Galerii: EKRE valmiskoosolek oli kui rokk-kontsertekre koosolek_malleliisa (1)
ekre koosolek_malleliisa (2)
ekre koosolek_malleliisa (3)
ekre koosolek_malleliisa (5)
ekre koosolek_malleliisa (7)_2
ekre koosolek_malleliisa (8)
ekre koosolek_malleliisa (10) moonika helme
ekre koosolek_malleliisa (12) moonika helme
ekre koosolek_malleliisa (13) moonika helme
ekre koosolek_malleliisa (14) moonika helme
ekre koosolek_malleliisa (15)
ekre koosolek_malleliisa (17) daniel mereäär
ekre koosolek_malleliisa (18) daniel mereäär
ekre koosolek_malleliisa (19) daniel mereäär
ekre koosolek_malleliisa (20)
ekre koosolek_malleliisa (21) martin helme
ekre koosolek_malleliisa (22) martin helme
ekre koosolek_malleliisa (25) martin helme
ekre koosolek_malleliisa (27) martin helme
ekre koosolek_malleliisa (28) jaen teär
ekre koosolek_malleliisa (29) jaen teär
ekre koosolek_malleliisa (33)_2
ekre koosolek_malleliisa (34)_2
ekre koosolek_malleliisa (35)
ekre koosolek_malleliisa (36)
ekre koosolek_malleliisa (37)
ekre koosolek_malleliisa (38)
ekre koosolek_malleliisa (39)
ekre koosolek_malleliisa (40)
ekre koosolek_malleliisa (41)
ekre koosolek_malleliisa (42)_2
ekre koosolek_malleliisa (43)
ekre koosolek_malleliisa (44)
ekre koosolek_malleliisa (45)
ekre koosolek_malleliisa (46)
ekre koosolek_malleliisa (47)
ekre koosolek_malleliisa (48)
ekre koosolek_malleliisa (49)
ekre koosolek_malleliisa (50)
ekre koosolek_malleliisa (51)
ekre koosolek_malleliisa (52)
ekre koosolek_malleliisa (53)
ekre koosolek_malleliisa (54)
ekre koosolek_malleliisa (55)
ekre koosolek_malleliisa (57)
ekre koosolek_malleliisa (58)
Malle-Liisa Raigla fotod
Neljapäeva õhtul Haapsalu kultuurikeskuses peetud EKRE kõnekoosoleku kõrval kahvatuvad kõigi teiste erakondade kampaaniad.
Rahvast oli kohtumisele tulevase peaministri Martin Helmega – selliste sõnadega erakond koosolekut reklaamis – tulnud mitu korda rohkem kui sotsiaaldemokraatide ja Keskerakonna kuulajaid kokku. Kui sotsid ja „kesikud“ suutsid Läänemaal kohale meelitada alla 20 inimese, siis EKRE tõi kokku ligi 200 inimest. Haapsalu kultuurikeskuse rõdusaal kippus väikeseks jääma ja toole toodi enne algust üha juurde.
Neljapäevaõhtusel koosolekul oli ka sõud rohkem kui teistel erakondadel kokku. Rõdusaalis toimuv meenutas rohkem rokk-kontserti kui valimiskampaaniat. Nii erakonna liikmed ka ütlesid: EKRE on kõige rokkivam erakond.
Kultuurikeskuse ees tervitas kõiki saabujaid Martin Helme pildiga buss. Kui mees ise saabus, ei jõudnud ta veel mantlitki seljast võtta, kui temalt juba tikutoosidele autogrammi paluti. Tikutoosidele ja paberist lippudele, mida sai võtta rõdusaali ukse kõrvalt laualt, kirjutas Helme autogramme nii enne kui ka pärast koosolekut. Lisaks lippudele ja tikkudele jagas erakond pastakaid, helkureid, ajalehti, valimisbrošüüre ja patareisid. Viimaseid seepärast, et elekter on kallis.
Ka polnud koosolek teiste erakondadega võrreldav rahulik vestlusring, vaid mängis vali muusika ja töötas tossumasin ning oma sõnumeid edastasid kandidaadid jõulisel häälel, millele peale rahvas korduvalt aplodeeris. Kõik kandidaadid juhatati lavale sõnadega: „Me tunneme teda kõik, ta on üks meie seast!” Selle peale tõusis välja hõigatud kandidaat püsti ja kõndis tõstetud kätega ja paberlippu lehvitades suure aplausi saatel nagu staar läbi rahva lavale.
Ühtegi küsimust saalis küsida ei saanud.
Võrdles Reformiga
Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa esinumber Helle-Moonika Helme vastandas oma kõnes EKREt Reformierakonnale. „Te vaadake seda saali, kui täis see on, ja te võrrelge neid pilte, mida te näete sotsiaalmeedias, kus meie praegune peaminister Kaja Kallas käib kohtumas rahvaga. Kui palju on seal inimesi? Vähe. Kui palju on meid? Palju!” alustas Helle-Moonika Helme oma kõnet.
Helle-Moonika Helme hõikas, et just Reformierakonna tõttu on Eestis Euroopa suurim inflatsioon, et nemad võtsid Haapsalu raudteelt ära raha, ei kuulanud EKREt, kui see aastate eest palus sõjatehnika ostmist. „Putin kindlasti ootab aastani 2026, kui kõik meie Kustid ja Salmid ja Kajad ja Hannod raporteerivad talle, et nüüd me oleme valmis ja nüüd sa võid tulla,” ütles Helle-Moonika Helme.
Erakonna esimees Martin Helme lubas Eesti hoida sõjast puutumata. „Me päästame Eesti sõjast sellega, et me vähem möliseme ja rohkem teeme,” lubas Helme. Järgnes aplaus.
Martin Helme rääkis erakonna valimisplatvormist. Ta loetles, kuidas Eestis on Euroopa kõrgeim inflatsioon, suurim tööstustoodangu vähenemine, möödunud aastal sündis rekordiliselt vähe lapsi ja võeti vastu palju immigrante. „Niimoodi jätkates Eesti riik hävineb ja mitte põlvkondade pärast või järgmisel sajandil. Ta hävineb meie silme all,” rääkis Helme. „Liiga palju on kaalul.”
Helme sõnul on praegu võtmeküsimus just nendes valimistes, sest nelja aasta pärast ei pruugi enam midagi päästa olla. „Nendel valimistel on asi väga lihtne – valitakse kas Eesti poolt või Eesti vastu,” ütles Helme. „Kõik, kes annavad hääle erakondadele, kes jätkavad inflatsiooniga, immigratsiooniga, rohepöördega, homoabieludega, hääletavad tegelikult Eesti vastu.”
Siinse valimisringkonna teine number Daniel Mereäär lubas oma kõnes, et EKRE võtab tänavustel valimistel riigikogus 51 kohta. „Kas võtame Eesti tagasi?” küsis Mereäär publikult. Vastuseks oli aplausiga: „Jaa!”
Kõik kordus teiste kandidaatidega. Siinse ringkonna ankrumees Jaen Teär küsis kuulajatelt: „Kas olete minuga nõus, kui ma küsin: kas päästame Eesti koos läänlastega?”
Koos pildistama
Kõnede lõppedes kutsuti ükshaaval lavale kõik ringkonna kandidaadid. Puudus vaid Palle Kõlar, kes oli samal ajal erakonda esindamas Hiiumaal toimuval debatil.
Koosolek algas ühiselt hümni laulmisega ja lõppes ühiselt „Jää vabaks Eesti meri” laulmisega.
Seejärel oli rõdusaali ukse taha kaetud kohvilaud ja sai koos erakonna juhi Martin Helmega fotoseina taustal pildistada. Soov koos pilti teha oli suur.
Haapsallane Einar Eiland kinkis Martin Helmele puust redeli, mille oli koosolekule kaasa võtnud. „See on Kaja Kallase võimuredel,” ütles Eiland. Redeli astmetel oli kirjas: „valetamine”, „varastamine”, „vaesumine”, „korruptsioon”, „bürokraatia” ja „võim”. Eilandi sõnul on redeli teisel pool kohad tühjad, need soovitas ta täita enda teistsuguste võimuastmetega


Netipätid koorisid läänevirulastelt mullu kümneid tuhandeid eurosidRegistreeritud pangapettuste kahju ulatus Lääne-Virumaal mullu 15 730 euroni, samuti kaotati ligi 10 000 eurot investeerimispettuste kaudu.
Politsei hoiatab viimasel ajal tihti internetikasutajaid kelmide tehtud libasaitide eest, mis äravahetamiseni sarnased mõne panga või teenusepakkuja kodulehtedega.
Kui panga libaleht avastatakse, reageerib sellele reeglina esimesena pank ise, võttes ühendust teenusepakkujaga, näiteks Google‘iga, kes eemaldab veebist libalehe. Kui ettevõtja märkab, et tema ettevõtte kodulehte on jäljendatud ja kasutatakse pettusteks, võib ta samuti pöörduda Riigi Infosüsteemide Ameti poole.
"Eestis langeb mõne pettuse ohvriks keskmiselt kaks inimest päevas. Levinumad pettused on panga- ja investeerimispettused," ütles Ida prefektuuri kriminaalbüroo juht Rainet Juuse.
Politseile teadaolevalt langes eelmisel aastal Lääne-Virumaal pangapettuste ohvriks kaheksa inimest. Neist viis kaotas raha tänu petukõnele, nende kogukahjud on veidi üle 15 000 euro. Kolm inimest vajutasid õngitsussõnumiga tulnud lingile ja sisestasid hästi järele tehtud kodulehel oma panga andmed, nemad kaotasid kokku 730 eurot.
Veel kaheksa inimest langes maakonnas mullu investeerimispettuse ohvriks, nemad kaotasid  kokku 10 000 eurot.
Investeerimispettuse korral pakutakse inimesele võimalusi paigutada oma raha tulusatesse investeerimisvõimalustesse, näiteks aktsiatesse, võlakirjadesse, krüptorahasse, väärismetallidesse, kinnisvarasse välismaal või taastuvenergiasse. Pettuse eesmärgiks on survestada inimesi tegema firmadele ülekandeid või võtta üle pilt ohvri arvutist.
Politsei on veendunud, et tegelikult on ohvreid kordades rohkem ja kahjud on kordades suuremad. Väiksemate summade kaotusel ei pöörduta alati politsei poole.
Kuidas tunda ära libalehte?
Sel nädalal hoiatas Rakvere politseijaoskond sotsiaalmeedias Omniva ja Swedbanki libalehtede eest.
Inimese postkasti saabub e-kiri, mille väidetavalt saatis Omniva. Kirjale lisatud lingile vajutades avaneb hästi järele tehtud koduleht, kus palutakse sisestada paki saaja andmed ning maksta paki saatmise tasu.
Antud juhul peaks kahtlusi äratama kirja saatja meiliaadress, mis ei ole omniva.ee lõpuga. Sellise kirja saajal tuleks kiri lihtsalt kustutada.

Väidetavalt Omniva, aga tegelikult netipäti saadetud e-kiri.
Politsei

Kelmid on loonud ka peaaegu identse Swedbank kodulehe. Petulehele juhtivaid linke saadetakse inimestele nii SMS-i kui e-kirja teel. Tegemist on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema. Jäljendatud pangalehtedel aga üldiselt peale ülekande ühtegi teist toimingut teha ei saa.
Politsei juhib tähelepanu sellele, et panka sisenedes ei küsita kunagi esimesena PIN 2 koodi. Kui mõne "panga" veebileht seda küsib, on tegemist petulehega. Mõlema koodi sisestamise korral väidetavale pangakontole sisse ei pääse ja kurjategijad saavad kätte andmed, millega teevad tegeliku pangakonto tühjaks.
Lisaks tuleb meeles pidada, et kui sisened panka äppi asemel browseri kaudu, siis esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht. Kõige parem on panka siseneda äppi kaudu või salvestada õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale.

Oluline on alati kontrollida veebilehe aadressi. Antud juhul on tegemist suvalise numbrijadaga, mis ei saa kindlasti olla õige koduleht.
Politsei


Loe, milliseid kõnesid tehti viimasel ööpäeval Lääne-Virumaalt numbrile 112Häirekeskuse Ida keskuse juht Mari-Liis Sepp rääkis, et 112 hädaabinumbrile on helistatud näiteks ka murega, et helistaja on end magamiskotti lukustanud ja ei pääse enam välja. Viimasel ööpäeval nii erakordse abipalvega aga Lääne-Virumaalt häirekeskusesse ei helistatud.
Autor: Danel Rinaldo
Joobes inimesed, lähisuhtevägivald, kelmused ja liiklusõnnetused olid Lääne-Virumaal viimase ööpäeva jooksul hädaabinumbrile tehtud politseiga seotud kõnede peamised põhjused.
Laupäeval on üleeuroopaline 112 päev. Selle tähistamiseks avaldas politsei oma Facebooki lehel 24-tunni jooksul hädaabinumbrile tehtud kõik politseiga seotud kõned. Kõnede avaldamist alustati reede hommikul 9:00 ja lõpetati laupäeva hommikul.
Lääne-Virumaaga seoses tehti sel perioodil hädaabinumbrile järgmised kõned
LIIKLUSÕNNETUS: 10.12 toimus liiklusõnnetus Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas kolme sõiduki osalusel, inimesed viga ei saanud. Juhid omavahel süü osas kokkuleppele ei saa ja ootavad patrulli.
VARGUS: 10.14 teatati vargusest Lääne-Virumaal Rakvere vallas olevast ettevõttest. Tegemist on täiendava infoga, oodatakse politseid sündmuskohale.
LIIKLUS: 11.19 teatati ATV-st, mis Lääne-Virumaal Rakveres kihutab linnas ringi. Info edastati patrullidele.
LIIKLUSÕNNETUS: 11.57 anti teada, et Rakveres vajus sahk lund lükates vastu parkivat sõidukit ning jäi kinni. Saha juht vajab politsei abi sõiduki omanikuga ühenduse võtmisel.
LIIKLUSÕNNETUS: 13.25 teatati Lääne-Virumaal Haljala vallas liiklusõnnetusest. Osapooled ei saa kokkuleppele ja palutakse kohale politseid.
JOOBES INIMENE: 13.33 teatati kahest lärmavast joobes mehest Rakveres.
INFO: 14.18 teatati, et Rakveres kortermaja trepikojas levib kanepilõhn. Teataja soovib patrulli kohale, et teha kindlaks, millisest korterist lõhn tuleb.
INFO: 15.24 teatati Rakveres parkivast autost, mille juhiistmel tarbib inimene alkoholi.
AVALIK KORD: 15.52 teatati Lääne-Virumaal noortekeskuses e-sigarette kasutanud alaealistest.
ABIPALVE: 15.59 helistas purjus inimene Rakverest, kes jäi oma bussist maha ja palub politseilt abi kainenema viimisel.
LÄHISUHTEVÄGIVALD: 16.58 teatati lähisuhtevägivallast Lääne-Virumaal
LIIKLUSÕNNETUS: 17.02 teatas helistaja võimalikust purjus sõidukijuhist Lääne-Virumaal.
LIIKLUSÕNNETUS: 17.09 teatati Lääne-Virumaal toimunud liiklusõnnetusest. Inimesed viga ei saanud, aga õnnetuse süüdlases kokku leppida ei suuda ja soovivad kohale politseid.
LÄHISUHTEVÄGIVALD: 18.00 teatati lähisuhtevägivallast Lääne-Virumaal.
LIIKLUS: 18.16 andis helistaja teada, et Lääne-Virumaal kõnnib keset sõiduteed ilma helkurita inimene.
LIIKLUSÕNNETUS: 18.31 anti teada, et Lääne-Viru maakonnas on helkurita inimesele autoga otsa sõidetud. Inimese vigastused on kergemad.
INFO: 18.55 anti teada Lääne-Virumaal leitud pangakaardist.
KELMUS: 18.58 helistati Lääne-Virumaal elavale inimesele, kellele esitleti end kindlustusspetsialistina, väideti et ta on kiirust ületanud ja pakuti kokkulepet.
KELMUS: 19.05 helistati teatajale Lääne-Virumaal. Talle esitleti end pangaesindajatena ning küsiti isikuandmeid.
JOOBES INIMENE: 19.52 anti teada, et Lääne-Virumaal asuvas tanklas magab purjus mees.
KONFLIKT: 23.09 annab helistaja Lääne-Virumaalt teada, et tema korteri ukse taga kolgivad vastu ust võõrad inimesed.
LÄRM: 23.25 anti Rakverest teada, et naaberkorteris inimesed lärmavad. Helistaja sõnul on probleem sage. Selgitasime, et öörahu algab südaöösel.
JOOBES JUHT: 1.04 anti Lääne-Virumaal teada teel vingerdavast sõidukist. Politseipatrull kontrollis autojuhti, kes oli kaine.
JOOBES INIMENE: 1.36 anti teada joobes ja agressiivsest inimesest Rakveres.
ÄHVARDAMINE: 04.11 teatati, et ühe Lääne-Virumaa meelelahutusasutuse ees on kaks meest tülli läinud ja üks ähvardab teist noaga.
JOOBES INIMENE: 04.16 palub turvafirma Lääne-Virumaal abi kahe joobes inimesega, kes pole rahul sellega, et neid meelelahutusasutusse sisse ei lasta.
JOOBES INIMENE: 05.29 teavitatakse joobes inimesest Lääne Virumaal.
JOOBES JUHT: 07.43 anti teada võimalikust joobes juhist Lääne-Virumaal.
Tavapärane reede ja öö vastu laupäeva
Häirekeskuse Ida keskuse juht Mari-Liis Sepp ütles avaldatud kõnesid kommenteerides, et häirekeskuse jaoks oli tegemist tavapärase tööpäevaga. Hädaabinumbril tehtud kõnede arv on suurem nädala lõpus, palgapäevadel ja täiskuu ajal.
„Ühtegi erakordset kõnet selle ööpäeva jooksul ei tehtud. Minule on varasemast ajast jäänud meelde üks erilisemaid kõnesid see, kui helistaja teatas, et ta on magamiskotti kinni jäänud,“ lausus Sepp.
Kõnede sisu sõltub ka aastaajast. Näiteks talvel on kõnesid inimeste külmumise kohta, kevadel ja suvel helistatakse arusaadavalt tavapärasest rohkem kulupõlengutega seoses.
Viimasel ajal on kasvanud ka lähisuhtevägivallaga seotud kõned, kuid see on Sepa hinnangul tingitud pigem sellest, et inimesed julgevad sel teemal varasemast rohkem hädaabinumbrile helistada.
Suurem osa hädaabinumbril tehtud kõnedest on tavaliselt soetud kiirabi väljakutsetega või erinevate sotsiaalprobleemidega. Häirekeskuse eelmisel aastal läbi viidud sotsiaalvaldkonna uuringust selgus, et 24protsendil hädaabinumbrile tehtud kõnedes ilmnes sotsiaalne probleem või abivajadus, millest pooltel juhtudel oli põhjuseks alkoholi (kuri-)tarvitamine.
Lapsed on kõige paremad helistajad
Hädaabinumbril helistajatele soovitusi andes rõhutab Sepp, et väga oluline on see, et helistaja kuulaks päästekorraldaja antavaid juhiseid. Ja infot jagades tuleb olla võimalikult täpne. Näiteks kui helistatakse kaubanduskeskusest, siis tuleb võimalikult täpselt kirjeldada, kus selles keskuses asutakse.
„Hädaabinumbril helistades on oluline öelda, mis juhtus, kus juhtus ja kellega juhtus,“ lausus Sepp. Tema sõnul on helistajate musternäide lapsed, kes on tähelepanelikud ja oskavad kuulata ning seetõttu saab häirekeskus nendelt ka kiiresti vajaliku info.
Traditsiooniliselt tunnustab häirekeskus üle-euroopalisel 112 päeval ka lapsi, kes tegid möödunud aastal tubli hädaabikõne. Ka häirekeskuse peadirektori Kätlin Alvela sõnul on lapsed just kuulamisoskusega eeskujuks paljudele täiskasvanutele.
Sel aastal häirekeskuselt tunnustuse saanud laste seas oli neid, kelle kiire ja asjatundlik tegutsemine aitas kriitilisel hetkel päästa elu. „Tunnustatud said ka lapsed, kes hädaabinumbrile helistades andsid teada võõrast abivajajast või korrarikkumisest kodukandis. See on tõestuseks, et sirguv põlvkond hoolib kogukonna turvalisusest," rääkis Alvela.
"Meie tunnustus läheb ka neile väikestele julgetele kodanikele, kes helistasid hädaabinumbrile kodus toimuva vägivalla pärast, kuid arusaadavatel põhjustel tõstame neid esile anonüümselt," lisas ta.
112 tööpäev ühe reede (3.02.2023) näitel
3116 kõnet, millest 550 kõnet katkestas helistaja ise 5 sekundi jooksul.
Ekslike kõnesid oli 732 korral (vaikus taustahelid, helistaja eksis numbriga jne) – nendele kõnedele vastamiseks kulus Häirekeskusel 3 tundi 34 minutit.
61 kõnet suunati perearsti nõuandeliinile 1220 või lahenes inimese mure meditsiinilise nõustamisega päästekorraldaja poolt.
Abi (politsei, pääste, kiirabi) saadeti välja 1027 korral (osakaal kõnedest 33%).
Kasvanud on ekslike kõnede arv
Läinud aastal valiti hädaabinumbrit 12% rohkem kui 2021. aastal, millest vähem kui pooltel juhtudel (45%) saadeti välja kiirabi, politsei või pääste.
Jätkuvalt moodustavad suurima osakaalu kiirabi väljakutsed (61%), millele järgnevad politsei (28%) ning pääste (4%).
Ligemale neljandiku ehk 40 000 kõne võrra on kasvanud ekslike kõnede arv – kõned, kus lapsed, eakad või lukustamata telefonid ja käekellad valivad kogemata hädaabinumbri.
Kätlin Alvela sõnul näeb Häirekeskus läbilõiget Eesti ühiskonna valupunktidest ja muredest. „Veerandil hädaabinumbrile helistanutest on sotsiaalne probleem või abivajadus. Omakorda pooltel juhtudel on tegemist alkoholi tarvitamisega, teine levinum põhjus on vaimse tervise mured. Piirkondlikke või keele erisusi välja ei joonistunud, kuid uuringu järgi on mehed sotsiaalprobleemidega tuntavalt enam (62%) kimpus kui naised (29%)," lausus Alvela.
„Operatiivjõudude sekkumine ei ole jätkusuutlik lahendus paljudele uuringus ilmnenud sotsiaalsetele probleemidele nagu alkoholisõltuvus ja vaimse tervise probleemid või tuge vajavad eakad, misõttu on häirekeskuse eesmärgiks jagada partneritega saadud teadmist, et leida koos sotsiaalvaldkonna asutustega jätkusuutlikke lahendusi," lisas peadirektor.
Läinud aastal valiti hädaabinumbrit 1 171 822 korral
2022. aastal kasvas 112 numbrile helistamiste arv 12%. 45% juhtudest ehk 422 003 korral saadeti välja kiirabi, politsei või pääste. 17% kõnedest tehti Lääne-Virumaalt ja Ida-Virumaalt.
Keskmine kõnede arv ööpäevas oli 3219, sündmuste arv 1156 ja keskmine ooteaeg vastatud kõnedele 6,7 sekundit. Kõige rohkem tehti kõnesid juulis (111 406) ja kõige vähem veebruaris (83 228).
Jätkuvalt moodustavad suurima osakaalu kiirabi väljakutsed (61%), millele järgnevad politsei (28%) ning pääste (4%).
Ligemale neljandiku ehk 40 000 kõne võrra on kasvanud ekslike kõnede arv – kõned, kus lapsed, eakad või lukustamata telefonid ja käekellad valivad kogemata hädaabinumbri.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Albaania opositsioon avaldas valitsuse vastu meeltTIRANA 11. veebruar, AP-BNS – Tuhanded Albaania opositsiooni toetajad avaldasid laupäeval valitsuse vastu meelt ja nõudsid peaministri tagasiastumist seoses väidetava korruptsiooni ja majanduslike möödalaskmistega.
Vasaktsentristliku peaminister Edi Eama vastu avaldasid valitsushoone ees meelt teiste seas Albaania endine president ja peaminister Sali Berisha Demokraatlikust Parteist ja ekspresident Ilir Meta Vabadusparteist.
Osa demonstrante loopisid valitsushoone ukse poole suitsupomme, samas kui sajad politseinikud moodustasid hoone kaitsmiseks rivi.
Rama kriitikud süüdistavad teda korruptsioonis ja noorte albaanlaste lahkumises riigist tasuvamale tööle Lääne-Euroopas. Rama sõnul on tema valitsus hoidnud inflatsiooni muu Euroopaga võrreldes tagasihoidlikuna ja toetanud leibkondasid ja ärisid elektriarvetega.
AP – Baltic News Service


Türgis elav soomlane: kümned sõbrad on kadunud, osa neist surnudTürgis Kahramanmara linnas türgi keele tõlgi ja ehitusobjekti sekretärina töötanud soomlasel pole õnnestunud enamiku oma sõpradega maavärina piirkonnas ühendust saada.
Soomlane Seppo räägib, et siiani on Kahramanmara linnast teade, et kaks tema sõpra on surnud, vahendab MTV.
Kümned mu sõbrad ja tuttavad on seal endiselt kadunud, räägib Seppo. Tema sõnul on kolmandik Kahramanmara linnast täielikult hävinud.
Kanerva ütleb, et suur osa linna elanikest töötas kohalikes tekstiilitehastes. Nüüd on tehased suletud, sest töötajad on surnud või nad on kodutud.
Paljud on ka „vabatahtlikult” tänaval. Inimesed kardavad, et maavärinaid tuleb juurde, nii et nad ei julge oma kodudesse jääda. Inimesed magavad telkides.
Türgis on viimase nädala jooksul olnud öösel 5-10 külmakraadi. Seppo sõbrad on temaga ühendust võtnud ja öelnud, et külm teeb kõik keeruliseks. Telke ja ahjusid on vaja, sest seal on külm. Ja nimelt telke, mis tuult läbi ei lase.
Lisaks välismaisele hädaabile on maavärinate halvimad tagajärjed üle elanud linnades ka ööbimiskohti. Hotellid võtavad inimesi vastu näiteks Marmarises, Alanyas ja Antalyas. Samuti pakutakse tasuta transporti.
Seppo jälgib kohalikku meediat oma keeleoskust kasutades. Mõnes meedias on räägitud, et süüa pole vaja saata, aga lastele on vaja näiteks mähkmeid.
Seppo sõnul kritiseeritakse Türgi valitsust selle eest, et ta ei tegutse piisavalt kiiresti, et kaasa aidata. Sõjavägi toodi välja veidi hilja. Teatud kohad pole enam turvalised. Välja tulid rüüstajad.
Seppo kirjeldas intervjuus MTV uudistele röövlite halastamatust. Tema hinnangul on olukord katastroofiline. Inimesed on kaotanud nii palju tuttavaid ja sugulasi, et see olukord ei kao hetkega.
Soomlase sõnul on Türgi president Recep Tayyip Erdogan lubanud aasta pärast ehitada kõigile kodututele uued kodud, kuhu nad saaksid kolida. Eesmärk on äärmiselt ambitsioonikas.
Türgis on elamufond vana, ehitussektoris on olnud tõsiseid korruptsioonikahtlusi. Ehitusmaterjalid ja -meetodid pole maavärinate sagedust arvestades alati olnud sobivad.
Osa ehitajaid kardab, et maavärin toob viimsepäeva. Päris palju ehitajaid on sealt põgenenud.
Samal ajal kasutavad Erdogani vastased olukorda ära. Opositsioonierakonnad kasutavad võimalust kritiseerida Erdogani valitsust.


Naine üritas oma kosmeetikut juustukoogiga tappaNew Yorgis elav venelanna mõisteti süüdi selles, et ta üritas veidra identiteedivarguse käigus mõrvata oma teisikut. Viktoria Nasirova proovis 2016. aastal tappa oma kosmeetikut Olga Tsviki, andes talle tüki juustukooki, kuhu oli lisanud ohtralt tugevaid rahusteid.Tsvik jäi siiski ellu ja kui ta haiglast naasis, leidis ta, et tema isikut tõendavad dokumendid olid varastatud. Nasirova kohtuotsus selgub järgmisel kuul ja teda ootab kuni 25 aastat vanglas.
Tollal nägid kaks naist üsna sarnased välja – neil olid tumedad juuksed, sama nahatoon ning mõlemad kõnelesid vene keelt.
«Vandekohus nägi läbi süüdistatava pettuse ja skeemid,» ütles Queensi ringkonnaprokurör Melinda Katz oma avalduses. «Õnneks jäi tema ohver ellu ja mürk juhatas otse süüdlase juurde.»

2016. aasta augustis läks 47-aastane Nasirova oma kosmeetiku juurde Queensis, kaasas karp juustukoogiga. Ta ise sõi kaks tükki ära ja kolmandat, mürgitatud koogiviilu pakkus Tsvikile, kes oli sel ajal 35-aastane. Tsvikil läks süda pahaks ning ta heitis pikali. Ta viimane mälestus enne teadvusekaotust oli see, et süüdistatav kõndis ruumis ringi.
Varemgi seadusega pahuksis olnud
Sõber leidis Tsviki järgmisel päeval teadvusetult, tema riided vahetatud pitspesu vastu ja tabletid põrandale laiali pillutatud, nagu oleks ta püüdnud endalt elu võtta.
Sõber toimetas ta haiglasse ning kui Tsvik sealt lõpuks koju jõudis, olid kadunud tema Ukraina pass ja USA tööluba, samuti ehted ja umbes 3700 eurot sularaha, ütles prokurör avakõnes. Juustukoogi jäänustest leiti tugevat rahustit fenasepaami ning põrandale pillutud tabletid näitasid, et tegemist on sama ravimiga.
See ei ole esimene kord, kui Nasirova on seadusega pahuksis. 2015. aastal otsis teda taga Interpol, sest ta mõrvas Venemaal oma naabrinaise ja varastas ta säästud. Nasirovat, kes USA meedia andmetel on endine dominatrix, on süüdistatud ka narkootikumide tarvitamises ja meeste röövimises, kellega tutvus kohtingusaitidel, kirjutab BBC.


Kompostrite pildistamise nõue tekitas Leisis korraliku mõttevahtuse1. aprillist peavad Kuressaare linna ja alevike elanikud võtma köögijäätmete kompostimiseks kasutusele kinnise kaanega kompostrid ja saatma foto vallavalitsusele. Uus nõue tekitas Leisi elanike seas vastuväiteid ja käivitas valla suunal korraliku pilkelaine.Facebooki grupis "Leisi - Minu kodu" puhkenud aruelu käigus nimetas Annes Meister väljapressimiseks olukorda, kus "maakas", kes ei esita tõestust oma komposteeritavate biojäätmete kohta, liidetakse automaatselt biojäätmete veograafikuga.
Ulla Pajusalo-Salminen andis teada, et tal polegi kompostrisse midagi panna. "Mida ma ise ei söö, sööb mees. Mida mees ei söö, söövad koerad. Mida koerad ei söö, söövad kanad. Kas hakkan sinna panema hea roosiväetist kanasitta ja selle eest veel maksma?"
Maire Forsel tõi välja, et osadel aleviku kinnistutel puudub igasugune elutegevus. "Meil endal ka siin kaks kinnistut, millest ühel pole majagi, aga kompostrit nõuti," kirjutas Forsel. Ta esitas kinnistu kohta loobumise avalduse ja lisas kompostri foto asemel metsapildi, sest ilma fotota ei saanud avaldust esitada. "Nalja oleks saanud, kui sinna metsakinnistule oleks kompostikogumisauto saadetud. Saatsin valda vastavale ametnikule kirja ka, aga mingit vastust sellele pole mitme nädala jooksul laekunud."
Forseli hinnangul tekitab komposteri pildistamise nõue probleeme suvekodude omanikele. "Vaevalt, et keegi hakkab välismaalt kohale sõitma, et oma kompostikasti pildistada. See ongi kõige suurem probleem, et pole arvestatud selliste erisustega ja keset talve peab olema saarel olemas, et teha pilt ja saata avaldus," viitas ta.
Elo Liiv leidis, et linnades biojäätmete kokku korjamine on ülimalt oluline, kuid maal tundub tõesti ülearune.
Alates 1. aprillist peavad kõik majapidamised esitama tõendid biojäätmete ladustamise kohta. Alevikes peavad olema kompostrid või biojäätmete konteinerid. Ülejäänud piirkondades on kompostimine lubatud ka lahtises aunas, kuid külade elanikud peavad sellest ikkagi teada andma. Kui teavitust ei saadeta, siis liidetakse majapidamine automaatselt biojäätmete konteinerite tühjendamise graafikusse. Leisi teenuskeskuse juht Tuuli Pärtel soovitas külavanematel teha nimekirjad kõigist külas asuvatest elanikega majapidamistest ja need Leisi teenuskeskusesse saata.
Külades, kus külavanem puudub, loodab Pärtel elanike osavõtlikkuse ja Maa-ameti kaardi abil asjad siiski joonede ajada.
Saaremaa valla jäätmehoolduse peaspetsialist Ketre Kirs ütles, et jäätmeseaduse 2021 aasta muudatuse kohaselt peab 2023. aasta lõpuks olema kõikidelt Eesti kinnistutelt võimalik korraldatud jäätmeveoga ära anda oma biojäätmed. "Tegime biojäätmete kogumise kõigile kinnistutele kohustuslikuks ja need kes kompostivad annavad meile sellest teada," rääkis Kirs. Põhiline, et biojääde ei satuks segaolejäätmete hulka, kuna see rikub jäätmematerjali ära. "Eraldi kogutud biojääde on palju kvaliteetsem materjal näiteks toitaineterikka mulla või biogaasi tootjatele," sõnas ta.
Kompostrite pildid aitavad Kirsi sõnul vallal veenduda, et elanikud oma jäätmeid komposteerivad. "Me ise jõua kõiki majapidamisi vaatamas käia."
Kinnine komposter takistab näriliste ja lindude juurdepääsu. Kas kompostrist tehtud pildil peaks olema kinnistu äratuntav? "Kindlasti saab igasuguseid trikke teha, aga meil praegu ei ole nõutud maja numbrit või midagi sellist."


ENDINE TIPP-POLITSEINIK KRIMINAALUURIMISE ALL: kahtlustuse kohaselt lüpsid kaks meest vallaujulast sadu tuhandeid eurosidKeskkriminaalpolitsei pidas läinud nädalal kinni kunagise tipp-politseiniku Rauno Võsaste ning Jõgeva valla Kuremaa ujula juhataja Raivo Tralla. Kahtlustuse kohaselt sõlmisid Võsaste ja Tralla nelja aasta jooksul kokkuleppeid, millega tekitati Jõgeva vallale suur kahju. Seetõttu arestiti ka 800 000 euro väärtuses kahtlustatavate sõidukeid, kinnisvara ja raha.
Kuremaa ujula on Jõgeva valla allasutus, mille juurde kuulub lisaks basseinidele ja väikesele spaale ka külalistemaja. Rauno Võsaste on aga kunagine politsei Lõuna prefektuuri kriminaalosakonna juht ja Ida prefektuuri kriminaalpolitsei direktor, kes on hiljem olnud tuntud sõja-ajaloo teemaliste raamatute kirjutajana.
Läinud nädalal pidasid keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ametnikud kinni 61aastase Tralla ja 51aastase aastase Võsaste. Esimest kahtlustab prokuratuur usalduse kuritarvitamises ja teist usalduse kuritarvitamisele kaasaaitamises. „Esialgse kahtlustuse kohaselt on Jõgeva valla hallatav Kuremaa ujula saanud nende tegevuse tagajärjel suures ulatuses kahju,“ teatas prokuratuuri avalike suhete nõunik Kauri Sinkevicius Õhtulehele.
Osa kasumist ujula juhatajale
Uurijate esialgsetel andmetel sõlmisid ujuja juhataja Tralla ning väikefirma Ferricrux OÜ ainuomanik ja -juht Võsaste ajavahemikul 2018–2022 kokkuleppeid, mis võimaldasid erafirmal pakkuda Kuremaa ujulas majutus- ja toitlustusteenust liitlassõduritele. Uurimises kogutud info kohaselt teenis Ferricrux OÜ aastatel 2018–2022 selliselt suures ulatuses kasumit, mis on eelduslikult käsitletav vallale kuriteoga tekitatud kahjuna. Prokuratuuri esialgsetel andmetel sai Kuremaa ujula juhataja osa kasumist endale. Täpne kahju suurus selgub uurimise käigus.
USALDUSE KURITARVITAMISELE KAASAAITAMINE? Prokuratuuri kahtlustuse kohaselt sai Kuremaa ujula oma juhataja Raivo Tralla tegevuse tulemusena suures ulatuses kahju.
(Vooremaa)
RAHA TULI SIIT: Kuremaa ujula on Jõgeva vallavalitsuse allasutus.
(MARGUS ANSU/POSTIMEES)
Niisiis võib kahtlustuse põhjal järeldada, et Kuremaa vallaasutuse turjal elas selle juhi toel puukfirma.
Võimaliku kriminaaltulu konfiskeerimise asendamise tagamiseks on kohtumäärusega arestitud kahtlustatavate kasutuses olnud sõidukeid, kinnisvara ja raha enam kui 800 000 euro ulatuses. Määrus ei ole veel jõustunud.
Ühemehefirma võimas käive ja kasum
Ferricruxi käive on ühemehefirma kohta tõepoolest märkimisväärne – aastatel 2019–2021 oli see igal aastal üle 350 000 euro. Seejuures oli kasum 2019. aastal üle 100 000 euro, 2020. aastal üle 200 000 euro ning tunamullu üle 140 000 euro. Ettevõttele endale kuulub vaid üks väike puhkemaja, mis majutab kuni kuus inimest. 2021. aasta majandusaasta aruannet sirvides on näha, et raamatute müügist, kinnisvara rendist ja loometegevusest teenis firma kümne tuhande euro ringis, ligi 350 000 eurot tuli aga „teenustest“, mille sisu pole täpsustatud. Kui vaadata prokuratuuri taotlusel arestitud varade suurt mahtu, on selge, et Võsaste firma pidi teenima Kuremaa ujula kaudu sadu tuhandeid eurosid.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja rõhutas, et tegemist on esialgse kahtlustusega, mille kontrollimiseks kogutakse ja analüüsitakse tõendeid. Seetõttu võib kahtlustuse sisu ja ulatus uurimise käigus muutuda.
Võsaste ei soovinud kriminaalmenetlust Õhtulehele kommenteerida.


Juhtkiri: Aktsiad kukuvad, kinnisvara buumibLõppenud 2022. aasta investoreid ei rõõmustanud. Samas on see ka terad eraldanud sõkaldest ja Balti börsilt on jäänud silma mitu potentsiaalikat aktsiat, mis on kriisis kenasti vastu pidanud ja investorite vara kasvatanud. Kuna börsiindeksitest sai pärast aastatepikkust tõusu lõpuks õhk välja lastud, siis on näha, et 2023. aastal võib toimuda turupööre. Turge ja majandusi painav inflatsioonitont on igatahes tuure maha võtnud.Seekordses ajakirjanumbris toon teie ette lood kodubörsi kullafondist ja raske aasta kokkuvõtte, pakun ajaloolist vaadet Jaapani mulli põhjustesse ja tagajärgedesse ning mitme huvitava aktsia analüüsi. Samuti on praktilise poole pealt hea meenutada, kuidas hoida punase portfelli puhul oma meel endiselt rahulik, õppida kogenud investorite suurimatest vigadest ja ajaloo skandaalseimatest petuskeemidest.Kaaneloos avaldab maapiirkonna kinnisvarainvestor ja arendaja Janar Saviir oma head nipid, kuidas leida parima tootlusega kinnisvara väikeasulates. See on praktiline kogemus, mis kasuks nii neile, kes tahavad üürikinnisvara osta, kui ka neile, kellel mõttes ise kinnisvara arendada.Nagu ikka ootan kõiki vihjeid, soovitusi ja teemaideid ajakirjas kajastamiseks oma e-posti aadressil investor.toomas@aripaev.ee.Investor Toomas


PPA teenindustes alustavad tööd uued digikioskid14.-22. veebruaril saavad kõik PPA teenindused uued digikioskid. Seniste kioskite vahetamine uute vastu toob kaasa katkestusi digikioskite töös.
„Vahetame digikioskid uute vastu, sest ühest küljest on olemasolevad digikioskid amortiseerunud ja teisalt uueneb tehnoloogia iga päev, mistõttu on oluline, et ka digikioskid oleksid toetatud kõige uuema tehnoloogiaga. Lisaks sellele oleme panustanud digikioskite tarkvaraarendusse, et digikioskite kasutamine oleks veel mugavam ja kliendisõbralikum, võttes sealjuures arvesse ka aja jooksul laekunud klientide tagasisidet, rääkis PPA isikutuvastuse teenuse omanik Annemari Paas.
Paas selgitas, et hetkel on PPA teenindustes kasutusel üle Eesti 24 digikioskit, aga vahetuse käigus saab neid olema kokku 27. Üks digikiosk tuleb lisaks juurde nii Tallinnas asuvasse Pinna teenindusse kui ka Jõhvi ning Narva teenindusse. Kõik kioskid vahetatakse välja 14.-22. veebruarini.
LOE KA:
Taeblas sõitis auto ülekäigurajal otsa tüdrukule
Haeskas süttisid taas põlenud hoone rusud
„Kuigi oleme tehnikute töö planeerinud selliselt, et digikioskite töö oleks häiritud võimalikult vähe, võib vahetus kaasa tuua lühiajalisi tõrkeid digikioskite töös. Kui konkreetses teeninduses on parasjagu vahetus käimas ja digikioskite kasutamine häiritud, anname kohapeale tulnud klientidele sellest ka kohe teada. Palume klientidelt mõistvat suhtumist võimalike ebamugavuste ja lisanduda võiva ajakulu suhtes,“ ütles Paas.
PPA teeninduste digikioskites saab teha isikut tõendava dokumendi jaoks vajalikku dokumendifotot, anda sõrmejälgi ja allkirjanäidist.


Riigivõla intressimaksete plahvatuslik tõus võib viia USA võlakriisiUSA riigivõlg on ajalooliselt väga kõrgel tasemel ja nüüd on intressimaksed plahvatuslikult kasvama hakanud. Kas Ühendriike ootab peagi ees võlakriis?Föderaalreserv on kõrge inflatsiooni tõttu intressimäärasid järsult tõstnud ning riik peab nüüd uue võla pealt aina kõrgemat intressi maksma.
Kui intressid tõusevad, hakkavad nii üksikisikutel, ettevõtetel kui ka riikidel tekkima probleemid võlgade tagasimaksmisega. Vaatame täpsemalt, mis seisus USA praegu võlataseme ja intressimaksetega on.
USA intressimaksed liiguvad triljoni dollari poole
USA riigivõlg on tõusnud 31,4 triljoni dollarini, ulatudes umbes 121 protsendini sisemajanduse koguproduktist. Tõsi, võrreldes 2020. aasta tippudega (135 protsenti SKP-st) on riigivõlg langenud, aga püsib ajalooliselt jätkuvalt väga kõrgel tasemel. Intresside tõus muudab selle võla teenindamise järjest keerulisemaks.
Jaanuaris jõudis USA valitsus ka võlalaeni, mille tõstmise osas pole veel kokkuleppele jõutud. Rahandusminister Janet Yelleni sõnul võib võlalae tõstmata jätmine tuua kaasa globaalse finantskriisi. Samas on see ebatõenäoline, sest lõpuks on ikkagi alati jõutud võlalae tõstmiseni.
Annualiseeritult (aasta baasile arvestades) tõusid USA valitsuse intressimaksed eelmise aasta viimases kvartalis 853 miljardi dollarini. Praeguse tempo juures jõuab USA valitsuse riigivõla aastane intressimakse peagi triljoni dollarini.
Allpool olevalt graafikult on näha, et majandussurutiste (halliga) ajal on intressimaksed reeglina langemas. Selle põhjuseks on asjaolu, et majanduslanguse ajal langetab Föderaalreserv intressimäärasid ning hoiab neid madalal.

USA valitsuse riigivõla intressimaksed (miljardites dollarites, kvartaalselt ja annualiseeritult). Allikas: FRED
Plahvatuslik intressimaksete tõus
Pärast 2020. aasta koroonakriisi on intressimaksed plahvatuslikult tõusnud, sest intressimäärasid hakati eelmise aasta kevadel kiiresti tõstma ning riigivõlakirjade tootlused on kasvamas. See tähendab, et uue võla pealt tuleb maksta aina kõrgemat intressi. Kuna USA riigivõlakirjade keskmine tähtaeg on umbes 74 kuud, siis mõne aasta jooksul on oodata intressimaksete jätkuvat kasvu.
USA valitsus kogus 2021. fiskaalaastal kokku 4,08 triljonit dollarit tulusid, kulud ulatusid 6,85 triljoni dollarini. 2022. fiskaalaastal ulatusid tulud 4,9 triljoni dollarini. 853 miljardi dollari suurune intressimakse moodustab sellest lausa 17 protsenti. See tähendab, et ligi viiendik valitsuse tuludest kulub praeguse seisuga vaid intressimaksete tasumiseks, mille juures ei ole isegi laenu põhiosa. On selge, et eelnevate laenude tagasimaksmiseks tuleb võtta uusi laene, mis sarnaneb Ponzi skeemiga.
Tekib küsimus, kust läheb piir? Mis ajahetkel muutuvad intressimaksed valitsuse jaoks nii suureks, et investorid panevad USA maksejõulisuse küsimärgi alla? Kui see juhtub, hakkavad riigivõlakirjade tootlused kiiresti kasvama, sest riske nähakse varasemast suuremana. Seejärel hakkavad reitinguagentuurid USA krediidireitingut alandama, mis paneb tootlused veelgi kiiremini tõusma. Tekkida võib spiraal, mis viiks riigi tõsisesse võlakriisi. Sellega kaasneks tõenäoliselt ka finants- ja majanduskriis.
75 protsenti tuludest läheb siirdemakseteks
Allpool olevalt Mish Talki koostatud graafikult on näha USA valitsuse siirdemakseid. Need on maksed, mille eest valitsus tooteid ja teenuseid vastu ei saa. Siirdemakse näideteks on sotsiaalkindlustus (Social Security), Medicare, Medicaid ja toiduabi.

USA valitsuse siirdemaksed (miljardites dollarites). Allikas: MishTalk.

Erinevalt valitsuse intressimaksetest kipuvad siirdemaksed majanduslanguste ajal järsult tõusma. Intressi- ja siirdemaksete liitmisel saame 3,7 triljonit dollarit, mille kulutamise eest valitsus midagi vastu ei saa. See tähendab, et siirdemaksed ja intressid moodustavad 75 protsenti valitsuse tuludest.
Koroonakriisi esimesel aastal (2020) nägime siirdemaksete järsku kasvu, mis tähendas USA valitsusele tohutut riigieelarve puudujääki. Siis saadi seda veel lubada, sest intressid olid rekordiliselt madalal. Toona oli USA 10aastaste võlakirjade tootlus 0,6 protsendi juures, nüüd on see tõusnud 3,6 protsendini. Õigustatult tekib küsimus, mis juhtub siis, kui tuleb uus majanduskriis ning siirdemakseid on vaja jälle järsult suurendada? Kuidas on seda praeguse võlataseme ja intressimaksete juures võimalik finantseerida?
Häid lahendusi ei ole
Laias laastus on probleemide tekkimisel võimalik kasutada kolme lahendust. Esiteks saab intressimäärasid langetada ja laene refinantseerida, mis tooks intressimaksed alla. See tähendaks ka kõrgemat inflatsiooni, mis aitab riigivõlga SKP-ga võrreldes vähendada ning leevendab olukorda. Samas tähendaks see, et Föderaalreserv läheb vastuollu oma eesmärgiga, milleks on iga hinna eest vältida kõrget inflatsiooni ja hoida see lähedal 2 protsendile.
Teine võimalus on tunnistada, et osa võlast jääb tagasimaksmata, mis tähendaks sisuliselt makejõuetust. See on pigem ebatõenäoline stsenaarium ning selle vältimiseks kasutatakse kõikvõimalikke meetodeid, alates triljoni dollarise mündi vermimisest kuni valitsuse otsese finantseerimiseni Föderaalreservi kaudu.
Kolmas variant on hakata riigieelarvet kärpima ning võlgasid tagasi maksma. See tooks kaasa aga majanduslanguse, sest valitsuse kulutused moodustavad suure osa majanduskasvust. Poliitiline tahe selle elluviimiseks praktiliselt puudub.
Nüüd, mil intressid on pikaajaliselt tõusmas, saab võla pealt intresside tagasimaksmine olema järjest keerulisem, sest uut võlga peab emiteerima kõrgema intressiga. Aga miks on intressid pikaajaliselt tõusmas?
Miks võib tulla võlakriis just nüüd?
Võlakriisi tekke üheks alusteesiks on asjaolu, et 1980ndate alguses alanud intressimäärade pikaajaline langustsükkel sai 2020. aasta kevade koroonakriisi põhjas läbi ning nüüd on intressid pikaajaliselt tõusmas. Tegemist oli suure pöördepunktiga paljudel erinevatel turgudel. See markeeris näitaks kulla ja hõbeda hinnasuhte absoluutset tippu ja naftahindade põhja, kus WTI toornafta futuurid langesid lausa -37 dollarini.
Kuna inflatsioon on kiirenenud, on keskpangad sunnitud intressimäärasid tõstma. See on pannud kasvama ka riigivõlakirjade intressid, aga seda ajal, mil riigivõlgade mahud on pärast pikaajalist odava laenuraha poliitikat väga kõrgele tõusnud. Kuigi praegu on inflatsioon aeglustumas, saab kiire inflatsioon olema tõenäoliselt sarnaselt 1970ndatele pikaajaline protsess.
Selle põhjuseks on suured alustrendid, mis hinnakasvu toetavad – toorainete supertsükkel (pikaajaline hinnatõus), deglobaliseerumine, globaalne tööjõupuudus, rahvastiku vananemine ning asjaolu, et keskpangad on kõrgete võlatasemete tõttu sunnitud kriisidele aina suurema rahatrükiga reageerima. Lisaks sellele võib mitu kümnendit langenud raha käibekiirus hinnatõusu tõttu kasvama hakata.
Kuna inflatsioon saab olema pikka aega kõrge, siis soovivad investorid saada võla pealt ka edaspidi kõrgemat intressi. Praegu on riigivõlakirjade reaaltootlus negatiivne, mis tähendab, et inflatsiooni samale tasemele jäädes võtab investor vastu garanteeritud kaotuse. Praegu oodatakse inflatsiooni aeglustumist ja selle tõttu lühiajaliselt langenud ka riigivõlakirjade tootlused, aga pikaajaline trend on tõusev ning sellega turud praegu veel piisavalt ei arvesta.
Kui soovid maailmamajanduses toimuvate protsesside kohta veel lugeda, külasta meie uudiste lehte!


Wirecardi eksjuht eitas kohtus kõiki süüdistusiMÜNCHEN, 13. veebruar, AFP-BNS – Wirecardi endine tegevjuht Markus Braun eitas esmaspäeval kohtu ette astudes kõiki tema vastu esitatud süüdistusi ja väitis, et ei olnud teadlik ulatuslikust raamatupidamispettusest, mis viis ettevõtte maksejõuetuseni.
Prokuratuur süüdistab Brauni grupiviisilises pettuses, turumanipulatsioonides, raamatupidamispettuses ja usalduse kuritarvitamises.
Lisaks Braunile on seoses Wirecardi skandaaliga kohtu all firma endine pearaamatupidaja Stephan von Erffa ja Wirecardi Dubai tütarfirma endine juht Oliver Bellenhaus.
AFP – Baltic News Service


Keskkriminaalpolitsei kahtlustab endist politseinikku vallavalitsuse tüssamises, väidetav kahju ulatub 800 000 euroniEelmisel nädalal pidasid keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ametnikud kinni Kuremaa Ujula juhataja Raivo Tralla, keda kahtlustatakse usalduse kuritarvitamises ja ettevõtja ning endise kõrge politseiametniku Rauno Võsaste, keda kahtlustatakse usalduse kuritarvitamisele kaasaaitamises. Esialgse kahtlustuse kohaselt on nende tegevuse tagajärjel saanud Jõgeva valla hallatav asutus Kuremaa Ujula suure kahju, mis küündib 800 000 euroni.Lõuna ringkonnaprokuratuuri avalike suhete nõunik Kauri Sinkevicius vahendas, et esialgsetel andmetel sõlmisid Kuremaa Ujula juhataja Raivo Tralla ning Ferricrux OÜ juhatuse liige ja ainuomanik Rauno Võsaste ajavahemikul 2018–2022 kokkuleppeid, mis võimaldasid Ferricruxil pakkuda Kuremaa Ujulas majutus- ja toitlustusteenust Eestis baseeruvatele liitlassõduritele.
Uurimises kogutud info kohaselt teenis Ferricrux nimetatud aastatel selliselt suures ulatuses kasumit, mis on eelduslikult käsitletav vallale kuriteoga tekitatud kahjuna. Esialgsetel andmetel sai Kuremaa Ujula juhataja osa kasumist endale. Täpne kahju suurus peab selguma uurimise käigus.
Võimaliku kriminaaltulu konfiskeerimise asendamise tagamiseks on kohtumäärusega arestitud kahtlustatavate kasutuses olnud sõidukeid, kinnisvara ja raha enam kui 800 000 euro ulatuses. Määrus ei ole veel jõustunud.

Kuremaa ujula külalistemaja
Eili Arula

Teadmata ärimudel
Uurimise asjaolud ja kahtlustuse täpsem sisu ei ole avalikkusele teada, kuid asjasse ühel või teisel moel puutunud isikute selgitused Tartu Postimehele lubavad oletada, et kahtlustuse sisu puudutab vaheltkasu teenimist. Oletuse järgi sõlmis Võsastele kuuluv firma lepingu liitlassõdurite majutamiseks ja toitlustamiseks Kuremaa Ujula külalistemajas ning Ferricrux tasus omakorda majutuse eest vallale ettenähtud hinnakirja alusel. Teada pole aga see, kui palju tasuti liitlassõdurite majutuse eest osaühingule endale. Uurimise võis kaasa tuua kahtlus, et Ferricrux teenis vaheltkasu esitades liitlassõdurite majutamiseks suurema arve, kui seda nägi ette valla hinnakiri. Samas, kui vallavalitsus sai majutuse eest ette nähtud summa, võib toimunut käsitleda ka lihtsalt eduka ärimudelina.
Täpselt on teadmata, millist rolli mängis äris ujula juht Raivo Tralla. Alust kuriteoks võib Trallal lasuda juhul, kui ta teenis valla vara kasutades hõlptulu. Kahtlustuse järgi maksis Võsaste osa tulust just Trallale.
Prokuratuuri avalike suhete nõunik Kauri Sinkevicius aga rõhutas, et tegemist on esialgse kahtlustusega, mille kontrollimiseks kogutakse ja analüüsitakse tõendeid. Seetõttu võib kahtlustuse sisu ja ulatus uurimise käigus muutuda.
Ettevõtja, endine kriminaalpoliteinik Rauno Võsaste sõnas, et tal on kahtlustust keeruline kommenteerida. «Kommenteerimise teevad keeruliseks mitmed asjaolud. Esiteks ma olen uurimise all ja ei tohiks seetõttu kommentaare anda, samas on ka minu firmaga sõlmitud lepingute sisu konfidetnsiaalne ning ka seetõttu ei saa ma ses asjas täpsemaid kommentaare jagada,» sõnas ta.
Küll võttis Võsaste kommenteerida liikvele läinud väidet, justkui oleks tema ettevõte Ferricrux niinimetatud puukfirma, mis elas Jõgeva vallale kuuluva Kuremaa ujula turjal. «Ferricrux on tegutsenud 2010. aastast, olen firma kaudu välja andnud raamatuid, pean Sordis puhkemaja,» selgitas Võsaste. Ta täpsustas, et mahukamad tehingud said alguse tõesti 2018. aastal, mil tema ettevõte organiseeris liitlassõdurite majutamist Kuremaa Ujula ruumides.
Poliitika või vimm
Rauno Võsaste jaoks pole kahtlustatava rollis olemine uus asi. 2009. aastal, mil ta töötas Ida prefektuuri kriminaalpolitseiosakonna direktorina, sai ta kuriteokahtlustuse seoses endise politseiprefekti Aivar Otsaltit puudutavas kriminaalasjas. Toona lõppes uurimine oportuniteedi ehk kokkuleppemenetlusega, kuid juba kahtlustuse saamise järgselt andis Võsaste sisse lahkumisavalduse. Kriminaalasja sisu toona avalikkusega ei jagatud.
2019. aastal avaldas Võsaste tõsielul põhineva romaani «Hea ment», mille sisu sai õigussüsteemi esindajatelt teravat kriitikat.
Kust aga sai praegune uurimine alguse, seda Võsaste öelda ei söandanud. «Ma ei ole sellega oma pead vaevanud, ei kujuta ette, kui palju on selles poliitikat või vana vimma.»
Jõgeva abivallavanem Viktor Svjatõšev meenutas, et kuriteo teate Kuremaa ujulas toimuva kahtlase majandustegevuse asjus politseile tegi vallavalitsus mitu aastat tagasi. Toona sai vald politseist vastuse, et kriminaalasja ei algatata. «Seda ma ei oska kommenteerida, kust see kahtlustus nüüd uuesti üles kerkis,» sõnas abivallavanem.


Läti võib tõsta kaitsekulud kolme protsendini SKT-st plaanitust varemRIIA, 13. veebruar, BNS – Läti kulutused riigikaitsele võivad kasvada kolme protsendini sisemajanduse kogutoodangust (SKT) plaanitust varem, ütles kaitseminister Ināra Mūrniece esmaspäeval seimi kaitse-, sise- ja korruptsioonivastase võitluse komisjonis.
Senise kava kohaselt peaksid Läti kaitsekulutused jõudma kolme protsendini SKT-st 2027. aastaks. Läti 2023. aasta riigieelarve eelnõu kohaselt on tänavused kaitsekulutused 986,83 miljardit eurot ehk 2,25 protsenti SKT-st.
"Plaani kohaselt peaksime jõudma kolme protsendini SKT-st 2027. aastaks, kuid praeguseid projekte arvestades tuleb seda kiirendada. Usun, et jõuame kolme protsendini SKT-st enne 2027. aastat. Sellel on ainult üks eesmärk, riigikaitse tugevdamine," ütles minister.
Baltic News Service


RaamatudKuu raamatRichard Firth Godbehere  Emotsioonide ajalugu►Tõlkinud Helena Niidla, 303 lk Raamat illustreerib värvikalt, kuidas on meie arusaamine tunnetest ja neisse suhtumine aja jooksul muutunud ning kuidas on see - ja need tunded ise - sügavuti mõjutanud maailma, milles elame.Autor viib lugeja põnevale reisile läbi psühholoogia, neuroteaduse, filosoofia, kunsti ja religiooni ajaloo.SANDEEP JAUHAR INIMSÜDA. AJALUGUTõlkinud Piret Lemetti, 288 lk Inimsüda on aastasadu meile tabamatuks jäänud: arusaamatu judisev mass, mida on peetud tunnete äratajaks, hinge asukohaks. Kardioloog Sandeep Jauhar kirjeldab oma raamatus veel hiljuti kehtinud tabude murdmist, mis on viinud elumuutvate protseduuride väljatöötamiseni.MEIK WIKING MINU HYGGE-KODU Tõlkinud Krista Eek, 272 lk Kodu on meie kindlus ja õnne allikas. Autor selgitab, kui tähtis on valgustus ja kuidas saame kasutada kodu selleks, et parandada suhteid lähedastega. Värvide, valgustuse ja nutikate disainilahenduste abil saab igaüks luua endale õnneliku kodu.ANTTO TERRAS STOCKMANN YARD Tõlkinud Märt Krell, 272 lk Antto Terras räägib, kuidas töötavad Soome tuntuima kaubamaja turvateenistujad, poedetektiivid. Raamatus kirjeldatakse erinevaid vargatüüpe, pätsamisviise ning kõige uskumatumaid kohtumisi politsei, kuulsuste ja soomerootslastega.CATHERINE RYAN H0WARD PÕGENE!Tõlkinud lvika Arumäe, 480 lk Endine seriaalistaar Adele Rafferty kutsutakse rollist viimasel hetkel ära öelnud näitleja asemel filmi naispeaosalist kehastama. Adele loodab, et sellest kujuneb tema suur läbimurre filmimaailmas. Aga võttekohal paistab miski justkui valesti olevat...MARION CHESNEY KIIRUSTAV SURM Tõlkinud Greete Kõrvits, 248 lk Leedi Rose avastab juhuslikult, et kõrgseltskonnas liikuv veidi tobe, kuid täiesti ohutu Freddy Pomfret on väljapressija ja tema arvatav enesetapp hoopis mõrv. Asja uurimiseks pöördub Rose tagasi luksuslikku Londoni seltskonnaellu.JACK JORDAN ÄRA TEE KAHJU Tõlkinud Triin Olvet, 416 lk Kirurg Anna Jones seisab koletu valiku ees: päästa kas poja või patsiendi elu. Kaheksa-aastane Zack on pantvangi võetud ja röövijad annavad poisi tagasi vaid siis, kui naine tapab südameoperatsiooni varjus ühe mõjuvõimsa patsiendi. Kas oleme valmis oma laste heaks ka tapma?selle märgistusega raamatuid saab soodsamalt osta otse kirjastuselt: www.ajakirjad.ee, 610 400, tellimine@ajakirjad.ee.kirjastus soovitabDr Sarb Johal Tee meelerahuniTõlkinud Helena Niidla, 320 lk Kuidas püsida vaimselt ja emotsionaalselt terve, kui meie elus on nii palju ebakindlust? Kas oleme kaitstud pandeemiate, loodusõnnetuste ja kliimamuutuste eest? Kas suudame hoida oma lapsi internetis varitsevate ohtude eest? Kuidas teha vahet tõel ja väärinfol?“Tee meelerahuni” on täis lihtsaid ja praktilisi soovitusi, mis aitavad läbi minna mis tahes kriisist või raskest olukorra_st, toetades samal ajal vaimset tervist. Õpid, kuidas tulla toime ebakindlusega, milline on empaatia psühholoogiline mõju - seda nii toe pakkujale kui ka vastuvõtjale -, ning saad hulganisti näpunäiteid selle kohta, kuidas oma elu paremini tasakaalus hoida ning seeläbi vähendada stressi ja hoida ära paanikat.Raamat on mõeldud kõigile, kes tahavad õppida elu tõusu- ja mõõnalainetel sujuvamalt ja suurema kergusega sõitma.OSTA "TEE MEELERAHUNI"! Raamatu saad tellida internetist aadressil www.ajakirjad.ee, telefonil 610 4000 või meiliaadressil tellimine@ajakirjad.ee.


Jaak Valge vastuseks Piret Talile: tunneme parem koos uhkust rukkilille ja Eesti lipu üleRahvustunne ei tähenda kapseldumist ega kitsarinnalisust, vaid ka mõistlikul määral sisserände aktsepteerimist ning teiste inimeste ja rahvuste tunnete mõistmist.
Piret Tali on kirjutanud ilmselt siira arutluse eesti rahvuslusest. Ta tunnistab, et tal on häbi, et ta kunagi Tõnis Mägi laulu „Koit“ pisarsilmi püsti seistes kaasa laulis, ning piinlik on ka rukkilillekimbuga tänaval kõndida, sest rahvuslus on kaaperdatud ja talle kleepuvad külge ebameeldivad tähendused nagu võõraviha, vaimupimedus jne.
Edasi arutleb Tali, kas rahvuslane saaks olla vasakpoolne, keda võiks pidada eestlaseks ning kas Eesti patrioot tohib olla see, kes eesti keelt ei oska. Kui neis küsimustes jääb ta kahtlevaks, siis kindel on ta selles, et vähemalt noorte jaoks on rahvuslik identiteet minetanud kunagise rolli ja „Eesti naised ei suuda sünnitada lapsi nagu kuulipildujad, lubatagu meile või kõik maailma sotsiaaltoetused kokku“. Lõpuks teatab Tali, et on jõudmas Kaja Kallasega samale järeldusele, mille kohaselt rukkilillepurune rahvuslus on oma aja ära elanud.
Inimesed hoiavad omasuguseid
Identiteediküsimuste üle arutlemine puudutab meid kõiki, seda nii isiksuste kui erinevate kogukondade tasandil perest töökollektiivi või elukutseni ja rahvuseni. Tahame ju end mingil moel määratleda ning parim viis selleks on küsida, missugused tunded ja hoiakud meis tooni annavad. Ühes USA filmis, mis tehtud veel poliitkorrektsuse-eelsel ajal, sõimab eurooplane baaris asiaati, öeldes talle kord „pilusilm“, kord „motherf***er“, aga asiaat säilitab telliskivinäo. Madinaks läheb siis, kui eurooplane talle „kuradi hiinlane“ ütleb. Nimelt, nagu selgub, on tegu vietnamlasega.
Ma ei tea, kas Piret Tali rahvustunnuse alusel solvamist südamesse võtaks, aga kui ka mitte, siis mis seal ikka. Igatahes tasub arutleda, miks eestlasel on otstarbekas olla eestlane, lätlasel lätlane, hiinlasel hiinlane ja vietnamlasel ikka vietnamlane. Tavaliselt see, kelle meie vanemad on meile kaasa andnud, harva see, kelleks oleme oma eluea jooksul saanud. Rahvustunne ei tähenda kapseldumist ega kitsarinnalisust, vaid ka mõistlikul määral sisserände aktsepteerimist ning teiste inimeste ja rahvuste tunnete mõistmist.
Niisiis – miks meil on otstarbekas hoida ja austada oma rahvust? Kõigepealt – inimesed hoiavad omasuguseid ja hoiavad omasugustega kokku. Nii see lihtsalt on, selle on evolutsioon meile sadade tuhandete aastatega selgeks õpetanud. Me teame, mida omasugustelt oodata, me mõistame neid poolelt sõnalt, rääkimata sellest, et mõlema emakeeles suhtlemisel mõistame üksteist täpsemini.
Vähem erimeelsusi ja vähem arusaamatusi tähendab ka väiksemat kulu advokaatidele, politseinikele, võrdsete õiguste volinikele jne. Ühine identiteet tähendab ühist vastutust ja lojaalsust oma rahvuskaaslastele, mis toob kaasa näiteks vähem maksupettusi jne. Ning reegel, et kriminogeensust, narkomaaniat ja asotsiaalsust on rohkem välispäritolu rahvastiku hulgas, pole ainult Eesti reegel. Immigrantrahvastiku lõimimine võtab palju aega ja see aeg on seda pikem, mida suurem osakaal immigrantidel ühiskonnas on.
Rahvuslus võib olla ka vasakpoolne
Seega sidus (rahvus)ühiskond, kus rohkem sotsiaalset kapitali, on kasulikum kõigile selle ühiskonna liikmetele. Sidusaineks ei saa olla midagi muud kui seesama Piret Tali sõnutsi „rukkilillepurune“ rahvustunne. Seejuures tuleb loomulikult nõustuda, et rahvuse roll ja väljendusviis on eri põlvkondade jaoks erinev, näiteks veel mõnisada aastat tagasi ei kasutanud me omanimena terminit „eestlane“. Ent see ei tähenda, et neil eesti keelt kõnelevatel inimestel polnud ühist rahvustunnet.
Rahvuslus võib olla ka vasakpoolne, nagu iseseisvuse algaastail, sest rahvuslus on solidaarne, hindab rahvustervikut. Rahvust ei defineerita teiste, vaid ikka inimese enda poolt omaenda tunnet järgides. Niisiis ka eestlane on isik, kes end eestlaseks peab, ent üldreeglina on tal siiski eestlasest vanemad või vanem.
Loomulikult tohib Eesti patrioot olla ka see, kes eesti keelt ei oska, ent mööngem, et selliseid juhtumeid tuleb ette ülivähe. Sest raske on armastada seda kultuuri ja identiteeti, mida lõpuni ei mõisteta. Niisugune armastus jääb pealispindseks.
Eesti perede ja sündimuse toetamist pole mõtet üheselt rahvuslusega seostada. Pealegi nõuab perede toetamist ning eesti rahvuse säilitamist ka meie põhiseadus. Nii mõnigi Eesti naine võib olla „püss“, aga „kuulipildujaid“ neist teha tõesti ei saa, ning mulle pole teada kedagi, kes seda kavatseks. Küll aga tuleb taas ja taas korrata, et Eesti pered soovivadki olemasolevatest rohkem lapsi – ning mis võiks veel loomulikum olla kui selle soovi toetamine.
Piret Talil on igati õigus mõnd erakonda taunida ning teha seda sama jõuliselt kui tema nimekaim ehk vägev Suure Tõllu naine Piret võiks vaenlaste puhul teha, ent eesti rahvuslust ei tasu seostada vaid ühe erakonnaga ning seepärast eestlusele kriipsu peale tõmmata.
Ning loodetavasti Piret Tali seda ei teegi. Kirglik hoiak meie ühiskonna asjades näitab hoolimist meie Eesti ühiskonnast, eesti kultuurist ja rahvusest.
Jaak Valge on riigikogu põhiseaduskomisjoni liige (EKRE)


Keskerakond tahab pankade hiigelkasumid maksustadaRiigikogulase Taavi Aasa (KE) hinnangul peab riik kiiresti ja otsustavalt sekkuma, et lõpetada Eesti inimeste arvelt ülisuure kasumi teenimine. Samuti peaks valitsus tema silmis pakkuma elanikele võimalust osta riiklikke võlakirju, et seeläbi survestada panku hoiuseintresse tõstma. «Baltimaades tegutsevad pangad teenisid eelmisel aastal kokku miljard eurot kasumit, Eesti osa on sellest umbes kolmandik. See raha tuleb valdavalt Eesti inimeste ja ettevõtete taskust ning suur osa sellest viiakse erinevaid skeeme kasutades riigist maksuvabalt välja,» ütles Aas pressiteates, lisades, et prognoosi kohaselt võib pankade kasum tänavu kolmekordistuda ning Eesti riik ei tohi seda lihtsalt pealt vaadata. «Välismaiste pankade kasumist on maksustatud 14 protsenti, kuid tänases olukorras on seda selgelt vähe.»
Kui rakendada Eestis tegutsevatele pankadele 20-protsendilist kasumimaksu, siis tooks see Taavi Aasa sõnul riigikassasse täiendavalt 150 miljonit eurot. «Selle raha eest saaks ehitada näiteks 30 kilomeetrit neljarajalisi maanteid või panustada erakorralisse pensionitõusu, hoolitsedes seeläbi eakate toimetuleku eest,» lisas endine majandus- ja taristuminister, viidates erakonna valimisplatvormile.
Ajal, kui laenude teenindamine on inimeste jaoks hüppeliselt kasvanud ja pangad väljastavad uusi laene kohati ülikarmidel tingimustel, makstakse hoiustele jätkuvalt minimaalset intressi, tõi Aas välja veel ühe murekoha: «Riik peab avaldama pankadele survet tõsta hoiuseintresse, üheks võimaluseks on riiklike võlakirjade emiteerimine. See oleks mitmepoolselt kasulik - esiteks kaasab riik täiendavaid vahendeid näiteks suurte taristuobjektide ehitamiseks ning teiselt poolt annab see meie inimestele võimaluse panustada ühiskonna arengusse ja teenida vähese riskiga intressitulu,» ütles ta.


Reformierakond nagu ta on: ka väeti krabab võõrast raha, nagu oleks ta kombain „Niva“Kui me hakkame nüüd loetlema kõiki vahelevõetud masuurikaid keskerakonnast, siis pärast Korbi poolt omaenda auto rentimist rahva raha eest, Kotka ja Repinski kortereid ning Repsi kohvimasinat oleks kergem loetleda hoopis neid „hooliva kohukese“ tegelasi, kes ei ole sulid või lihtsalt ei ole veel vahele jäänud.
Reformierakond on praegu peaministri erakonnana valitsusest kinga saanud keskerakonnast veelgi paremas seisus: kes seal parseldab maha miljoneid, ei saa isegi süüdistust mitte, teine osav näpp määrab ennast ise europalatisse, kolmas pildistab laste pepusid jne. Need on niivõrd korrumpeerunud seltskonnad, et isegi tillitu ostaks seal endale rahva raha eest vagunitäie kondoome.
Postimees üllatas oma äsjase reformierakonda puudutava uudisega ja ei üllatanud ka: „KULUHÜVITISED / Riigikogu liige 4200-eurosest valijatega kohtumisest: see on üks ja viimane kord“.
No muidugi antud hetkeks viimane, sest paari nädala pärast on valimised ja pärast seda võib alustada samas vaimus puhtalt lehelt ehk nullist, nagu Putin.
„Riigikogu liige Ivi Eenmaa (RE) korraldas detsembrikuus valijatega kohtumise, mis läks maksumaksjale harukordselt kulukaks. Valijatega kohtumisüritused ning nende eest kuluhüvitistest tasumine on rahvasaadikute seas levinud tava. Kuid kui üldjuhul piirdub taoliste sündmuste eelarve paarisaja euroga, siis Eenmaa 6. detsembri üritusele kulus koguni 4200 eurot. Hotellis Telegraaf toimunud üritusel maksis ruumirent 2100 eurot. Tehnika peale läks 480 eurot, kahele kohvipausile veel kummalegi 810 eurot,“ teatab Postimees.
Evelin Poolamets kommenteerib uudist nii: „Anna armu! Kui lihtne reformierakondlane kulutab õhtul 140 eurot, mida siis eliitreformierakondlane veel suudab?!! Nii ei olegi imestada kui eliitreformierakondlane lihtsalt 10 miljonit dollarit “ära kaotab”. „Seal ei olnud mingisuguseid kuulsusi, staare, poliitikuid. Olid tublid Eesti inimesed, kes toetavad Reformierakonda. Kui ma ausalt teile ütlen, siis kui mulle tuli arve, olin ma sunnitud selle kahes osas tasuma,“ rääkis Eenmaa. Kuigi üritus oli tõepoolest kallis, siis Eenmaa tõdes, et kokkuvõttes jäid inimesed väga rahule.“
Kas pole tore, kui maksumaksjate raha on kindlates kätes?
https://www.youtube.com/watch?v=0LnXJOxOv0U
Ivan Makarov


Juhtkiri: Katri Raigi unistuste amet ja selle kaotamise ohtPilved Ida-Virumaa kõige tuntuma munitsipaalpoliitiku, Narva linnapea Katri Raigi kohal on hakanud taas tihenema ning ta isegi ei välista, et tema linnapeakoht võib olla ohus. Ühest küljest pole see ju midagi erilist, kui opositsioon haub plaani koalitsioon võimult kõrvaldada. Teisest küljest näitab see aga ka koalitsiooni nõrkust, mõnede võimusaadikute vähest usaldusväärsust. Sest võimupöörded kohalikes volikogudes viiakse kõige sagedamini ellu ülejooksikute häältega.Paraku on nii, et sageli pole nende võimupöörete taga mitte sisulised põhjused, vaid soov saada isiklikult mõni positsioon või hüve, mida aga looritatakse näiteks süüdistustega täitevvõimu soovimatuses teha koostööd volikoguga.Muidugi saab Katri Raigile ette heita ka konkreetseid asju alates punamonumentide minemaviimisest ja lõpetades koolivõrgu reformiga. Kuid küsimus on selles, millised on Narva väljavaated, kui linna asuvad valitsema jälle need jõud, kes seda aastakümneid on teinud, aga pidanud nüüd juba mõnda aega võimust ilma olema. Me oleme seda võimu näinud ning teame, et sageli ei lähtunud see mitte linna, vaid poliitikute isiklikest huvidest. See oli võim, kus korruptsioon oli muutumas valitsemisstiiliks.Tõenäoliselt sai Katri Raik juba pärast valimisvõitu 2021. aasta sügisel aru, et oma unistuse realiseerimine Narva linnapea ametis ei saa tal lihtne olema. Sest aastatega üles ehitatud valitsemissüsteem ja juurdunud arusaamad juhtimiskultuurist vajavad muutmist. Reformid aga ei ole kunagi üdini populaarsed.


Rauno Võsaste ja Raivo Tralla võeti uurimise allaKeskkriminaalpolitsei pidas nädal tagasi kinni endise tuntud kriminaalpolitseiniku Rauno Võsaste ja Kuremaa ujula juhataja Raivo Tralla. Kahtlustuse kohaselt sõlmisid mehed aastatel 2018-2022 kokkuleppeid, millega tekitati Jõgeva vallale suur kahju.Kohtumäärusega arestiti ka 800 000 euro väärtuses kahtlustatavate kasutuses olnud sõidukeid, kinnisvara ja raha.Lõuna ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja Kauri Sinkevicius märkis Vooremaale saadetud pressiteates, et meeste kinnipidamine toimus 7. veebruaril. Samal päeval otsisid Keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ametnikud läbi meeste elamised ja kontoriruumid. Kaasa võeti mitu arvutit ja dokumente.Politseinikud pidasid Võsaste ja Tralla kuriteos kahtlustatavatena kinni 48 tunniks. Tänaseks päevaks on mõlemad mehed vabaks lastud. Kuremaa ujula juhatajat Raivo Trallat kahtlustatakse usalduse kuritarvitamises ja eraettevõtja Rauno Võsastet usalduse kuritarvitamisele kaasa aitamises. Prokuratuuri teate kohaselt on saanud Jõgeva valla hallatav Kuremaa Ujula aastate jooksul suurt kahju.Kuremaa Ujula puhul on tegemist Jõgeva valla allasutusega, mille juurde kuulub lisaks basseinidele, saunale ja mini-spaale ka külalistemaja.Esialgsetel andmetel sõlmisid Kuremaa Ujula juhataja Raivo Tralla ja Ferricrux OÜ juhatuse liige ning ainuosanik Rauno Võsaste 2018-2022 mitmeid kokkuleppeid, mis võimaldasid Ferricrux OÜ-l pakkuda liitlassõduritele Kuremaa Ujulas majutus- ja toitlustusteenust.„Uurimise käigus kogutud info põhjal teenis Võsaste firma neil aastail suurt kasumit, mis on eelduslikult käsitletav vallale kuriteoga tekitatud kahjuna. Esialgsetel andmetel sai Kuremaa Ujula juhataja osa kasumist endale,“ teatas Lõuna ringkonnaprokuratuur. Täpne kahju suurus selgub uurimise käigus.„Midagi salajast nendes kokkulepetes pole olnud ja politsei oleks saanud neid asju uurida ka tavapäraselt. Aga ju siis oli seda tarvis teha teistmoodi,“ lausus Rauno Võsaste Vooremaale.Eile haiglas viibinud Raivo Tralla pikemaid kommentaare ei andnud, kinnitades vaid, et mingit süüd ta endal ei näe.Prokuratuuri teatel on tegu esialgse kahtlustusega. Selle kontrollimiseks kogutakse ja analüüsitakse tõendeid. Lõuna ringkonnaprokuratuuri teatel võib kahtlustuse sisu ja ulatus uurimise käigus muutuda.Aastatel 1991-2009 kriminaalpolitseis eduka karjääri teinud Rauno Võsaste on viimastel aastatel tegutsenud eraettevõtjana ja avaldanud mitmeid menukaid raamatuid sõjaajaloost ja politseitööst. Raivo Tralla on korvpallimeeskonna Kuremaa SK treener.TIIT LÄÄNE VAMBOLA PAAVOEndine kriminaalpolitseinik, nüüdne ettevõtja Rauno Võsaste (vasakul) ja Kuremaa ujula juhataja Raivo Tralla peeti eelmisel nädalal kuriteos kahtlustatavatena 48 tunniks kinni. FOTOD: VOOREMAA ARHIIV


Kompostrite pildistamise nõue viis Leisi inimesed pilkelainele1. aprillist peavad Kuressaare linna ja Saaremaa alevike elanikud kasutama köögijäätmete kompostimiseks kinnise kaanega kompostreid ja saatma foto vallavalitsusele. Uus nõue tekitas Leisi elanike seas vastuväiteid ja käivitas valla pihta korraliku pilkelaine.
Facebooki grupis “Leisi - minu kodu” puhkenud arutelu käigus nimetas Annes Meister väljapressimiseks olukorda, kus “maakas”, kes ei esita tõestust oma komposteeritavate biojäätmete kohta, liidetakse automaatselt biojäätmete veograakuga.
Ulla Pajusalo-Salminen andis teada, et tal polegi kompostrisse midagi panna.
“Mida ma ise ei söö, sööb mees. Mida mees ei söö, söövad koerad. Mida koerad ei söö, söövad kanad. Kas hakkan sinna panema head roosiväetist kanasitta ja selle eest veel maksma?”
Maire Forsel tõi välja, et osal aleviku kinnistuist puudub igasugune elutegevus. “Meil endal ka siin kaks kinnistut, millest ühel pole majagi, aga kompostrit nõuti,” kirjutas Forsel.
Ta esitas kinnistu kohta loobumise avalduse ja lisas kompostri foto asemel metsapildi, sest ilma fotota ei saanud avaldust esitada.
“Nalja oleks saanud, kui sinna metsakinnistule oleks kompostikogumisauto saadetud.
Saatsin valda vastavale ametnikule kirja ka, aga mingit vastust sellele pole mitme nädala jooksul laekunud.”
Forseli hinnangul tekitab komposteri pildistamise nõue probleeme suvekodude omanikele. “Vaevalt, et keegi hakkab välismaalt kohale sõitma, et oma kompostikasti pildistada. See ongi kõige suurem probleem, et pole arvestatud selliste erisustega ja keset talve peab olema saarel olemas, et teha pilt ja saata avaldus,” viitas ta.
Elo Liiv leidis, et linnades biojäätmete kokku korjamine on ülimalt oluline, kuid maal tundub tõesti ülearune.
Alates 1. aprillist peavad kõik majapidamised esitama tõendid biojäätmete ladustamise kohta. Alevikes peavad olema kompostrid või biojäätmete konteinerid. Ülejäänud piirkondades on kompostimine lubatud ka lahtises aunas, kuid külade elanikud peavad sellest ikkagi teada andma.
Kui teavitust ei saadeta, siis liidetakse majapidamine automaatselt biojäätmete konteinerite tühjendamise graakusse.
Leisi teenuskeskuse juht
Tuuli Pärtel (fotol) soovitas külavanematel teha nimekirjad kõigist külas asuvatest elanikega majapidamistest ja need Leisi teenuskeskusesse saata.
Külades, kus külavanem puudub, loodab Pärtel elanike osavõtlikkuse ja maa-ameti kaardi abil asjad siiski joonde ajada.
Saaremaa valla jäätmehoolduse peaspetsialist Ketre Kirs (fotol) ütles, et jäätmeseaduse 2021. aasta muudatuse kohaselt peab 2023. aasta lõpuks olema kõikidelt Eesti kinnistutelt võimalik korraldatud jäätmeveoga ära anda oma biojäätmed.
“Tegime biojäätmete kogumise kõigile kinnistutele kohustuslikuks ja need, kes kompostivad, annavad meile sellest teada,” rääkis Kirs.
Põhiline on, et biojääde ei satuks segaolmejäätmete hulka, kuna see rikub jäätmematerjali ära. “Eraldi kogutud biojääde on palju kvaliteetsem materjal näiteks toitaineterikka mulla või biogaasi tootjatele,” sõnas ta.
Kompostrite pildid aitavad Kirsi sõnul vallavalitsusel veenduda, et elanikud oma jäätmeid komposteerivad. “Me ise jõua kõiki majapidamisi vaatamas käia.”
Kinnine komposter takistab näriliste ja lindude juurdepääsu. Kas kompostrist tehtud pildil peaks olema kinnistu äratuntav?
“Kindlasti saab igasuguseid trikke teha, aga meil praegu ei ole nõutud maja numbrit või midagi sellist.”
EVA BRONZINI   PEXELS

Ain Lember


Lugejakiri | Ebameeldiv üllatus: üürnik sai ootamatult soodsa lepingu, mis sisaldas üht eriskummalist punktiNoor naine leidis endale üürikorteri väga kummaliste tingimustega. Peagi selgus ka tegelik põhjus…
Elin on Tartus tudeng, kes suviti maal oma vanemate juures abiks on.
„Üürikorteritega on senini väga vedanud, aga tahtsin veel säästa, sest käin ka talvel sageli maal,“ kirjutab Elin.
Nii asus noor naine otsima võimalusi, kuidas kulusid jagada või odavamalt elatud saada.
„Leidsin sotsiaalmeediast kuulutuse, kus pakuti tuba korteris. Nii mõnigi mu kursusekaaslane elab ja üürib mõnest korterist tuba, siis tundus see igati hea variandina. Ja võtsin ühendust omanikuga,“ selgitab Elin.
Eriti kutsuvana mõjus naisele kuulutus, kus korterisse otsiti naist, kellelt ei nõutud üüri.
„Seal seisis, et vajatakse abi koristamisega, aga kedagi hooldada pole vaja. Samuti oli mainitud, et kommunaalid makstakse pooleks omanikuga, aga eraldi üüri ei pea maksma. Mul pole koristamise vastu midagi, mistõttu tundus nagu väga hea pakkumine,“ meenutab Elin.
Kui Elin helistas ja toa kohta uuris, siis jäi talle väga hea mulje.
„Ka kohale minnes tundus, et see omanik lihtsalt elab piisavalt hästi, mistõttu saab lubada endale kedagi, kes elab ja koristab. Omanik oli mees, kes ise tööl enam ei käinud. Samas vanust oli tal vast mingi 55-60. Ütles, et talle lihtsam, kui keegi aitab koristada. Ja siis on seltsiline ka olemas. Viisaka mulje jättis,“ selgitab Elin.
Nii jäigi, et Elin pidi järgmine kuu sinna elama kolima.
„Jäi jutt, et korra või kaks nädalas koristan. Vastavalt vajadustele, et niisama kujundlikult pingutama ei pea. Kui sisse kolisin, siis sain võtmed ja lepingu, kus ka kõik enne räägitud kirjas. Esimene õhtu jõime teed ja sõime kooki, mille ta ostnud oli. Hubane oli. Eks võõras koht ja natuke ikka ebalev, aga muidu täitsa ok. Läksin varakult magama ja ei olnud midagi häda. Aga… On ju ütlemine, et kui miski näib ikka liiga hea, siis see tavaliselt kipub nii ka olema, et siis on tegu juba pettusega. Ja minu puhul pidas see samuti paika,“ tõdeb Elin.
Esimesed viited omaniku kummalisest lähenemisest tulid juba nädal hiljem.
„Koristasin ja korraga potsatas omanik diivanile istuma. Jäi vaatama ja esiti midagi ei öelnud. Tundsin endal kummalist pilku. Pakkusin, et jätkan hiljem, siis ta vaadata televiisorit või midagi. Omanik ajas vastu, et ei ole hullu, et talle meeldib seltskond. Suisa hea olevat vaadata noort neiut, kes koristab. Ise mõtlesin, et vihje sellele, et noored ehk enamasti nutitelefonis. Eksisin muidugi, sest peagi kiitis ta mu riideid, mis mu hea figuuri esile toovat. Sel korral asi kaugemale ei läinud, aga edaspidi läks hullemaks. Hakkasin tundma, kuidas ta tuppa tuli ja minust möödudes minu vastu end hõõrus. Võigas värk, aga nii oli. Ja laks tagumikule, juuste katsumine, käe silitamine. Nilbeks läks asi kiirelt, aga ma ei pääsenud kohe kuhugi ka minema. Hakkasin pärast paari nädalat uut kohta otsima, aga läks natuke aega. Lõpuks kolisin ikka nädalaks sõbranna juurde, sest enam ei talunud ära seda olemist seal. Isegi pesemas ei julgenud käia, sest igasugu mõtted tekkisid. Ja see omanik oli pidevalt kodus, kui mina seal olin. Hea, et tulema sain. Ütlesin, et vanemad ostsid mulle korteri. Ei julgenud seal midagi ausalt öelda ja rääkida. Kahtlane kuju,“ hoiatab Elin ka teisi noori, kes plaanivad kellegi teise juurde korterisse toa üürida.


Endist politseinikku kahtlustatakse vallavalitsuse suures ulatuses tüssamisesKeskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ametnikud kahtlustavad Jõgeva valla hallatava Kuremaa ujula juhatajat Raivo Trallat usalduse kuritarvitamises ning ettevõtjat ja endist kõrget politseiametnikku Rauno Võsastet sellele kaasaaitamises. Mõlemad peeti eelmisel nädalal kinni ning esialgse kahtlustuse kohaselt on ujula saanud nende tegevuse tagajärjel kuni 800 000 eurot kahju.
Esialgsetel andmetel sõlmisid Tralla ja OÜ Ferricrux juhatuse liige ja ainuomanik Võsaste aastail 2018–2022 kokkuleppeid, mis võimaldasid Ferricruxil pakkuda Kuremaa ujulas majutus- ja toitlustusteenust Eestis paiknevatele liitlassõduritele. Uurimisinfo järgi teenis Ferricrux neil aastail niiviisi suures ulatuses kasumit, mis on eelduslikult käsitletav vallale kuriteoga tekitatud kahjuna, ning osa kasumist sai Tralla endale. Täpse kahjusumma peab välja selgitama uurimine.
Kohtumäärusega on arestitud kahtlustatavate kasutuses olnud sõidukeid, kinnisvara ja raha enam kui 800 000 euro ulatuses, määrus ei ole veel jõustunud. Seni teadaolevalt sõlmis Võsaste firma lepingu liitlassõdurite majutamiseks ja toitlustamiseks Kuremaa ujula külalistemajas ning Ferricrux maksis majutuse eest vallale hinnakirja alusel, kuid pole teada, palju tasuti selle eest neile endale.
Uurimise võis kaasa tuua kahtlus, et Ferricrux teenis vaheltkasu, esitades liitlassõdurite majutamiseks suurema arve, kui seda nägi ette valla hinnakiri. Samas võib toimunut käsitleda ka lihtsalt eduka ärimudelina. Trallal lasub esialgu kahtlus, et ta teenis valla vara kasutades hõlptulu.
Endine kriminaalpolitseinik Võsaste ütles, et tal on keeruline kahtlustust kommenteerida. Samas tõrjus ta väidet, nagu oleks Ferricrux nn puukfirma, mis elas Kuremaa ujula turjal.
2009. aastal, kui Võsaste oli Ida prefektuuri kriminaalpolitseiosakonna direktor, sai ta kuriteokahtlustuse endist politseiprefekti Aivar Otsaltit puudutavas kriminaalasjas. Toona lõppes uurimine oportuniteediga, kuid juba kahtlustust saades esitas Võsaste lahkumisavalduse.
Kust aga sai alguse praegune uurimine? «Ma ei kujuta ette, kui palju on selles poliitikat või vana vimma,» lausus Võsaste. Jõgeva abivallavanema Viktor Svjatõševi sõnul esitas vallavalitsus mõni aeg tagasi politseile kuriteoteate Kuremaa ujulas toimuva kahtlase majandustegevuse asjus, kuid toona saadi politseist vastus, et kriminaalasja ei algatata.


Kommentaar: küberkelmid ei ohusta vaid eraisikuid – ettevõtted, olge tähelepanelikud!Küberrünnakud ja petturite suunatud tegevus näitavad aina tõusutrendi. Kui valdavas osas on pettusjuhtumid seotud eraisikutega, siis näeme tõustrendi ka ettevõtete suhtes sepitsetud pettustes. Kes on saanud arve muudetud rekvisiitidega, kellele on saadetud suvalise sisuga arve või on petturid hoopis esinenud tegevjuhina või on murtud sisse IT-süsteemidesse – see kõik on igapäevane reaalsus. Petuskeeme, mida kasutatakse, on mitu ja nende rakendamine Eestis on erineva intensiivsusega. On neli peamist skeemi, millega ettevõtted võivad vastamisi seista ja halvimal juhul kaotada väga suure summa raha.
Võltsarvete saatmine on üks lihtsamaid võtteid, mida petturid võivad kasutada. Tegemist on ülimalt lihtsa lähenemisega: petturid valmistavad arve ja edastavad selle ettevõttele peamiselt meilitsi. Enamasti küll finantsosakonda, kuid mitte alati. Usaldusväärsuse tõstmiseks võib olla lisatud arvele ka ettevõtte sees kasutatavaid märgiseid, näiteks on oma töötaja arve justkui kinnitatud, kui selliseid toiminguid ettevõttes rakendatakse. Seega on oluline enne arve maksmist veenduda, et saadetud arvel on õige teenus/toode ja arve saaja on tõesti teie koostööpartner. Oluline on jälgida ka saaja konto numbrit. Näiteks kui saaja ettevõte asub Eestis, aga konto number mõnes välisriigis, siis see võiks kohe pettusena tähelepanu pälvida.
Pangakonto andmete muutmise puhul on sage olukord, kus petturid on saanud juurdepääsu ühe poole e-postkastile, kuid see pole reegel. Petturid koguvad enne infot koostööpartnerite kohta, et teada, kellega ja kuidas suhelda, milliseid andmeid e-posti teel edastatakse ja milline on omavaheline suhtlusstiil. Kui petturitel on kogutud piisavas koguses infot, hakkavad nad esinema kui ettevõtte ametlikud esindajad. Edasi võib skeem areneda enamasti kahel viisil.
Levinud on ka tegevjuhi või ettevõtte mõne muu juhina esinemine. Esmalt koguvad petturid infot ettevõtte ja selle juhtide kohta internetiavarustest ja paljuski sotsiaalmeediast. Kui infot on piisavalt, asuvad petturid rünnakule. Selleks saadavad nad enamasti
e-kirja finantsosakonda, esinedes näiteks ettevõtte tegevjuhina.
Pahavara kasutamine on tõenäoliselt kõige ohtlikum ja raskesti tuvastatav petuskeem. Kõige levinumaks lähenemisviisiks on see, et petturid saadavad ettevõtte töötajale/töötajatele e-kirja, mis sisaldab linki või manust. Manused ja lingid sisaldavad endas pahavara, mis nakatab töötaja arvuti ja sealtkaudu ka kogu ettevõtte IT-süsteemi.


Repliik: väga hea jonnakas kanepiõluViis-kuus aastat tagasi tuli Eesti kauplustesse müügile ühe Läti tootja õlu. See oli suhteliselt kehv ja ega õlu hästi kaubaks ei läinud. Välja arvatud üks sort – kanepiõlu. Loomulikult ei sisaldanud see mingit narkootilist ainet, vaid täiesti legaalseid kanepiseemneid, ja maitset need paremaks ei teinud. Aga inimesed, näed, ostsid.
Kuna ma tol ajal olin tegev õlletööstuses ja natuke puudutas mind ka turundus, mõtlesin, kas oleks müügiedu jookidel nimedega Väga Hea Õlu ja Väga Halb Õlu. Umbes sama lollakad nimed nagu Kanepiõlu. Et selguks, kui paljud tarbijad saaksid aru mustast huumorist ja kui paljudele õnnestuks maha müüa väide “väga hea”. Aga see idee jäi järgmiseks korraks.
Nüüd jooksevad telerist valimisklipid ja üks erakond taob meile pidevalt pähe, kui halb on teine erakond. Ja siis räägib veel, et nad ise on jonnakad. Niipalju kui mina eesti keele kohta tean, siis “jonnimine” on ikka halvamaiguline sõna. Lapsed jonnivad, kui tahavad midagi välja pressida.
Eks näis, milleni selline eksperiment viib. Kas on “väga hea” või “väga halb õlu”?


Vahur Kollom: Miks me ei räägi demokraatia arengust?President Lennart Meri on öelnud, et «igal hommikul tuleb demokraatia määratleda uuesti. Iga päev tuleb demokraatiat ja õigusriiki õppida, meil kõigil». Demokraatia ega riik ei saa kunagi valmis ja on pidevas arengus.

Erakondade valimisprogrammid on aga demokraatia arendamise asjus ikka üsna kidakeelsed. Mingis mõttes ka mõistetav, sest vanadele erakondadele on niimoodi mugav ja muutused võivad kõigutada nende positsioone. Küll aga on poliitiline kultuur seetõttu juba allakäigutrepil. Isegi ühing Korruptsioonivaba Eesti on tähelepanu juhtinud, et eetiline käitumine peab saama poliitilise kultuuri keskpunktiks. Riigikogu liikme hea tava loome on jäänud juba kümnendi taha, mistõttu tuleb tava ajakohastada ning sisse seada ebaeetilist käitumist taunivad sanktsioonimeetmed.
Poliitilist kultuuri saab parandada aga poliitilist konkurentsi avades.
Algatuseks langetame valimiskünnise kolmele protsendile, sest Eesti ühiskond on valmis selleks, et riigikogus oleks esindatud suurem arv erakondi. Sellega kaasame rohkem inimesi otsustusprotsessidesse.
Teiseks kaotame kahel toolil istumise. Kui inimene on valitud riigikokku, siis tema asendamisega linna- või vallavolikogus saab edukalt hakkama ka keegi teine nimekirjas kandideerinu. Kohaliku volikogu, riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimistel on vaja kehtestada ühtne reegel, et iga järgmine mandaat tühistab eelmise.
Kolmandaks on vaja valimistel kehtestada avatud nimekiri. Miks? Sest see vähendab erakondade tagatubade mõju ja riigikokku saab isik, kes on päriselt valijatelt suurema toetuse saanud. Sisuliselt tähendab see seda, et kompensatsioonimandaate saaksid valimisringkondades vastava nimekirja kõige suurema häälte osakaaluga kandidaadid.
Demokraatia arenguga seotud küsimused on endiselt väga olulised. Need kolm muudatust annavad kaasamisele hoopis teise varjundi. Kõikide erakondade poliitikute pink täieneb uute inimeste võrra ja tulevikus on erinevateks võimukoalitsioonideks rohkem võimalusi.


Katri Raigi unistuste amet ja selle kaotamise ohtPilved Ida-Virumaa kõige tuntuma munitsipaalpoliitiku, Narva linnapea Katri Raigi kohal on hakanud taas tihenema ning ta isegi ei välista, et tema linnapeakoht võib olla ohus.Ühest küljest pole see ju midagi erilist, kui opositsioon haub plaani koalitsioon võimult kõrvaldada. Teisest küljest näitab see aga ka koalitsiooni nõrkust, mõnede võimusaadikute vähest usaldusväärsust. Sest võimupöörded kohalikes volikogudes viiakse kõige sagedamini ellu ülejooksikute häältega.
Paraku on nii, et sageli pole nende võimupöörete taga mitte sisulised põhjused, vaid soov saada isiklikult mõni positsioon või hüve, mida aga looritatakse näiteks süüdistustega täitevvõimu soovimatuses teha koostööd volikoguga. Muidugi saab Katri Raigile ette heita ka konkreetseid asju alates punamonumentide minemaviimisest ja lõpetades koolivõrgu reformiga. Kuid küsimus on selles, millised on Narva väljavaated, kui linna asuvad valitsema jälle need jõud, kes seda aastakümneid on teinud, aga pidanud nüüd juba mõnda aega võimust ilma olema. Me oleme seda võimu näinud ning teame, et sageli ei lähtunud see mitte linna, vaid poliitikute isiklikest huvidest. See oli võim, kus korruptsioon oli muutumas valitsemisstiiliks.
Tõenäoliselt sai Katri Raik juba pärast valimisvõitu 2021. aasta sügisel aru, et oma unistuse realiseerimine Narva linnapea ametis ei saa tal lihtne olema. Sest aastatega üles ehitatud valitsemissüsteem ja juurdunud arusaamad juhtimiskultuurist vajavad muutmist. Reformid aga ei ole kunagi üdini populaarsed.


Miks me ei räägi demokraatia arengust?REPLIIKPresident Lennart Meri on öelnud, et «igal hommikul tuleb demokraatia määratleda uuesti. Iga päev tuleb demokraatiat ja õigusriiki õppida, meil kõigil». Demokraatia ega riik ei saa kunagi valmis ja on pidevas arengus.Erakondade valimisprogrammid on aga demokraatia arendamise asjus ikka üsna kidakeelsed. Mingis mõttes ka mõistetav, sest vanadele erakondadele on niimoodi mugav ja muutused võivad kõigutada nende positsioone. Küll aga on poliitiline kultuur seetõttu juba allakäigutrepil. Isegi ühing Korruptsioonivaba Eesti on tähelepanu juhtinud, et eetiline käitumine peab saama poliitilise kultuuri keskpunktiks. Riigikogu liikme hea tava loome on jäänud juba kümnendi taha, mistõttu tuleb tava ajakohastada ning sisse seada ebaeetilist käitumist taunivad sanktsioonimeetmed.Poliitilist kultuuri saab parandada aga poliitilist konkurentsi avades.Algatuseks langetame valimiskünnise kolmele protsendile, sest Eesti ühiskond on valmis selleks, et riigikogus oleks esindatud suurem arv erakondi. Sellega kaasame rohkem inimesi otsustusprotsessidesse.Teiseks kaotame kahel toolil istumise. Kui inimene on valitud riigikokku, siis tema asendamisega linna- või vallavolikogus saab edukalt hakkama ka keegi teine nimekirjas kandideerinu. Kohaliku volikogu, riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimistel on vaja kehtestada ühtne reegel, et iga järgmine mandaat tühistab eelmise.Kolmandaks on vaja valimistel kehtestada avatud nimekiri. Miks? Sest see vähendab erakondade tagatubade mõju ja riigikokku saab isik, kes on päriselt valijatelt suurema toetuse saanud. Sisuliselt tähendab see seda, et kompensatsioonimandaate saaksid valimisringkondades vastava nimekirja kõige suurema häälte osakaaluga kandidaadid.Demokraatia arenguga seotud küsimused on endiselt väga olulised. Need kolm muudatust annavad kaasamisele hoopis teise varjundi. Kõikide erakondade poliitikute pink täieneb uute inimeste võrra ja tulevikus on erinevateks võimukoalitsioonideks rohkem võimalusi.VAHUR KOLLOM Eesti 200


Endisel politseinikul lasub kahtlus valla tüssamisesKas aus äri või pettus? Kriminaaluurimine peab selgitama, kas endise tipp-politseiniku ettevõte teenis Jõgeva valla arvelt hõlptulu või oli kõik seaduspärane.Keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ametnikud pidasid eelmisel nädalal kinni Kuremaa ujula juhataja Raivo Tralla, keda kahtlustatakse usalduse kuritarvitamises ning ettevõtja ja endise kõrge politseiametniku Rauno Võsaste (pildil), keda kahtlustatakse usalduse kuritarvitamisele kaasaaitamises.Esialgse kahtlustuse kohaselt on nende tegevuse tagajärjel saanud Jõgeva valla Kuremaa ujula suure kahju, mis küünib 800 000 euroni.Võimalikud variandidLõuna ringkonnaprokuratuuri avalike suhete nõunik Kauri Sinkevicius vahendas, et esialgsetel andmetel sõlmisid Kuremaa ujula juhataja Raivo Tralla ning OÜ Ferricrux juhatuse liige ja ainuomanik Rauno Võsaste ajavahemikul 2018-2022 kokkuleppeid, mis võimaldasid Ferricruxil pakkuda Kuremaa ujulas majutus- ja toitlustusteenust Eestis paiknevatele liitlassõduritele.Uurimisel kogutud info kohaselt teenis Ferricrux nimetatud aastatel selliselt suures ulatuses kasumit, mis on eelduslikult käsitletav vallale kuriteoga tekitatud kahjuna. Esialgsetel andmetel sai Kuremaa ujula juhataja osa kasumist endale. Täpne kahju suurus peab selguma uurimise käigus.Võimaliku kriminaaltulu konfiskeerimise asendamise tagamiseks on kohtumäärusega arestitud kahtlustatavate kasutuses olnud sõidukeid, kinnisvara ja raha enam kui 800 000 euro ulatuses.Uurimise asjaolud ja kahtlustuse täpsem sisu ei ole avalikkusele teada, kuid asjasse puutunud isikute selgitused Tartu Postimehele lubavad oletada, et kahtlustus puudutab vaheltkasu teenimist. Oletuse järgi sõlmis Võsaste firma lepingu liitlassõdurite majutamiseks ja toitlustamiseks Kuremaa ujula külalistemajas ning Ferricrux tasus majutuse eest vallale ettenähtud hinnakirja alusel. Teada pole aga see, kui palju tasuti liitlassõdurite majutuse eest osaühingule endale.Uurimise võis kaasa tuua kahtlus, et Ferricrux teenis vaheltkasu, esitades liitlaste majutamiseks suurema arve, kui seda nägi ette valla hinnakiri. Samas, kui vallavalitsus sai majutuse eest ettenähtud summa, võib toimunut käsitleda ka eduka ärimudelina.Täpselt on teadmata, millist rolli mängis äris ujula juht Raivo Tralla. Alust kuriteoks võib Trallal lasuda juhul, kui ta teenis valla vara kasutades hõlptulu. Kahtlustuse järgi maksis Võsaste osa tulust Trallale.Prokuratuuri esindaja Kauri Sinkevicius rõhutas, et tegemist on esialgse kahtlustusega, mille kontrollimiseks kogutakse ja analüüsitakse tõendeid. Seetõttu võib kahtlustuse sisu ja ulatus uurimise käigus muutuda.Ettevõtjal, endisel kriminaalpolitseinikul Rauno Võsastel oli kahtlustust keeruline kommenteerida. «Kommenteerimise teevad keeruliseks mitmed asjaolud. Esiteks, ma olen uurimise all ega tohiks seetõttu kommentaare anda, samas on minu firmaga sõlmitud lepingute sisu konfidentsiaalne ning ka seetõttu ei saa ma ses asjas täpsemaid kommentaare jagada,» selgitas ta.Mineviku varjudKüll võttis Võsaste kommenteerida liikvele läinud väidet, justkui oleks tema firma Ferricrux niinimetatud puukfirma, mis elas Jõgeva vallale kuuluva Kuremaa ujula turjal.«Ferricrux on tegutsenud 2010. aastast, olen firma kaudu välja andnud raamatuid, pean Sordis puhkemaja,» selgitas Võsaste. Ta täpsustas, et mahukamad tehingud said alguse tõesti 2018. aastal, mil tema ettevõte pakkus liitlassõduritele mitmesuguseid teenuseid. Majutus ja toitlustus Kuremaa ujula ruumides oli sellest vaid üks osa.Võsaste pole kahtlustatava rollis esimest korda. 2009. aastal, kui ta töötas Ida prefektuuri kriminaalpolitseiosakonna direktorina, sai ta kuriteokahtlustuse endist politseiprefekti Aivar Otsaltit puudutavas kriminaalasjas. Toona lõppes uurimine oportuniteediga, kuid juba kahtlustuse saamise järel andis Võsaste sisse lahkumisavalduse. Kriminaalasja sisu toona avalikkusega ei jagatud.2019. aastal avaldas Võsaste tõsielul põhineva romaani «Hea ment», mille sisu sai õigussüsteemi esindajatelt kriitikat.Kust aga sai praegune uurimine alguse, seda Võsaste öelda ei söandanud. «Ma ei ole sellega oma pead vaevanud, ei kujuta ette, kui palju on selles poliitikat või vana vimma,» sõnas ta.eili.arula@ postimees.ee0,8 miljoni euro väärtuses arestiti kahtlustatavate sõidukeid, kinnisvara ja raha.Aastatel 2018-2022 peatusid Jõgeva vallale kuuluva Kuremaa ujulakompleksi külalistemajas liitlassõdurid. Nende majutamise eest hoolitses nüüd kriminaaluurimise alla sattunud Rauno Võsastele kuuluv osaühing Ferricrux. EILI ARULAEILI ARULA


Hea jonnakas kanepiõluREPLIIK

Viis-kuus aastat tagasi tuli Eesti kauplustesse müügile ühe Läti tootja õlu. See oli suhteliselt kehv ja ega õlu hästi kaubaks ei läinud. Välja arvatud üks sort - kanepiõlu. Loomulikult ei sisaldanud see mingit narkootilist ainet, vaid täiesti legaalseid kanepiseemneid, ja maitset need paremaks ei teinud. Aga inimesed, näed, ostsid.
Kuna ma tol ajal olin tegev õlletööstuses ja natuke puudutas mind ka turundus, mõtlesin, kas oleks müügiedu jookidel nimedega Väga Hea Õlu ja Väga Halb Õlu. Umbes sama lollakad nimed nagu Kanepiõlu. Et selguks, kui paljud tarbijad saaksid aru mustast huumorist ja kui paljudele õnnestuks maha müüa väide “väga hea”. Aga see idee jäi järgmiseks korraks.
Nüüd jooksevad telerist valimisklipid ja üks erakond taob meile pidevalt pähe, kui halb on teine erakond. Ja siis räägib veel, et nad ise on jonnakad. Niipalju kui mina eesti keele kohta tean, siis “jonnimine” on ikka halvamaiguline sõna. Lapsed jonnivad, kui tahavad midagi välja pressida.
Eks näis, milleni selline eksperiment viib. Kas on “väga hea” või “väga halb õlu”?

AIVAR OJAPERV


Küberkelmid ei ohusta vaid eraisikuid - ettevõtted, olge tähelepanelikud!KOMMENTAARKüberrünnakud ja petturite suunatud tegevus näitavad aina tõusutrendi. Kui valdavas osas on pettusjuhtumid seotud eraisikutega, siis näeme tõustrendi ka ettevõtete suhtes sepitsetud pettustes. Kes on saanud arve muudetud rekvisiitidega, kellele on saadetud suvalise sisuga arve või on petturid hoopis esinenud tegevjuhina või on murtud sisse IT-süsteemidesse - see kõik on igapäevane reaalsus. Petuskeeme, mida kasutatakse, on mitu ja nende rakendamine Eestis on erineva intensiivsusega. On neli peamist skeemi, millega ettevõtted võivad vastamisi seista ja halvimal juhul kaotada väga suure summa raha.Võltsarvete saatmine on üks lihtsamaid võtteid, mida petturid võivad kasutada. Tegemist on ülimalt lihtsa lähenemisega: petturid valmistavad arve ja edastavad selle ettevõttele peamiselt meilitsi. Enamasti küll finantsosakonda, kuid mitte alati. Usaldusväärsuse tõstmiseks võib olla lisatud arvele ka ettevõtte sees kasutatavaid märgiseid, näiteks on oma töötaja arve justkui kinnitatud, kui selliseid toiminguid ettevõttes rakendatakse. Seega on oluline enne arve maksmist veenduda, et saadetud arvel on õige teenus/toode ja arve saaja on tõesti teie koostööpartner. Oluline on jälgida ka saaja konto numbrit. Näiteks kui saaja ettevõte asub Eestis, aga konto number mõnes välisriigis, siis see võiks kohe pettusena tähelepanu pälvida.Pangakonto andmete muutmise puhul on sage olukord, kus petturid on saanud juurdepääsu ühe poole e-postkastile, kuid see pole reegel. Petturid koguvad enne infot koostööpartnerite kohta, et teada, kellega ja kuidas suhelda, milliseid andmeid e-posti teel edastatakse ja milline on omavaheline suhtlusstiil. Kui petturitel on kogutud piisavas koguses infot, hakkavad nad esinema kui ettevõtte ametlikud esindajad. Edasi võib skeem areneda enamasti kahel viisil.Levinud on ka tegevjuhi või ettevõtte mõne muu juhina esinemine. Esmalt koguvad petturid infot ettevõtte ja selle juhtide kohta internetiavarustest ja paljuski sotsiaalmeediast. Kui infot on piisavalt, asuvad petturid rünnakule. Selleks saadavad nad enamasti e-kirja finantsosakonda, esinedes näiteks ettevõtte tegevjuhina.Pahavara kasutamine on tõenäoliselt kõige ohtlikum ja raskesti tuvastatav petuskeem. Kõige levinumaks lähenemisviisiks on see, et petturid saadavad ettevõtte töötajale/töötajatele e-kirja, mis sisaldab linki või manust. Manused ja lingid sisaldavad endas pahavara, mis nakatab töötaja arvuti ja sealtkaudu ka kogu ettevõtte IT-süsteemi.KÄTLIN KUKK SEB turbekeskuse turbejuht


Endist politseinikku kahtlustatakse vallavalitsuse suures ulatuses tüssamisesKeskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo ametnikud kahtlustavad Jõgeva valla hallatava Kuremaa ujula juhatajat Raivo Trallat usalduse kuritarvitamises ning ettevõtjat ja endist kõrget politseiametnikku Rauno Võsastet sellele kaasaaitamises.
Mõlemad peeti eelmisel nädalal kinni ning esialgse kahtlustuse kohaselt on ujula saanud nende tegevuse tagajärjel kuni 800 000 eurot kahju.
Esialgsetel andmetel sõlmisid Tralla ja OÜ Ferricrux juhatuse liige ja ainuomanik Võsaste aastail 2018-2022 kokkuleppeid, mis võimaldasid Ferricruxil pakkuda Kuremaa ujulas majutusja toitlustusteenust Eestis paiknevatele liitlassõduritele. Uurimisinfo järgi teenis Ferricrux neil aastail niiviisi suures ulatuses kasumit, mis on eelduslikult käsitletav vallale kuriteoga tekitatud kahjuna, ning osa kasumist sai Tralla endale. Täpse kahjusumma peab välja selgitama uurimine.

Kohtumäärusega on arestitud kahtlustatavate kasutuses olnud sõidukeid, kinnisvara ja raha enam kui 800 000 euro ulatuses, määrus ei ole veel jõustunud.
Seni teadaolevalt sõlmis Võsaste firma lepingu liitlassõdurite majutamiseks ja toitlustamiseks Kuremaa ujula külalistemajas ning Ferricrux maksis majutuse eest vallale hinnakirja alusel, kuid pole teada, palju tasuti selle eest neile endale.
Uurimise võis kaasa tuua kahtlus, et Ferricrux teenis vaheltkasu, esitades liitlassõdurite majutamiseks suurema arve, kui seda nägi ette valla hinnakiri.
Samas võib toimunut käsitleda ka lihtsalt eduka ärimudelina. Trallal lasub esialgu kahtlus, et ta teenis valla vara kasutades hõlptulu.
Endine kriminaalpolitseinik Võsaste ütles, et tal on keeruline kahtlustust kommenteerida. Samas tõrjus ta väidet, nagu oleks Ferricrux nn puukfirma, mis elas Kuremaa ujula turjal.
2009. aastal, kui Võsaste oli Ida prefektuuri kriminaalpolitseiosakonna direktor, sai ta kuriteokahtlustuse endist politseiprefekti Aivar Otsaltit puudutavas kriminaalasjas. Toona lõppes uurimine oportuniteediga, kuid juba kahtlustust saades esitas Võsaste lahkumisavalduse.
Kust aga sai alguse praegune uurimine? «Ma ei kujuta ette, kui palju on selles poliitikat või vana vimma,» lausus Võsaste. Jõgeva abivallavanema Viktor Svjatõševi sõnul esitas vallavalitsus mõni aeg tagasi politseile kuriteoteate Kuremaa ujulas toimuva kahtlase majandustegevuse asjus, kuid toona saadi politseist vastus, et kriminaalasja ei algatata
Rauno Võsaste

EILI ARULA Tartu Postimees


Kuritöö ja dividendid – päriselu romaan, keskerakondlik linnavõim kandvas rollisKeskerakondlik Tallinna linnavõim ilmutas TLT ekstöötaja Jaanus Vinki korruptsioonikaasuses maksumaksja huvide eest seismisel solvavat ükskõiksust ja võimetust, kirjutab Äripäev juhtkirjas.
Õigusriigis kehtib üks väga lihtne põhimõte: kuritegevus ei tohi ära tasuda. Pingutused, mida selle printsiibi au sees hoidmise nimel tehakse, ja kohtulahingud, mis peetakse, on rasked. Kõiki suuri kuritöid ei suudeta avastada, lahendada ega ära tõendada mitte kuskil, kuid ühiskond peab tunnetama, et need on pigem erandid, mis kinnitavad reeglit, ning et igal oinal on oma mihklipäev. Samuti, et kui seaduserikkuja on kord juba vahele võetud ja süüdi mõistetud, siis järgneb vääriline karistus.


TULUDEKLARATSIOON | Jurist selgitab, kas kõik kinnisvaraga seotud tulud tuleb deklareeridaPeagi on aeg esitada igaaastane tuludeklaratsioon. Sinna tuleb märkida ka tulud, mis seotud üüritulu, kinnisvara müügi ja pärandvaraga. Mida ja kuidas deklareerida räägib Uus Maa Kinnisvarabüroo jurist Karlis Kolk.
Mida tuleb üüritulu deklareerimisel silmas pidada?
Karlis Kolk: Üürituluks, mis tuleb deklareerida, loetakse üürilepingus märgitud üüritasu. Üürituluna ei lähe arvesse üürniku poolt tasutavad kommunaalkulud, koormised (nt tasu lumekoristuse eest) ja tagatisraha. Juhul, kui üürnik maksab üürileandja eest ka maamaksu, siis arvestatakse see üüritulu hulka ning kuulub üürileandja poolt deklareerimisele.
Alates 2016. aastast võib füüsiline isik üüritulust elamu või korteri üürimisega seotud kulude katteks 20% maha arvata. Selleks ta kuludokumente esitama ei pea. 20% mahaarvamine tehakse üüritulu deklareerimisel tuludeklaratsiooni alusel.
Eluruumi üüritulu 20% mahaarvamist rakendatakse elamu või korteri üürimisel eluruumi üürilepingu alusel. Eluruumi üürilepinguga on tegemist siis, kui sellega antakse üürile eluruum ja lepitakse kokku, et seda hakatakse kasutama elamiseks. Näiteks, kui äriühing võtab korteri üürile selleks, et seal bürood pidama hakata, siis ei muuda asjaolu, et see korter on iseenesest ka elamiseks kasutatav, üürilepingut veel eluruumi üürilepinguks.
Millisel juhul tuleb pärand deklareerida?
Karlis Kolk: Pärandi vastuvõtmisel tulumaksu tasuma ei pea. Samas tekib tulumaksukohustus, kui hakatakse pärandvara võõrandama. Sel juhul tuleb tulumaksuga arvestada terve saadava müügihinna pealt, väljaarvatud otsesed kulud müügiks, ehk näiteks notaritasud, vara hindamisele kulunud summa, maakleritasu ja muud maksud. Müügihinnast saab maha arvata ka soetamismaksumuse.
Soetamismaksumus on kõik maksumaksja poolt vara omandamiseks ning selle parendamiseks (näiteks elamu rekonstrueerimiseks) ja täiendamiseks (näiteks elamu juurdeehituseks) tehtud dokumentaalselt tõendatud kulud, sealhulgas makstud vahendustasud ja lõivud.
Müügist saadud kasust ei ole õigus maha arvata vara haldamisega seotud üldkulusid, näiteks võõrandatava korteri korrashoiukulusid – tapeetimine, värvimine, halduskulud, kommunaalkulud, elektriarved ja teised sarnased tasud.
Mida teha juhul, kui nt pärandatav korter jaguneb kolme pärandisaaja vahel, kellest üks asub sinna elama?
Kui tegemist on eluruumiga, mis on kolme pärija kaasomandis, siis on võimalik seal enne müüki elanud pärijal müüa oma osa tulumaksuvabalt, kui kahe aasta jooksul pole muud eluruumi võõrandamise maksuvabastust kasutatud.
Kas ja millisel tuleks suvila müügist saadud tulu deklareerida?
Karlis Kolk: Suvila müügi puhul on võimalik tulumaksukohustust vältida, kui suvila on enne müüki olnud kaks aastat müüja omandis ja selle kinnistu suurus ei ületa 0,25 hektarit. Teistel juhtudel tuleb müügi korral tasuda tulumaks.
Oma kodu kasutatud eluaseme saab ilma tulumaksustamata müüa vaid korra kahe aasta sees. Milline kohustus rakendub siis kui müüa ka teine kodu selle perioodi vältel?
Karlis Kolk: Sellisel juhul kohaldub tulumaksukohustus summalt, mille arvelt saadi tulu. Näiteks, kui kodu osteti 100 000 euroga (soetusmaksumus, millest oli juttu ka eespool) ja müüakse 120 000 euroga, siis saadakse kasu 20 000 eurot. Selle pealt tuleb riigile tasuda tulumaks.
Kuidas on võimalik vältida tulumaksukohustust?
Karlis Kolk: Seaduslikult tulumaksu vältida ei ole võimalik, küll on aga võimalik seda edasi lükata. Näiteks, kui füüsilise isiku omandis on korter, millele ei kohaldu müügi korral tulumaksuvabastust, siis saab füüsiline isik kinkida korteri oma ettevõttele ja müüa korteri ettevõtte alt. Sellisel juhul tulumaksu koheselt tasuma ei pea. Ettevõtte puhul tuleb tulumaks tasuda alles kasumi välja võtmisel (dividendide maksmisel). Sama skeemi saab kasutada ka korteri väljaüürimisel, kus füüsiline isik annab korteri oma ettevõttele tasuta kasutamiseks või kingitusena. Nii laekub üüritulu ettevõttele ja tulumaksu koheselt riigile tasuma ei pea.