võimaluse luua inimese nimel uus Smart-ID konto. Vaid tänu pangakontole seatud limiitidele ei saadud kogu kontol olnud raha kätte.Investeerimispakkumised pole ainuke investeerimiskelmuse liik, mille osas tähelepanelik olla. Kui juba mingist summast ilma jäädud on, võib järgneda n-ö teine laine: mis tahes raha tagastusskeemid on ka suure tõenäosusega hoopis petuskeemid ning abivalmis inimene teisel pool ekraani ei pruugi osutuda selleks, kellena ta ennast esmapilgul esitleda üritas. Facebooki turuplats ehk Marketplace on enda kauba müümiseks teada-tuntud koht, kuid lisaks ostjatele-müüjatele liikleb müügiplatvormidel ka hämarate eesmärkidega tegelasi. Näiteks pakutakse müüjale kauba kulleriga kättetoimetamiseks viise, mille jaoks peab müüja väidetava ostja poolt edastatud lingile n-ö kullerfirma jaoks sisestama oma pangaandmeid ja „kinnitama” need Smart-ID paroolidega.Registreeritud pakikelmuste juhtumeid on tänavu juuli lõpu seisuga 166 ja petturitel on õnnestunud kätte saada üle 110 000 euro. See on enam kui kaks korda suurem number kui terve eelmise aasta jooksul kokku, mis tähendab, et kelmide jultumus kasvab ja inimeste tähelepanelikkus eraisikutevaheliste tehingute puhul peaks ohvriks langemise vältimiseks samuti tõusma.Kümme korda loeTähelepanelik tuleb olla nii sotsiaalmeedias kui ka hiljem telefonile saadetavate sõnumitele reageerides, sest petturid teevad väga tõetruult järgi kodulehekülgi ja nt Omniva kodulehele sattumine võib olla vaid ühe vale kliki tagajärg. Jälgi hoolega veebibrauseri aadressireal nähtavat ning veendu, et ka ise kullerfirma lehte internetist otsides satuksid täpselt samasse kohta.Norstat ja Pangaliit tegid äsja uuringu, kust selgus, et vaid 54% inimestest võrdleb alati enne mobiil- või Smart-Id PIN-koodi sisestamist kontrollkoode tehingu tegemise keskkonnas telefoni ekraanile ilmuvatega. Lisaks selgus, et vaid 65% vastanutest keeldus PIN-koode sisestamast, kui telefon ilma põhjuseta seda küsis.Jah, tänapäeval peame ennast internetis autentima ning makseid sooritama söögi alla ja peale, kuid kui mõni portaal küsib PIN2 koodi, peab automaatselt peas punane tuli põlema minema! PIN2 on võrdväärne paberil antud allkirjaga. Tegu on viiekohalise koodiga, mida EI TOHI kunagi sisestada enda isiku tõestamiseks.Muidugi tuleb ka PIN1 - neljakohalise oma isiku tuvastamiseks ja mis tahes keskkondadesse sisenemiseks vajaliku koodi - sisestamisel olla ettevaatlik, sest sellega võid anda petturile ligipääsu oma pangakontole.Lisaks tuleb meeles pidada, et pangakaardi taga olevat kolmenumbrilist CVC-koodi ei tohi jagada üheski suvalises ankeedis. Võta aega, et veenduda, kas oled õigel internetilehel makse sooritamiseks või allkirja sisestamiseks. Kui keegi utsitab tempoga tagant, on ka see kindel ohumärk. Kiirustades teeme kõik vigu.Kui petturitega veebiavarustes kokku puutud, isegi kui sellest midagi halba ei sünni, teavita kindlasti politseid ja panka, et hoida ära teiste inimeste pettuse ohvriks langemine. Iga kord, kui politseini jõuab teadmine mõnest leheküljest või lingist, mis petuskeemini viib, saab selle kiirelt sulgeda."Kui keegi utsitab tempoga tagant, on ka see kindel ohumärk"KÄTLIN KUKK, Pangaliidu pettuste tõkestamise töögrupi juht


Erikomisjoni istungil läks teravaks aruteluksPeaminister Kaja Kallas käis täna Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni ees selgitamas oma rahaasju. Ühed saadikud nendivad, et ei saanud peaaegu ühtegi vastust, teised ütlevad, et nüüd on kõik selge.


Tele2: ükski usaldusväärne ettevõte ei küsi telefoni teel PIN-koodeTALLINN, 4. september, BNS - Olukorras, kus tänavu on Eesti elanikelt erinevate investeerimis- ja maksekelmustega välja petetud üle nelja miljoni euro ning kurikaelad muutuvad üha loomingulisemaks, tuletab Tele2  meelde, et mobiilioperaatorid ega pangad ei küsi kunagi kliendile helistades PIN-koode või isikuandmeid.
„Paraku jõuab meieni jätkuvalt infot erinevatest juhtumitest, kus kelmid esitlevad end Tele2 või mõne panga töötajana, et inimestelt raha välja petta,” ütles Tele2 Eesti IT turvaspetsialist Triin Palts.
Petuskeeme on erinevaid. Mõnel juhul väidab kelm kas kõnes või SMS-i teel, et inimese pangakontol kajastuvad kahtlaseid tehinguid. Seejärel küsitakse juba inimese kasutajanime ja parooli või Smart-ID PIN-koode, mille lõppeesmärk on võtta tema nimele erinevaid tarbijalaene.
Ette on tulnud ka juhuseid, kus end Tele2 töötajatena esitlevad petturid väidavad, et inimese telefoninumber on peatatud. Mõnel juhul suunavad nad teda siis parooli või PIN-koodide kaudu iseteenindusse või paluvad alla laadida tundmatu rakenduse, mille näol on arvatavasti tegemist nuhktarkvaraga. „Palume kõikidel klientidel olla tähelepanelik. Tele2 esindajad ei tee kindlasti taolisi kõnesid ega logi oma klientide iseteenindusse ajutise parooliga või ühelgi teisel viisil ise sisse,” ütles Palts.
Eesti Pangaliidu 2022. aasta augustis tellitud uuringu põhjal on investeerimis- ja maksepettustest kuulnud või nendega kokku puutunud koguni 90 protsenti elanikkonnast, kuid kõrge teadlikkus ei ole pettusi piisaval määral ära hoidnud. Kelmid on väga osavad manipulaatorid – hirmu, ahnuse ja ajakriitilisusega opereerimise tulemusena satuvad nende ohvriks pahatihti ka petuskeemide olemasolust teadlikud inimesed.
Pangaliit koos Tele2-ga tuletab meelde, et Smart-ID või Mobiil-ID PIN1- ja PIN2-koode või iseteeninduse paroole ei tohi mitte mingil juhul võõrale inimesele avaldada. „Seda ka juhul, kui helistaja suudab usutavalt presenteerida end mõne ettevõtte või asutuse töötajana. Kehtib vaid üks reegel: PIN-koode tohid teada ainult sina ise,” rõhutas Palts.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Rahatarkuse koomiksite rändnäitus asub teeleTALLINN, 4. september, BNS – Finantsinspektsioon (FI) ja noorteinfoportaal Teeviit tõukavad rahatarkuse koomiksite rändnäituse teele teisipäeval kell 9.50 Gustav Adolfi gümnaasiumi Kotzebue majas.
Lõbusa ürituse avab finantsinspektsiooni juht Kilvar Kessler, lühikese rahaloengu peab rahatarkuse eestvedaja ja "Raharöövlite" koomiksikonkursi žürii liige Kristi Saare. Politseinik Maarja Punak räägib petuskeemidest ning uus tõusev räppar Jack Jabs räpib lootusest ja kõrgetest ootustest.
Finantsinspektsioon ja noorteinfoportaal Teeviit korraldasid tänavu kevadel 1.–12. klassi lastele rahatarkuskoomiksite konkursi "Raharöövlid", kuhu laekus ligi tuhat tööd Kihnust Tallinna ja Narvani. Kõige populaarsemad teemad olid "Petuskeemid", "Superkulutaja" ja "Minu rahaseiklus". Nüüd on valminud koomiksikonkursile laekunud töödest terve kooliaasta lõikes koolist kooli rändav näitus, mis avatakse Gustav Adolfi gümnaasiumis.
Finantsinspektsiooni juhatuse esimehe Kilvar Kessleri sõnul näitas koomiksikonkurss, et noored on rahateemadega hästi kursis. "Joonistusi oli äärmiselt põnev vaadata. Huvitav oli ka see, et petuskeemidest kõnelevates koomiksites olid peaosalised tihti just vanaema või vanaisa. Pensionärid ongi finantsmaailmas haavatavaim sihtgrupp. Loodame, et koomiksikonkurss ja rändnäitus aitab laste kaudu infot petuskeemide kohta levitada ka lapsevanemate ja pensionärideni, kellel on suurem risk langeda petuskeemi ohvriks. Tänapäeva lapsed on rahateemadel väga nutikad," märkis Kessler.
Ta lisas, et sellised ettevõtmised on rahatarkuse sõnumite ja rahaga seoses olulistel teemadel rääkimise võtmes äärmiselt olulised.
Investori ja koomiksikonkursi ühe žüriiliikme Kristi Saare sõnul peegeldasid laste tööd kodudes hetkel päevakajalisi rahateemasid nagu inflatsioon või kõrged energiahinnad. Või see, kui toidupoes on hinnad kallid või siis hoopis ostetakse poest asju, mida tegelikult vaja ei ole.
"Mulle meeldis see, et lapsed kirjeldasid asju otse ja ausalt ilma filtrita. Tore, et selline rändnäitus koolidesse liigub, kindlasti tekitab see põnevaid jutuajamisi laste ja õpetajate vahel," lausus Saare.
Haridus- ja noorteameti peaekspert Kaie Pranno sõnul on noored tihti palju nutikamad, kui me arvame. "Meil on suur rõõm, et selline äge konkurss toimus ja saame nüüd koolidesse saata rahateemalise koomiskite rändnäituse, mida on põnev vaadata ja mis annab koos töölehtedega hea võimaluse erinevatel rahateemadel jutustada," lausus Pranno.
Rändnäitus kestab 5. septembrist kuni kooliaasta lõpuni. Koolid saavad endale sobiva aja rändnäituseks broneerida avalikus broneerimissüsteemis, kus on kirjas kogu info ja näituse tingimused. Näitusega käivad kaasas ka lõbusaid ülesandeid sisaldavad töölehed.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kallas avaldas erikomisjonile laenulepingud   Peaminister Kaja Kallas teatas, et avaldas riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liikmetele abikaasa ettevõttele antud laenu lepingud ning nimetas opositsiooni päringuid nõiajahiks.   Kallas andis esmaspäeval aru riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil, kus temalt päriti muu hulgas, millal täpselt andis ta laenu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult. Istungil Kallas sellele vastata ei osanud. Samuti küsis komisjoni liige Priit Sibul (Isamaa), kas komisjoni liikmetel on võimalik laenulepingut näha. "Nõiajaht, mida opositsioon mulle korraldab minu abikaasa äripartneri tegevuse tõttu, on ületanud taluvuse piiri," kirjutas Kallas esmaspäeva õhtul sotsiaalmeedias. "Täna üllatasid riigikogu erikomisjonis opositsiooni liikmed mind küsimusega, mis päeval täpselt olen sõlminud laenulepingud oma abikaasaga. Ma küll ei mõista, kuidas see üldse teemasse puutub, aga näitamaks, et mul tõesti pole midagi varjata, saatsin just komisjoni liikmetele abikaasa firmale antud laenulepingu ja selle lepingu kaks lisa," sõnas Kallas. "Ma teen selle sammu täie teadmise juures, et EKREIKE poliitikuid minu samm võib küll üllatada, aga ega nad sellest ennast kõigutada ei lase. Ükskõik, mida ma neile ka ei vastaks, nemad jäävad ikka vana grammofoniplaadina kordama, et minu vastused ei rahulda neid. Paraku pole mul neile paremaid vastuseid kui ausus ja läbipaistvus pakkuda, nii et ennustan ette, et kõik jätkub, sest praeguseks hetkeks on just nõiajaht opositsioonipoliitikute mängu ainus eesmärk. Ei otsita tõde, ei kuulata selgitusi ega usaldata mingeid dokumente – opositsioon langetas oma kohtuotsuse minu osas juba ammu ja faktid ning tõendid ainult segavad neid nende tegemistes," lisas ta. Kallas märkis, et on olnud oma sissetulekute suhtes aus ja läbipaistev ning oma majanduslikud huvid korrektselt deklareerinud. "Deklaratsioonid on olnud kõigile näha, sest mul ei ole midagi varjata."    					Toimetaja:  Merili Nael


Kaja Kallas saatis riigikogu erikomisjonile abikaasale antud laenu lepingudPeaminister Kaja Kallas (Reformierakond) saatis riigikogu korruptsioonivastase erikomisjonile abikaasa ettevõttele antud laenu lepingud.
Kallas teatas esmaspäeva õhtul ühismeedias, et on alati olnud aus ja läbipaistev ning oma majanduslikud huvid korrektselt deklareerinud. „Deklaratsioonid on olnud kõigile näha, sest mul ei ole midagi varjata,“ ütles Kallas.
„Nõiajaht, mida opositsioon mulle korraldab minu abikaasa äripartneri tegevuse tõttu, on ületanud taluvuse piiri,“ sõnas ta.
Kallas kirjutas, et täna üllatasid riigikogu erikomisjonis opositsiooni liikmed teda küsimusega, mis päeval täpselt ta sõlmis laenulepingud oma abikaasaga. „Ma küll ei mõista, kuidas see üldse teemasse puutub, aga näitamaks, et mul tõesti pole midagi varjata, saatsin just komisjoni liikmetele abikaasa firmale antud laenulepingu ja selle lepingu kaks lisa.“
Ta lisas, et teeb selle sammu täie teadmise juures, et EKRE, Isamaa ja Keskerakonna poliitikuid võib tema samm üllatada, millest nad Kallase hinnangul end kõigutada ei lase. „Opositsioon langetas oma kohtuotsuse minu osas juba ammu ja faktid ning tõendid ainult segavad neid nende tegemistes,“ lisas ta.
Esmaspäeval osales peaminister Kaja Kallas riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil, kus muuhulgas päriti talt 350 000 euro suuruse laenu kohta, mille ta andis oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult. Komisjonis paluti näha ka Kallase laenulepingut, mille ta nüüd komisjoni liikmetele saatis.


Oidsalu: Kallase tänane etteaste lahendustele lähemale ei viinud   Julgeolekuekspert Meelis Oidsalu ütles "Aktuaalses kaameras", et peaminister Kaja Kallas esmaspäevaselt erikomisjoni istungilt tugevamana ei väljunud ning tema tulevik peaministrina sõltub sellest, kuidas ta ise järgnevasse debatti panustab.   Oidsalu sõnul jäi esmaspäevaselt riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungilt esmane mulje, et riigikogus ei ole erikomisjonide uurimise kultuuri. "Natuke sellist õllekeldri vestlust meenutas kogu see asi nii küsijate kui vastajate poole pealt," sõnas ta. Oidsalu sõnul muutis Kallas taas veidi oma versiooni sellest, kes, kuhu ja mida vedas Venemaa ladude vahel. Tugevamana Kallas erikomisjoni istungilt ei lahkunud, nentis Oidsalu. "Ma arvan, et Kaja Kallas algusest peale on mõjunud – ma ei tea, kas see mulje on õige – aga ta on mõjunud inimesena, kes on ka erakonna sees natukene üksi." Oidsalu märkis, et Kallas alustas Reformierakonnas mässajana ning jutuga, et ta sündis hõbelusikas suus, on talle liiga tehtud. "Ta on ikkagi poliitikas suht n-ö isetehtud naine, ta on ise kätte võitnud need asjad, mis on saavutanud ja selle võitluse käigus on ilmselt tekkinud mingi enesekuvand, mis ütleb, et kõik on minu vastu ja ma olen üksi," ütles Oidsalu. Küsimusele, kas Kallas paistis istungiks ette valmistamata, vastas Oidsalu, et ka küsijad olid ette valmistamata. "Selge on see, et ta oleks ka selle komisjoni istungi suutnud ära hoida, kui ta oleks ise kasvõi kirjalikult andnud arusaadavaid selgitusi, mis ei muutu ajas. Kui sa oma lausungeid, ka siiraid, muudad, ja peidad või varjad infot, viivitad vastamisega, tahes-tahtmata tuleb süüdlaslikkuse maine juurde. Ja seda ta niisama ei alista," sõnas Oidsalu. Kallas teatas esmaspäeva õhtul, et avaldab erikomisjonile abikaasa ettevõttele antud laenu lepingud ja nimetas opositsiooni päringuid nõiajahiks. Oidsalu sõnul näitab nõiajahi retoorika, et Kallas ei kuula ka oma lähimaid nõuandjaid. "Ma uurisin oma lähimate tuttavate advokaatide käest ka, kes ei ole avalikult Kaja Kallasega tülis olnud, kas seal on mingi juriidiline või advokatuuris teada olev salanõks, mida ta kasutab, mingi salajane strateegia. Advokaadid ka kehitavad õlgu. Täna Kaja Kallas ütles, et ta on hea advokaat. See ei paista kuidagi välja. Ja natuke liiga palju on ta selle Kaja Kallase advokaadirolli siin kriisis ka võtnud," rääkis Oidsalu. Oidsalu märkis, et tegemist on Kallase jaoks esimese suure kriisiga. "Mis ka seletab, miks ta niimoodi ära lagunes." President Karis ütles, et parim aeg tagasiastumiseks on mööda lastud. Küsimusele, millal on teine parim aeg, vastas Oidsalu, et see aken ei ole veel sulgunud. "Ma arvan, et nii meie riigi kui ühiskonna psühhosotsiaalsest olekust kui ka Kaja Kallase vastu pidamisest sõltub see, mis edasi saama hakkab. Kui vaadata seda, kui palju tal on endiselt toetust ka pärast seda ja vaadata, kui palju ta hääli on toonud erakonnale, siis mingid poliitiliselt arusaadavad argumendid ta jätkamiseks oleks justkui olemas. Aga kuidas ta ise panustab järgnevalt sellesse debatti, sellest sõltub kõik. See tänane etteaste lahendustele lähemale ei viinud kedagi," ütles Oidsalu. Küsimusele, kui tõenäoliseks peab Oidsalu, et kaitsepolitseiamet Kallast ei hoiatanud tema abikaasa tegevusest Venemaal, vastas Oidsalu, et ta sel teemal ei spekuleeriks ning teisipäeval on kapo komisjoni kuulamine, kus kapo räägib enda eest. "Tooks lihtsalt paralleeli – kui oleks teine maailmasõda, näiteks Poola peaministri abikaasa ajaks Natsi-Saksamaaga mingisugust äri, siis võin väiksemat sorti mürki võtta, et Poola salateenistus tunneks selle vastu huvi. Kasvõi formaalselt. Kasvõi selleks, et teha see rist sinna kasti ära, et seal ei ole midagi," ütles Oidsalu.    					Toimetaja:  Barbara Oja    					Allikas:  "Aktuaalne kaamera", intervjueeris Margus Saar