Samastumissoov paneb rohkem asju ostma    Inimesed tarbivad aasta-aastalt üha rohkem. Tartu Ülikooli turunduse professori Andres Kuusiku sõnul ei ole inimesed nii ratsionaalsed, kui nad arvavad. Suurema osa otsustest teevad nad lähtuvalt emotsioonidest. Sestap ostetakse ka asju, mida tegelikult ei vajata.   Emotsioonide ajel tehtud otsused jagatakse kaheks: sisemisest vajadusest tulenevad otsused ja välised tegurid. Kui inimesel on kõht tühi ja ta tunneb ebamugavustunnet, on tegemist sisemise vajadusega ja tal on motivatsiooni, et probleem lahendada. Välised tegurid mängivad aga emotsioonide peale, mille puhul võib rolli mängida ka sotsiaalne surve. "Me ei taha olla kehvemad kui teised, ikka paremad," lausus Kuusik saates "Piltlikult öeldes". Riiete ostmise puhul näeb inimene, et mõne riideesemega on võimalik end teistele paremast küljest näidata ja seeläbi saada heakskiitu rühma poolt, kuhu kuuluda soovitakse. Nii ostetaksegi asju, mida ei vajata.  Turundus on professori sõnul seotud suuresti psühholoogiaga. "Mina, turunduse õppejõuna, suhtun turundusse siiski positiivselt. Turunduse eesmärk on luua väärtust mõlemale osapoolele: nii kliendile kui ka ettevõttele. Selleks, et aidata klientidel teha õigeid otsuseid," selgitas ta. Klienti on psühholoogiaga võimalik petta ja manipuleerida, aga seda tehes peab ettevõtte Kuusiku sõnul arvestama, et klient võib pettusest hiljem aru saada. Tulevikku vaatavad ettevõtted omale pettunud kliente ei taha. "Kasvamise ja edu pandiks on rahulolevad kliendid. Turundus ei ole oma olemuselt halb, aga see on igal juhul manipuleerimine. Poes me päris tihti näeme, kuidas meile üritatakse piltlikult öeldes kotti pähe tõmmata," sõnas ta. Kauplused püüavadki erinevate võtetega mängida inimeste emotsioonidega ja neid seeläbi ostma meelitada. Üks variant on läbi impulssostude. Ilmselt on kõik kogenud olukorda, kui kassa sabas seistes haaratakse enda kaasa veel mõni kassalindi juures olev väike maius või nätsupakk. Kuusik selgitas, kui inimene ootab ja tal pole midagi teha, siis ta haarabki selle järele, mida silm seletab ja sooritab niimoodi impulssostu. "Inimesele tehakse selgeks, et ta on hirmus rumal, kui ta kohe ei reageeri, sest pärast on ju kallim."Impulssostude alla liigituvad ka kollased sildid ja sooduspakkumised, mis Kuusiku sõnul on defitsiidiga mängimine."Inimesele tehakse selgeks, et ta on hirmus rumal, kui ta kohe ei reageeri, sest pärast on ju kallim. Praegu on just kõige-kõigem hetk osta. Osta kasvõi varuks," selgitas ta kaupluste loogikat.  Kiirmood on Kuusiku sõnul läinud sinna suunda, et tooted vahetuvad kiirelt. Kui miski meeldib, tuleb see kohe ära osta, sest muidu ei saagi. Veebipoodides kuvatakse samuti märget, et ainult mõned tooted veel alles või kliendid on eelistanud just nimelt seda toodet. "See on sotsiaalse teguri ja grupimõju sissetoomine, et inimene käituks nii nagu teised," selgitas Kuusik. Samuti on kauplustes oluline see, kuidas tooted on paigutatud. Kui brändipoodides müüakse emotsiooni, siis näiteks toidupoes on professori sõnul oluline, et tooted oleksid silmade kõrgusel. Siis panevad inimesed neid paremini tähele. Veel aitab sellele kaasa see, kui tooted on riiulist aluste peale välja tõstetud.  Osad kauplused panevadki vahekäigud kaupa triiki täis ja ostukäruga on seal vahel suisa keeruline liigelda. Kuusiku sõnul on see kahe otsaga asi. "Ma ei hakka ühtegi kaupluseketti nimetama, aga nad kõik teevad kampaaniaid ja mina sellest aru ei saa. On olemas kliendikaardisüsteemid, mille abil ettevõtte saaks analüüsida, mis on erinevate inimeste soovid, vajadused ja eelistused ning seeläbi teha neile personaalseid pakkumisi. Vahekäike ei pea mingit sodi täis toppima," rääkis ta. Teisalt aga tõi Kuusik turundusjuhtidega rääkimise põhjal välja, et müügivahe on meeletu, kui veepudel on teiste pudelite vahel riiulis või on see veepudel aluse peal vahekäiku välja pandud."Kui midagi on vahekäiku pandud, siis inimesed arvavad, et tegemist on erimüügiga.""Üks kaupluse turundusjuht rääkis väga vahvalt, kuidas töötaja oli vaadanud, et riiulist hakkab jahu otsa saama ja tõi neid euroalusega juurde. Ta läks korra tagaruumi, et seejärel jahukotid riiulisse panna. Tagasi tulles märkas ta, et need jahupakid, mis olid riiulis, olid jätkuvalt alles, aga euroaluse peal oli neid tükk maad vähemaks jäänud. Kui midagi on vahekäiku pandud, siis inimesed arvavad, et tegemist on erimüügiga," rääkis Kuusik.  Turunduse seisukohast on oluline seegi, et poekülastaja leiaks asjad poest üles. Veebipoes osteldes peab olema keskkond piisavalt mugav, et inimene närvi ei läheks ja akent kinni ei paneks. "Mõnes poes me leiame soovitud asjad kohe kiiresti üles, teises kaupluses käid ringi ja mitte midagi ei saa aru. Lõpuks peab müüja käest küsima. Sellesse poodi ei taha väga hea meelega tagasi minna," rääkis professor.  Muutus tuleb vaevaliselt  Isegi kui inimesed teavad, milliseid võtteid nende peal kasutatakse, läheb aega, et oma käitumist muuta. Andres Kuusik rääkis, et hiljuti kaitsti Tartu Ülikoolis magistritöid, kus uuriti erinevaid keskkonnaga seotud teemasid. Sealt tuli välja, et inimesed väidavad end olevat keskkonnateemade pärast väga mures, aga nende käitumises see ei väljendu. Selle asemel lastakse vanaviisi edasi.  Inimeste käitumist ei olegi Kuusiku sõnul võimalik üleöö muuta. Ta tõi näite seoses turvavöö kasutamisega. "Vanemad inimesed teavad, et eelmise riigikorra ajal osades autodes ei olnudki turvavöid. Nendes, kus oli, ei viitsinud keegi neid kinni panna. Kui keegi pani vöö peale, siis vaadati teda imelikult, et mis sa nüüd teed. Praegu vaadatakse imelikult, kui keegi istub autosse ja talle tuleb eraldi öelda, et pane vöö kinni," rääkis ta. Selle muutuse nimel on aga kõvasti tööd tehtud.   Viimastel aastatel on ettevõtted turunduses kasutanud ühe aktiivsemalt suunamudijaid. Kuusik ütles, et on väga suunamudijate usku, kuigi ta ise kasutaks pigem sõna arvamusliider. "Ehk siis need inimesed, kelle arvamus on teiste jaoks tähtis," sõnas ta. Näiteks saab arst olla arvamusliider, kes kutsub inimesi vaktsineerima. Või sportlane, kes kutsub üles aktiivselt liikuma. Teisisõnu ei pea olema  suunamudija alati sotsiaalmeedia staar."Kui moes on taaskasutatud rõivad, siis on väga suur tõenäosus, et ka inimesed hakkavad rohkem taaskasutusest ostma.""Ma usun väga arvamusliidrite mõjusse ja üldse rühma mõjudesse. Ehk siis teised inimesed mõjutavad meid väga," lausus Kuusik. Samamoodi on professori sõnul moega. "Mood toimib samamoodi, et kusagil arvamusliidrid, suured moemajad, ütlevad, mis on parasjagu moes. Kui moes on taaskasutatud rõivad, siis on väga suur tõenäosus, et ka inimesed hakkavad rohkem taaskasutusest ostma. Kui tahame inimeste käitumist ja otsuseid mõjutada, siis arvamusliidrite kasutamine on väga-väga võimas relv," lausus ta.   Miks panevad sotsiaalmeedia staarid ja kuulsused inimesi asju ostma? Üks põhjus võib olla samastumine. "Kui ma tahan olla selle inimese sarnane või tema arvamus on minu jaoks oluline, sest ta on mulle eeskujuks. Kui see inimene midagi soovitab, ma võtan seda tõe pähe," selgitas Kuusik. Samuti usuvad inimesed, et teistel on sageli mõnes valdkonnas paremad teadmised kui neil endil. Näiteks kui inimene ei tunne end mingis valdkonnas väga targana, siis ta käitub inimese järgi, keda ta targaks peab. "Sellisel juhul ma käitun õigesti ja ülejäänud rühm, kuhu ma kuuluda tahan, ei naera mind välja ja ma ei satu nõmedasse situatsiooni, et vaata, mis tema ostnud on," rääkis professor. Kolmas põhjus võib puudutada turvatunnet. Kui inimene ei usalda ennast ja langetas halva otsuse, saab ta hiljem süü teise peale veeretada. Ehk siis inimene ei võta vastutust. "Ma võin olla muretum, et äkki ma ise tegin vale otsuse," lausus ta.


Pankadele valetanud tippfirma eksjuht peab kinni maksma 15 miljonit eurotSuurejoonelist äri ajanud, kuid käraga põhja läinud tööstusfirma E-Profiili endine juhatuse liige ja omanik Toomas Jõgi peab ettevõttesse investeerijatele tekitatud kahju kinni maksma.
Väidetavalt on tegemist ühe suurima pangakelmuse juhtumiga Eestis. Oma taskust tuleb Jõgil värske kohtuotsuse järgi välja käia ääretult suur summa: kokku üle 15 miljoni euro.
„Selles loos ei ole võitjaid ja kaotajaid.“


Vatikanis allkirjastati inimkonna vendluse deklaratsioon10. juunil allkirjastati Vatikanis «Inimkonna vendluse deklaratsioon» (inglise k «Declaration on Human Fraternity»), mille on koostanud 30 Nobeli preemia laureaati. Paavst Franciscus ei saanud haiglas viibimise tõttu üritusel osaleda.
«Iga mees on alati meie vend ja iga naine on meie õde. Me tahame, et kõik elaksid koos vendade ja õdena aias, mis on meie Maa. Vendluse aed on tingimuseks kogu elule,» öeldakse deklaratsioonis ja lisatakse muu hulgas järgmist:
«Me tahame vendluse nimel maailmale hüüda: mitte kunagi enam sõda! Inimkonna saatust juhivad rahu, õiglus ja võrdsus. Ei hirmule, ei seksuaal- ja perevägivallale! Kõik relvastatud konfliktid peavad lõppema. Me ütleme ei tuumarelvadele ja maamiinidele. Ei mingit sundrännet, etnilist puhastust, diktatuure, korruptsiooni ja orjust. Lõpetagem tehnoloogia ja tehisintellektiga manipuleerimine, seadkem vendlus tehnoloogilisest arengust ettepoole, et see sellest läbi imbuks.»
«Kaastunne, jagamine, suuremeelsus, kainus ja vastutus on meie jaoks valikud, mis kasvatavad isiklikku vendlust, südamevendlust. Vaimse vendluse seemne kasvatamine algab meist endist. Piisab, kui istutame iga päev väikese seemne meie suhetesse: meie kodudesse, lähinaabrusse, koolidesse, töökohtadesse, avalikku ruumi ja otsuseid langetavatesse asutustesse.»
«Usume ka sotsiaalsesse vendlusse, mis tunnustab kõigi võrdset väärikust, edendab sõprust ja kuuluvust, edendab haridust, võrdseid võimalusi, inimväärset tööd ja sotsiaalset õiglust, külalislahkust, solidaarsust ja koostööd, sotsiaalset solidaarsust, majandust ja õiglast ökoloogilist üleminekut, jätkusuutlikku põllumajandust, mis tagab kõigile juurdepääsu toidule ja soodustab seeläbi harmoonilisi suhteid, mis põhinevad vastastikusel austusel ja kõigi heaolust hoolimisel.»
«Meie vabadusest sõltub, kas soovime vendlust ja ehitame seda üheskoos, ühtsuses. Liituge meiega ja kirjutage alla üleskutsele võtta see unistus omaks ja muuta see igapäevasteks tegevusteks, et see jõuaks kõigi juhtide ja nende inimeste mõistustesse ja südametesse, kellel on väike või suur kodanikuvastutus igal tasandil,» öeldakse viimaks.
Deklaratsioonile kirjutas alla Vatikani riigisekretär kardinal Pietro Parolin.
Loe deklaratsiooni täisteksti siit.


Kuum punkt poolaastaleKui meie rahatähed olid veel panga asemel ainult rahakotis – või mõnel puhul näiteks pesusahtlis või tühjaks saanud kommikarbis –, oli paljugi teisiti.
Kuum juuni. Tulised teemad.
Ei olnud meid võimalik kätte saada muidu kui lauatelefoni teel, kui seegi majapidamises olemas oli, või siis külla tulles ehk kokku saades. Samal ajal teadsime maailmast hoopis vähem ja mõtegi sellest, et küsimustele, mis meile pähe tulevad, võiks vastata asjatundlikult mingi masin või raha saaks kaugel elavale sugulasele saata mõne sõrmeklõpsu abil vaid minutiga, sai ilmuda vaid unes, ning kui see hommikul meenus, pühkisime selle mõtte kui erakordselt uskumatu lihtsalt peast.
Aeg aga teeb oma tööd. Kes teab, kas ebaausaid inimesi on võrreldes ajaga, mil pikanäpumees pidi oma töö tegemiseks käe ohvri taskusse torkama, on nüüd tingimata rohkem, aga arvata võib, et on. Sest vargused on nüüd nii lihtsad! Ning tähelepanematuid ohvreid, kes rahvahulgas ehk käe taskule või koti rinnale suruks, aga telefoniga kõneldes või meile lugedes kuigivõrd ei keskendu, on väga palju.
Nõnda on saabunud kelmide kuldaeg ja sellega koos õnnetute kannatajate aeg. Kui see ka kõlab tüütult – sest seda aina korratakse ja korratakse –, siis ikkagi: olgem valvsad. Mõned kasulikud näpunäited on selleski ajakirjanumbris.
Ei tule valvsus kahjuks üheski olukorras. Erk meel tuleb kasuks ka siis, kui astute õue ja tajute, et õhk lõhnab paljulubavalt, kuulete, et linnulaulu on jälle justkui rohkem, ja märkate õhtul, et päikeseloojangu värvid toovad meelde suve. See viimane on tõepoolest jälle teel.
Kaunist suve!
SISUKORD
AKTUAALNE
Küberkuritegevus kui lõputu peade arvuga hüdra. Kätlin Kukk
MAJANDUS
Peenhäälestus jäi tegemata. Heido Vitsur
MAKSUD
Töösuhte varjamise riskid. (Viimane osa) Jaak Siim
RAAMATUPIDAMINE
Arvestusmeetodite ja -hinnangute mõju infole finantsaruannetes. Aet Toots
UUT SEADUSANDLUSES
Riik tagab välisinvesteeringute usaldusväärsuse. Kirill Ležeiko, Rainer Urmas Maine
ÕIGUS
Võla kättesaamiseks leidub võimalusi. Cristen Helendi
Korruptsioon on ametivõimu kuritarvitamine. Gregori Palm, Kristina Ivanova
KOHTUPRAKTIKA
Osaühingust väljaarvatu peab saama õiglase hüvitise. Mihkel Gaver, Kaisa Lumiste
TÖÖSUHTED
Summeeritud tööaeg – ei midagi keerulist. Triin Kaurov
VARIA
Kindlustamisest kortermajas. (Viimane osa) Karl Haavasalu
VIS-À-VIS
Lugejad küsivad, autorid vastavad
UUED NORMATIIVAKTID


Elisa Netivalvuri teenus hakkab turvama kogu kodust internetikasutustElisa toob üle kahe aasta tegutsenud Netivalvuri teenuse nüüd ka kõigisse kodustesse kaabelinterneti võrkudesse, hoides turvatuna kõik arvutid, telefonid, nutitelerid ja teised seadmed, mis on WiFi võrguga liitunud. Uus Netivalvur Kodu teenus töötab taustal ööpäevaringselt ning kaitseb kasutajaid erinevate küberrünnakute ohvriks langemise eest.«Ainuüksi selle aasta esimese kolme kuuga on Netivalvur reageerinud enam kui 365 tuhandele ohule, mis näitab selgelt, et meid ümbritsev digiruum on muutumas aina ohtlikumaks ja keerukamaks,» ütles Elisa erakliendiüksuse juht Mailiis Ploomann, «tuues Netivalvuri ka kodustesse kaabelvõrkudesse, suudame tagada veelgi laiema kaitse. Pole vahet, kas veebi sirvitakse arvutist, nutitelerist või isegi nutikülmikust.»Netivalvur Kodu kasutamiseks ei pea teenusega liitunud kliendid ise midagi tegema. Nutikas süsteem jälgib pidevalt võrgus toimuvat ning reageerib ohtude tuvastamisel automaatselt. Näiteks juhtudel, kui keegi avab meili teel saadetud pahavara sisaldava lingi või külastab veebilehte, mis võib kasutajale või seadmele kuidagi kahju teha. Ohu ilmnemisel kuvatakse selle kohta ekraanile hoiatus.Teenuse kasutamisel ei muutu aeglasemaks internetiühendus ning kõikide seadmete kaitsmiseks ei tule teha muud, kui teenus võrgus aktiveerida.«Netivalvur Kodu on heaks viisiks ka nooremate ning vanemate pereliikmetele kaitsmisel. Kuigi neil ei pruugi endal olla täpseid teadmisi küberohtudest või digipädevust viirusetõrje valimiseks, siis saab olla kindel, et koduses internetivõrgus on nad igal juhul alati kaitstud,» lisas Ploomann.Netivalvur Kodu kuuhinnaks on 2,99 eurot ning teenuse toel saab kaitsta piiramatut hulka koduse võrguga liitunud seadmeid. Netivalvur Kodu teenust saavad kasutada nii kaabelinterneti kui ka üle õhu internetiteenuse kliendid.Küberrünnakud on tõusuteel

Võrreldes möödunud aasta esimese kvartaliga tõusis selle aasta alguses Netivalvuri poolt tuvastatud ohtude hulk ligi 1500 protsenti. Ainuüksi märtsis pidi teenus reageerima ligi 170 000 ohule ning rünnakute hulk liigub järjest tõusvas joones, kusjuures kõige suuremateks ohtudeks on jätkuvalt võltsitud veebilehed ja äpid, õngitsuskirjad ja libaloosid.Näiteks on viimastel kuudel levinud viimistletud välimusega võltsitud pangalehed ja e-poed, mille kaudu on saadud ligipääs inimeste pangakontole, et sealt seejärel raha varastada.Niisamuti on aktiivselt levinud võltsitud Outlooki ja Tinderi sisselogimislehed. Tuntud lehti jäljendavate pettuste kõrval on aktiivselt levinud ka portaalid, mis lubavad inimestele raha selle eest, et nad krüptovaluutade reklaame vaataksid.«Uusi ohte tekib iga päev ja nendega kursis püsimine võib olla keeruline. Netivalvuriga üritame seda koormat kergendada ja tagada, et ohtlikele lehtedele ei satutaks isegi siis, kui konkreetsest pettuse tüübist kunagi kuulnud pole,» lisas Ploomann.


Volikogus läheb Pärnu linnapea umbusaldamiseksKell 13 algava Pärnu linnavolikogu istungi esimene päevakorrapunkt on linnapea Romek Kosenkraniuse umbusaldamine.
Umbusaldusavalduse esitasid Pärnu linnavolikogu opositsiooni kuuluvate Eesti Konservatiiivse  Rahvaerakonna (EKRE) ja Keskerakonna fraktsiooni esindajad. Seekordses umbusaldusavalduses on esile toodud viis põhjust, miks Kosenkranius (valimisliit Pärnu Ühendab) volikogu opositsiooni arvates linnapea ametisse ei sobi.
Umbusaldajate hinnangul on Pärnu linnal võrreldes ülejäänud omavalitsustega ebaproportsionaalselt palju kohtuvaidlusi.
“Viimase kahe aasta jooksul on linn olnud seotud mitme vaidlusega, mis viitavad vastutustundetule juhtimisele ja otsustele, mida tehakse poolte arvamust kuulamata. See mitte ainult ei takista linna arengut, vaid avaldab survet linnaeelarvele,” seisab umbusaldusavalduses.
Samuti teeb opositsiooni liikmetele muret linnavalitsuse suur kaadrivoolavus, mis viitab halvale juhtimisele ja organisatsioonikultuurile.
Kolmas etteheide linnapeale puudutab Pärnu rannas sinilipu puudumist. “Pärnu ranna kvaliteet on linnapea juhtimise all märgatavalt langenud, mis on viinud sinilipu kaotamiseni kolmandat aastat järjest. Linnapea ei ole suutnud leida tõhusaid lahendusi Pärnu randade atraktiivsuse tagamiseks,” arvavad umbusalduse avaldajad.
Opositsiooni esindajate hinnangul on linnapea jäänud passiivseks turismisektori arengu suhtes, isegi kui turismiettevõtted on jäänud poliitiliste tõmbetuulte meelevalda. “Sellest hoolimata on linnapea palka äsja tõstetud,” märgivad umbusaldajad
Umbusaldusavaldusele allakirjutanud ei ole rahul osaühingu Paikre juhtumi haldamisega. “Linnapea, olles vastutav Pärnu linna esindamise eest OÜ Paikres, ei ole pettuse toimepanijaid vastutusele võtnud ega andnud selget hinnangut pettusele. See on viinud olukorrani, kus pettuse toimepanijad said jätkata oma tegevust karistamatult,” on avalduses kirjas.
Viimati esitasid EKRE ja Keskerakonna volinikud Romek Kosenkraniusele umbusaldusavalduse sügisel ja oktoobriistungil toimus koguni kaks hääletust, millest kumbki ei kogunud enamuse toetust. Siis süüdistati linnapead valetamises.
Viimaste kuude jooksul on opositsioon esitanud kolm umbusaldust ka reformierakondlasest abilinnapeale Irina Talvistele.
39kohalises Pärnu linnavolikogus läheb enamushäälteks vaja 20 rahvaesindaja toetust. Koalitsioonil on volikogus 24 esindajat, opositsioonil 15: valimisliidule Pärnu Ühendab ja Reformierakonnale kuulub üheksa kohta, Isamaale kuus. Keskerakond teenis valimistel viis mandaati. EKRE-l on Pärnu volikogus kümme esindajat.
Peale umbusaldusavalduse on päevakorras lisaeelarve esimene lugemine ja maamaksumäärade kehtestamine.


Inimese kombel käituv tehisintellekt on lihtsalt vahva peotrikkPole päeva, mil ChatGPT, Google Bard või mõni muu tehisintellektile najatuv imevigur pealkirjadesse ei jõuaks. Nutikad inimese moodi suhtlevad AI-lahendused või süsteemid, mis suudavad luua midagi lihtsalt mõistetavat (näiteks fotosid), on pannud paljud mõistma tehismõistuste potentsiaali. Ent kõik see silmaga nähtav on vaid jäämäe tipp – AI tegelik võimekus on tavakasutajale nähtamatult ammu tööle rakendatud paljude igapäevaselt kasutatavate digilahenduste kõhus.
Eri valdkondades on tehisintellekti kasutatud aastakümneid. Juba kümme aastat tagasi üritasid algelised masinõppelahendused vestlusaknas kliente teenindada, nüüd on loomulik suhtlus ja inimpärasus tekstipõhiste AI-lahenduste valguses taas päevakorda kerkinud. Inimeste matkimine ja assistendi mängimine on aga tehisintellekti peotrikk – selle reaalne väärtus seisneb suutlikkuses vaikselt taustal toimetades ära teha tuhandeid töötunde nõudvad tüütud tööd, õppides ise samal ajal, kuidas oma rolli veel kiiremini ja paremini täita.
Kuigi ChatGPT tundub uus ja äge, töötavad AI-tehnoloogial põhinevad lahendused tuhandetes ettevõtetes ja tuhandete ülesannete kallal. Kui robotkehaga liidetud inimese moodi tehismõistus on veel aasta(kümne)te kaugusel, siis ärikeskkonnas on tehisintellekt samaaegselt nii mineviku-, oleviku- kui ka tulevikumuusika.
Suurepärane abiline andmete analüüsimisel ja mustrite tuvastamisel
Tehisintellekti üheks viljakaimaks tööpõlluks on meditsiin, kus selle võimekus töödelda massiivseid andmehulki ning teha nende põhjal enam-vähem paikapidavaid prognoose on võimsam kui ühelgi arstil. Mõistagi ei suuda see töötada üksi – nii nagu iga praeguse AI-lahenduse puhul on selle tööks toetada inimesi –, aga selle panus on siiski korralik.
Suurbritannias tegutsev Mendelian kasutab näiteks tehisintellekti olemasolevate meditsiiniandmete analüüsimiseks, mitmed nutikellad aga selleks, et tuvastada südametöös kõrvalekaldeid normist. Samuti suudab AI juba aidata välja nuputada parimaid võimalikke raviskeeme, närides selleks läbi meeletust kogusest ajaloolistest andmetest. Üksi see kedagi ravida ei suuda, küll aga võib see aidata tuhandete valikute seast välja pakkuda kõige paremini sobivad mõtted.
Andmete analüüsimine ja mustrite tuvastamine on olulised ka rahanduses, kus tehisintellekt on abiks nii raha kasvatamisel kui ka olemasoleva kaitsmisel. Mitu finantsettevõtet kasutab tehisintellekti pettuste ja rahapesu juhtumite märkamiseks (kahtlaselt liikuva raha tabamiseks tuleb sageli ära tunda ajas muutuvaid mustreid), aga ka investeerimises riskide haldamiseks ning investeeringute analüüsiks. Kui kuskil on meeletu kogus andmeid, siis suudab AI toeks olla.
Riskide ja kahtlase tegevuse tuvastamine on võtmetähtsusega ka küberturbes, kus automatiseerituid tehisintellektil põhinevaid lahendusi kasutatakse mõlemal pool rindejoont, nii kurjategijate kui küberturbe spetsialistide seas. Näiteks aitab AI tuvastada võimalikke rünnakuid või tõrkeid süsteemi tavapärases töös – see õpib ju, kuidas asjad tavapäraselt on. Küberpahalased aga rakendavad tehismõistust autonoomsete varastena, käskides neil käia ja ukselinke raputada, et sobivad ohvrid üles leida.
Mustrid ja massilisel hulgal andmete analüüsimine on omane veel transpordisektorile, kus tehisintellekti kasutusalad aina laienevad, alustades logistikast ja liiklusolude analüüsist kuni isejuhtivate sõidukiteni välja. Iga autonoomne sõiduk peab suutma mõelda, analüüsida pöörde eel läbi miljon stsenaariumit ning õppida jooksvalt, kuidas inimjuhid teedel päriselt käituvad.
Robot juhatab piimaleti juurde
Mida päev edasi, seda rohkem AI-lahendustega seotud valdkondi esile kerkib. Sügaval süsteemis askeldavad need juba praegu, lähitulevikus jõuavad need üha enam ka avalikkuse ette. Klienditeenindusrobotid õpivad inimestega paremini suhtlema, PowerPoint õpib ise vastavalt kasutaja soovidele paremaid slaide disainima, kaubanduskeskustes ringi vuravad robotid õpivad klienti paremini mõistma ja ta kiiremini piimaleti juurde juhatama.
Tehisintellekt on selgelt tehnoloogia, mille osatähtsus vaid kasvab. Küll aga ei tasu AI-lahenduste arengut jälgides arvata, et iga uus tööriist on midagi revolutsioonilist. Pigem on tegu evolutsiooniga – evolutsiooniga selles, mida eneselegi teadmata juba aastaid kasutanud oleme.
.


Abieluvõrdsus kui poliitiline osturalli. Kuid see pole aus demokraatiakaupÜks võimalus sellise osapoolte rahunema saatmiseks on nõuda abielu määratluse otsustamist referendumil, leiab infovabaduse aktivist Märt Põder.Abielu säilimine mehe ja naise liiduna või selle laiendamine kahe täiskasvanu vaheliseks liiduks muudab otseselt meist väga väheste elusid. Selle laiem mõju ühiskondlikule kliimale on aga suur ja sestap tulised vaidlused. Enamikku argumentidest oleme aga juba ammu kuulnud ja vastasseisus paistab mõjuvat veel ainult vindi ülekeeramine.
Selle tunnistajaks olemegi viimasel ajal olnud, kuigi suurimat väärtuskonflikti väljendavate eelnõude hääletamiseni pole Riigikogu veel jõudnudki.
Ei saa ütelda, et valitsusel oleks moraalne õigus kehtestada oma tahet teemal, mida koalitsioonist pea 2/3 moodustava juhtpartei programmiski polnud, aga samavõrd ülepakutud on opositsiooni häälekama osa väide, et riigil puuduvat üldse õigus abielu määratlust kujundada.
Taustal oleva väärtuskonflikti autentsuses ei saa kahelda, aga osapooled mängivad end järjest enam nurka – valitsus sellega, et oma tahte nimel toob ohvriks demokraatia alusväärtused, opositsioon omakorda reageerides sellele jõulise obstruktsiooniga, aga ka üleskutsetega üldisele kodanikuallumatusele ja omaalgatuslikule vastupanule põhiseadusliku korra kaitsel. Eeskuju selleks näidatakse konfliktide lausa füüsiliseks eskaleerimisega Riigikogus. Kas oleme tõepoolest suubumas üleüldisse anarhiasse?

Referendum

Valitsemise ja seadusloome heade tavade, valimiskampaanias antud lubaduste jt kirjutatud ja kirjutamata reeglite eiramisel, nende asemel üha enam jõuvõtetele toetumisel tekib kodanikuna kohtuniku rolli võttes peamiselt soov saata osapooled rahunema ja lubada jätkata mängu siis, kui ollakse meenutanud ausa mängu põhimõtteid ning ollakse platsile tulles taas suutelised reegleid järgima.
Üks võimalus sellise kohtunikurolli võtmiseks ja osapoolte rahunema saatmiseks on nõuda abielu määratluse otsustamist referendumil. Sellel poleks aga ainult rahustav roll, vaid see aitaks ka välistada, et manipulatiivse seadusloomega siseneme n-ö rakendusaktide limbosse, kuhu viis jõuvõtetele panustamine kooseluseaduse.
Kui kiiruga koostatud ja tempokalt menetlusse suunatud abieluvõrdsuse seadusemuudatustes puuduvadki suuremad sisulised vead, on jätkuvalt küsimuse all, kas peab paika tõlgendus sellest, et homoabielu on kooskõlas ka põhiseadusega. Isegi kui võib senise kogemuse põhjal arvata, et Riigikohus tõlgendaks põhiseadust vaidluse korral samas soost partneritele soodsalt, pole see siiski kindel. Seetõttu võiks olla küsimuse otsustamisest referendumil see kasu, et kui on hangitud sellele kõrgeima võimu kandja heakskiit, ei saa põhiseaduse tõlgendamise küsimust tekkida.
Vähemused on ühiskonnas alati teatud määral alla surutud ja toites ootusi suurest vabanemisest on neid lihtne poliitilise propaganda vankri ette rakendada. Vaevalt on abieluvõrdsuse läbisurumist pea religioosselt toetavate kväärvasakpoolsete hordid märganud, et sisuliselt sama liigutusega ehk koalitsioonilepingu eelmise punktiga soovitakse piirata kohaliku suurima vähemuse valimisõigust. Seetõttu mõjub eriti küüniliselt, kui ei häbeneta võrrelda valitsuse plaane homoabielu seadustamiseks naistele valimisõiguse andmisega.

Poliitiline osturalli

Olukord meenutab veidi poliitilise osturalli lisaallahindlust, kus joostakse tormi ammuoodatud abieluvõrdsusele märkamata, et see ei ole aus demokraatiakaup, sest sellel puudub nõuetekohane garantii, kinni maksavad selle teised vähemused kaotatud põhiõigustega ning lõpuks ka kodanikuühiskond tagasilöökidega avatud valitsemises.
Mitte kõik parlamendivalimised ei lähe sujuvalt üle opositsiooni üksmeelseks obstruktsiooniks ja oleks rumal arvata, et valitsusel pole toimuvas süüd. Üldrahvalikuks pettumuseks on ka põhjust, sest valimismaratoni lõpusirgel võetud Prigožini-doping, kampaanias teadlikult maha vaikitud maksutõusud, Schrödingeri peretoetus ja korruptsioonivastases võitluses “uut taset” lubanud poliitjõu suurima häältemagneti poolt petetud 5260 valijat pole naljaasi – tundub, et polegi ühiskonnagruppi, mida ei ole alt veetud.
Valitsuse otsus manööverdada soovitud eelnõud obstruktsioonist mööda usaldushääletuse tehnilise instrumendiga ei kontrolli ainult Riigikogu liikmete usaldust. Eksitamisele üles ehitatud valimiskampaania on pannud proovile just valijate usalduse, kellel võiks olla moraalselt suuremgi õigus pettuse üle pahameelt avaldada. See on üks tugev argument, miks peaks küsima nüüd vähemasti tagantjärele rahvalt heakskiitu kampaanias salatud plaanidele, mida homoabielu seadustamine kahtlemata on.
Sooneutraalse abielu referendumil otsustamist nõudvat rahvaalgatust luues ei tundnud ma end siiski kuigi mugavalt. Seda välja hõigates tabas mind esmalt abieluvõrdsusest otseselt puudutatud vähemuse halvakspanu, kelle konspiratsiooni soovitud seadusemuudatuse nüüd ja kohe kättesaamiseks ma ilmselt niimoodi torpedeerin. Teiselt poolt aga ujutati rahvaalgatusportaali arutelusektsioon üle sõnumitega, mille sisuks paistis olevat soov õiendada vähemusega arved solvangutega. Mulle ei tundu asjakohane neist kumbki.
Seetõttu kutsun üles allkirjastama märgukirja Riigikogule, et otsustada rahvahääletusega ühest soost partnerite õigus sõlmida abielu, aga ühel tingimusel. Selleks tingimuseks on, et referendumit ei võeta kui vahendit vastaspoolele ära panemiseks, mida näeme elukutseliste poliitikute seas niigi.
Olete oodatud algatust allkirjastama vaid juhul, kui lubate ooteperioodina välja pakutud aastat kasutada oma seisukohtade ja argumentide võimalikult selgeks läbimõtlemiseks ning sisuliseks tutvumiseks vastaspoole seisukohtadega. Sest referendumi mõte ei ole lahendada lahvatanud tüli kiire hääletusega, vaid teha pärast argumentide ärakuulamist informeeritud, rahulik ja meid kõiki kõige paremini teeniv otsus.
Loodan, et sellist otsust oleks kõik osapooled valmis vastuvaidlemata tunnustama – sest kui pole, mis meile siis üldse veel jääb?


Mihhail Korb viimases sõnas: ma ei saanud Hillar Tederi servituudi jutust midagi aruKeskerakonna endine peasekretär Mihhail Korb ütles neljapäeval Harju maakohtus Porto Franco korruptsioonisüüasja protsessi viimases sõnas, et kui ärimees Hillar Teder talle Porto Franco kinnisvaraarenduse servituudi probleemi selgitas, ei saanud ta asja olemusest midagi aru.Korbi sõnul on poliitiku edukuse üks peamisi näitajaid valimistel saadud hääled. «Tundub, et ma olen häälte saamise valemi välja mõelnud, see on empaatia, mis tähendab inimeste ärakuulamist, nende mõistmist ja nendega kaasamõtlemist. Samamoodi üritasin ma kaasa mõelda, kui ma sain kokku Hillar Tederiga ja ta mulle Porto Franco servituudi probleemidest rääkis. Mul ei olnud mingeid omakasupüüdlikke motiive, ma ei tahtnud mingit kasu saada, ma lihtsalt tundsin, et pean kaasa mõtlema ja mõistma,» rääkis Korb.
Korb rääkis kohtu ees, et ta ei saanud Tederiga kohtudes isegi aru, milles servituudi probleem seisneb ja ta ei oleks olnud suuteline selles probleemi sisu kellelegi edasi selgitada.
«Minu osa piirdus sellega, et ma üritasin kaasa mõelda. Mul polnud mõtet selle üle isegi pead murda. Seda, et servituudi probleem on mingi lahenduseni jõudnud, sain ma teada alles siis, kui ma olin kaitsepolitseis ülekuulamisel,» rääkis Korb.
Korb nimetas temale esitatud süüdistus mõjuvõimuga kauplemises on veider, kuna tal ei olnud peasekretärina mõjuvõimu, millega kaubelda. Korbi sõnul võis mulje tema väidetavast mõjuvõimust tekkida seetõttu, et peasekretäri ametiülesannetest tulenevalt kohtus ta pidevalt ja osales ühistel koosolekutel koos keskerakondlasest Tallinna linnapea Mihhail Kõlvartiga. Kuid see ei tähenda, et ta oleks saanud kuidagi Tallinna linnapead mõjutada Porto Franco servituudi teemat mingil moel suunama.
«Sama hästi võiksin ma helistada Rakvere linnapeale ja öelda talle, kuidas ta peab Rakveres käimasolevate areduste servituutidega toimima. Ma arvan, et Rakvere linnapea paneks sellise jutu peale lihtsalt toru ära, kuigi ta on ka keskerakondlane. See on ju selge, et Keskerakonna peasekretär ei määra, mida Rakvere linnapea teeb. Erakond ei ole armee, kus jagatakse käske ja peasekretäri roll on erakonna töö korraldamine ja informatsiooni vahendamine. Jah, ma sain jagada käske, aga seda ainult mu alluvale, Keskerakonna tegevsekretärile Peeter Vitsurile,» rääkis Korb.
Korbi sõnul on kogu Porto Franco korruptsiooniprotsess olnud tema jaoks nagu mingi imelik film, mille süžeest on võetud mingid stseenid, need suvaliselt kokku miksitud ja nüüd näidatakse seda, nagu mingit tervikut. Tema sõnul leidsid talle süüks pandavad sündmused aset erinevates ajahetkedes ja situatsioonides, kuna peasekretärina oli tema tööelu intensiivne.
«Mul oli sageli kohtumisi 3-4 kord päevas, pidevalt olid koosolekud ja pidi vahetpidamata pidama telefonikõnesid ja nädalaid oli nii, et iga päev venisid tööpäevad 12-14 tunni pikkuseks. Kuid minu arutelude põhiteema ei ole olnud kunagi Porto Franco,» ütles Keskerakonna endine peasekretär.

Hillar Teder: Eestis on puudus õigusselgusest

Porto Franco süüasjaga kohtu all olev ärimees Hillar Teder ütles oma viimases sõnas, et Eestis on puudus õigusselgusest.
«Tuleks katsuda ajada asju niimoodi, et me teisi ära ei peleta ja oma inimesed tunnevad ennast kindlalt. Inimesed elavad pidevas hirmus, et äkki tullakse mulle homme järgi,» ütles Teder.
Kui sellest kohtuprotsess midagi õppida, siis Tederi sõnul õppis Tallinna linnavalitsus, kuidas servituudiga tegeleda.
Teder pöördus isiklikult ka kohtuprotsessi süüdistaja, riigiprokurör Taavi Perni poole. «Taavi. Ma ei suuda seda kuulata, et mõeldakse asju lihtsalt välja. Väänatakse paragrahve,» lausus teder Pernile otsa vaadates.

Enn Eesmaa: Mihhail Kõlvartit pole võimalik mõjutada

Keskerakonda esindas Harju maakohtus erakonna juhatuse liige Enn Eesmaa, kelle viimane sõna oli lakooniline.
«Minu elukoguemus viitab üheselt sellele, et kui kedagi on raske või isegi võimatu mõjutada, on see Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart. Sellega ei saanud peaministri ja riigikogu esimehena hakkama isegi erakonna esimees Jüri Ratas. Oleme tänulikud kaitsjate tööle ja aktsepteerime nende argumentatsiooni,» lausus Eesmaa.
Neljapäeval oli Porto Franco protsessi viimane kohtupäev. Kohtunik Aime Ivanson kuulutab kohtuotsuse välja 18. oktoobril.

Milles süüdistus seisneb?

Riigiprokuratuuri süüdistuse järgi kasutas Keskerakonna endine peasekretär Mihhail Korb isiklikku ja erakonna mõjuvõimu Tallinna linnapea Mihhail Kõlvarti üle Hillar Tederi ja OÜ Porto Franco huvides, et äriühing saaks Tallinna linnapealt ja temale allunud ametnikelt servituuditasu määramisel ebavõrdse ja põhjendamatu eelise.
Vastutasuna pakutud teene eest lubas Teder kohtueelses menetluses kogutud teabe järgi toetada Keskerakonda kuni miljoni euro suuruse annetusega, seisab süüdistuses.
Prokuratuuri hinnangul ei järginud Tallinna linnavalitsus Porto Francole servituuditasu määramisel tavapärast praktikat ega hinna kujundamise põhimõtteid. Niisiis vähendati Porto Francolt nõutud servituuditasu 776 580 eurolt 301 000 eurole ning Teder tegi samal ajal Keskerakonnale annetuse.


Istanbuli opositsiooniline linnapea sai uue korruptsioonisüüdistuseISTANBUL, 15. juuni, AFP-BNS – Istanbuli populaarne linnapea, opositsioonipoliitik Ekrem İmamoğlu astus neljapäeval kohtu ette süüdistatuna korruptsioonis, mis kipub nurjama tema lootuse kunagi president Recep Tayyip Erdoğan välja vahetada.
Pärast presidendi liitlase võitmist 2019. aasta linnapeavalimistel on İmamoğlust saanud üks Erdoğani otsekohesemaid ja ambitsioonikamaid võistlejaid.
Toonaste valimiste esimesed tulemused tühistati İmamoğlu võidu järel, kuid otsus maksis Erdoğanile valusalt kätte ja viis protestilaineni. Kordusvalimistel sai İmamoğlu ülekaaluka võidu.
Võit Erdoğani kodulinnas lõi mõra presidendi võitmatuse aurasse ning tõstis İmamoğlu valitsuspartei ilmalike ja liberaalsete vastaste silmis kangelase staatusesse.
Varjamatu soov presidendiks saada tegi aga 52-aastasest linnapeast nii Erdoğani kui tema islamijuurtega erakonna AKP jaoks vihatud tegelase.
Detsembris mõistis kohus ta ametnike solvamise eest ligi kolmeks aastaks vangi ja keelas poliitikas osalemise.
İmamoğlu kaebas otsuse edasi ja võis meeriametisse jääda.
Võimalus, et kõrgem kohus otsuse jõusse jätab, välistas sisuliselt mais peetud valimistel Erdoğani vastu presidendiks kandideerimise.
Opositsioon koondus İmamoğlu erakonna CHP 74-aastase esimehe Kemal Kılıçdaroğlu taha, kel aga ei õnnestunud Erdoğanist jagu saada.
CHP vilets esinemine samal ajal peetud parlamendivalimistel on suurendanud survet Kılıçdaroğlule, et ta teeks ruumi noorema põlvkonna liidritele nagu İmamoğlu.
Uued süüdistused linnapeale tulevad ajal, mil pooled valmistuvad 2024. aasta märtsi kohalikeks valimiseks, millega Erdoğan loodab võita tagasi Istanbuli ja teised suuremad linnad.
Kohtuasi on seotud İmamoğlu ametiajaga Istanbuli Beylikdüzü linnaosa juhina 2015. aastal.
Süüdistuses öeldakse, et İmamoğlu ja veel kuus inimest rikkusid lepingut, mille tõttu kaotas üldsus 250 000 liiri (90 000 dollarit).
Selle eest võidakse linnapea kolmeks kuni seitsmeks aastaks vangi mõista ja ta võib saada teist korda poliitikas osalemise keelu.
İmamoğlu on kõik süüdistused tagai lükanud ja viitab varasemale uurimisele, mis ei leidnud mingit süüd.
AFP – Baltic News Service


PORTO FRANCO PROTSESS (20. päev) | Erutatud Mihhail Korb hüüdis kohtus: „Tere tulemast korruptsioonilaeva!“KOHTUALUSTE VIIMANE SÕNA: Ärimees Hillar Teder ja Keskerakonna endine peasekretär Mihhail Korb rääkisid täna suud puhtaks.
Kohtualuste viimased sõnavõtud Harju maakohtus toimuval Porto Franco kohtuprotsessil algasid üllatusega. Keskerakonna endine peasekretär Mihhail Korb lubas rääkida asjaoludest, mida ei tea ei prokurör ega keegi teine.
Püstijalu keset kohtusaali kõnelev Korb oli väga erutatud. Ta kõneles endale ebatüüpiliselt rutakalt ja konarlikult. „Vabandust, see on väga oluline kõne minu jaoks,“ selgitas ta kohtunik Aime Ivansonile.
Kuigi Korbi avangust võinuks oodata põrutavaid paljastusi, siis neid ta ei teinud. Küll rääkis Korb sellest, et juhtiva riigiprokuröri Taavi Perni poolt esitatud süüdistus ei kajasta tegelikkust.
Oma tihedat suhtlust ärimees Hillar Tederiga seletas Korb enda kui eduka poliitiku loomusega. „Eduka poliitiku tunnus on hääled. Mida rohkem hääli saad, seda edukam sa oled. Ma tajusin ära, kuidas hääli saada – läbi empaatia, inimeste ära kuulamise.“
Korbi sõnul tegi ta seda lõpuks automaatselt. Nii kuulas ta ära ka Hillar Tederi mure. Ettevõtja polnud rahul, et Tallinna linnavalitsus küsib temaga seotud Porto Franco kinnisvaraarenduselt linna tänavajupi kasutamise eest ligi 800 000 eurot servituuditasu.
Korbi sõnul ei teadnud tema servituudi sisust mitte midagi. „Ma ei suutnud seda kellelegi edasi seletada. Milleks ma peaks kujutama selle peale tunde? Ma lihtsalt ei saa sellest aru!“
Süüdistuse kohaselt aitas Korb korraldada Porto Franco tegevjuhi Rauno Tederi kohtumist Tallinna linnapea Mihhail Kõlvartiga.
„Minu tegevuse motiivid pole olnud iial seotud omakasupüüdlikkusega, et seadust rikkuda,“ vandus Korb kohtule.
Pärast Kõlvarti juures toimunud arutelu langetas linnavalitsus servituudi hinna 300 000 eurole, millega Porto Franco nõustus. Veidi hiljem, 1. juulil 2020 annetas Teder Keskerakonnale 30 000 eurot.
3. juulil 2020 kuulas kaitsepolitsei pealt Korbi telefonikõnet Hillar Tederile. Kõnest pärineb järgmine lõik:
Mihhail Korb: „Sest noh formaalselt sa oled nagu ka nüüd väike mingi, väike investor nagu niiöelda, et ka... ja sa, sind peab huvitama meie käekäik, ütleme niimoodi.“
Hillar Teder: „Aga absoluutselt.“
Prokurör Pern tõstis kohtuvaidluste käigus esile just seda kõnet, rõhutades sõna „investor“ tähendust kasusaajana.
Korb andis oma viimases sõnas prokuröri tõlgendusele vastulöögi. „Mul oli pikka aega teooria, et kõik inimesed, kes panustavad erakonda, on nö. investorid,“ rääkis Korb. „Mittetulundusühing on mittetulundusühing ja siin ei saa keegi kasu saada.“
Edasi läks Korb täiesti keema. „Et mina nüüd tahtsin Hillarile märku anda, et tema on nüüd meie organisatsiooni kasu saaja... et tere tulemast korruptsioonilaeva!“
Maha jahtunult pöördus Korb kohtuniku poole sõnadega: „Mina ei saa ütelda, et ma olen poliitika jaoks sobilik. Aga seda ütlesid tuhanded inimesed. Tuhanded inimesed usaldasid mind erinevalt prokurörist, kes mind ei usalda.“
Korb palus ennast mõjuvõimuga kauplemise süüdistuses õigeks mõista. Ta ei puudutanud oma sõnavõtus Tederi poolt Keskerakonnale lubatud (kuni miljon eurot) ja tehtud annetusi (2020. aastal kokku 120 000 eurot).
Samuti mõjuvõimuga kauplemises süüdistatav Hillar Teder võttis täna Porto Franco kohtuprotsessil pikemalt sõna esimest ja viimast korda. Eeluurimisel ja kohtus ütluste andmisest keeldunud ärimees teatas, et on kirjutanud üles mõned mõtted, mida soovib kohtuga jagada.
Samuti püsti seistes rääkinud Teder maalis kohtunikule endast autoportree, kui väga suurte tegude mehest. „On õnnestunud teha väga suuri projekte ja neid ära müüa. Meil on halbu kogemusi slaavi riikides, kus ei ole inglise õiguskindlust. Ma tunnen ettevõtjana, et meil täna on Eestis sellest puudu.“
Tallinna sadamaalale rajatud Porto Franco kinnisvaraarendust nimetas Teder lihtsalt „Portoks“. „Noh, Porto on nii suurt projekt, et seda pole Eestis enne tehtud.“ Ta võrdles Porto ehitamist tsaariajal eestlaste poolt Estonia teatrihoone ehitamisega.
„Kui kõik need autod võtta, mis Portosse mahuks ja ritta panna, siis ulatuks see Tallinnast Nõmmele. Ja kui kogu see betoon võtta, mis on sinna pandud, siis saaks teha meetrise tee Võruni.“
Tederi esinemine ei jätnud kahtlust, et ta peab lõppude lõpuks kokku lepitud 301 000 eurost servituuditasust ikkagi ebaõiglaseks.
„Ega see 300 000 eurot võeti ka laest!“ kommenteeris Teder. Tema sõnul võiks „see auk maksta 4000 eurot. Ehk mitte midagi!“
Ärimehe sõnul meeldib talle väga vaadata, kuidas noored teevad oma asja. Esmalt nimetas ta oma poega, Porto Franco tegevjuhti Rauno Tederit. Seejärel pööras Teder pilgu endast mõne meetri kaugusel istuvale prokurör Taavi Pernile.
„Aga prokuröri osas, Taavi, ma ütleks seda, et prokurör väänab paragrahve, aga väänab ka tõde.“
Ka Teder palus ennast õigeks mõista. Ka tema ei maininud oma sõnavõtus enda poolt Keskerakonnale lubatud ja tehtud annetusi.
Kolmanda kohtualusena mõjuvõimuga kauplemises süüdistatava Keskerakonna nimel võttis sõna Enn Eesmaa. Tema kui Keskerakonna juhatuse liikme jutt oli lühike.
„Kui kedagi on raske mõjutada, siis on see Mihhail Kõlvart,“ ütles Eesmaa. „Sellega ei ole hästi saanud hakkama isegi Jüri Ratas.“
„Sellega ei ole hästi saanud hakkama isegi Jüri Ratas.“
Sarnaselt kohtualustele ei teinud ka Eesmaa oma sõnavõtus juttu Tederi poolt Keskerakonnale lubatud ja tehtud annetustest.
Põgusalt mainis annetusi kohtuvaidluste käigus Korbi advokaat Paul Keres. Ta nimetas neid „maailmavaatelisteks“. Kerese sõnul olid annetused tehtud Keskerakonna programmi toetamiseks. „Ükski Tederi annetus ei olnud eelise saamise eesmärgil.“
Mõjuvõimuga kauplemises süüdimõistmine eeldab seda, et keegi sai „ametiisikult avaliku huvi seisukohast ebavõrdse või põhjendamatu eelise“. Prokuröri väitel seisnes eelis selles, et servituudi hinnalangetus toimus kiirkorras pärast Kõlvarti juures toimunud kohtumist.
Kaitsjate väitel pole Porto Franco sellist eelist saanud. „Kui me loeme isegi tõendatuks, et väike kiirendus anti, siis see ei ole kindlasti märkimisväärne,“ argumenteeris Tederi kaitsja Margus Kurm. Ka Keskerakonna advokaadi Aivar Pilve sõnul pole süütegu tõendamist leidnud.
Kohtunik Ivanson lubas kuulutada Porto Franco kriminaalasjas kohtuotsuse oktoobris. Kohtuniku sõnul kirjutab ta hetkel otsust ühes teises keerulises asjas ja saab hakata Porto Francoga tegelema pärast suvepuhkust.
Prokurör Pern möönis, et mõjuvõimuga kauplemise osas kohtupraktikat eriti ei ole. Ta pöörduski Ivansoni poole sõnadega: „Teie otsusest, austet kohus, sõltub, kas tasu eest (Tallinna linnavalitsuse - EE) seisukoha muutmist tuleb lubada või mitte.“
Kes on kohtualused? Keskerakond
Süüdistus mõjuvõimuga kauplemises juriidilise isikuna. Ei tunnista end süüdi. Prokurör nõuab rahalist karistust 1 miljon eurot ja süüteoga saadud vara, Hillar Tederi poolt annetatud 120 000 euro konfiskeerimist.
Mihhail Korb (42)
Keskerakonna endine peasekretär, endine riigikogu liige. Süüdistus mõjuvõimuga kauplemises. Ei tunnista end süüdi. Prokurör nõuab 1 aasta 3 kuud tingimisi vangistust.
Hillar Teder (60)
Kinnisvaraärimees. Süüdistus mõjuvõimuga kauplemises. Ei tunnista end süüdi. Prokurör nõuab 1 aasta 6 kuud reaalset vangistust.


Venemaa veto seab kahtluse alla ÜRO kliimakonverentsi COP29 toimumise Ida-EuroopasGeopoliitilised pinged on seadnud kahtluse alla, kas Ida-Euroopa saab korraldada järgmisel aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP29).ÜRO viis piirkondlikku rühma korraldavad COP tippkohtumist igal aastal kordamööda ja 2024. aastal peaks konverents toimuma Ida-Euroopas, kuid Venemaa sissetung Ukrainasse ja jätkuv konflikt Armeenia ja Aserbaidžaani vahel on tekitanud ummikseisu.
Eelmise aasta ÜRO kliimakonverentsi ajal andis Bulgaaria president Rumen Radev mõista, et Bulgaaria oleks valmis üritust korraldama. Euroopa Liit toetab toimumispaigana Bulgaariat, kuid keset Ukraina sõda on Moskva lubanud vetostada, mis tahes Euroopa Liidu riigi kandidatuuri. Piirkondlik rühm, kus on 23 riiki, peab otsuse tegema ühehäälselt, ehk konsensuse alusel.
Kolm läbirääkimistega kursis olevat inimest ütlesid Politicole, et eile õhtul lõppes Bonnis ettevalmistavatel kliimakõnelustel ummikseisu ületamise nimel peetud viimane läbirääkimisvoor kokkuleppeta.
See tähendab, et küsimus, kus toimub järgmisel aastal COP29, tuleb lahendada tänavusel kliimakonverentsil Dubais.
Kuna Moskva takistab Euroopa Liidu liikmesriikide võõrustamist ning konverentsi toimumine Venemaal või Valgevenes on ELi liikmetele vastuvõetamatu, suurenevad teiste kandidaatide šansid. Seni on aga kandideerimas vaid Armeenia ja Aserbaidžaan. Pinged kahe riigi vahel on suured ning on vähetõenäoline, et riigid üksteise kandidatuuri toetaksid.
«Isegi kui Bulgaaria annaks järele, mis on sisuliselt väljapressimine, kahtlen, kas Armeenia toetaks Aserbaidžaani,» ütles üks Euroopa Liidu kliimaläbirääkija Politicole.
Mõttekoja E3G vanemteadur ning pikaajaline kliimakonverentside vaatleja Alden Meyeir sõnul on mitmeid võimalusi, kuidas olukord lahedada kui kokkuleppele ei suudeta jõuda. Ida-Euroopa rühm võiks paluda mõnda teist piirkonda vahetada konverentsi korraldamise korda või paluda mõnda teist riiki väljaspool piirkonda konverentsi võõrustama.
Samuti oleks võimalik ürituse korraldamine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alalises sekreteriaadis Saksamaal Bonnis, kuid see eeldab Saksamaa valitsuse toetust.


Ukraina presidendi endine nõunik Soomes: Venemaa tungib Balti riikidesse, kui teda ei peatataVenemaa tungib muudkui edasi, kui teda ei peatata, ütles Ukraina presidendi büroo endine nõunik Oleksi Arestovõtš neljapäeval, 15. juunil Soomes Turus toimunud Läänemere riikide julgeoleku foorumil.
Foorumil osalesid kõigi Balti riikide esindajad. Arestovõtš hoiatas neid, et Venemaa läheb Balti riikidesse, kui tema kavatsusi valesti hinnatakse.
Arestovõtš edastas järgmised teesid:
1.Kreml tegutseb „jaga ja valitse” põhimõttel.
2.Tema välispoliitika aluseks on sõjalise jõuga väljapressimine + hübriidmeetodid avaliku arvamuse mõjutamiseks Läänes, millest saavad siis (mitte alati edukad) poliitikute otsused.
3.Ainus kaine vastus sellele on suurendada Lääne ühtsuse taset ja hinnata olukorda kainelt – me kõik oleme sõjas.
Rahuaegsed mõtteviisid ei sobi, neid tuleb muuta.
4.Ukrainas sõdib Vene Föderatsioon kollektiivse Läänega, soovides murda võimet end kollektiivselt kaitsta, sest Vene Föderatsioon on tugevam kui ükski lääneriik eraldi (va USA) ja nõrgem kui kõik koos.
5.Ukraina jätab Venemaa Föderatsiooni sisuliselt ilma välispoliitika peamisest instrumendist – sõjalisest jõust, mis loob Läänele enneolematud ajaloolised võimalused.
Teeksime seda veelgi tõhusamalt, kui Lääs annaks meile rohkem ja paremaid relvi ja sõjavarustust.
6.Venemaa ei rahune kunagi. Venemaa ei peatu kunagi.
Venemaa ei lepi kunagi sellega, et Soome ja Rootsi NATO-s sulgevad neile Läänemere, tühistades sellega 300 aasta saavutused. Nad tegutsevad. Nad ründavad.
7.Vajame ühtset kilpi Arktikast Vahemereni, kui Lääs ei sea eesmärgiks Vene Föderatsiooni alistamist, vaid ainult ohjeldamise.
8.See kilp on võimatu ilma Ukrainata.
9.Seda sõda jälgivad Hiina ja Iraan väga tähelepanelikult.
10.Selle sõja mis tahes tulemust, välja arvatud juhul, kui meie territoorium on täielikult vabastatud, Venemaa saab sõjaliselt lüüa ja Ukraina ühineb ELi ning NATO-ga, võetakse Venemaal-Hiinas-Iraanis vastu kui Lääne alistamist, ja nad lähevad jälle edasi, rünnates otse Läänt.
Andke meile vajalikud relvad ja me lõpetame probleemi pikaks ajaks.
– Форум по безопасности в регионе Балтийского моря (Финляндия).
Присутствуют представители всех балтийских стран.
Борюсь за западный способ мыслить.
Потому (как я нашим друзьям и сообщаю), РФ зайдёт так далеко, насколько вы, друзья, будете неверно оценивать ее намерения.… pic.twitter.com/IYRSFFdGZn
— Arestovych (@arestovych) June 15, 2023


Kuidas valida ilusat .ee domeeni?Kui soovid oma veebisaidi jaoks luua professionaalse ja kvaliteetse internetiaadressi, on .ee domeen ideaalne valik. .ee domeen on Eesti rahvuslik domeenilaiend, mis annab su veebilehele kohaliku ja usaldusväärse identiteedi. Kuid kuidas valida endale ilusat .ee domeeni? Selles artiklis annan sulle mõned näpunäited, mida silmas pidada.
.ee on riiklik domeenilaiend, mis tähistab Eestit. See on üks populaarsemaid domeenilaiendeid Eestis, mida kasutavad nii ettevõtted kui ka eraisikud. .ee domeen loob tugeva seose Eesti turuga ja aitab luua usaldusväärset veebikohalolekut. .ee domeeni saate registreerida https://host.ee lehel.
Valides .ee domeeni, annad oma veebilehele usaldusväärsuse ja seose Eestiga. See on eriti oluline, kui soovid jõuda Eesti turuni või luua sidemeid kohalike klientidega. .ee domeen mõjub usaldusväärselt ja annab sulle võimaluse eristuda teistest domeenilaienditest.
Enne .ee domeeni valimist mõtle, millised märksõnad kirjeldavad kõige paremini sinu ettevõtet või veebisaiti. Loe ettevõtete kohta portaalist aktiva.ee. Kui soovid luua ilusat .ee domeeni, siis esimene samm on leida sobivad märksõnad, mis kirjeldavad sinu ettevõtet või veebilehte. Need märksõnad võivad sisaldada sinu ettevõtte nime, tooteid või teenuseid, mida pakud. Mõtle läbi, millised sõnad võiksid olla seotud sinu brändi või tegevusalaga ning kasuta neid domeeni valimisel. Otsi näiteks veebilehelt https://dn.ee märksõna, mida soovid kasutada oma domeenis. Selleks mine dn.ee lehele ja sisesta näiteks märksõna „raha.ee„ ja dn.ee näitab, et sõna „raha.ee„ kasutab 74 domeeni.
Hea .ee domeeni valikul on oluline kasutada lihtsat ja meeldejäävat nime. Liiga pikk või keeruline domeeninimi võib olla keeruline meelde jätta ja kirjutada. Vali lühike ja selge nimi, mis kõlab hästi ja jääb inimestele meelde. Hea oleks 5-6 tähte. Kui soovite domeeni reklaamida raadios või muudes suulistes kanalites, valige lihtne, selge ja meeldejääv domeen, mis on kergesti mõistetav ning ei vajaks üle kordamist või täpsustamist!
Kui sul on juba olemas bränd või ettevõtte nimi, siis proovi seda kasutada .ee domeenis. See loob sideme sinu brändi ja veebiaadressi vahel ning aitab sul luua ühtset ja äratuntavat kuvandit. Kui sinu ettevõtte nimi ei ole saadaval .ee domeenis, siis proovi leida lähedalt sarnane variant.
Et luua ilusat .ee domeeni, soovitan vältida numbrite ja kriipsude kasutamist. Need võivad tekitada segadust ja muuta domeeni raskemini loetavaks. Lihtne ja selge domeeninimi on alati parem valik.
IDN-domeenid (Internationalized Domain Names) võimaldavad kasutada domeeninimes täpitähti, erinevaid tähestikke ja muid mitte-ladina tähti. See annab võimaluse registreerida domeene, mis on kohalikule keelele või kultuurile sobivamad. Kuigi IDN-domeenid pakuvad mitmeid eeliseid, on nendega kaasnevad teatavad piirangud ja väljakutsed, mida tasub kaaluda. Mõned peamised põhjused, miks mõned inimesed võivad otsustada mitte kasutada IDN-domeene, on järgmised:
Tehnilised probleemid: IDN-domeenide kasutuselevõtt tõi kaasa mitmeid tehnilisi probleeme. Mõned vanemad veebibrauserid ja tarkvarasüsteemid ei pruugi korralikult toetada IDN-domeene või võivad neid valesti tõlgendada. See võib tekitada probleeme domeeninime õige kuvamisega ja võib mõjutada veebilehe toimimist.
Turvalisuse küsimused: IDN-domeenid võivad põhjustada turvalisusega seotud probleeme, eriti phishingu või kelmusega seotud rünnakute korral. Kuna IDN-domeenid võimaldavad kasutada erinevaid tähestikke ja tähti, on võimalik luua domeene, mis visuaalselt sarnanevad tuntud brändide või populaarsete veebisaitidega. See võib petta kasutajaid klikkima kahjulikel linkidel või sisestama oma isiklikke andmeid võltsitud veebilehtedel.
Ühilduvuse puudused: Mõned vanemad e-posti süsteemid ja DNS-serverid (DNS kohta saate täpsemalt lugeda DNS.ee lehel) ei toeta täielikult IDN-domeene. See võib põhjustada probleeme e-kirjade saatmisel või domeeninime serveritele korrektselt juhtimisel. Lisaks võivad mõned veebiteenused, näiteks WHOIS andmebaasid, tõrjuda või kuvada valesti IDN-domeene.
Piiratud tugi registripidajate poolt: IDN-domeenide toetamine võib erineda registripidajate vahel. Mõned registripidajad ei pruugi pakkuda laia valikut IDN-tähestiku variante või võivad rakendada lisakulusid IDN-domeenide registreerimisel või haldamisel. See võib piirata valikuvõimalusi ja suurendada registreerimisega seotud kulusid.
Enne lõpliku otsuse tegemist kontrolli kindlasti, kas sinu soovitud .ee domeen on saadaval. Selleks võid külastada domeeni registreerimise teenusepakkujaid nagu Host.ee, kus saad teha otsingu ja vaadata, kas soovitud domeen on saadaval. Kui soovitud domeen on juba registreeritud, siis proovi leida alternatiivne nimi või mõni teine laiend.
Host.ee registreerimisprotsess on kiire ja lihtne. Saad sisestada soovitud .ee domeeni nime otsingusse ja kui see on saadaval, jätkad registreerimisega. Host.ee juhendab sind läbi vajalike sammude ning pakub selget teavet registreerimistasude ja perioodide kohta.
Host.ee pakub mõistlikke hindu .ee domeeni registreerimiseks. Lisaks saate tellida veebimajutus teenuse.
Host.ee võimaldab sul hõlpsalt hallata oma .ee domeeni. Saad muuta DNS-seadeid, suunata domeeni teisele veebiserverile või luua alamdomeene. Lisaks pakuvad nad ka tehnilist tuge, et aidata sind domeeni seadistamisel või muudes tehnilistes küsimustes.
Kui soovid valida ilusat .ee domeeni, on oluline läbi mõelda märksõnad, kasutada lihtsat ja meeldejäävat nime ning arvestada brändi ja ettevõtte nimega. Väldi numbrite ja kriipsude kasutamist ning kontrolli domeeni saadavust enne registreerimist. Host.ee on usaldusväärne registraator, kes pakub kiiret ja lihtsat .ee domeeni registreerimise teenust, mõistlikke hindu ning võimalust hõlpsalt hallata oma domeeni.


Eesti Meediaettevõtete Liitu kuuluvate üleriigiliste, maakondlike ja kohalike lehtede peatoimetajad: Kaja Kallase valitsuse maksureform kasvatab propaganda ja väliskanalite mõjuARVAMUSPoliitilise võimu vaheldumine, opositsiooni kriitika valitsuse suunas, kodanikuühiskonna aktiivsus ja riigivõimu vastutus ning läbipaistvus on üheselt seotud vaba ja riigist sõltumatu ajakirjanduse tugevusega. Ebavõrdse konkurentsi kiuste on Eesti ajakirjandusvabadus ja -kvaliteet maailma absoluutses tippklassis. Viimati kättesaadavate majandusaasta aruannete põhjal on nii Eesti suuremad, üleriigilist ajakirjandust arendavad meediaettevõtted kui ka kohalikud ajalehed majanduslikult kahjumlrkult tegutsevadoma süü on nii Eestist väljavoolaval reklaamirahal, kohatul riigiabilja keelatud konkurentsil kui ka paberija muude sisendhindade röögatus hinnatõusus. Ühtmoodi miinuses või miinuse piiril tegutsesid üksikute kasumlike meediaettevõtete kõrval valdav enamus. Valitsuskoalitsiooni otsus tõsta ajakirjanduse käibemaksu 5% pealt 9% peale läheb arvestuslikult maksma umbes 100 ajakirjaniku töökoha tänasest 850st - see on selle 4 miljoni euro hind. Erinevalt luksusautodest ei ole ajakirjanduses ruumi maksutõusu kulu lugejale enam edasi kanda - eriti sellele lugejale, kelle side juba täna riigiga õrnaks kipub jääma, ent mille säilimise nimel me igapäev võitlust peame. Seda tööd teevad nii meie investeeringud ajakirjandusse digipöördesse kui rindereporterid Ukrainas, kes sealse sõja vahetut mõju Eestijulgeolekule on aidanud sedastada.Ajakirjandus on missiooniettevõtlus - üle kogu Euroopa. Kes tahab kvaliteeti hoida, teeb mööndusi tulemuslikkuses. Eesti ajakirjanduse reklaamituru suurus tammub samas kohas, kus 2006. aastal - suurusjärgus 100 miljonit eurot. Reklaami müügilt maksavad väljaandjad käibemaksu muuseas hariliku määra järgi, mis on pärast maksutõuse 22%. Senise vähendatud määra järgi maksavad eestimaalased tellimuste eest. Ülejäänud reklaamituru kulutused, kordades suurem summa, voolab Eestist välja, digihiidude rahakotti. Eesti ja teiste ELi liikmesriikide suutmatus leppida kokku maksureeglites, mis maksustaks nende tulu seal, kus see teenitakse, on põhjustanud ebavõrdset konkurentsi juba 15 aastat. Samas on Eesti ajakirjandus riigikaitsesse ja ühiskonda panustanud läbi kogu Eesti iseseisvuse ja seda sõltumata riigieelarvelistest võimalustest, reklaamiturust või Eesti majanduse hetkeseisust. Oleme olnud solidaarsed Eestiga igal hetkel ja teinud oma tööd. Me ei saa ajutiselt sulgeda toimetusi, konserveerida oma inimesi, servereid või trükipresse. Vastupidi - mida haavatum on majandus ja säästlikum raskete aegade sunnil riik, seda rohkem hoiab moraali vaba ajakirjandus. Vaba ja hakkamasaav ajakirjandus on hoidnud ühiskonnal purjesid püsti iseseisvuse taastamisest saadik. See on meid eristanud mitmestki siirdeühiskonnast Kesk- ja Ida-Euroopas, kus võimukoridoride kõikidesse nurkadesse valgus ei pääse ning korruptsioonja stagnatsioon riike tagasi on hoidnud. Neis riikides on tuntav ka Venemaa propaganda mõju, mida Eesti ajakirjandus siin kontrolli all on hoidnud.Euroopa liidu rahandusministrid otsustasid 2021. aastal, laastava COVID-pandeemia tuules, et õige samm on muuta käibemaksudirektiivi, et lubada ajakirjandusele sisse seada ka 0% käibemaksumäär - tunnistades seda seni lahendamatut konkurentsiprobleemi ja teisalt ajakirjanduse kriitilist rolli meie kultuuriruumis, meie arusaamas riigi ja kodanike suhete tasakaalupunktist. Eesti tegi seetõttu üleeelmise valitsuse ajal sammus õiges suunasja kehtestas ajakirjandusele 5% käibemaksumäära - direktiiv lubab kahte vähendatud määra hariliku määra kõrval ning Eestis on need 5% ja 9%; üsaks lubab direktiiv teatud valikule teenustest ja toodetest ka 0% määraja 0% ja 5% vahele jäävat määra - ajakirjandus on üks sellistest lubatud kategooriatest. Tänaseks on rida ELi ja ka sinna mittekuuluvaid Euroopa riike - Norra, Suurbritannia, Iiri, Belgiaja Taani - kehtestanud 0% määra ning enamik riike 0% kuni 5% käibemaksumäärapõhjendused on meil kõigil Euroopas sarnased.Eesti on teinud viimase 15 aastaga digipöördes tõesti suuri samme; eriti hästi on arenenud avalikud teenused ning riikja poliitikud on rahvusvaheliselt lõiganud selle töö vilju. Ent Eesti ajakirjanduse kanda on jäänud oluline osa ühiskonna ja demokraatia digiteerimise kulupoolest. Kui riik on saanud oma suhtlemises kodanikega loobuda paberist, süs meie peame olema kättesaadavad kõikidele eestimaalastele sõltumata nende tehnoloogilistest eetistustes - me trükime ja toimetame Eesti inimeste elu puudutavad uudised, avaliku ruumi arutelud ja valikud, suursündmused, positiivse ja negatiivse nende koju, tähelepanuvälja kätte.Maksutõus on paradoksaalne, sest teiselt poolt ütleb valitsus koaütsioonilepingus, et ajakirjandus ja meediaruum on väga tähtis. Üleminek eestikeelsele haridusele, Venemaa sõjategevus Ukrainas ning Ida-Virumaa sotsiaalmajanduslikud muutused (üleminek põlevkivienergeetika väärtusahela tööhõivelt muudele tööstustele ja ettevõtlusele) on tinginud, et valitsus soovib toetada Ida-Virumaad ja venekeelset ajakirjandust. Ühe käega võtame, teise käega anname.Kutsume üles Vabariigi Valitsust ja riigikogu liikmeid astuma oma taktikalistest heitlustest rahatabelitega korraks kõrvale ja vaatama suurt pilti - millist Eestit me nende sammudega ehitame; mida ja milleks teeme, mis on nende sammude otsesedja teisesed tagajärjed. Kas tõesti tahame me ühelt poolt vähendada ajakirjanduse kättesaadavust Eesti erinevates kohtades, väljaspool suuri keskusi, ainult selleks, et teise käega lisada kümneid miljoneid regionaalinvesteeringuid, et jõuga väljasuretatud kohtadesse eestikeelset mõtteelu tagasi viia? Välismaal rääkida tähtsast võitlusest Venemaa propagandaga, aga kodus takistada tegelikke samme selle eüuviimiseks? Riigimeediale raha igal aastal juurde ja sõltumatult meedialt raha ära võtta?Hingame kõik koos korra sisse veel enne, kui astume samme, millest tagasiteed ei ole.KALEV ANNOM, Võrumaa Teataja peatoimetajaPIRET EESMAA, Hiiu Lehe peatoimetaja SIIRI ERALA, Pärnu Postimehe peatoimetajaERIK GAMZEJEV, Põhjaranniku peatoimetajaANNA GÜDÕM, VestnikTartu peatoimetaja SIRLI HOMUHA, Lõuna-Eesti Postimehe peatoimetajaPRIIT HÕBEMÄGI, Postimehe peatoimetaja TIIT LÄÄNE, Vooremaa peatoimetaja MEELIS MANDEL, Äripäeva peatoimetaja SERGEI METLEV, Rus.Postimees peatoimetajaANDREI MOKIJEVSKI, MK-Estonia peatoimetajaMERILI NIKK0L0, Eesti Ekspressi peatoimetajaURMAS PAIDRE, LõunaLehe peatoimetaja RANNAR RABA, Tartu Postimehe peatoimetajaVELI VALENTIN RAJASAAR, Accelerista peatoimetajaHEIKI RAUDLA, Õpetajate Lehe peatoimetaja LIINA RAUDVASSAR, Eesti Kiriku peatoimetajaKAIRE REIUAN, Lääne-Elu peatoimetaja TIIT REINBERG, Järva Teataja peatoimetaja HINDREK RIIKOJA, Maalehe peatoimetaja ÜLO RUSSAK, Harju Elu peatoimetaja EVA SAMOLBERG-PALMI, Virumaa Teataja peatoimetajaANDRES SEPP, Saarte Hääle peatoimetaja kt ANDREI SHUMAKOV, venekeelse Delfi peatoimetajaURMO SOONVALD, Eesti Päevaleheja Delfi peatoimetajaMARTIN ŠMUTOV, Õhtulehe peatoimetaja ÜLLE TAMM, Sõnumitooja peatoimetaja TÕNIS TÕNISSON, Raplamaa Sõnumite peatoimetajaPOLINA VOLKOVA, Delovõje Vedomosti peatoimetajaHANS VÄRE, Sakala peatoimetaja


Ettevaatust: Petturid tegutsevad, juba nagu Eesti valitsusLiikvele on läinud petturid, kes saadavad SMS-sõnumeid LHV panga nimel. Sõnumis on märgitud, et LHV rakendus aegub ja uuenduse jaoks tuleb klikkida lingil.
Lingil klikkides satutakse panga libalehele, mille kaudu on võimalik päris konto tühjaks teha.
Petturite tegevus sarnaneb Eesti valitsusega. Petturi vargus on aga ühekordne, valitsus käitub julmemalt, paneb igale tehingule lisamaksu peale.


Politsei ei alustanud SALK-i tegevuse asjus kriminaalasjaTALLINN, 16. juuni, BNS – Politsei ei alustanud kriminaalasja Sihtasutuse Liberaalne Kodanik ehk SALK tegevuse asjus, milles sihtasutusele heideti ette valimistulemuste mõjutamist.
SALK kohta esitati eelmisel nädalal kuriteoteate, mille esitaja leidis, et SALK on pettuse teel tahtlikult valmistulemustega manipuleerinud ning seeläbi toime pannud valmisvabaduse rikkumise.
Valmisvabaduse rikkumise on kuritegu, kui kellelgi takistatakse valimistel oma tõelise tahte väljendamist või mõjutatakse tema tahte kujundamist ebaausalt kasutades selleks ametiseisundit, vägivalda, sõltuvust süüteo toimepanijast või pettust, märkis politsei- ja piirivalveamet (PPA).
"Pettus tähendab tegelikest asjaoludest ebaõige pildi loomist ning selle kohta, et SALK oleks eksitanud valijaid ning seeläbi mõjutanud neid pettusega mõne kindla erakonna poolt hääletama, ei ole kuriteoteates esitatud piisavalt infot," tõi PPA esile.
"Kriminaalmenetluse alustamine on lubatud vaid juhul, kui on piisav alus arvata, et kuritegu on toime pandud. Kriminaalmenetluse alustamine selleks, et kuriteotunnuseid otsima hakata, on keelatud ning seetõttu leidis keskkriminaalpolitsei, et esitatud kuriteoteate pinnalt kriminaalmenetlust ei alustata," märkis PPA, lisades, et otsust on võimalik vaidlustada riigiprokuratuuris.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Keskkriminaalpolitsei ei alusta SALK-i suhtes kriminaalmenetlust   Keskkriminaalpolitsei otsustas SA Liberaalne Kodanik (SALK) suhtes mitte alustada kriminaalmenetlust.   SALK kohta esitati eelmisel nädalal kuriteoteate, mille esitaja leidis, et SALK on pettuse teel tahtlikult valmistulemustega manipuleerinud ning seeläbi toime pannud valmisvabaduse rikkumise. PPA pressiesindaja Kaarel Kallas selgitas, et valmisvabaduse rikkumise on kuritegu, kui kellelgi takistatakse valimistel oma tõelise tahte väljendamist või mõjutatakse tema tahte kujundamist ebaausalt kasutades selleks ametiseisundit, vägivalda, sõltuvust süüteo toimepanijast või pettust. "Pettus tähendab tegelikest asjaoludest ebaõige pildi loomist ning selle kohta, et SALK oleks eksitanud valijaid ning seeläbi mõjutanud neid pettusega mõne kindla erakonna poolt hääletama, ei ole kuriteoteates esitatud piisavalt infot." Kallas lisas, et kriminaalmenetluse alustamine on lubatud vaid juhul, kui on piisav alus arvata, et kuritegu on toime pandud. "Kriminaalmenetluse alustamine selleks, et kuriteotunnuseid otsima hakata, on keelatud ning seetõttu leidis keskkriminaalpolitsei, et esitatud kuriteoteate pinnalt kriminaalmenetlust ei alustata," põhjendas PPA pressiesindaja. Otsust on võimalik vaidlustada riigiprokuratuuris. Eesti Ekspress avaldas pikema ülevaate SALK-i tegevusest Reformierakonna, Eesti 200 ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna abistamisest nende valimiskampaanias.


Keskkriminaalpolitsei otsustas, et Salga suhtes ei alustata kriminaalmenetlustPolitsei sai möödunud nädalal kuriteoteate SA Liberaalne Kodanik (Salk) tegevuse kohta. Nüüd otsustati, et nende hinnangul pole menetluse alustamiseks põhjust.
Salga kohta esitati eelmisel nädalal kuriteoteade, mille esitaja leidis, et organisatsioon on pettuse teel tahtlikult valimistulemustega manipuleerinud ning seeläbi toime pannud valimisvabaduse rikkumise.
„Valimisvabaduse rikkumine on kuritegu, kui kellelgi takistatakse valimistel oma tõelise tahte väljendamist või mõjutatakse tema tahte kujundamist ebaausalt, kasutades selleks ametiseisundit, vägivalda, sõltuvust süüteo toimepanijast või pettust. Pettus tähendab tegelikest asjaoludest ebaõige pildi loomist ning selle kohta, et Salk oleks eksitanud valijaid ning seeläbi mõjutanud neid pettusega mõne kindla erakonna poolt hääletama, ei ole kuriteoteates esitatud piisavalt infot,“ sõnas PPA pressiesindaja Kaarel Kallas.
„Kriminaalmenetluse alustamine on lubatud vaid juhul, kui on piisav alus arvata, et kuritegu on toime pandud. Kriminaalmenetluse alustamine selleks, et kuriteotunnuseid otsima hakata, on keelatud ning seetõttu leidis keskkriminaalpolitsei, et esitatud kuriteoteate pinnalt kriminaalmenetlust ei alustata. Otsust on võimalik vaidlustada riigiprokuratuuris.“
Mai lõpus ilmus Eesti Ekspressis suur lugu sellest, kuidas liberaalne kodanikuühendus Salk seadis endale eesmärgiks mõjutada riigikogu valimisi, et liberaalsed jõud saaksid enamuse. Isamaa poliitikud eesotsas endise justiitsministri Lea Danilson-Järgiga kahtlustavad, et Salga tegevus kvalifitseerub keelatud annetuseks, ja näevad selles erakonna varjatud rahastamist.
ERJK ootab parteide selgitusi
Keelatud annetuse kahtlusega tegeleb erakondade rahastamise järelevalve komisjon (ERJK). „Küsimusi on, esitame need ja teeme siis omad järeldused,“ ütles ERJK esimees Liisa Oviir eile Delfile. Ta nentis, et vähemasti praeguste andmete põhjal paistab, et Salga valimiseelne tegevus võis kvalifitseeruda keelatud annetuse alla.
Teemat arutas ERJK eilsel koosolekul. „Oli pea kahetunnine debatt,“ ütles Oviir antud punkti kohta. „Kui kokkuvõtlikult öelda, siis Salk pole erakonnaseaduse mõistes meie subjektiks, meil on erakonnad ja nende nimekirjas kandideerinud isikud. Pöördumegi nüüd erakondade poole lisainfo saamiseks, kas ja milliseid seaduse mõistes teenuseid ja mis mahus nad on saanud,“ rääkis ta.
Oviiri sõnutsi on komisjoni lähtekoht, et uuringute tellimine, analüüsimine ja nõuannete andmine kui selline on antud juhul suure tõenäosusega käsitletav annetuse tegemisena. Ta tõi näiteks olukorra, kus keegi kõrvaline tellib oma raha eest uuringu, mille annab teatud erakonnale tasuta kasutada. Too säästab omakorda raha, kuna ei pidanud ise vastava uuringu eest maksma. Samas pole andmed kõigile ligipääsetavad. „Meil on keelatud juriidilise isiku annetus. Ja annetus ei ole ainult rahaline annetus, see võib olla ka mingisuguse asja üleandmine, ka teenus,“ jätkas ta.
Kirjaliku päringu saadab ERJK Reformierakonnale, sotsidele, Eesti 200-le, Isamaale, Parempoolsetele ja Keskerakonnale. Kõigi nende nimed käisid artiklist läbi seoses Salgalt andmete saamisega. Isamaast oli juttu ajal, mil ametlikult olid nende ridades veel tulevase Parempoolsete partei liikmed.
Jüristo: me pole äriettevõte
Tarmo Jüristo on Delfile öelnud, et Salga puhul ei ole tegemist äriettevõttega. „Me ei paku teenuseid. Mitte kellelegi, ei raha eest ega tasuta. Me oleme sihtasutus, mis tegeleb oma põhikirjaliste, maailmavaateliste eesmärkide saavutamisega ning rahastame seda ainult annetustest.“
Tema sõnul on seejuures eranditult kõigi Salga annetajate nimed esimesest päevast peale avalikud ning avalikku, Salga veebilehel olevat nimekirja uuendatakse regulaarselt. „Kui meid kutsutakse kuskile esinema (näiteks on seda teinud nii RMK kui Tartu ülikool), ei ole me kunagi selle eest võtnud tasu,“ kinnitas Jüristo.
Jüristo kinnitas, et mitte ükski erakond ei ole saanud neilt midagi tellida. „Ei ole saanud seni ega saa ka edaspidi – see lihtsalt ei ole see, mida me teeme. Nii et ei, meie poolt ei ole kindlasti olnud tegemist „teenuste pakkumisega“ ega ammugi mitte siis „varjatud rahastamisega“,“ ütles ta.


Kuriteoteate saanud keskkriminaalpolitsei ei alusta SALKi suhtes menetlustPolitsei- ja piirivalveamet (PPA) sai möödunud nädalal kuriteoteate SA Liberaalne Kodanik ehk SALK tegevuse kohta, milles sihtasutusele heideti ette valimistulemuste mõjutamist. Menetlust siiski ei algatata. «Valmisvabaduse rikkumine on kuritegu, kui kellelgi takistatakse valimistel oma tõelise tahte väljendamist või mõjutatakse tema tahte kujundamist ebaausalt, kasutades selleks ametiseisundit, vägivalda, sõltuvust süüteo toimepanijast või pettust,» märkis PPA.
«Pettus tähendab tegelikest asjaoludest ebaõige pildi loomist ning selle kohta, et SALK oleks eksitanud valijaid ning seeläbi mõjutanud neid pettusega mõne kindla erakonna poolt hääletama, ei ole kuriteoteates esitatud piisavalt infot,» lisati teates.
Kriminaalmenetluse alustamine on PPA teatel lubatud vaid juhul, kui on piisav alus arvata, et kuritegu on toime pandud. Kriminaalmenetluse alustamine selleks, et kuriteotunnuseid otsima hakata, on keelatud ning seetõttu leidis keskkriminaalpolitsei, et esitatud kuriteoteate pinnalt kriminaalmenetlust ei alustata.
Otsust on võimalik siiski vaidlustada riigiprokuratuuris.


Keskkriminaalpolitsei otsustas SA Liberaalne kodanik suhtes mitte alustada kriminaalmenetlustKeskkriminaalpolitsei otsustas kriminaalmenetlust mitte alustada juhtumis, kus SA Liberaalne Kodanik (SALK) kohta esitati eelmisel nädalal kuriteoteade, mille esitaja leidis, et SALK on pettuse teel tahtlikult valmistulemustega manipuleerinud ja seeläbi toime pannud valmisvabaduse rikkumise.
Valmisvabaduse rikkumine on kuritegu, kui kellelgi takistatakse valimistel oma tõelise tahte väljendamist või mõjutatakse tema tahte kujundamist ebaausalt, kasutades selleks ametiseisundit, vägivalda, sõltuvust süüteo toimepanijast või pettust.
Pettus tähendab tegelikest asjaoludest ebaõige pildi loomist. Selle kohta, et SALK oleks eksitanud valijaid ja seeläbi mõjutanud neid pettusega mõne kindla erakonna poolt hääletama, ei ole kuriteoteates esitatud piisavalt infot.
„Kriminaalmenetluse alustamine on lubatud vaid juhul, kui on piisav alus arvata, et kuritegu on toime pandud. Kriminaalmenetluse alustamine selleks, et kuriteotunnuseid otsima hakata, on keelatud ning seetõttu leidis keskkriminaalpolitsei, et esitatud kuriteoteate pinnalt kriminaalmenetlust ei alustata,” selgitas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Kaarel Kallas Õhtulehele.
Otsust on võimalik vaidlustada riigiprokuratuuris.
SALK-i juht Tarmo Jüristo on varem ERRile öelnud, et ei tea, kes kuriteoteate on esitanud. „Ma ei oska sellesse kuidagi suhtuda, tundub naljakas paber ja paistab, et keegi on ärevil,“ kommenteeris Jüristo kuriteoteate teksti.


Mart Sander anti kohtusseTäna tuli kohtu ette astuda muusikul ja lavastajal Mart Sanderil. Tunnustatud artist kaevati kohtusse selle eest, et soovis saada enda lahkunud klaveriõpetaja abikaasa maalide tagasi saamise eest, viimase sugulastelt, 600 eurot kuluhüvitist. Nemad aga pidasid seda väljapressimiseks ja nii tuligi kohtus seda tõestada.


Kuidas on võimalik loomadele vähem haiget teha?Kõik loomade elu mõjutavad inimesed, alates ehitajatest ja lõpetades tööstuslike kalapüüdjatega peaksid mõtlema sellele, kuidas loomade häirimist asendada, vähendada ja nende kannatusi leevendada, paneb loomaökoloog Tuul Sepp südamele.
«Luba olemas!» kirjutan võidukalt oma noorematele kolleegidele. «Me saame sel suvel nahkhiirtelt vereproove koguda!»
Loomkatseloa taotlemine on üks töömahukas asi, millega iga loomadega katseid tegev teadlane tegelema peab. Loataotluses peab täpselt ära näitama, miks on vaja läbi viia loomkatset, tõestama, et sellele pole alternatiivi, ning kirjeldama meetodeid, millega tagatakse loomade võimalikult vähene häirimine katse käigus.
Loomkatseloa taotlejatele on väga tuttav termin 3R: asenda, vähenda, leevenda (inglise keeles replace, reduce, refine). Võimalusel asenda loomkatsed millegi muuga, vähenda kasutatavate loomade arvu miinimumini ja võta katse jooksul maksimaalselt arvesse loomade heaolu.
On väga loomulik, et teadlased loomade heaolu arvesse võtavad. Keegi ei hakka loodusteadlaseks selleks, et loomadele halba teha.
On ka väga loomulik, et teadlased loomade heaolu arvesse võtavad. Keegi ei hakka loodusteadlaseks selleks, et loomadele halba teha. Pigem vastupidi. Enamiku bioloogide jaoks on loomade ja laiemalt looduse hea käekäik suurim prioriteet.
Mõnikord on aga loomi siiski vaja teaduses kasutada: et neid paremini mõista ja selle kaudu ehk ka paremini kaitsta. Näiteks nahkhiirtelt plaanime sel suvel väikseid vereproove koguda selleks, et paremini aru saada, kuidas linnas elamine nende tervisele mõjub ja milliseid viirusi nad kannavad.
Mäletan hästi kaheksa aastat tagasi toimunud koolitust, mille läbimisega omandasin õiguse loomkatseid läbi viia (teine sama põhjalik koolitus tuli hiljem läbida loomkatseloa disainimise õiguse jaoks). Kursusel õpiti põhjalikult mitmesuguseid valu leevendamise ja vaigistamise meetodeid. Oli ka arutelu selle üle, millistel liikidel üldse on vaja valu leevendada. Kursus keskendus peamiselt laboriloomadele – hiirtele ja rottidele –, kuid meie olime seal kurioosumid: mina linnu-uurijana ning mu kolleeg kalade uurijana.
Kas kalad aga üldse tunnevad valu? Kas nende valu on loomkatse käigus vaja leevendada?
Evolutsioonibioloogina on selle küsimuse vastus minu jaoks lihtne. Jah, muidugi tunnevad kalad ka valu. Ja konnad. Ja putukad. Valu on ebameeldiv tunne, mis tekib ähvardava või juba aset leidnud koekahjustuse korral. See on evolutsiooniliselt väga vana süsteem, mis aitab loomadel koekahjustusi vältida või minimeerida. Enamasti on valu vajalik ja adaptiivne. Ja valu tundmist on ka teaduslikult tõestatud kõigil selgroogsetel ja mõnedel selgrootutel loomadel. Minu jaoks oleks eraldi vaja veenvalt tõestada, et mõni loom valu e i t u n n e, mitte iga üksiku liigi jaoks seda, et nad valu tunnevad.
Mis loomaliikide puhul erineb, on käitumuslik vastus valule. Meie inimestena olema harjunud sellega, et valuga kaasnevad vastavad näoilmed, kehaasend, häälitsused. Kui teised loomad selliselt valu ei väljenda, mõtleme meie, et ju neil siis polegi valus.
See on viga inimese mõtlemises. Inimene ise on väga tugevalt sotsiaalne loom. Kui meil on valus, oleme kohastunud seda välja näitama, sest saame valu korral kaaslastelt abi ja tuge. Paljusid meie valuga seotud sümptomeid on looduslik valik veel ekstra üle võimendanud ja rõhutanud, et kaaslased ikka märkaksid, kaasa tunneksid ja aitaksid.
Mulle tundub, et kohati on evolutsioon inimese valu demonstreerimisel isegi vindi natuke üle keeranud, võimendades valu ja sellega seotud muid sümptomeid rohkemgi, kui hädapärast vaja oleks. Kaaslaste abi ja tugi on ju pea igas olukorras väga kasulik asi, looduslik valik võib «arvata», et miks mitte seda natuke rohkem «välja pressida», kui hädapärast vaja oleks. Ja meie peame evolutsiooni tõttu kannatama asjatu valu käes, nagu migreenid või muud kroonilised psühholoogilise taustaga valud, millel võimalike koekahjustustega suurt mingit pistmist pole.
Paljudel loomaliikidel valu välja näitamisest aga mingit tolku pole. Kes tuleb appi valugrimassides kalale? Tõenäoliselt mitte keegi. Seepärast pole kalal põhjust ka «valu nägu» teha ja kurta.
Siinkohal jätan endale siiski natuke taganemisruumi, sest mõned kalaliigid on üsna sotsiaalsed ja suudavad tajuda näiteks kaaslaste hirmu ning sellele ka reageerida. Võib olla on kuskil ka mõni kalaliik, kes valu oskab välja näidata ja märgata ja kaaslast selle korral abistab? Kalade mitmekesisus on ju hämmastavalt suur.
Hiirte valugrimasside põhjal on laboriloomade uurijad loonud terveid valu tugevuse skaalasid.
Mõned meile rohkem tuttavad loomad näitavad valu välja küll, meile harjumuspärasel viisil. Hiirte valugrimasside põhjal on laboriloomade uurijad loonud terveid valu tugevuse skaalasid. Koerad, kes põlvnevad sotsiaalsetest huntidest, on samuti varmad valu korral abi küsima. Nende valu on meil kerge mõista.
Kui valu välja näitamisest kasu pole, võib see hoopis kahjulikuks osutuda. Valu muudab meid ju haavatavaks, nõrgaks. Kui abi pole loota, on parem mitte näidata, et sa kannatad ning parasjagu haige ja nõrk oled.
Me peame seega tunnistama, et meie vaade valule on väga inimesekeskne ja meil pole mingeid tööriistu mõistmaks, kui valus on parasjagu sellistel loomadel, kes pole loodud oma valu välja näitama. Eelduseks tuleks sellisel juhul võtta, et koekahjustuste vältimine on nende jaoks sama hädavajalik kui meie jaoks ja valu tunnevad nad sama tugevalt, hoolimata sellest, et nad seda «nägu» ei paista.
Vaid teadmatuse müüri taha pugedes võime veel väita, et kalad meres, linnud metsas või – veelgi enam – koduloomad farmides ei tunne valu ega stressi. Tunnevad küll, samaväärselt kui meie. Muidugi ei saa me oma tegevusega alati teistele valu tegemist vältida. Ei väldi seda ka ükski teine loom looduses.
Kuna inimene aga on nii palju maailmas laiutama hakanud ja nii paljude looduslike loomade elupaiku muutnud, tekib meil teatav vastutus. Vastutus meie teistele loomaliikidele põhjustatud valu ja kannatusi endale teadvustada ja tunnistada. Ja anda oma parim, et oma tegevuse tulemusena tekkivaid kannatusi vähendada ja leevendada.
Minu ettepanek siinkohal on, et mitte ainult loomkatseid korraldavad teadlased, vaid kõik loomade elu mõjutavad inimesed, alates ehitajatest ja lõpetades tööstuslike kalapüüdjatega, võiksid mõelda nendele kolmele R-ile. Asendamine – kas eesmärgini saaks jõuda kuidagi teisiti, mitte loomadele kannatusi põhjustades? Vähendamine – kuidas oma tegevus korraldada nii, et selle käigus mõjutatakse negatiivselt võimalikult väheseid elusolendeid. Ja leevendamine – kas tegevust on võimalik korraldada nii, et selle käigus tekkivad kannatused oleksid minimaalsed.
Elurikkuse kriisi, looduslike liikide arvukuse kiire kahanemise ja elupaikade kao kontekstis ei ole meil enam võimalik teisiti mõelda ja tegutseda.


Kes vastutab surimuri eest?VABA MÕTEKui võtta näiteks sel nädalal avaldatud kohtuotsus Põhja-Sakala eksvallavanema Tõnu Aavasalu ja Põhja-Sakala vallavalitsuse kaasuses ning panna sinna juurde kohtulahendid, mis käsitlevad varasemaid Viljandimaa vallajuhtide korruptsioonisüüdistusi, paistab sealt välja, et kohtu käsitluses on vallavanemal omavalitsuse juhtimisel suurem mõju kui volikogul. Või täpsustagem: volikogu roll vastuvõetud määruse, otsuse või mõne muu haldusakti sisu loomisel ei ole lausaline ning kui volikogu mingi jampsi kinnitab, on eeskätt süüdi see, kes jampsi volikogule esitas.Tõnu Aavasalu kohtuprotsessis käsitleti põhjalikult, kuidas sünnib vallaeelarve. Kui tagantpoolt astuma hakata, tundub juriidiliselt kõik imelihtne. Volikogu selle kinnitab ja järelikult peaks volikogu vastutama ka iga sinna pandud koma eest. Kohtusüsteem on aga Tõnu Aavasalu, endise Kõpu vallavanema Tõnu Kiviloo ja teatud mööndusega ka ammuse Vastemõisa vallavanema Rünno Johansoni kaasuse puhul vaadanud otsa vallavanemale, kes on eelnõu volikogule esitanud. Kui eelnõusse on kirjutatud sisse vead või lausa seaduserikkumised, siis vähemalt seni on saanud vastu näppe vallavanem.Põhja-Sakala valla eelarvemurede põhjal võiks Tõnu Aavasalu kohtuloo sellest osast, kus tunnistajapingis oli nüüdseks endine valla finantsjuht Kaja Toom, kirjutada Eesti volikogu liikmetele lausa õpiku - «Kuidas lugeda eelarvet».Põhja-Sakala vallas kokkukeeratud surimuri, nagu väljendus kohtunik, seisnes tegelikult vaid ühe eelarvereaga mängimises. Seda aga aastate kaupa ning volikogu liikmed seda ei märganud või vähemalt ei püüdnud seda tähelepanekut kuuldavalt ja nähtavalt avalikkuse ette tuua. Mängu selle reaga ongi keeruline märgata, kui sa ei ole väljaõppinud finantsjuht ja sul ei ole selles töös aastatepikkust kogemust. Nii kinnitati volikogus aastaid eelarve asemel sisuliselt muinasjuttu valla rahandusest.Kohus ei öelnud, et Tõnu Aavasalu on selles surimuris süüdi. Kohtunik ütles, et keegi ei valeta ega solva kedagi, kui ütleb, et see jama tekkis Aavasalu valitsemise ajal ja siis esitati valeinfot nii rahandusministeeriumile kui vallavolikogule. Pole sugugi võimatu, et selles loos on Aavasalu samasugune ohver kui volikogu liikmed. Et ebaaus finantsjuht oli hoopis see, kes omal käel ja teiste teadmata muinasjuttu kokku kirjutas, seda versiooni kohtus ei uuritud, sest see polnud kohtuloo osa. Ainult et kui tolle finantsjuhi valla raha iseendale kandmised (loe: omastamised) on eemalt vaadates selge põhjendusega - varastas ta ju selle raha endale -, siis väga segaseks jääb, miks pidanuks ta vallaeelarvega tervikuna teiste teadmata surimuri tegema.Ka Tõnu Kiviloo süüdimõistmisel oli episoodide reas hulk volikogu otsuseid. Ehk siis otsuseid, mida vallavalitsus Kiviloo juhtimisel küll ette valmistas, aga mille kinnitas üheksaliikmeline organ. Kohus asus ka toona seisukohale, et eelnõud olid juba sellised, volikogu ei pidanudki aru saama, et nad mingi järjekordse juriidilise jama kokku keeravad. Lisaks käis juurde arusaam, et Kiviloo survestas volinikke.Vähemalt Viljandimaalt pole võtta näidet, et kohus oleks seaduserikkumise eest karistanud volikogu. Või siis vähemalt neid volinikke, kes oleks riigi seadusi eiranud või lausa kriminaalseid otsuseid vastu võtnud. Volikogu ette minevate eelnõude kvaliteet on kohtupraktikat vaadates tähtsam kui sealt tulevate oma.Järeldusena saab siit kaasa võtta, et valitsus on volikogust tähtsam ning ametnike kvaliteet määrab suuresti, kuidas vald areneb. Arvestage siis seda, poliitikud, kui peast välgatab taas läbi mõte, et võiks pooled ametnikud koondada ja vallavanemaks määrata kellegi, kes lihtsalt kohta täidab. Teisalt võib poliitik endiselt minna rahumeeli volikogu istungile, ilma et oleks ühtegi eelnõu läbi lugenud, ning hääletada, kuidas parajasti tuju on, sest jampsi vastuvõtmise eest vastutust sisuliselt ei ole."Volikogu ette minevate eelnõude kvaliteet on kohtupraktikat vaadates tähtsam kui sealt tulevate oma."MARKO SUURMÄGI, Sakala peatoimetaja asetäitja


Noored kibelevad järjest suurema huviga tööturuleKäes on suvevaheaeg ning nii mõnigi hakkaja noor leiab puhkamise kõrval aega tööle minna. Alaealisele aga iga töö ei sobi. Mida peavad tulevane töömesilane ise ja alaealise värvanud tööandja arvesse võtma?Praeguseks 18-aastane Sille Nagel Kadrinast leidis töö lihtsalt. Ta nägi 9. klassi lõpus sotsiaalmeedias, et tootmisettevõte Pixner otsib abitöölisi. Piiga kirjutas ettevõttesse, sai paari tunni pärast kõne ja kutse töövestlusele ning võetigi kohe pärast vestlust tööle. «Töö oli pigem füüsiline, kogemus oli väga hea. Oleksin järgmisel aastal tagasi ka läinud, aga tervis ei lubanud tolmu sees töötada,» rääkis neiu. Töötamise kogemust peab Nagel väga oluliseks: ta õppis võõraste inimestega suhtlemist ja sai hulga puidutöötlemise oskuseid. Töö oli tema sõnul huvitav ja kolleegid väga abivalmid.Esimene palk kulus piigal enda sõnul päris kiiresti. Küll aga oli väga hea tunne, kui ei pidanud soovitud asja ostmiseks vanemate käest raha küsima. Nüüd lõpetab Sille Nagel 11. klassi ja läheb suveks klienditeenindajana taskuraha teenima.Kõikidel noortel ei pruugi esimese töökoha leidmine nii kiirelt minna. Maksu- ja tolliameti (MTA) maksuauditi osakonna valdkonnajuht Marc Mälter soovitab vanemal koos lapsega teha eeltööd ehk kontrollida tööandja tausta. Peas peaks süttima punane tuluke, kui töökoht tundub olevat liiga hea, et olla tõsi. Kui näiteks pakutakse lihtsa töö eest kolossaalset palka, tasuta elamist ja kõikvõimalikke muid soodustusi, võib olla tegemist pettusega.Kui taustakontroll tehtud ja kätte jõuab lepingu sõlmimise aeg, tuleks Mälteri sõnul veenduda, et tööandja on noorega sõlminud kirjaliku töölepingu, kus on fikseeritud nii töötaja kui ka tööandja õigused ja kohustused, töötasu suurus ja ülevaade tööülesannetest.Sageli pakutakse noorele esmalt võimalust tööd proovida ja öeldakse, et kui kõik sujub ja ta hakkama saab, makstakse ka raha ja hiljem sõlmitakse leping. Selline pakkumine ei ole seadusega kooskõlas. «Tasuta proovipäevi pole olemas,» ütles Mälter ning lisas, et töötaja sobivuse hindamiseks on ette nähtud katseaeg. Ainult Eesti Töötukassa proovitöö teenus kestab ühe päeva ja selle korraldamine käib töötukassa kaudu.Töötukassa maksis mullu Lääne-Virumaal alaealise töötamise toetust 457 noore eest, mis on senine rekord. Meie maakonna suurettevõtte AS OG Elektra juures oli 2022. aastal alaealise töötamise toetusega ametis 26 noort vanuses 13-14 ja 39 noort vanuses 15-16 aastat.«Alaealiste puhul peab kindlasti arvestama, et tegemist on siiski enamuse jaoks esmase töökogemusega ning ei saa eeldada, et neil on samasugused oskused ja teadmised tööülesannete täitmisel nagu täiskasvanutel,» ütles OG Elektra personalijuht Piret Ruusoja. Tema sõnul vajavad alaealised rohkem juhendamist ning teevad kergemaid abitöid, nagu on kauba lahti pakkimine ja riiulite täitmine. Ruusoja tõdes, et suvekuude lähenedes on alaealistel OG Elektras töötamise vastu suur huvi. Ühendust võetakse nii e-posti teel kui ka saadetakse personaliosakonda oma CV koos töösooviga. Samuti uuritakse otse, kas ettevõttel on tööd pakkuda. «Üldiselt on meie juures tööl olnud alaealised tublid ja saanud oma tööülesannetega hakkama. Osa noori on isegi korduvalt olnud meie ettevõttes tööl,» rääkis Ruusoja.Töötukassa oskuste arendamise ja karjääriteenuste osakonna noortevaldkonna juhi Olav Kerseni sõnul on töötukassas arvel 800 noort vanuses 16-18 aastat. Töötuna saab ennast arvele võtta alates 16. eluaastast, kui põhikool on lõpetatud, või alates 17. eluaastast, kui põhikool on lõpetamata, sest siis lõppeb koolikohustus.«Kui noor käib põhikoolis, saab ta ametlikult töötada poole vaheajast,» selgitas Kersen. Kui põhikool saab läbi või koolikohustuse iga on ületatud, võib noor juba kasvõi terve suve järjest tööl käia ja töötada kaheksa tundi päevas. Põhikooliõpilane võib päevas teha vähem ehk seitse tundi tööd.Alaealiste puhul on päris palju piiranguid. Näiteks ei tohi alaealine teha öötööd, serveerida alkoholi (avamata pakendit võib edasi toimetada ja ladustada), töötada ohtlike masinatega või ekstreemsetes tingimustes, nagu kõrgustes või külmkambris. Muidu oleks ju väga tore jäätisevabrikus tööl olla. Malevakorraldajad peavad Kerseni sõnul väga täpselt näpuga järge ajama, et noored saaksid teha neile sobivat tööd.«Tegelikult neid töid on. Ei tasu kinni olla selles, mida ei saa teha,» ütles Kersen ja lisas, et huvitavaid alaealistele sobilikke töid leiab küll. Näiteks tõi ta kaupade komplekteerijad poodides ja ladudes, erinevad tööd seiklus- ja teemaparkides. «Ei ole ainult maasikate korjamine ja riisumine,» märkis ta.Karjääriteenuste osakonna noortevaldkonna juht tõi esile, et alaealine ise ei peagi nii täpselt teadma, mis on talle tööl lubatud ja keelatud. See võiks olla lapsevanema ja tööandja vastutada.Tööle minev noor ja tema vanemad võiksid teada, et ka lapsele ei tohi alampalgast väiksemat palka maksta.Töötukassa maksab tööandjatele 13-16-aastaste tööle võtmise eest toetust ning selle põhjal on näha, et alaealiste tööhuvi on suur ja on aastatega kasvanud. «Tahe tööd teha, töökogemust saada ja iseseisvalt raha teenida on noortel päris kõrge,» tõdes Kersen."Ei ole ainult maasikate korjamine ja riisumine.OLAV KERSEN Eesti Töötukassa oskuste arendamise ja karjääriteenuste osakonna noortevaldkonna juht"Lisaks riisumisele ja maasikate korjamisele tohivad noored muidki töid teha. Alaealiste tööhuvi on aja jooksul kasvanud ning töötukassa maksis eelmise aasta eest rekordilise alaealise töötamise toetuse. MERLY RAUDLA


Politsei ei alustanud SALKi tegevuse suhtes kriminaalasjaEESTIPolitsei ei alustanud kriminaalasja Sihtasutuse Liberaalne Kodanik ehk SALK tegevuse suhtes, milles sihtasutusele heideti ette valimistulemuste mõjutamist.SALKi kohta esitati eelmisel nädalal kuriteoteade, mille esitaja leidis, et SALK on pettuse teel tahtlikult valimistulemustega manipuleerinud ning seeläbi toime pannud valimisvabaduse rikkumise. «Pettus tähendab tegelikest asjaoludest ebaõige pildi loomist ning selle kohta, et SALK oleks eksitanud valijaid ning seeläbi mõjutanud neid pettusega mõne kindla erakonna poolt hääletama, ei ole kuriteoteates esitatud piisavalt infot,» tõi PPA esile.Otsust on võimalik vaidlustada riigiprokuratuuris. BNS


Hõbemägi: ainsad, kel on võimalus valitsuse otsuseid üldse veel mõjutada, on suhtekorraldajadKuku raadio saates «Keskpäevatund» arutasid Priit Hõbemägi, Ainar Ruussaar ja Ignar Fjuk, mida näitab Eesti poliitilise kultuuri kohta riigikogu tupikseis.Ruussaare sõnul tõid lõppev riigikogu istungjärk ja erakondade populaarsusuuringud esile, et vastandumine toimib. «EKRE ja Reformierakond on kõige populaarsemad parteid ja ma julgen öelda, et tänu sellele, et nad on suutnud maailmapildi ajada mustaks ja valgeks. Ükskõik, kumb on must ja kumb valge, aga vastandumine toimib.»
Fjuk arvas, et tänaseid poliitikuid ei huvita üldse arusaam, millist rolli peaks riigikogu ja poliitika ühiskonna suhtes täitma või kujundama. «Nende asi pole see, mida ühiskond nendest arvab,» ütles ta ja küsis: «Kas mingisugust kaasamist on, mis on fundamentaalne alus igasugusele heale tavale, kuidas õigusloome peaks toimima? Kaasamine on fiktiivne, näiline. Ehk seda üldse ei ole. Kas on toimunud mingid mõjuanalüüsid, mida üks või teine otsus hakkab kaasa tooma? Need täiesti puuduvad. Kas poliitikutel on mandaat nendeks tegevusteks, mida nad täna teevad? Ei ole. See tähendab üks-üheselt, et neid ei huvita, kas ühiskond hindab või on kaasas nende tegevustega.»
Ruussaare täpsustusele, et poliitiku mandaat on tema valimistulemus, vastas Fjuk: «Olgem natukene täpsemad. Me võime juriidiliselt väga kindlalt teatud seisukohti kaitsta ja õigustada. Aga valimistsükkel on väga pikk. Selle raames esitab poliitiline jõud oma vaated, mida ta nelja aasta jooksul üritab teha. Väga palju seda, mida täna püütakse kiirkorras läbi viia, valimistel ei olnud. See pole muidugi esimest korda, kui ilma mandaadita midagi tehakse. Ka eelmise valitsuse ajal toimunud perehüvitiste väga järsk tõus teatud segmendile peredest - ka selle jaoks polnud mandaati. See oli toona Isamaa surve, kes tuli Kaja Kallase valitsusse väljapressijana, seades fakti ette, et kui nõus ei ole, siis me lähme tagasi ja teeme Keskerakonna ja EKREga uuesti valitsuse,» meenutas Fjuk.
Hõbemägi esitas selle kohale veel ühe kõrgema küsimuse: kellel on täna Eesti vabariigis võimalik mõjutada seda, mida valitsus teeb?
«Me peaksime rääkima riigikogu mõjutamisest. Aga riigikogu on muutunud kummitempliks. Me näeme, et kui sul on 60 häält, siis sa rullid üle absoluutselt kõigest ja sa ei pea ära kuulama isegi vastuväiteid, sest sa seod eelnõud usaldushääletusega. See masin töötab tõrgeteta. See tähendab seda, et riigikogu antud juhul jääb täiesti kõrvale. Need inimesed, kel on põhiseaduse järgi südametunnistusevabadus, on selle südametunnistusevabaduse andnud erakonna keskkontori kappi ära,» lausus Hõbemägi.
Kuna seadusandva võimu on Eesti vahetanud täidesaatva võimu vastu, valitsus ajakirjandust enam ei karda, ka majutusasutuste lobitöötajaid, rektorite ega pankade sõna ei kostu Stenbocki majja, siis ainus, kel on võimalus mõjutada valitsust, on suhtekorraldajad, tõdeb Hõbemägi.
«Need, kes on võtnud enda kätte ühiskonna - võib ka öelda mingisuguste institutsionaalsete üksuste - vahendamise sellele paarikümnele inimesele ning nad suudavad ka reaalselt mingeid tulemusi tekitada. Minu arust on see Eesti vabariigi praegusest seisukohast väga kurb ja väga halb, et meil on valitsus, kes valitseb nii nagu ise tahab, hoolimata riigikogust ja opositsioonist, ning meil on üks väike rühm vahendajaid, kes ühiskonna soove, muresid, hädaldamist vahendab neile.»

Y

Keskpäevatund 17-06-2023


Rootsi ja Soome Ikea loobuvad Marabou  šokolaadide müümisestMööbligigant Ikea teatas laupäeval Rootsi meediale, et kavatseb lõpetada Mondelezi firma toodete, mis valmistab ka Marabou šokolaade, müümise.„Eemaldame meil müügil olevad Mondelezi tooted oma valikust järk-järgult. See lähtub eelkõige laiemast eesmärgist, et müügil oleks võimalikult palju Ikea omatooteid. Oleme juba paar aastat keskendunud Ikea kaubamärgiga maiustustele ning arendanud oma šokolaadi- ja kondiitritooteid, selgitas Rootsi Ikea pressiesindaja Mattias Hennius.Rootsi ajalehe Expressen teatel on mitmed Rootsi ettevõtted ja omavalitsused asunud Mondelezi tooteid Rootsis boikoteerima. Juba on mitmete kauplusteriiulitelt kadunud Marabou šokolaadid.Lisaks Maraboule kuuluvad Mondelezi kaubamärkide hulka eestlastelegi tuttavad kaubamärgid Toblerone ja Daim, aga ka TUC küpsised ja toorjuustu bränd Philadelphia. Ettevõte ei impordi ega ekspordi tooteid Venemaale, kuid tema tütarettevõte tegutseb Venemaal siiani edukalt.Ka Soome Ikea lõpetab Marabou toodete müügiTarja Vuorenmaa Ikea kommunikatsioonist ütles Ilta-Lehtile, et ka Soome Ikea lõpetab ka Marabou šokolaadide müügi.Selle põhjuseks on Marabou omaniku, šokolaadihiiglase Mondelez Internationali jätkuv tegevus Venemaal. Vuorenmaa sõnul viiakse tooted Soome Ikea kauplustest välja järk-järgult.Ka teised suurfirmad on kuulutanud Mondelezi toodetele boikoti. Nii olid lennufirmad SAS ja Norwegian Air, raudteekontsern SJ, hotellikett Strawberry, jaemüüja Elkjop, laevanduskontsern Fjord Line ja Norra jalgpalliliit viimastel päevadel nende hulgas, kes teatasid, et lõpetavad Mondelezi toodete müügi, vahendab Reuters.Mondelez Internationali (MDLZ.O) Euroopa president ütles neljapäeval, et neid koheldakse erinevalt konkureerivatest ettevõtetest, kes jätkavad siiani Venemaal toidu ja jookide müümist.(Reuters/Scanpix)Ukraina süüdistab šokolaadihiiglast Venemaa sõja rahastamisesUkraina riiklik korruptsioonivastane amet NAPC süüdistab USA rahvusvahelist šokolaadihiiglast Mondelez Internationali Venemaa agressioonisõja toetamises, kuna ettevõte jätkab endiselt tegevust Venemaal.NAPC andmetel tegutseb ettevõte Venemaa turul Mondelis Rus LLC nime all ja juhib Venemaal kolme tehast. Nad toodavad muu hulgas Oreo kaubamärgiga šokolaadiküpsiseid, Milka šokolaadi ja Diroli kaubamärgiga nätsu.NACP arvutuste kohaselt on Mondelez suurendanud Venemaa presidendi Vladimir Putini sõjaeelarvet makstud maksude näol ligikaudu 61 miljardi dollari võrra.Venemaa agressioonisõja tõttu on paljud rahvusvahelised ettevõtted Venemaalt lahkunud. Sellest hoolimata tegutsevad paljud ettevõtted seal rahulikult edasi. Lisaks Mondelezile tegutseb Venemaal veel teisigi hiigelettevõtteid, nagu Nestle ja PepsiCo.