Igor Taro: kes maksab arve ja miks tuli «katuseraha pull» lõpetada?Kas mäletate, mida tegite täpselt 24 tundi tagasi? Kas lugesite samamoodi ajalehest uudiseid, tegelesite tööasjadega, kiirustasite kuhugi või hoopis unistasite millestki? Tollest hetkest alates kuni praeguse momendini on Eesti riigivõlg kasvanud taas 4,6 miljoni euro võrra.Need pole kõik avaliku sektori kulud ööpäeva jooksul, vaid ainult tuludega katmata osa. Iga täiendav päev ja jälle 4,6 miljonit, mis tuleb kunagi hiljem koos intressiga tagasi maksta. Kaua me jaksame?Kreeka suutis oma võlakoormaga nihverdada päris mitu aastat, kuid seejärel saabus ikkagi reaalsus ja lisaks terve Euroopa ponnistustele pidid kreeklased loobuma armsaks saanud hüvedest ning väga valusal moel. Tuli kärpida halastamatult kõike ja jõhkralt palju. Alates avaliku sektori palkadest (nende hulgas on meil ka õpetajad, politseinikud ja päästjad) kuni pensionideni välja. Eestis midagi sellist ei juhtu ja selle kindlustamiseks teeb Eesti 200 koos koalitsioonipartneritega sel aastal tõsiseid pingutusi, et riigi rahandus korda teha.Maksumuudatustest olulisem on uue valitsus valmisolek investeerida täiendavalt õpetajate palkadesse, kõrgharidusse ning väikeste maakoolide säilitamisse. Ka riigikaitsesse tehtav täiendav panus kaitsekulude viimiseks kolme protsendini SKPst on kogu Eesti huvides. Kui valimiste eel lubati kodanikele piltlikult öeldes uhket šampanjapidu, siis maksmise korraldamine jäeti järgmisele riigikogu koosseisule. Hoopis see oli valijate petmine, mitte praegune riigivalitsemise kordategemine.Eesti päästmisest võlavanglast ning järgmise aasta kulude planeerimisest nulleelarve põhimõttel, nagu Eesti 200 valimiste eel lubaski, võidavad ka kaugemate piirkondade elanikud. Kui riigikassa jooksevtuludest ei pea tasuma paisuvaid laenuintresse, saab selle arvelt lubada püsikulutusi. Ja nende seas on meil nii õpetajate palgad, pensionid kui ka ühistransport, teehooldus ja lastetoetused.Kui valimiste eel lubati kodanikele piltlikult öeldes uhket šampanjapidu, siis maksmise korraldamine jäeti järgmisele riigikogu koossseisule.Edukat riiki ei saa ehitada ilusate lubadustega, millel pole rahalist katet, või ainult heade kavatsustega, mis kipuvad sillutama põrguteed segaste motiividega rahajagamiseks. Edukas riik tuleb ise toime ning selle juhtimine on läbipaistev, tõhus ja iga kodaniku personaalvajadusi arvestav.Viis aastat tagasi viisin Tallinnas riigiprokuratuuri avalduse Eesti mõistes pretsedenditu katuseraha jagamise kohta. Regionaalinvesteeringute nime all liikus omavalitsustele ja MTÜdele kümneid miljoneid eurosid riigieelarvelisi toetusi. Ja samas oli nende kõrval teisi omavalitsusi ja MTÜsid, kes toetusi ei saanud – neil lihtsalt polnud mingit võimalust seda raha kõigile arusaadavate reeglite järgi isegi taotleda. Niinimetatud katuserahad olid muutunud laialdaseks ja massiivseks instrumendiks, kus justkui väikeste heategudega looritati mitte kõige paremaid kavatsusi.Pikas plaanis on korruptiivse ja läbipaistmatu juhtimise puhul alati kõrgem oht, et mõjule pääseb piiratud ringi omakasu, kui selgete reeglite ja avaliku kaasamisega juhtimisel. Seetõttu oli Eesti 200 läbirääkimisdelegatsiooni kindel seisukoht regionaalpoliitika valdkonnas lõpetada katuseraha piinlik praktika ning luua kõigile osapooltele arusaadavate reeglitega ning kohaliku otsustusprotsessiga regionaalne investeeringute fond või programm.Nii on riigikogu liikmetel võimalik riigieelarve vastuvõtmisel hoolitseda selle eest, et iga maakond saaks investeeringuteks vajaliku summa ning omavalitsused, MTÜd ja huvigrupid otsustavad, kuidas seda vastavalt maakondlikule strateegiale ja arengueesmärkidele kõige tõhusamalt jagada.Kohaliku elu edendamise seisukohast oluline ja juba kirgi kütnud teema on ühistranspordi korraldus. Kui maakondliku ühistranspordi maksumaksja poolt kõigile kinnimaksmise ideed 2017. aastal toonane valitsus peale suruma hakkas, ei pidanud seda mõistlikuks ükski valdkonna spetsialist. Tegu oli läbimõtlemata ja äärmiselt kuluka poliitilise lubadusega.Lisaks olemasolevate liinide kogu piletitulu kinnimaksmisele hakkas kõigile laienenud tasuta sõiduõigus suretama välja ka kommertsliine. Sõiduvõimalusi jäi hoopiski vähemaks ja ühistranspordikeskustel tuli hakata avama uusi maksumaksja poolt tasutud liine selle puudujäägi korvamiseks, kuigi varem olid need isemajandavad. Nii saigi teoks ennustus, et alguses tuli riigieelarvest leida 20 miljonit eurot lisaraha, aga selle aasta 60 miljonile sooviti veel 18 miljonit lisa. Ja selle raha eest ei läinud graafikute tiheduse ega transpordivõrgu osas midagi oluliselt paremaks.Kui riigikassa jooksevtuludest ei pea tasuma paisuvaid laenuintresse, saab selle arvelt lubada püsikulutusi.Seni on teemat meedias käsitledes kõneldud peamiselt bussijaamades kohatud sõitjatega. Samas on tähelepanu alt jäänud välja need inimesed, kes ühistransporti ei kasuta. Mis on nende põhjused, et võtta ühistranspordi asemel ette kuni pooletunnine autosõit näiteks piirkondlike keskuste vahel? Eks ikka see, et bussid käivad harva ja ebasobivatel aegadel.Kui suudaksime viia keskuste vahelise ühistranspordiühenduse näiteks kahetunnise intervalli peale ning samal ajal rakendada hajaasustusest taskukohase ja mugava nõudetranspordi, avaks see meie piirkonna elanikele liikumiseks hoopis uued perspektiivid. Mõistagi tuleb õpilaste, pensionäride ja puuetega inimeste sõite edasi täies mahus doteerida, kuid samal ajal hoiaksid paljud tänased autoomanikud kokku sõiduki ülalpidamisega seotud kulude pealt.Ka piletimüük tuleb korraldada tänapäevale omaselt mitte igas peatuses sente lugedes, vaid elektrooniliselt, pakkudes töötavale reisijale taskukohast kuupiletit, mis kehtiks nii maakondliku ühistranspordi bussides kui ka rongides ja üle Eesti.Üks peamisi võitusid, mida oleme regionaalpoliitika arutelus saavutanud, on Lõuna-Eesti esilekerkimine regionaalpoliitilisel kaardil samaväärsena Ida-Virumaaga. Saame kolleegidega seista hea selle eest, et praeguses riigikogu koosseisus oleks meie kodukant väärikalt esindatud.Mis saab Nursipalust?
Seni on uue valitsuskoalitsiooni sõnumites olnud esiplaanil soov plaaniga kiiresti edasi liikuda, kuid oleme sinna lisanud ka olulise täienduse vajadusest tegeleda õiglaste hüvitiste ja võimalike häiringute leevendamisega.Selles teemas ei saa tulla mustvalget lahendust, kus oma tahtmise saavutab sajaprotsendiliselt ainult üks osapool. Tänapäevane ja tõhus juhtimiskultuur ei näe ette teerullitaktikat, vaid kõigi oluliste huvigruppidega arvestamist. Kuidas seda saavutada, on alles lahendamisel.Vastvalitud riigikogu liikmed on kohtunud MTÜ Meie Nursipalu eestvedajatega, suhelnud oma erakondade juhatuste, omavalitsuste esindajate ja teiste huvigruppidega. Näen praegu ainsa väljapääsuna kujunenud tupikust neutraalse osapoole kaasamist. See võimaldaks tuua kaitseministeeriumi ja kohalikud huvigrupid ratsionaalse dialoogi juurde.Neutraalse osapoole ülesanne oleks professionaalse ja toimiva metoodika abil tuvastada kõigile ühtmoodi arusaadavad läbirääkimiste lähtekohad, mille kohta vaidlust pole ja mille üle on tegelikult võimalik läbi rääkida. Ainult sellisel viisil on realistlik saavutada kohalike inimeste huvidega arvestav lahendus.


Kes maksab arve ja miks tuli «katuseraha pull» lõpetada?Lõuna-Eestist parlamenti valitud rahvasaadik selgitab, miks tuleb loobuda niinimetatud katuseraha jagamisest ja selle asemel eraldada igale maakonnale investeeringuteks vajalik summa. Nii saaksid kohalikud huvigrupid ise otsustada, kuidas seda raha kõige tõhusamalt jagada.Kas mäletate, mida tegite täpselt 24 tundi tagasi? Kas lugesite samamoodi ajalehest uudiseid, tegelesite tööasjadega, kiirustasite kuhugi või hoopis unistasite millestki? Tollest hetkest alates kuni praeguse momendini on Eesti riigivõlg kasvanud taas 4,6 miljoni euro võrra. Need pole kõik avaliku sektori kulud ööpäeva jooksul, vaid ainult tuludega katmata osa. Iga täiendav päev ja jälle 4,6 miljonit, mis tuleb kunagi hiljem koos intressiga tagasi maksta. Kaua me jaksame?Kreeka suutis oma võlakoormaga nihverdada päris mitu aastat, kuid seejärel saabus ikkagi reaalsus ja lisaks terve Euroopa ponnistustele pidid kreeklased loobuma armsaks saanud hüvedest ning väga valusal moel. Tuli kärpida halastamatult kõike ja jõhkralt palju. Alates avaliku sektori palkadest (nende hulgas on meil ka õpetajad, politseinikud ja päästjad) kuni pensionideni välja. Eestis midagi sellist ei juhtu ja selle kindlustamiseks teeb Eesti 200 koos koalitsioonipartneritega sel aastal tõsiseid pingutusi, et riigi rahandus korda teha.Maksumuudatustest olulisem on uue valitsus valmisolek investeerida täiendavalt õpetajate palkadesse, kõrgharidusse ning väikeste maakoolide säilitamisse. Ka riigikaitsesse tehtav täiendav panus kaitsekulude viimiseks kolme protsendini SKPst on kogu Eesti huvides. Kui valimiste eel lubati kodanikele piltlikult öeldes uhket šampanjapidu, siis maksmise korraldamine jäeti järgmisele riigikogu koosseisule. Hoopis see oli valijate petmine, mitte praegune riigivalitsemise kordategemine.Eesti päästmisest võlavanglast ning järgmise aasta kulude planeerimisest nulleelarve põhimõttel, nagu Eesti 200 valimiste eel lubaski, võidavad ka kaugemate piirkondade elanikud. Kui riigikassa jooksevtuludest ei pea tasuma paisuvaid laenuintresse, saab selle arvelt lubada püsikulutusi. Ja nende seas on meil nii õpetajate palgad, pensionid kui ka ühistransport, teehooldus ja lastetoetused.Edukat riiki ei saa ehitada ilusate lubadustega, millel pole rahalist katet, või ainult heade kavatsustega, mis kipuvad sillutama põrguteed segaste motiividega rahajagamiseks. Edukas riik tuleb ise toime ning selle juhtimine on läbipaistev, tõhus ja iga kodaniku personaalvajadusi arvestav.Viis aastat tagasi viisin Tallinnas riigiprokuratuuri avalduse Eesti mõistes pretsedenditu katuseraha jagamise kohta. Regionaalinvesteeringute nime all liikus omavalitsustele ja MTÜ-dele kümneid miljoneid eurosid riigieelarvelisi toetusi. Ja samas oli nende kõrval teisi omavalitsusi ja MTÜsid, kes toetusi ei saanud - neil lihtsalt polnud mingit võimalust seda raha kõigile arusaadavate reeglite järgi isegi taotleda. Niinimetatud katuserahad olid muutunud laialdaseks ja massiivseks instrumendiks, kus justkui väikeste heategudega looritati mitte kõige paremaid kavatsusi.Pikas plaanis on korruptiivse ja läbipaistmatu juhtimise puhul alati kõrgem oht, et mõjule pääseb piiratud ringi omakasu, kui selgete reeglite ja avaliku kaasamisega juhtimisel. Seetõttu oli Eesti 200 läbirääkimisdelegatsiooni kindel seisukoht regionaalpoliitika valdkonnas lõpetada katuseraha piinlik praktika ning luua kõigile osapooltele arusaadavate reeglitega ning kohaliku otsustusprotsessiga regionaalne investeeringute fond või programm.Nii on riigikogu liikmetel võimalik riigieelarve vastuvõtmisel hoolitseda selle eest, et iga maakond saaks investeeringuteks vajaliku summa ning omavalitsused, MTÜd ja huvigrupid otsustavad, kuidas seda vastavalt maakondlikule strateegiale ja arengueesmärkidele kõige tõhusamalt jagada.Kohaliku elu edendamise seisukohast oluline ja juba kirgi kütnud teema on ühistranspordi korraldus. Kui maakondliku ühistranspordi maksumaksja poolt kõigile kinnimaksmise ideed 2017. aastal toonane valitsus peale suruma hakkas, ei pidanud seda mõistlikuks ükski valdkonna spetsialist. Tegu oli läbimõtlemata ja äärmiselt kuluka poliitilise lubadusega.Lisaks olemasolevate liinide kogu piletitulu kinnimaksmisele hakkas kõigile laienenud tasuta sõiduõigus suretama välja ka kommertsliine. Sõiduvõimalusi jäi hoopiski vähemaks ja ühistranspordikeskustel tuli hakata avama uusi maksumaksja poolt tasutud liine selle puudujäägi korvamiseks, kuigi varem olid need isemajandavad. Nii saigi teoks ennustus, et alguses tuli riigieelarvest leida 20 miljonit eurot lisaraha, aga selle aasta 60 miljonile sooviti veel 18 miljonit lisa. Ja selle raha eest ei läinud graafikute tiheduse ega transpordivõrgu osas midagi oluliselt paremaks.Seni on teemat meedias käsitledes kõneldud peamiselt bussijaamades kohatud sõitjatega. Samas on tähelepanu alt jäänud välja need inimesed, kes ühistransporti ei kasuta. Mis on nende põhjused, et võtta ühistranspordi asemel ette kuni pooletunnine autosõit näiteks piirkondlike keskuste vahel? Eks ikka see, et bussid käivad harva ja ebasobivatel aegadel.Kui suudaksime viia keskuste vahelise ühistranspordiühenduse näiteks kahetunnise intervalli peale ning samal ajal rakendada hajaasustusest taskukohase ja mugava nõudetranspordi, avaks see meie piirkonna elanikele liikumiseks hoopis uued perspektiivid. Mõistagi tuleb õpilaste, pensionäride ja puuetega inimeste sõite edasi täies mahus doteerida, kuid samal ajal hoiaksid paljud tänased autoomanikud kokku sõiduki ülalpidamisega seotud kulude pealt.Ka piletimüük tuleb korraldada tänapäevale omaselt mitte igas peatuses sente lugedes, vaid elektrooniliselt, pakkudes töötavale reisijale taskukohast kuupiletit, mis kehtiks nii maakondliku ühistranspordi bussides kui ka rongides ja üle Eesti.Üks peamisi võitusid, mida oleme regionaalpoliitika arutelus saavutanud, on Lõuna-Eesti esilekerkimine regionaalpoliitilisel kaardil samaväärsena Ida-Virumaaga. Saame kolleegidega seista hea selle eest, et praeguses riigikogu koosseisus oleks meie kodukant väärikalt esindatud.Mis saab Nursipalust?Seni on uue valitsuskoalitsiooni sõnumites olnud esiplaanil soov plaaniga kiiresti edasi liikuda, kuid oleme sinna lisanud ka olulise täienduse vajadusest tegeleda õiglaste hüvitiste ja võimalike häiringute leevendamisega.Selles teemas ei saa tulla mustvalget lahendust, kus oma tahtmise saavutab sajaprotsendiliselt ainult üks osapool. Tänapäevane ja tõhus juhtimiskultuur ei näe ette teerullitaktikat, vaid kõigi oluliste huvigruppidega arvestamist. Kuidas seda saavutada, on alles lahendamisel.Vastvalitud riigikogu liikmed on kohtunud MTÜ Meie Nursipalu eestvedajatega, suhelnud oma erakondade juhatuste, omavalitsuste esindajate ja teiste huvigruppidega. Näen praegu ainsa väljapääsuna kujunenud tupikust neutraalse osapoole kaasamist. See võimaldaks tuua kaitseministeeriumi ja kohalikud huvigrupid ratsionaalse dialoogi juurde.Neutraalse osapoole ülesanne oleks professionaalse ja toimiva metoodika abil tuvastada kõigile ühtmoodi arusaadavad läbirääkimiste lähtekohad, mille kohta vaidlust pole ja mille üle on tegelikult võimalik läbi rääkida. Ainult sellisel viisil on realistlik saavutada kohalike inimeste huvidega arvestav lahendus.IGOR TARO, RIIGIKOGU LIIGE (EESTI 200)


Arvutikelm pettis ohvritelt välja tuhandeid eurosidPaide kohtumajas andis oma tegudest aru naine, keda süüdistati arvutikelmustes. Varem kriminaalkorras karistatud naisterahvas pettis inimestelt välja tuhandeid eurosid.Tehti kindlaks, et naine sõlmis mitu korda teise inimese isikuandmeid ja elektroonilist identiteeti kasutades interneti teel laenulepingu ning kandis saadud raha mitme pangakonto kaudu edasi. Kahjusummad ulatuvad sadade tuhandete eurodeni.Naine tunnistati nimetatud tegudes süüdi ja talle mõisteti karistuseks poolteist aastat vangistust tingimisi poolteiseaastase katseajaga.Ta peab hüvitama kannatanutele tekitatud kahju ja maksma menetluskuludeks riigituludesse 852,55 eurot.(JT)


Mullu nõuti alusetult makstud töövõimetushüvitist tagasi 674 korral TALLINN, 18. aprill, BNS - Mullu nõuti alusetult makstud töövõimetushüvitist tagasi 674 korral kokku enam kui 205 000 euro ulatuses.
Töövõimetushüvitisi saanutelt nõutakse raha tagasi, kui inimene on saanud hüvitist alusetult ehk tal puudus selleks õigus. Ühes aastas tehakse keskmiselt pooltuhat ajutise töövõimetuse hüvitistega seotud tagasinõuet.
2022. aastal esitas tervisekassa inimestele alusetult makstud hüvitiste eest 584 tagasinõuet 112 348 euro väärtuses. Samal põhjusel tehti ka 39 nõuet tööandjatele 11 880 euro eest ja 51 nõuet raviasutustele 81 123 euro eest. Kokku nõuti aluselt makstud töövõimetushüvitisi tagasi 674 korral 205 351 euro eest.
Tervisekassa järelevalve osakonna juhataja Jelena Konti sõnul on tagasinõuded kõige enam tingitud valeandmete esitamisest, näiteks on valesti märgitud töövabastuse periood, tegelikkusest suuremaks deklareeritud maksud, haiguslehe ajal tööl käimine või puhkusel viibimine.
„Tavaline on ka olukord, kus ettevõte deklareerib töötaja eest sotsiaalmaksu, aga tegelikkuses ei maksa seda hiljem maksuametile ära. Samal ajal on töötaja haiguslehel ja saab selle eest meilt hüvitist. Kui maksuamet tuvastab, et sotsiaalmaksu tegelikkuses ei maksta ning parandab andmed, on ka meil alus haigusraha tagasinõudmiseks,“ selgitas Kont.
Samuti ei tohi tööandja haiguslehel olevale inimesele samaaegselt maksta sotsiaalmaksuga maksustava tulu nagu näiteks palka, ka see on alus tagasinõudeks. „Töövõimetushüvitist maksab Tervisekassa inimestele, kel samal ajal jääb sissetulek haiguse ajal saamata. Hüvitis pole mõeldud selleks, et tavapärasest kuupalgast rohkem teenida,“ manitses Kont.
On ka juhtumeid, kus tervisekassa küsib inimesele makstud haigusraha tagasi tööandjalt, kes on teinud töötamise registris töötamise lõpetamise kande tagasiulatuvalt, rikkudes oma kohustust töötamise registris registreerida töötamise lõpetamine seaduses sätestatud tähtaja jooksul. Hüvitise maksmise hetkel ei teadnud tervisekassa, et inimesel ei olnud kogu haiguslehe vältel kehtivat töösuhet ja seega puudus õigus hüvitisele.
„Aeg-ajalt leiavad aset ka juhtumid, kus inimesel ei ole õigust hüvitisele, kuna vigastus või haigestumine on tingitud joobeseisundist, mille arst on tuvastanud. Samuti kaotab inimene õiguse hüvitisele juhul, kui ta ei ilmu mõjuva põhjuseta arsti vastuvõtule või eirab teadlikult arsti määratud ravi,“ nentis Kont.
Sel põhjusel keeldus tervisekassa mullu enam kui 4400 korral inimestele töövõimetuse hüvitise maksmisest osaliselt või täies ulatuses.
Ette tuleb ka olukordi, kus tervisekassa küsib raha tagasi hoopis raviasutuselt, kelle arst on põhjendamatult väljastanud haiguslehe. Seda juhul, kui tervisekassa kontroll seda tõestab ja on selle alusel maksnud inimesele hüvitist.
„Alusetult makstud töövõimetushüvitise eest raha tagasi nõudmine on lisaks meie kohustusele ka põhimõtte küsimus, sest inimeste raviks mõeldud raha välja pettes kannatavad need, kes selle raha eest võiks tegelikult ravi saada,“ lisas ta.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Pettusest ja enesepettusest valimiste eel ja vahelSee, et peaminister oktoobris midagi huultelt lugemisest ja maksude tõusust ütles, sattus avalikku hambusse pool aastat hiljem. Ent kohe oli selge, et see kirjutatakse tema süüdistustesse ja ajalukku igaveseks.Seda tulnuks arvestada, aga õigluse nimel pangem siiski tähele, et praegused valetamissüüdistused poleks võimalikud, kui publik endale ei valetaks. Publiku enesepttusest johtub ka ütleja oma, et klaarides üht sõnavahetust riigikogus, räägib ta kuulajate meelest ainult nendega ja ametis oleva valitsuse nimel.Ent publik petab end meelsasti ja alati. Antud teemal petab ta end selles, nagu poleks riigi rahanduse allakäigust avalikult räägitud juba aastaid.Nagu selles poleks olnud hoiatust maksutõusude eest, nagu teda ennast oleks asi huvitanud ja justkui saaks peaminister maksutõusud välistada ka järgmiste valitsuste ajaks, mille koosseiski on teadmata.Enesepettusega olid süüdistused aga garanteeritud. Alati on neid, kes ei tee vahet maksudel ja kommunaalarvetel või isegi maksudel ja hindadel. Palju on alati neid, kes teevad numbri ka pisikesest maksutõusust üldise koormuse languse või püsimise sees. Praegu pole aga küsimustki, kas, vaid kui palju makse rohkem tuleb maksma hakata. Ja ei maksa mõelda, nagu ei puutuks oma riigi jätkusuutlikkus kõigisse, vaid ainult parajasti võimul olijatesse.Tegelikult ju puutub. Kogu vimma juures poliitikute vastu ei saa nemad maksutõusudest mitte mingit isiklikku kasu, vastupidi, nad tahaksid ka tulevikus oma ametit pidada ainult raha jagades ja mitte kogudes.Seda eluviisi alustasid nad Eestis 2016. aasta lõpus, kui valitsuse suitsunurgas sündis otsus kõrvaldada valimiste võitja eesmärgiga hakata kulutama lahkemalt kui peaministri partei ja riigi sissetulekud lubasid.Mina hakkasin sellele tähelepanu juhtima esimesest hetkest, hakkasid ka Eesti Pank ja eelarvenõukogu. Just sealt hakkas riigi rahandus kärisema. Esimese asjana joonistati eelmise valitsuse jooksva aasta eelarvet halvemaks ja enda esimest paremaks. Kulusid kanditi 2016. aasta lõppu ja tulusid järgmisse, 2017. aastasse. See siiski oli pisipettus, rahandus lasti püsivalt käest, tühistades eelarvereeglid, mis finantskriisi õppetundide põhjal olid seaduseks kirjutatud.Eelarves hakati endale lubama püsivat miinust, mis muidugi oli enesepettus.Hoiatusi eirati ja ühe küsitluse järgi tervitas sellist poliitika muutust rohkem kui neli viiendikku kodanikest. Vastuvaidlemise peale ütles Margus Tsahkna mulle telesaates «Saa üle!» ja publik oli taas rahul.Praegu peame temaga koos tagajärgi koristama ning viinaja šampanjaarvete kinnimaksmise kujundiga kopeeris ta minu oma kuue aasta tagant. Siim Kiisler, kes valimiste ajal kõiki hulluks minekus süüdistas, osales nii toonase valitsuse kukutamises kui ka saatuslikud laristamisotsused teinud valitsuses. Temagagi oleme nüüd samale lainele jõudnud ja mitte mina pole jälle see, kes on meelt muutnud.Inimlikult on muidugi olnud lihtsam võtta riigilt rohkem kui sinna sisse maksta ning teha nägu, et riigi raha tuleb kusagilt mujalt ja kelleltki teiselt kui meilt endilt. Ülekulutamise oludes saadi aastaid kujundada kogu poliitika uut kultuuri ja järelkasvu. Ja panna rahandusministriks Martin Helme, kel väljakutsuval moel puudusid teadmised mitte ainult rahandusest, vaid ka matemaatikast ja riigivalitsemiskultuurist. Koroona, hinnatõusu ja sõja varjus tõsteti veelgi mitte ainult ajutisi, vaid ka püsikulusid ja enesepettuse ajal edutatud põlvkonnal oli iseenda ameti kõrval riigist kama.Ka Reformierakonna-Keskerakonna valitsus elas lõputu kulutamise surve all. Koalitsioonipartner püstitas teesi, et riigil on raha küll. Mitte maksumaksja mure ei pidavat olema rahastada oma riiki, vaid riigi kohustus aidata kõiki, sest kõik olevat hädas. Mõni üksik võib-olla mitte, möönis nende majandusminister otse-eetris.Kes on tahtnud, on seda teadnud. Mina olin maksude ja rahanduse teemal avameelsem kui mu erakond. Ent vastupidi süüditustele oli minu erakond avameelsem teistest. Me rääkisime vajadusest riigi rahaseisu parandada ja jõudsime ka eelarvestrateegia parema seisuni. Ja kuigi lubasime programmis, et püüame maksutõuse vältida, et raiunud me, et tulemuse tagame. Kusagilt nimelt ei paistnud koalitsiooni, kellel jaguks valmidust riik ainult säästlikkusega uuesti maksevõimeliseks teha.Olime äsja üle parda heitnud Keskerakonna, kes oma nõudmistega riigi rahandust ainult lõhkus ja esitas meiega võrreldes ka neli korda kulukama programmi. Korraldasime ise valitsust juhtides obstruktsiooni partnerite katteta peretoetuste eelnõu vastu, kuhu olid alla kirjutanud kõik teised erakonnad.Aga valimistel oli meil vastas maksud-ja-hinnad-alla-EKRE, riigil-raha-küll- ja kõiki-tuleb-aidata-Keskerakond, me-ei-tulnudkärpima-sotsid. Isamaa, kes oli kõik rahanduspõhimõtted välja vahetanud, Eesti 200, kes arvas, et riiki saab ehitada nullist, kulud ümber nimetada investeeringuteks ja et kogemuste puudumine on tema tugevus.Ühegagi neist tarkustest ei saa riiki valitseda, küll aga tuli nende ahvatlustega toime tulla valimistel. Lisandusid riigikaitse püsikulud.Kui minult kampaania ajal maksutõusude ja uute maksude kohta küsiti, ei öelnud ma, et ei saa rääkida, kuna see on ebapopulaarne. Ent sisu oli mu vastustes tegelikult sama. Vastasin, et mitte keegi ei hakka valimiste ajal rohkem makse lubama, aga lisasin, et eelarve on aastatega käest lastud ja ma ei saa midagi garanteerida. Lubasin ainult püüda parimat. Osutasin sellelegi, et olen rahandust hoopis raskemast seisust välja juhtinud peaaegu ilma lisamaksudeta. Aga tunnistasin oma kahtlust, kas tulevases valitsuses seda otsustavust jagub.Ma ei ole ei ennast ega valijat petnud, aga ei ole saanud rääkida kõigi nimel. Ma pole ka koalitsioonilepingu autor ega paljugagi seal nõus. Kuid valijal ei soovita ma mõelda sedapidi, et tal on nüüd endisest parem valik selge. Tegelikult lubasid kõik teised erakonnad raha rohkem ja selgitasid palju vähem, enamgi, nad on aastaid pingutanud riigi rahanduse põhjamineku suunas.Ma soovitan enesepettusest vabanemist. Eelarvejutte on aastaid naeruvääristatud kui erakondlikku dogmat. Eelarvepoliitika kriitikuid on ignoreeritud. Riigilt on saadud ja juurdegi nõutud hüvesid, mida maksud pole katnud. See on inimlik, tõsi, aga inimlik on ka vahel üles tunnistada, mitte ainult süüdi tunnistada.Ennekõike muidugi tuleb enesepettusest hoiduda poliitikutel, seda nii kulutamisel kui ka kõnelemisel. Mitte keegi ei tea paremini kui mina, mida saab teha inimesega sõnade eest, mida ta pole kunagi öelnud neile, kellele ta neid väidetakse olevat öelnud, ega mõttega, mille neisse on pannud teised, mitte tema ise.Aga maksutõusud tulevad praeguses seisus sõltumata valitsuse tahtest. Tulumaksukoormus sellest enamikus ei tõuse, sest kaob maksuküür. Käibemaksutõusu mõju hindadele ei ole ei kümme ega kaks protsenti, vaid kuni 1,66 protsenti. Maksuerandite kaotamine on kõigi rahanduse päästmiste kõige valutum meetod üldse, sest need peaaegu ei jõua suuremate abivajajateni, küll aga sinna, kus tulu ja kulutamisvõimalust on rohkem.Kõige vastuolulisem on muidugi automaks, sest paljude puhul pole tegu ainult lemmiku, vaid ka vajadusega. Aga teadmata arve, maksab end häälestada. Me suutsime seda maksu vältida kauem kui kõik teised Euroopa Liidu riigid. Riigi toimetulek on siiski rahvuse ühise toimetuleku eeldus. Ja koormus, mida auto taristule ja keskonnale osutab, on ikka suurem kui võimalikud maksud.Arved, ka seni üle jõu kulunu eest, tuleb lõpuks maksta ja see pole kellegi teise, vaid meie Eesti riigi pidajate oma. Maksule endale saavad pealinnast kaugemad kandid kindlasti ka kaudseid leevendusi vastu."KUI MINULT KAMPAANIA AJAL MAKSUTÕUSUDE JA UUTE MAKSUDE KOHTA KÜSITI, EI ÖELNUD MA, ET EI SAA RÄÄKIDA, KUNA SEE ON EBAPOPULAARNE.""MA SOOVITAN ENESEPETTUSEST VABANEMIST. EELARVEJUTTE ON AASTAID NAERUVÄÄRISTATUD KUI ERAKONDLIKKU DOGMAT. EELARVEPOLIITIKA KRIITIKUID ON IGNOREERITUD."JÜRGEN LIGI, riigikogu liige, Reformierakond


Mullu nõuti alusetult makstud töövõimetushüvitist tagasi 674 korralTöövõimetushüvitisi saanutelt nõutakse raha tagasi, kui inimene on saanud hüvitist alusetult ehk tal puudus selleks õigus. Ühes aastas tehakse keskmiselt pooltuhat ajutise töövõimetuse hüvitistega seotud tagasinõuet.2022. aastal esitas Tervisekassa inimestele alusetult makstud hüvitiste eest 584 tagasinõuet 112 348 euro väärtuses. Samal põhjusel tehti ka 39 nõuet tööandjatele 11 880 euro eest ja 51 nõuet raviasutustele 81 123 euro eest. Kokku nõuti aluselt makstud töövõimetushüvitisi tagasi 674 korral 205 351 euro eest.
Tervisekassa järelevalve osakonna juhataja Jelena Konti sõnul on tagasinõuded kõige enam tingitud valeandmete esitamisest,  nt valesti märgitud töövabastuse periood, tegelikkusest suuremaks deklareeritud maksud, haiguslehe ajal tööl käimine või puhkusel viibimine.
«Tavaline on ka olukord, kus ettevõte deklareerib töötaja eest sotsiaalmaksu, aga tegelikkuses ei maksa seda hiljem maksuametile ära. Samal ajal on töötaja haiguslehel ja saab selle eest meilt hüvitist. Kui maksuamet tuvastab, et sotsiaalmaksu tegelikkuses ei maksta ning parandab andmed, on ka meil alus haigusraha tagasinõudmiseks,» selgitas Kont.
Samuti ei tohi tööandja haiguslehel olevale inimesele samaaegselt maksta sotsiaalmaksuga maksustava tulu nagu näiteks palka, ka see on alus tagasinõudeks. «Töövõimetushüvitist maksab Tervisekassa inimestele, kel samal ajal jääb sissetulek haiguse ajal saamata. Hüvitis pole mõeldud selleks, et tavapärasest kuupalgast rohkem teenida,» manitses Kont.
On ka juhtumeid, kus Tervisekassa küsib inimesele makstud haigusraha tagasi tööandjalt, kes on teinud töötamise registris töötamise lõpetamise kande tagasiulatuvalt, rikkudes oma kohustust töötamise registris registreerida töötamise lõpetamine seaduses sätestatud tähtaja jooksul. Hüvitise maksmise hetkel ei teadnud Tervisekassa, et inimesel ei olnud kogu haiguslehe vältel kehtivat töösuhet ja seega puudus õigus hüvitisele.
«Aeg-ajalt leiavad aset ka juhtumid, kus inimesel ei ole õigust hüvitisele, kuna vigastus või haigestumine on tingitud joobeseisundist, mille arst on tuvastanud. Samuti kaotab inimene õiguse hüvitisele juhul, kui ta ei ilmu mõjuva põhjuseta arsti vastuvõtule või eirab teadlikult arsti määratud ravi,» nentis Kont. Sel põhjusel keeldus Tervisekassa mullu enam kui 4400 korral inimestele töövõimetuse hüvitise maksmisest osaliselt või täies ulatuses.
Ette tuleb ka olukordi, kus Tervisekassa küsib raha tagasi hoopis raviasutuselt, kelle arst on põhjendamatult väljastanud haiguslehe. Seda juhul, kui Tervisekassa kontroll seda tõestab ja on selle alusel maksnud inimesele hüvitist.
«Alusetult makstud töövõimetushüvitise eest raha tagasi nõudmine on lisaks meie kohustusele ka põhimõtte küsimus, sest inimeste raviks mõeldud raha välja pettes kannatavad need, kes selle raha eest võiks tegelikult ravi saada,» lisas ta.


Prostituudid ja puhkusereisid. Venelaste pahategusid kinni mätsinud laskesuusaliidu juht sai ametliku süüdistuseNorra prokurörid esitasid endisele Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu (IBU) presidendile Anders Bessebergile süüdistuste korruptsioonis.25 aastat IBU juhtinud Bessebergi süüdistatakse korruptsioonis, mille tõttu ta eelist pikalt Venemaa huvisid ja aitas neil väidetavalt kinni mätsida dopingujuhtumeid. Muu hulgas üritas norralane läbi suruda seda, et 2021. aasta MM toimuks Venemaal Tjumenis, vahendab portaal Inside the Games. Norra riiklik majanduskuritegusid uuriv organisatsioon Økokrim on juhtumit uurinud viis aastat. Nende sõnul pandi väidetavad kuriteod toime aastail 2009–2018, mille järel Besseberg ja IBU peasekretär Nicole Resch astusid kriminaaluurimise algatamise järel tagasi.Süüdistuse põhjal sai 77-aastane Bessenberg väga erinevaid hüvesid. Väidetavalt kinkisid Venemaa laskesuusatamise ametnikud norralasele kalleid käekellasid ja tema käsutuses olnud BMW X5 liisingukulud tasus turundusagentuur Infront. Samuti võttis Bessenerg süüdistuse põhjal vastu tasuta reise välismaale ja kasutas kinnimakstud prostituute. „Økokrimil on tõendeid selle kohta, et süüdistatav sai 10 aasta vältel pidevalt altkäemaksu,“ ütles Norra riigiprokurör Marianne Djupesland. „Rikkumise teeb raskemaks tõik, et ta oli toona IBU president.“Uurimisse oli kaasatud teiste seas ka Austria, Kanada, Tšehhi ja Liechtensteini ametivõimud. Norras on suurim karistus korruptsiooni eest on kuni 10-aastane vangistus.Besseberg advokaadi Christian B. Hjorti sõnul eitab Bessenberg kõiki süüdistusi. „Ta ei taha avalikult erinevaid süüdistusi täpsemalt kommenteerida, kuid ta annab kohtule selgitusi,“ ütles Bessenergi kaitsja. „Siinkohal tuleb ära märkida, et ametlikus süüdistuses pole sees seda, et ta mõjutas dopinguvastast võitlust venelaste kasuks ja ta võttis vastu suuri rahasummasid. Bessenberg on alati dopinguvastases selge joonega, olgu sportlased pärit idast või läänest.“


Mullu nõuti alusetult makstud töövõimetushüvitist tagasi 674 korralMullu nõuti alusetult makstud töövõimetushüvitist tagasi 674 korral kokku enam kui 205 000 euro ulatuses.
Töövõimetushüvitisi saanutelt nõutakse raha tagasi, kui inimene on saanud hüvitist alusetult ehk tal puudus selleks õigus.
Töövõimetushüvitisi saanutelt nõutakse raha tagasi, kui inimene on saanud hüvitist alusetult ehk tal puudus selleks õigus. Ühes aastas tehakse keskmiselt pooltuhat ajutise töövõimetuse hüvitistega seotud tagasinõuet.
2022. aastal esitas tervisekassa inimestele alusetult makstud hüvitiste eest 584 tagasinõuet 112 348 euro väärtuses. Samal põhjusel tehti ka 39 nõuet tööandjatele 11 880 euro eest ja 51 nõuet raviasutustele 81 123 euro eest. Kokku nõuti aluselt makstud töövõimetushüvitisi tagasi 674 korral 205 351 euro eest.
Tervisekassa järelevalve osakonna juhataja Jelena Konti sõnul on tagasinõuded kõige enam tingitud valeandmete esitamisest, näiteks on valesti märgitud töövabastuse periood, tegelikkusest suuremaks deklareeritud maksud, haiguslehe ajal tööl käimine või puhkusel viibimine.
„Tavaline on ka olukord, kus ettevõte deklareerib töötaja eest sotsiaalmaksu, aga tegelikkuses ei maksa seda hiljem maksuametile ära. Samal ajal on töötaja haiguslehel ja saab selle eest meilt hüvitist. Kui maksuamet tuvastab, et sotsiaalmaksu tegelikkuses ei maksta ning parandab andmed, on ka meil alus haigusraha tagasinõudmiseks,“ selgitas Kont.
Samuti ei tohi tööandja haiguslehel olevale inimesele samaaegselt maksta sotsiaalmaksuga maksustava tulu nagu näiteks palka, ka see on alus tagasinõudeks. „Töövõimetushüvitist maksab tervisekassa inimestele, kel samal ajal jääb sissetulek haiguse ajal saamata. Hüvitis pole mõeldud selleks, et tavapärasest kuupalgast rohkem teenida,“ manitses Kont.
On ka juhtumeid, kus tervisekassa küsib inimesele makstud haigusraha tagasi tööandjalt, kes on teinud töötamise registris töötamise lõpetamise kande tagasiulatuvalt, rikkudes oma kohustust töötamise registris registreerida töötamise lõpetamine seaduses sätestatud tähtaja jooksul. Hüvitise maksmise hetkel ei teadnud tervisekassa, et inimesel ei olnud kogu haiguslehe vältel kehtivat töösuhet ja seega puudus õigus hüvitisele.
„Aeg-ajalt leiavad aset ka juhtumid, kus inimesel ei ole õigust hüvitisele, kuna vigastus või haigestumine on tingitud joobeseisundist, mille arst on tuvastanud. Samuti kaotab inimene õiguse hüvitisele juhul, kui ta ei ilmu mõjuva põhjuseta arsti vastuvõtule või eirab teadlikult arsti määratud ravi,“ nentis Kont.
Sel põhjusel keeldus tervisekassa mullu enam kui 4400 korral inimestele töövõimetuse hüvitise maksmisest osaliselt või täies ulatuses.
Ette tuleb ka olukordi, kus tervisekassa küsib raha tagasi hoopis raviasutuselt, kelle arst on põhjendamatult väljastanud haiguslehe. Seda juhul, kui tervisekassa kontroll seda tõestab ja on selle alusel maksnud inimesele hüvitist.
„Alusetult makstud töövõimetushüvitise eest raha tagasi nõudmine on lisaks meie kohustusele ka põhimõtte küsimus, sest inimeste raviks mõeldud raha välja pettes kannatavad need, kes selle raha eest võiks tegelikult ravi saada,“ lisas ta.


Mullu nõuti alusetult makstud haigusraha tagasi 674 korralHaiguslehe ajal tööl käimise korral kaob õigus saada haigushüvitist.Foto: Shutterstock
Töövõimetushüvitisi saanutelt nõutakse raha tagasi, kui inimene on saanud hüvitist alusetult ehk tal puudus selleks õigus. Ühes aastas tehakse keskmiselt pooltuhat ajutise töövõimetuse hüvitistega seotud tagasinõuet.
2022. aastal esitas tervisekassa inimestele alusetult makstud hüvitiste eest 584 tagasinõuet 112 348 euro väärtuses. Samal põhjusel tehti ka 39 nõuet tööandjatele 11 880 euro eest ja 51 nõuet raviasutustele 81 123 euro eest. Kokku nõuti aluselt makstud töövõimetushüvitisi tagasi 674 korral 205 351 euro eest.
Tervisekassa järelevalve osakonna juhataja Jelena Konti sõnul leiavad aeg-ajalt aset juhtumid, kus inimesel ei ole õigust hüvitisele, kuna vigastus või haigestumine on tingitud joobeseisundist, mille arst on tuvastanud. “Samuti kaotab inimene õiguse hüvitisele juhul, kui ta ei ilmu mõjuva põhjuseta arsti vastuvõtule või eirab teadlikult arsti määratud ravi,“ nentis Kont. Sellistel põhjustel keeldus tervisekassa mullu enam kui 4400 korral inimestele töövõimetuse hüvitise maksmisest osaliselt või täies ulatuses.
Ette tuleb ka olukordi, kus raha küsitakse tagasi hoopis raviasutuselt, kelle arst on põhjendamatult väljastanud haiguslehe. Seda juhul, kui tervisekassa kontroll seda tõestab ja on selle alusel maksnud inimesele hüvitist.
Enim nõutakse haigusraha tagasi valeandmete tõttu
Haigushüvitise tagasinõuded  on aga kõige enam tingitud valeandmete esitamisest,  näiteks valesti märgitud töövabastuse periood, tegelikkusest suuremaks deklareeritud maksud, haiguslehe ajal tööl käimine või puhkusel viibimine.
„Tavaline on ka olukord, kus ettevõte deklareerib töötaja eest sotsiaalmaksu, aga tegelikkuses ei maksa seda hiljem maksuametile ära. Samal ajal on töötaja haiguslehel ja saab selle eest meilt hüvitist. Kui maksuamet tuvastab, et sotsiaalmaksu tegelikkuses ei maksta ning parandab andmed, on ka meil alus haigusraha tagasinõudmiseks,“ selgitas Kont.
Samuti ei tohi tööandja haiguslehel olevale inimesele samaaegselt maksta sotsiaalmaksuga maksustava tulu nagu näiteks palka, ka see on alus tagasinõudeks. „Töövõimetushüvitist maksab tervisekassa inimestele, kel samal ajal jääb sissetulek haiguse ajal saamata. Hüvitis pole mõeldud selleks, et tavapärasest kuupalgast rohkem teenida,“ manitses Kont.
On ka juhtumeid, kus tervisekassa küsib inimesele makstud haigusraha tagasi tööandjalt, kes on teinud töötamise registris töötamise lõpetamise kande tagasiulatuvalt, rikkudes oma kohustust töötamise registris registreerida töötamise lõpetamine seaduses sätestatud tähtaja jooksul. Hüvitise maksmise hetkel ei teadnud tervisekassa, et inimesel ei olnud kogu haiguslehe vältel kehtivat töösuhet ja seega puudus õigus hüvitisele.
„Alusetult makstud töövõimetushüvitise eest raha tagasi nõudmine on lisaks meie kohustusele ka põhimõtte küsimus, sest inimeste raviks mõeldud raha välja pettes kannatavad need, kes selle raha eest võiks tegelikult ravi saada,“ lisas Kont.


Keeruline liiklussõlm: Laagris on suur ristmik, mis on ammu ajale jalgu jäänudEriti keeruline on parklast väljasõidul vasakpööre, sest eraldi foori selleks pole ja radu on palju. Fotod: Geenius Meedia
Geeniuse tellijale
Lugeja saatis kirja probleemsest liiklussõlmest Tallinnas Laagri ülesõidu lähistel, kus Neste tankla, Rimi poe ja Hesburgeri juures on palju segadust ja liikluskindlustuse fondi järgi ka palju avariisid. Mis seal teha annaks?
Probleem
Segadust tekitab nii kesklinna kui ka Pärnu poolt tulles parklasse sõit ja veelgi raskem on sealt välja pääseda. Tallinna tehnikakõrgkooli transpordi- ja liikluskorralduse õppekava juht Sven Kreek möönab, et seal ongi väga palju probleeme, mille juurpõhjusteks on ajale ja tänapäevasele liiklustihedusele jalgu jäänud skeem, kehv tähistus ja raudteeülesõit.
“Näiteks kesklinna poolt tulles on järjestikku kaks vasakpöörde tegemise kohta. Üldjuhul pööratakse tagumisest, aga miski ei keela teha seda manöövrit ka eestpoolt, kõik sõltub juhi otsusest, mis võib teatud olukorras temast tagapool sõitvale juhile üllatusena tulla,” selgitab Kreek.
Linna sisenevale vasakpoolsele rajale tekib pikk rivi autosid ajal, kui Laagri ülesõit on rongi ootel suletud. Sel juhul sõidetakse kinni võimalus mõlemaks vasakpöördeks tanklasse, mis tekitab omakorda seisvate autode rivi linnast väljuval vasakpoolsel rajal. Sellisele autode rivile seal aga ruumi väga palju ei ole.
Vaadates seda kõike tankla poolt, näeme, et sealt välja saab sõita ainult ühe väljapääsu kaudu, aga kui juht tahab pöörata vasakule, on tal seal päris palju tegemist ja otsustamist, sest peateel on kokku seitse sõidurada, mis peavad nii palju vabad olema, et ta saaks pöörde sooritada.
Parklast vasakpöörde tegemine on eriti raske, kuna ületada tuleb väga palju sõiduradasid ning liiklus on tihe.
Lahendus
Nagu ikka ei ole lihtsat lahendust, kuid mõne kiire ja kerge parenduse saaks teha küll. Sven Kreek pakub, et võiks kaaluda, kas saaks linnast väljuval suunal keelata vasakpöörde tanklasse esimesest sissepääsust.
Võib-olla see leevendaks natuke „pusa” tekkimise võimalust eri suunas liikujate ja pöörete sooritajate vahel. Tuleks paigaldada täiendavaid liiklusmärke, mis veidi maad varem selgitaks liikluskorraldust sellel teelõigul, seda siis just pöördeid silmas pidades. Hetkel neid ei ole.
Linna sisenevale parempoolsele rajale tuleb lisada vastavad liiklusmärgid, mis kinnitavad, et tegemist on ühissõidukirajaga. See tähistus on hetkel puudu ning juht sõidab seal pahaaimamatult ja lõpuks viib see rada parklasse, mitte linna. Samuti on kogu ristmikul teemärgistus ammust aega kulunud, ehkki ei tohiks olla raske seda regulaarselt värskendada.
“Kunagi ammu räägiti ka raudteeülesõidu mitmetasandiliseks ehitamisest, aga kui kaugele see projekt on jõudnud, ei oska öelda. Seega ongi tegu väga vana ja iganenud liiklussõlmega, mis tänapäevase liiklustihedusega enam ei toimi,” ütles Kreek.
Kuna me avalikest andmetest ei leidnud märget konkreetse sõlme rekonstrueerimise plaanide kohta, küsisime Tallinna linnalt, mis sellega plaan on? Abilinnapea Vladimir Sveti sõnul analüüsitakse pidevalt erinevate objektide rekonstrueerimise vajadust ning selle üle arutatakse aasta teises pooles eelarvestrateegia läbivaatamise käigus.
See lugu ilmus ajakirjas Autoleht nr 8, aprill 2023
Kõik selle ajakirja lood


Neli inimest said Facebook Marketplace'is petta17. aprillil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et päev varem soovis 34-aastane Pärnu mees osta Facebook Marketplace’ist kohvimasinat. Müüja saatis mehele kullerfirma lingi, kuhu mees sisestas oma pangakonto andmed. Seejärel tehti mehe pangakontolt ülekanne Leedu pangakontole. Tekitatud kahju on 400 eurot.
17. aprillil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 44-aastase Põhja-Pärnumaa valla elaniku pangaarvelt tehti omaniku teadmata võõrale arveldusarvele rahaülekanne. Varaline kahju on üle 440 euro.
17. aprillil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 27. märtsil soovis 64-aastane Pärnu naine osta Facebook Marketplace’ist riiuleid. Müüja saatis naisele kullerfirma maksekorralduse, kuhu naine sisestas kahel korral oma internetipanga PIN-2 koodi, kuid sai vastuseks, et makse ei läinud läbi. Kui naine hiljem internetipanka sisenes, oli tema arveldusarvelt broneeritud kaks summat. Varaline kahju on ligemale 1000 eurot.
LOE KA:
Haapsalu majutuskohas varastati naiselt telefon ja raha
Lääne-Nigula vallas lõi mees elukaaslast
Raplamaa
Arvutikelmus
17. aprillil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et päev varem soovis 32-aastane Rapla valla naine osta Facebook Marketplace’ist aiatooli, millele pidi lisanduma kulleritasu. Müüja saatis naisele tellimusevormi, kuhu naine sisestas enda pangakaardi andmed ja Smart-ID koodid. Hiljem avastas naine, et tema arveldusarvelt on tehtud kaks makset. Tekitatud varaline kahju on üle 1000 euro.


Raha läinud, tõukeratast poleLääne-Virumaal leidis aset kelmus.
Lääne-Virumaal pöördus politseisse 26-aastane naine, kellelt raha välja peteti.
Naine soovis Facebook Marketplace’i kaudu osta elektrilist tõukeratast. Kannatanu kandis kelmide pangakontole kaubamaksumuse ja saatekulu summa, kuid kaupa kätte ei saanud. Tekitatud kahju on 290 eurot.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Mullu nõuti alusetult makstud töövõimetushüvitist tagasi 674 korralTöövõimetushüvitisi saanutelt nõutakse raha tagasi, kui inimene on saanud hüvitist alusetult ehk tal puudus selleks õigus. Ühes aastas tehakse keskmiselt pooltuhat ajutise töövõimetuse hüvitistega seotud tagasinõuet.
2022. aastal esitas Tervisekassa inimestele alusetult makstud hüvitiste eest 584 tagasinõuet 112 348 euro väärtuses. Samal põhjusel tehti ka 39 nõuet tööandjatele 11 880 euro eest ja 51 nõuet raviasutustele 81 123 euro eest. Kokku nõuti aluselt makstud töövõimetushüvitisi tagasi 674 korral 205 351 euro eest.
Tervisekassa järelevalve osakonna juhataja Jelena Konti sõnul on tagasinõuded kõige enam tingitud valeandmete esitamisest, näiteks valesti märgitud töövabastuse periood, tegelikkusest suuremaks deklareeritud maksud, haiguslehe ajal tööl käimine või puhkusel viibimine.
„Tavaline on ka olukord, kus ettevõte deklareerib töötaja eest sotsiaalmaksu, aga tegelikkuses ei maksa seda hiljem maksuametile ära. Samal ajal on töötaja haiguslehel ja saab selle eest meilt hüvitist. Kui maksuamet tuvastab, et sotsiaalmaksu tegelikkuses ei maksta ning parandab andmed, on ka meil alus haigusraha tagasinõudmiseks,“ selgitas Kont.
Samuti ei tohi tööandja haiguslehel olevale inimesele samaaegselt maksta sotsiaalmaksuga maksustava tulu nagu näiteks palka, ka see on alus tagasinõudeks.
„Töövõimetushüvitist maksab Tervisekassa inimestele, kel samal ajal jääb sissetulek haiguse ajal saamata. Hüvitis pole mõeldud selleks, et tavapärasest kuupalgast rohkem teenida,“ manitses Kont.
On ka juhtumeid, kus Tervisekassa küsib inimesele makstud haigusraha tagasi tööandjalt, kes on teinud töötamise registris töötamise lõpetamise kande tagasiulatuvalt, rikkudes oma kohustust töötamise registris registreerida töötamise lõpetamine seaduses sätestatud tähtaja jooksul. Hüvitise maksmise hetkel ei teadnud Tervisekassa, et inimesel ei olnud kogu haiguslehe vältel kehtivat töösuhet ja seega puudus õigus hüvitisele.
„Aeg-ajalt leiavad aset ka juhtumid, kus inimesel ei ole õigust hüvitisele, kuna vigastus või haigestumine on tingitud joobeseisundist, mille arst on tuvastanud. Samuti kaotab inimene õiguse hüvitisele juhul, kui ta ei ilmu mõjuva põhjuseta arsti vastuvõtule või eirab teadlikult arsti määratud ravi,“ nentis Kont. Sel põhjusel keeldus Tervisekassa mullu enam kui 4400 korral inimestele töövõimetuse hüvitise maksmisest osaliselt või täies ulatuses.
Ette tuleb ka olukordi, kus Tervisekassa küsib raha tagasi hoopis raviasutuselt, kelle arst on põhjendamatult väljastanud haiguslehe. Seda juhul, kui Tervisekassa kontroll seda tõestab ja on selle alusel maksnud inimesele hüvitist.
„Alusetult makstud töövõimetushüvitise eest raha tagasi nõudmine on lisaks meie kohustusele ka põhimõtte küsimus, sest inimeste raviks mõeldud raha välja pettes kannatavad need, kes selle raha eest võiks tegelikult ravi saada,“ lisas ta.


Michal peab poliitikute osalusi ettevõtetes märgiks usaldusest Eesti vastu   Paljud äsja ametisse astunud valitsuse liikmed on aktiivsed ka ettevõtluses ja investeerimises, näiteks on kliimaminister Kristen Michali ettevõtte omanduses mitme panga ja ka Merko Ehituse aktsiaid. Michali sõnul on tema osalused nii väiksed, et korruptsiooniriski pole ning sellised investeeringud Eesti ettevõtlusesse näitavad usaldust oma riigi majanduse tuleviku vastu.   Kristen Michalile kuulub 2013. aastal asutatud Rohelised Torud OÜ, mille kaudu on ta raha paigutanud Merko Ehituse, LHV Groupi, Coop Panga ja Enefit Greeni aktsiatesse. 2021. aasta aruanne näitab, et Rohelised Torud sai toona üle 56 000 euro puhaskasumit ja ettevõtte varade väärtus küündis ligi 156 000 euroni. Lisaks on Michalil osalus veebiportaalide tegevusele keskendunud Ühendatud Kanalid OÜ-s, kuid ettevõttel, mille juhatuse liige on Reformierakonna kunagine peasekretär, nüüdseks poliitikast lahkunud Martin Kukk, ei ole viimasel ajal aktiivset äritegevust olnud. Michal ütles ERR-ile, et korruptsioonivastase seaduse kohaselt võib teha toiminguid ja otsuseid, kui osalus on alla kümne protsendi - siis ei ole tegemist ettevõttega seotud isikuga. "Minu osalused ettevõtetes on mikroskoopilised ja see piir ei paista selle eluaja jooksul kätte tulevat, aga ma ei kaota lootust. Kui peaks siiski tekkima mis tahes otsuse puhul kõhklusi, küsin pädevatelt ametiisikutelt üle ja/või müün osalused ja/või taandan selle otsuse tegemiselt, see on loogiline iga otsustaja puhul," sõnas Michal. Ta lisas, et soovitab siiski Eesti inimestel ja eriti otsustajatel investeerida kohalikku majandusse ning börsil kaubeldavad aktsiad on selleks head. "Otsustajate puhul sellised investeeringud Eesti ettevõtlusesse näitavad usaldust oma riigi majanduse tuleviku ja laiemalt ärikeskonna suhtes," ütles kliimaminister.    					Toimetaja:  Karin Koppel


Läänes Venemaad enam ei kardetaNad aduvad, et neile saab osaks kaotus, kirjutab Berliinis elav Vene sotsioloog Igor Eidman.Eidman leiab (Gazeta 17.04), et «Putini kokk» Jevgeni Prigožin väljendab oma isandate sõnumit Läänele: leppige külmutatud konfliktiga või Venemaa muutub veel fašistlikumaks. Aga... terroristidega läbi ei räägita!
Nad aduvad, et neile saab osaks kaotus.
Venemaa võimuladvik mõistab, et kaotab sõja ja tahab selle ajutiselt külmutada. Isegi terrorist Prigožin kirjutab sellest. Ehkki tema artikkel kannab pealkirja «Vaid aus lahing: ei mingisugust kauplemist», on see pühendatud justnimelt taolise kauplemise võimaluste otsingutele Läänega. Venemaa poolne tingimus on konflikti külmutamine praegust vaenupooli lahutavat liini pidi, mis võimaldaks vallutatud alad «äraseedida».
Prigožin kirjutab: «Täna on võimu ja ühiskonna tarvis tervikuna vaja panna sõjalisele erioperatsioonile rasvane punkt. Ideaalne variant oleks kuulutada sõjaline erioperatsioon lõppenuks, teatada kõigile, et Venemaa on oma planeeritud eesmärgi saavutanud… Siis jääb üle vaid üks: kinnitada kindlalt kanda aladel, mis on juba olemas».
On võimalik, et Prigožin sai tellimuse taoliseks «lekituseks» presidendi administratsioonilt – muidu poleks tal ju selleks meelekindlust jagunud. Sama oleks soovinud ka Putin ise, ent moel, et ettepanek konflikti külmutamiseks oleks talle tulnud USA ja Euroopa Liidu poolt.
Kreml pöördub Prigožini suu läbi Lääne poole: laske meil sõda lõpetada ja äraahmata see, mille oleme juba äraahmanud, aga kui te ei lase seda teha ja lubate Ukrainal pealetungi alustada, tuleb see teile endile kahjuks – Venemaa militariseerub veel enam, muutub veel fašistlikumaks; mõõdukate bürokraatide asemel tulevad võimule minu, Prigožini, taolised, kes hakkavad teiega kuni viimse venelaseni sõdima. Venemaa võimud püüavad kauplemist oma tavapärasel kriminaalsel moel saavutada šantaaži kaudu,
Samas on juhtunud see, et keegi neid naeruväärseid väljapressijaid enam ei karda ja kauplema nendega ei hakata, Nad lihtsalt lömastatakse.
Tõlkinud Teet Korsten


Riigikogu alatised komisjonid valisid endale juhidPea kõik Riigikogu alatised komisjonid valisid tänastel istungitel endile esimehe ja aseesimehe. Ainsana on juhid valimata Euroopa Liidu asjade komisjonis.
 Keskkonnakomisjoni esimees on Tarmo Tamm (E200) ja aseesimees Andres Metsoja (Isamaa). Komisjoni kuuluvad Yoko Alender, Mait Klaassen, Hanah Lahe (kõik RE), Tiit Maran (SDE), Tõnis Mölder (KE), Pärtel-Peeter Pere (RE) ja Evelin Poolamets (EKRE).
Kultuurikomisjoni esimees on Heljo Pikhof (SDE) ja aseesimees Tõnis Lukas (Isamaa). Komisjoni kuuluvad Vadim Belobrovtsev (SDE), Helle-Moonika Helme, Mart Helme (mõlemad EKRE), Ester Karuse (KE), Liina Kersna, Signe Kivi, Margit Sutrop (kõik RE), Kadri Tali ja Tanel Tein (mõlemad E200).
Maaelukomisjoni esimees on Urmas Kruuse (RE) ja aseesimees Rene Kokk (EKRE). Komisjoni kuuluvad Arvo Aller (EKRE), Aleksei Jevgrafov, Juku-Kalle Raid (mõlemad E200), Maido Ruusmann ja Andrus Seeme (mõlemad RE).
Majanduskomisjoni esimees on Priit Lomp (SDE) ja aseesimees Lauri Laats (KE). Komisjoni kuuluvad Rain Epler (EKRE), Mario Kadastik, Siim Kallas, Erkki Keldo (kõik RE), Mart Maastik (Isamaa), Andres Sutt (RE) ja Toomas Uibo (E200).
Põhiseaduskomisjoni esimees on Igor Taro (E200) ja aseesimees Jaak Valge (EKRE). Komisjoni kuuluvad Anti Allas (SDE), Ants Frosch (EKRE), Andrei Korobeinik (KE), Katrin Kuusemäe (RE), Helir-Valdor Seeder (Isamaa), Pipi-Liis Siemann, Timo Suslov, Urve Tiidus (kõik RE) ja Aleksandr Tšaplõgin (KE).
Rahanduskomisjoni esimees on Annely Akkermann (RE) ja aseesimees Jaak Aab (KE). Komisjoni kuuluvad Martin Helme (EKRE), Aivar Kokk (Isamaa), Maris Lauri, Jürgen Ligi (mõlemad RE), Jevgeni Ossinovski (SDE), Siim Pohlak (EKRE), Marek Reinaas (E200), Kersti Sarapuu (KE), Aivar Sõerd (RE) ja Hendrik Johannes Terras (E200).
Riigikaitsekomisjoni esimees on Kalev Stoicescu (E200) ja aseesimees Leo Kunnas (EKRE). Komisjoni kuuluvad Enn Eesmaa (KE), Raimond Kaljulaid (SDE), Meelis Kiili, Ants Laaneots (mõlemad RE), Alar Laneman (EKRE), Priit Sibul (Isamaa), Peeter Tali (E200) ja Kristo Enn Vaga (RE).
Sotsiaalkomisjoni esimees on Õnne Pillak (RE) ja aseesimees Riina Solman (Isamaa). Komisjoni kuuluvad Kalle Grünthal (EKRE), Andre Hanimägi (KE), Karmen Joller (RE), Tanel Kiik (KE), Helmen Kütt (SDE), Irja Lutsar (E200), Eero Merilind ja Kristina Šmigun-Vähi (mõlemad RE).
Väliskomisjoni esimees on Marko Mihkelson (RE) ja aseesimees Henn Põlluaas (EKRE). Komisjoni kuuluvad Maria Jufereva-Skuratovski (KE), Eerik-Niiles Kross (RE), Johanna-Maria Lehtme (E200), Anti Poolamets (EKRE), Reili Rand (SDE), Urmas Reinsalu (Isamaa) ja Luisa Rõivas (RE).
Õiguskomisjoni esimees on Eduard Odinets (SDE) ja aseesimees Anastassia Kovalenko-Kõlvart (KE). Komisjoni kuuluvad Anti Haugas (RE), Jaanus Karilaid (KE), Kert Kingo (EKRE), Liisa-Ly Pakosta (E200), Mati Raidma, Valdo Randpere, Vilja Toomast (kõik RE) ja Varro Vooglaid (EKRE).
Ainsana on riigikogu alatistest komisjonidest juhid valimata veel Euroopa Liidu asjade komisjonis. Koalitsioonilepingu järgi peaks komisjoni esimehe koht kuuluma erakonnale Eesti 200. Selle koha peaks saama Liisa-Ly Pakosta.
Kolmele erikomisjonile - korruptsioonivastasele erikomisjonile, riigieelarve kontrolli erikomisjonile, julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonile - on esimehed ja aseesimehed samuti kinnitamata. Koalitsioonilepingu järgi kuulub julgeolekuasutuste järelevalve komisjoni esimehe koht Reformierakonnale, samuti on Reformierakonnale leppe järgi mõeldud korruptsioonivastase erikomisjoni aseesimehe ja riigieelarve kontrolli aseesimehe kohad.


Kavalad netipetturid esinevad politseinikenaVõrumaa Teataja ajakirjaniku töömeili postkasti ilmus möödunud nädalal vägagi uhke disainiga õngitsuskiri. Seekord olid rahamaiad petuskeemitajad kasutanud efektset keelumärki ning saatjaks märkinud justkui politsei enda.


Kehtna valla suhtes on esitatud korruptsioonikahtlusRahandusministeerium on algatanud Kehtna valla haljasalade hooldushanke suhtes järelevalvemenetluse. Korruptsioonikahtlus puudutab tõsiasja, et ühe hanke osa võitjaks tunnistati valla juristile kuuluv ettevõte.Kehtna vald korraldas aastateks 2023-2025 valla haljasalade hoolduse hanke, mille pakkumuste esitamise tähtaeg oli 31. jaanuar. Vallavalitsuse veebruarikuu korraldusega tunnistati Kaerepere piirkonna haljasalade hooldamises hanke võitjaks ettevõte Andiamo OÜ. Raplamaa Sõnumite toimetusele laekus vihje, et firma on loodud spetsiaalselt hanke korraldamise ajal ning kuulub vallavalitsuse juristile Andi Liblikmanile. Vallavalitsusele on konkureeriv ettevõte esitanud väide ning tühistamisnõude.Krediidiinfo andmetel alustas Andiamo OÜ tegutsemist tõepoolest selle aasta jaanuaris ning kuulub ainuisikuliselt Andi Liblikmanile. Riigihangete Registri kohaselt osales Kaerepere piirkonna hankeosas kuus ettevõtet. Üks neist, Vikingworks OÜ (esindaja Märt Saanküll) esitas vallavalitsusele väide ja tühistamisnõude. Selgituses toob ta välja, et hanke võitnud ettevõtte omanikul ehk Liblikmanil oli tulenevalt ametist ligipääs valla dokumentidele ja nende koostamisele, muuhulgas võimalus neid endale kasulikult suunata. Väide esitaja hinnangul viitab see huvide konfliktile ning korruptsioonikahtlusele.Ettevõtte esindaja on seisukohal, et vald ei ole hanke korraldamisel tegutsenud läbipaistvalt, ja lisab, et kui valla ametnik on tegelenud hanke ettevalmistamisega ja osalenud hanke korraldamisel, siis selle ametniku poolt hanke toimumise ajal spetsiifiliselt hankes osalemiseks loodud ettevõte ei tohiks hankes osaleda.„Eesti vabariigis on lubatud tegeleda ettevõtlusega, sh osaleda hangetel etteantud seadusi järgides kõigil sõltumata sellest, kas tegemist on juristi, traktoristi, volikogu liikme või kooli direktoriga," kommenteeris teemat Kehtna vallavanem Tanel Viks. Samas nentis ta, et protsessi telge jälgides on kaks momenti, kus võib tekkida korruptsioonirisk. Esimene neist hanke ettevalmistamisel, kui luuakse põhjendamata kitsendusi kellegi kasuks või üks pakkujatest saab eelinfot, mis annaks talle eelise teiste pakkujate suhtes. Kehtna niitmishanke protsessis pole aga vallavanema sõnul kellegi suhtes eelist loodud, ülejäänud hankeprotsess on Riigihangete Keskuse keskkonnas kõikidele pakkujatele avalik," lisas ta.Teise korruptsiooniriski momendina toob vallavanem pakkumiste esitamisel välja selle, kui üks pakkuja saaks varem teada konkurentide hinna ja seda infot omades teeks soodsama pakkumise. „Risk on aga teoreetiline, kuna tegelikult Riigihangete Keskuse keskkonnas sellist võimalust ei eksisteeri, ehk ka siin ei ole Kehtna niitmishanke osas mingit teemat," täpsustas vallavanem.Viksi sõnul peab paika, et kogu protsessi üle teostab järelevalvet rahandusministeerium, kes on omakorda vallale esitanud küsimused ja saanud vastused. „Kui siiski tuleks rahandusministeeriumi poolt hankeprotsessi kohta ettekirjutus või märkus, siis saame sellest lähinädalatel teada." Väidet, et valla juristil on võimalus dokumente koostada, muuta ja endale kasulikult suunata, ütleb vallavanem, et see jutt on järjekordne „Kehtna FM“ mida levitavad kodanikud, kellel puudub arusaamine asjade tegelikust olemusest ning see info on vildakas. „Aga see pole esimene kord ja ilmselt saame FM-i uudiseid ka tulevikus kuulda."Rahandusministeeriumi kommunikatsiooniosakonna peaspetsialist Geili Fleinmaa ütles vaid nii palju, et Kehtna valla haljasalade hooldushanke üle on tõepoolest algatatud järelevalvemenetlus, mis on hetkel veel pooleli. Üks Kehtna vallavolikogu liikmetest teadis vihjata, et lahendus kogu loole võib tulla juba sellel nädalal.Mariliis Vest


Kellest võiks saada järgmine Läti president? Levitsi võimalused paistavad üha tuhmimadPole välistatud, et viimasel hetkel võib mõni parlamendierakond ka n-ö musta hobuse üles seada.Mai viimasel päeval valib Läti seim riigile uut presidenti. Kandidaadid seatakse üles enne seda, ajavahemikus 9.-13. mai. Praegu valitseb riigis patiseis: ametlikult on oma kandideerimist kinnitanud üksnes ärimees, partei Ühendnimekiri asutaja Uldis Pīlens. Läti senist presidenti Egils Levitsit peetakse de facto samuti kandidaadiks, ehkki tema kandidatuuri pole ametlikult üles seatud.Kummalgi neist ei ole kogu koalitsiooni toetust. Uus Ühtsus - valitsev partei - on avaldanud toetust praegusele presidendile, samal ajal kui Ühendnimekiri seisab loomulikult oma asutaja ja kandidaadi eest.Lätlased pole rahulSeimi suurim erakond Uus Ühtsus ei kavatsegi enda kandidaati esitada. Fraktsioon on seisukohal, et järgmise presidendi prioriteet peaks olema mõista riikliku julgeolekuga seotud sõlmküsimusi, ja Levits vastab sellele tingimusele. Levitsil on Läti venemeelsete jõudude kohta selge seisukoht. Lisaks on ta tugev NATO toetaja ning poliitikaeksperdid rõhutavad tema kogemusi ja panust riigi julgeolekupoliitikasse.Samuti mängis Levits valitsuse moodustamise ajal suurt rolli siis, kui Uus Ühtsus suutis parlamendis säilitada kõigest kaheksa kohta. (2013. aastal oli Lätis ainult kaks võimalikku tulemust: kas populistlikult juhitud valitsus või valitsus, mida juhtis erakond, kes kaotas eelmised valimised. Levits otsustas anda peaministrikoha Krišjänis Karinšile.) Hilisematel aastatel on Levits olnud Karinši juhitud võimuliidule samamoodi oluline tugipunkt.Riia lossi praeguse peremehe teine tähtis toetaja on Rahvusliit, kes esitas Levitsi oma kandidaadiks ka eelmistel ja üle-eelmistel valimistel. Kuigi Levits ei ole oma kandidatuuri kinnitanud, on ta hakanud meediaga rohkem suhtlema ja tema kavatsused paistavad ilmsed. Ent see ei muuda ühiskonnas valitsevat presidendi üldist kehva kuvandit.Opositsiooni vaadeOlgugi et Levits on olnud Lätit rahvusvaheliselt esindades edukas ja aktiivne, on presidendi populaarsus nelja aasta jooksul vähenenud kõigi aegade madalaimale tasemele: üksnes 20% Läti elanikke suhtub tema ametiaega hästi. Presidendi toetust on õõnestanud nii tema vastuolulised avaldused koroonapandeemia kontekstis kui ka teravad avaldused Karinši koalitsioonipartnerite vastu.Ärimees Uldis Pīlensit, kes suutis Ühendnimekirja loomisega liita kolm kogenud poliitilist jõudu (Läti Rohelise Partei, Läti Regioonide Liidu ja Liepäja Partei) ning lõhestada Roheliste ja Talurahva Liitu, peetakse valimistel halliks kardinaliks. Ühelt poolt on ta ettevõtjana harjunud rahvusvahelises keskkonnas tegutsema ja on seega kaudselt kogenud ka rahvusvahelises diplomaatias.Teisalt tekitavad muret tema poliitilised ambitsioonid. Võimaliku presidendina on ta enda prioriteediks seadnud sise- ja välisjulgeoleku, majanduse ja regionaalarengu - küsimused, mida ta võiks käsitleda pigem peaministri, mitte presidendina.Seega võib määravaks saada hoopis opositsiooni toetus. Seimis esindatud suurim opositsioonijõud - Roheliste ja Talurahva Liit - ei ole oma kandidaati veel nimetanud.Progressiivsed panevad enda sõnul rõhku riigisisesele esindatusele. Erakond on juhtinud tähelepanu sellele, et järgmine president peaks pälvima rahva hulgas suuremat toetust. Samuti on nad esile tõstnud õigusriigi põhimõtete järgimist, seda nii korruptsioonivastases võitluses kui ka perekonnavõrdsuse puhul. See tähendab, et kandidaadi vaated kooseluseadusele võivad saada otsustavaks ja konservatiivsele Pīlensile oleks see takistuseks.Samamoodi soovivad Progessiivsed, et järgmine president mõistaks majanduse kestliku arengu ja senise välispoliitilise kursi hoidmise vajalikkust. Erakond rõhutab, et nende prioriteet on seada üles omaenda kandidaat. Praeguste teadmiste põhjal võiks selleks olla Läti konstitutsioonikohtu endine esimees Sanita Osipova.Nn Kariņši-Levitsi režiim Seimis esindatud populistlikud jõud - endise oligarhi Ainärs Šlesersi partei Läti Esimesena ja Kremli-meelsed populistid Stabiilsuse Eest! - on enda sõnul pühendunud ühiskonna lõhestamise ärahoidmisele, ehkki samal ajal panustavad nad nn Karinši-Levitsi režiimi avalikule materdamisele. „Me ei taha, et inimesed peaksid Karinši ja Levitsi valitsemise all veel kolm ja pool aastat kannatama. Töötame selle nimel, et nad võimult kukutada,“ ütles Šlesers. Levitsi sõnul ei tahagi ta populistide ja venemeelsete jõudude hääli, Pīlensi jaoks poleks see probleem.Praegu võiks parima stsenaariumi korral saada Levits 49 häält (Läti seimis on 100 kohta - toim). Pīlens on korduvalt rõhutanud, et kõik Ühendnimekirja liikmed on palunud tal kandideerida. Kuid tuleb toonitada, et presidendihääletus on salajane, samuti võib määravaks saada Roheliste ja Talurahva Liidu ning Ühendnimekirja vastasseis.Läti presidendivalimiste ajaloolises vaates ei saa siiski välistada ka n-ö musta hobuse esile kerkimist. Üks selline võiks olla kauaaegne diplomaat Baiba Braže, kes on praegu NATO asepeasekretär, ehkki ta on teatanud, et toetab Levitsi jätkamist.Teine viimase hetke kandidaat võiks olla Uue Ühtsuse esimees, endine peaminister Valdis Dombrovskis, kes on praegu Euroopa Komisjoni kaubandusvolinik. Uus Ühtsus peab igal juhul tegema õige Pīlensi-vastase valiku, kusjuures see võib hiljem määrata ka nende enda valitsuses jätkamise. Levitsi jätkamise võimalused tunduvad aga üha tuhmimad. "Järgmine president peaks pälvima rahva hulgas suuremat toetust.""Presidendi populaarsus on nelja aasta jooksul vähenenud kõigi aegade madalaimale tasemele: üksnes 20% Läti elanikke suhtub tema ametiaega hästi."TOETUSKrauze: Levitsi toetamine on välistatudOpositsioonierakonna Roheliste ja Talurahva Liit (ZZS) esimees Armands Krauze teatas eile, et ametis oleva presidendi Egils Levitsi toetamine on nende jaoks „kategooriliselt ja täiesti ühemõtteliselt välistatud“. ZZS-il on seimis 16 kohta.Krauze sõnul hindab erakond kõrgelt seda, et Levits toetab Ukrainat, ning tema suhtumist NATO-sse ja Läti julgeolekusse. Ent samal ajal on ZZS-il teistes küsimustes presidendiga suuri erimeelsusi. „Näiteks eelmise valitsuse ajal vastu võetud haldusreform,“ märkis Krauze. Samuti ei ole ZZS rahul sellega, et Levits toetab riigiametnike palkade tõstmist. „Ta on suurendanud Läti ühiskonnas juba niigi eksisteerivat lõhet,“ ütles Krauze. ZZS-i esimees tõi esile selle, et president Levitsi toetus on rahva seas väike. Samuti pole Levits tema arvates oma sõnades ja tegudes neutraalne, sest liigitab parlamenti valitud poliitilised jõud headeks ja halbadeks. Levits ütles pärast eelmisi parlamendivalimisi, et seimi pääses neli demokraatlikku erakonda. Presidenti kritiseerinud ZZS nende hulka ei kuulunud.Läti president Egils Levits 13. aprillil Portugalis. Ehkki rahvusvaheliselt on Levits teinud head tööd, toetab teda kõigest viiendik lätlasi.Roberts Rasums RIIA


Rapla valla endise juristi pettused tulid päevavalgele11. aprillil võttis Pärnu maakohus vastu otsuse, millega mõisteti Rapla valla endine jurist Kaire Sädemets süüdi omastamises ja dokumentide võltsimises. Paari aastaga pettis Sädemets Rapla valla inimestelt välja üle 20 000 euro.
Raplamaa Sõnumid on selle juristi tegemisi leheveergudel kajastanud kahel korral, aastatel 2019 ja 2020. Seda küll teisest vaatevinklist, kuid ebaeetiline käitumine on olnud lugude võtmesõna. Rapla vald kaebas ajalehe toona pressinõukogusse ning saadi võit. Möödunud nädalal tulid aga avalikkuse ette paljud teised Sädemetsa kuriteod. Nimelt oli ta Rapla valla poolt


Rahandusministeerium uurib Kehtna vallas läbi viidud hanke seaduspärasustRahandusministeerium on algatanud Kehtna valla haljasalade hooldushanke suhtes järelevalvemenetluse. Kahtlus puudutab tõsiasja, et ühe hanke osa võitjaks tunnistati valla juristile kuuluv ettevõte.
Kehtna vald korraldas aastateks 2023-2025 valla haljasalade hoolduse hanke, mille pakkumuste esitamise tähtaeg oli 31. jaanuar. Vallavalitsuse veebruarikuu korraldusega tunnistati Kaerepere piirkonna haljasalade hooldamises hanke võitjaks ettevõte Andiamo OÜ. Raplamaa Sõnumite toimetusele laekus vihje, et firma on loodud spetsiaalselt hanke korraldamise ajal ning kuulub vallavalitsuse juristile Andi Liblikmanile. Vallavalitsusele on konkureeriv ettevõte esitanud vaide ning tühistamisnõude.


Raha läinud, tõukeratast poleLääne-Virumaal pöördus politseisse 26-aastane naine, kellelt oli raha välja petetud. Naine oli Facebook Marketplace'i kaudu soovinud osta elektrilist tõukeratast.Kannatanu kandis kelmide pangakontole kauba maksumuse ja saatekulu summa, kuid kaupa kätte ei saanud.Tekitatud kahju on 290 eurot. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.(VT)


Vaheri distsiplinaarjuurdlus peab valmima juuniksSiseminister on alustanud kelmusele kaasaaitamise kahtluse saanud politseijuhi Elmar Vaheri suhtes distsiplinaarjuurdlust, mille kokkuvõte peab olema valmis hiljemalt juuni lõpuks.Kaitsepolitsei on esitanud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019 aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses oli juba aasta aega töötanud. Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna mullu mais pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensioni. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Siseminister Lauri Läänemets on Vaheri distsiplinaarmenetluseks moodustanud komisjoni, kellel tuleb esitada menetluse kokkuvõte siseministrile hiljemalt tänavu aasta 30. juuniks. SIIM RANDLA


JuhtusVargad lahkusid ratastel17. aprillil teatati, et Tartus Vaksali tänava maja eest on varastatud naiste linnaratas Bottecchia. Kahju on 449 eurot.Tartus Jalaka tänaval varastati pesukuivatuspuu külge lukustatud sinine jalgratas Giant Escape Disc 3, kahju 600 eurot.Tartus Anne tänava kortermaja trepikojast varastati aga radiaatori külge lukustatud elektriline tõukeratas Joyride. Kahju on 800 eurot.Politsei palub abiÖöl vastu 17. aprilli kella 23—2 vahel said Tartus Ropka 24 juures kahjustada sõidutee ääres parkinud sõiduauto Mercedes-Benz ja kaubik Renault Trafic.Avarii põhjustanud sõidukijuht lahkus sündmuskohalt. Avarii põhjustajal ja juhtumit pealt näinud inimestel palutakse võtta politseiga ühendust tel 730 8814 või e-kirjaga louna.ate@list.politsei.ee.Pidu lõppes löömisega15. aprilli varahommikul löödi Tartus Ülikooli tänava meelelahutusasutuses 27-aastast meest. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.Pettuse ohver kaotas palju rahaPolitseisse pöördus inimene, kes langes detsembrist märtsini veebikeskkonnas pettuse ohvriks ning kaotas kokku 36 797 eurot.Juhtumi uurimiseks on alustatud kriminaalmenetlust.Ropka tänaval avarii teinud juht lahkus sündmuskohalt. PPA


Elmar Vaheri suhtes alustatud distsiplinaarjuurdlus peab valmima juuniksSiseminister on alustanud kelmusele kaasaaitamise kahtluse saanud politseijuht Elmar Vaheri suhtes distsiplinaarjuurdlust, mille kokkuvõte peab hiljemalt olema valmis juuni lõpuks.
Kaitsepolitsei on esitanud kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega. Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna mullu mais pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse.
Siseminister Lauri Läänemets on moodustanud politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaheri suhtes distsiplinaarmenetluse läbiviimiseks komisjoni, mille juhiks on määratud personalipoliitika osakonna õigusnõunik Ingrid Puurvee. Komisjonil tuleb esitada distsiplinaarmenetluse läbiviimise kokkuvõte siseministrile hiljemalt tänavu aasta 30. juuniks.


Sõja ülevaade: 420. päev – vene pool jätkab edenemistLõunaeestlane jätkab sõjanduse asjatundja Toomas Piirmanni ülevaatega sündmuste kohta Ukraina sõjas.
Ukraina 19. aprill 2023:
pingeline olukord mitmel rindelõigul jätkub ja pisu jätkab vene pool edenemist, uudiseid venemaalt (halvenev eelarve seis, kasvav tsensuur jne), USA tegevus Hiina suunal, Saudi Araabia ja Araabia Ühendemiraatid on muutunud suurimateks vene nafta ostjateks…
Eile öösel väiksem (vist 7 Iraani drooni) rünnak lõunapoolsematele Ukraina linnadele tehti ja vähemalt 6 neist alla lasti. Suurematest tabamustest info puudus. Võimalik, et pisu testiti Ukraina õhutõrje paiknemist ja võimekust (see järjest paraneb), sestap suurema rünnaku ootel. Piiriäärsete Ukraina külade tavaline pommitamispäev ja ikka Harkivi oblastis tihedamalt. vene pool kurtis, et neilgi miskit pihta sai ja üks objekt olla vene sõjakomissariaat, mis kahjustusi sai.
putini visiidiga „rinde lähedale” pisu segased lood. kreml väidab, et käis 17. ja 18. aprillil aga ühes nüüdseks kustutatud videolõigus olla putin öelnud, et peatselt saabuvad vene lihavõttepühad. Kohtus ta vene kõrgemate sõjaväejuhtidega ja pisu kummaline, et kohal polnud sealset kõrgemat juhti gerassimovi ning saatjaks šoigut. Kipub arvama, et miskit käärib rohkem. Kui putini kaugus rindejoonest oli 130 km, siis eile käis Zelenski rindelinnas Avdiivka…
Kupiansk-Kreminna: vene poole rünnakute arv tervel rindejoonel kasvas. Küll on veel tegu pigem kompimistega nii rinde põhja kui lõunaosas. Kreminnast lõunas asuvas metsalaalas olla vene pool siiski pisu oma possasid (mõnisada meetrit) lääne poole lükanud. Kaudtuld palju ja seda põhiliselt vene poolelt.
Siversk: tundub, et pisu vene läbimurret Bilohorivka külast lõunas tagasi löödi, aga täpset seisu seni teada pole. Uueks rünnakusuunaks sel lõigul on Spirne külast põhjapoolt üle põldude (5 km lai see ala on). Võimalik, et siingi üks kilomeeter edasi saadi ja järgmises metsaribas põlluserval end paika seati. Kaudtuld vene poolelt jagus nii Bilohorivka kui Spirne pihta. Pisu töötleb ka Ukraina ja Rubizne ning Lõssõtsanski suunal.
Bahmut: mõlemas Bahmuti ümberpiiramise harus rünnakute surve vaikselt kasvab, aga seni siin rindejoon püsib. Bahmuti linnas siiski vene pool nii põhja-, ida- kui kagusuunal kvartali või kaks vähemalt edasi liikus. Kuna tavapärase suurtükitööga pole Bahmuti piisavalt madalaks tehtud, siis juba mitmes päev pommitatakse linna u 500 kg raskuste lennukipommidega ja eks need hakkavad oma mõju avaldama. Kaudtulemoona puudust vene poolel pole ja seda jagus kuni 10 km kaugusele rindejoonest ja ikka kõigi teede ja külade pihta.
Donetsk: Avdiivka ümberpiiramise ponnistused jätkuvad ja hetkel selgitamisel, kas põhjaharus mingit vene poole edenemist oli (hetkel vaid kõlakas). Opytne juures ikka soomust kaotatakse ilma edu saavutamata. Tundub, et nii soomuse, inimressurssi ega kaudtulemoona puudust pole, sest eile suudeti paljudes kohtades rünnakuid teha Avdiivkast kuni Marinkani välja. Küll ei tuvastanud siin ühtki rindejoone muutust.
***
Lõunarinne/Herson: kaudtuleduell, mis Hersoni suunal suht võrdne. Pisu kardab vene pool ka Ukraina suuremat dessanti seal üle Dnepri…
venemaa regioonid suunduvad täie hooga eelarvekriisi, mis tuleneb möödunud aasta teisest poolest alanud ja talveks kiirenenud maksulaekumiste järsust langusest.
Rohkem kui kolmandikul vene föderatsiooni moodustavatest üksustest (33 85-st) registreeriti 2022. aasta viimastel kuudel riigikassasse laekuvate tulude langus ja viies piirkonna kogeti sissetulekute täielikku kokkuvarisemist, teatasid Gaidari instituudi eksperdid. venemaal on 21 vabariiki, 9 kraid, 46 oblastit, 3 keskalluvusega linna, 1 autonoomne oblast ja 4 autonoomset ringkonda, mis kõik on föderaalse alluvusega.
Tjumeni oblastis jäi neljandas kvartalis maksudest ilma iga teine rubla: tasud langesid 48,9%. Krasnojarski territooriumi sissetulekud langesid 39%, Murmanski oblasti – 33%, Hakassia – 32%, Kemerovo oblasti – 30%. Samad üksused, kes teatasid enamasti eelarvetulude kasvust, said ebaolulise plussi, mis osutus inflatsioonist madalamaks. Vaid 17 registreeris maksude laekumise suurenemise reaalselt (st hinnatõusust suurema summa võrra). Regionaaleelarvete peamiseks probleemide allikaks oli ettevõtluse kasumimaks, märgib Gaidari Instituudi eelarvepoliitika labori juhataja Aleksandr Derjugin: kui esimesel poolaastal kasvasid selle tasud järsult (+45%), siis aastal teisel poolel algas langus (-30%), mis kiirenes IV kvartalis 40%-ni. Aasta lõpus sai 35 vene föderatsiooni moodustavat üksust eelarvepuudujäägi, mida aga kompenseeris „ülejääk” ülejäänud 50 piirkonnas. Selle tulemusena vähenes koondeelarve väikeseks ülejäägiks – 50,6 miljardi rubla võrra ehk 0,3% kogutuludest. venemaa suurimate ettevõtete vastu suunatud sanktsioonid tabasid regionaalseid eelarveid, lõigates metallurgid, söekaevandajad ja puidutöötlemise välisturgudelt ära. Arvestades, et muude maksude laekumise suurendamiseks ei ole väljavaateid, on 2023. aastal „enamiku piirkondade eelarved tasakaalust väljas”, hoiatab Derjugin. Selle vältimiseks on vaja täiendavat abi moskvast, usub ta. Kuid föderaaleelarves pole peaaegu üldse lisaraha: jaanuaris-märtsis kukkusid selle nafta- ja gaasitulud 45% ja kogutulud 21%, mis jättis 2,4 triljoni rubla suuruse „augu”.
Püüdes raha leida, kehtestasid võimud suurfirmadelt 300 miljardi rubla „vabatahtliku-kohustusliku” sissenõudmise, alustasid riikliku rikkuse fondi jüaani müümist ning esitasid ka ettevõtetele rekordilised maksunõuded – 686 miljardi rubla ulatuses. Kuid need on vaid ajutised „plaastrid” – lähiaastatel on „väga tõenäoline stsenaarium” ettevõtete sektori maksude tõstmine, hoiatasid Alfa-Banki analüütikud varem.
venemaa riigiduuma kiitis 18. aprillil heaks rea võimalikke põhiseadusega vastuolus olevaid muudatusi venemaa kriminaalkoodeksis, mille eesmärk on tõsta siseriiklikku tsensuuri ja represseerida venemaa avalikkust. venemaa riigiduuma kiitis heaks kriminaalkoodeksi muudatused, millega tõstetakse riigireetmise eest määratud vanglakaristust 20 aastalt kuni eluaegseni ning lubatakse ära võtta venemaa kodakondsus vene sõjaväe diskrediteerimise ja ebasoovitavates valitsusvälistes organisatsioonides osalemise eest. Muudatus sätestab ka, et venemaa kodanik ei või oma kodakondsusest loobuda, kui kodanikul on täitmata kohustus riigi ees, näiteks mobilisatsioon. Need meetmed näivad rikkuvat venemaa põhiseadust, kuna artikkel 6 sätestab, et venemaa kodanikult ei või võtta ära kodakondsust ega õigust kodakondsusstaatust muuta. Riigiduuma kiitis heaks ka muudatuse, mis kriminaliseerib rahvusvaheliste organisatsioonide (kuhu Venemaa ei kuulu) või välisriikide organite nõustamise. See muudatus kriminaliseeriks ka rahvusvaheliste sõjakuritegude uurimise.
venemaa surematu polgu keskstaap teatas iga-aastase surematu polgu võidupüha marsi tühistamisest, tõenäoliselt püüdes vähendada avalikku arutelu praeguses konfliktis hukkunute üle. venemaa riigiduuma saadiku asetäitja ja surematu polgu keskstaabi kaasesimees jelena tsunajeva teatas täpsustamata julgeolekukaalutlustel 18. aprillil toimunud vene sõjas hukkunute mälestusmarsi ärajätmisest. Tsunajeva ütles, et kodanikud võivad selle asemel saata sugulaste fotod tsentraliseeritud veebiandmebaasi, et osaleda „virtuaalses rongkäigus”, mida venemaa võimud tõenäoliselt kasutavad selleks, et varjata Ukrainas hukkunud vene sõdurite arvu. Samuti kutsus tsunaeva inimesi üles jagama pilte oma surnud pereliikmetest internetis, riietel ja autodel…
USA president Joe Biden peaks enne kuu lõppu allkirjastama korralduse, mis kohustab USA korporatsioone teavitama Washingtoni uutest investeeringutest Hiina tehnoloogiaettevõtetesse ja isegi keelama mõned tehingud sellistes kriitilistes sektorites nagu mikrokiibid. Sellest teatas Politico viidates presidendi administratsiooni ametnikele.
Üks neist kinnitas väljaandele, et on juba alustanud uue määruse peamistest põhimõtetest teavitamisega tööstusliitu, näiteks Kaubanduskoda. Allika sõnul on lõplikud üksikasjad alles täpsustamisel, tõenäoliselt sisaldavad need Hiinasse investeerimise keelde.
USA on varem keelanud Hiinasse kaasaegsete mikroskeemide ja nende tootmiseks vajalike seadmete tarnimise ning rakendanud ka mitmeid sanktsioone mitmete tehnoloogiaettevõtete vastu. Eelkõige keelati 2022. aasta novembris USA-s viiel suurettevõttel, sealhulgas Huawei ja ZTE riikliku julgeoleku huvides uute telekommunikatsiooniseadmete müük. Üldiselt on piirav poliitika suunatud Hiina tehnoloogilise arengu pidurdamisele, sealhulgas kaitse valdkonnas. Ettepanek piirata USA tehnoloogiainvesteeringuid Hiinasse tuli välja eelmisel aastal ja see loodeti allkirjastada enne aasta lõppu. Kuid arutelu jätkus aastani 2023. Kongresmenid tegid ettepaneku kehtestada investeeringute järelevalve viies Hiina majandussektoris – mikrokiibid, tehisintellekt, kvantarvutid, biotehnoloogia ja puhas energia. Viimased kaks tõenäoliselt presidendi dekreeti ei kuulu, kirjutab Politico.
USA võimud on väljendanud muret Hiina suurenenud huvi pärast sõjalistel eesmärkidel kasutatava biotehnoloogia vastu. Peking võib hakata arendama bioloogilisi ja keemiarelvi, ütles Pentagoni peadirektori asetäitja Jedidiah Royal. „Eriti tekitab USA-le muret Hiina huvi biotehnoloogia ja muude valdkondade vastu, millel võib olla rahumeelne eesmärk, kuid mis võimaldavad arendada ka relvi, sealhulgas täiustatud bioloogilisi ja keemiarelvi,” ütles ta. Hiina ei avalikusta suurt osa oma kaitsetegevusest, ütles Royal. Veelgi suuremad riskid USA jaoks on Pekingi soov moderniseerida ja laiendada oma tuumapotentsiaali, ütles aseminister. Kuigi USA ei tea kindlalt, millises seisus Hiina tuumajõud on, viitavad Pekingi jõupingutused nende moderniseerimiseks suurele „kõrge elujõulisusega tuumaarsenalile”, ütles Royal. Hiina saab kasutada oma tuumarelvi väljapressimiseks enne võimalikku konflikti USA liitlaste vastu piirkonnas või selle ajal, ütles ta. Hiina kaitseministeerium keeldub samas hoidmast kontakti Pentagoniga. Royali sõnul on Peking näidanud üles „huvipuudust oluliste suhtluskanalite vastu, mis on stabiilse kaitsesuhte aluseks”. Näiteks keeldus Hiina kaitseminister pärast Hiina õhupallidega juhtunud intsidente USA kaitseministeeriumi juhiga ühendust võtmast.
Pentagon hindas eelmisel aastal Hiina tuumarelvavõimsuseks 400 lõhkepead. USA sõjaväeministeeriumi hinnangul võib see aastaks 2027 kasvada 700-ni ja 2030. aastaks kuni 1 tuhandeni. Võrdluseks, venemaa tuumaarsenalis on ligikaudu 4477 lõhkepead, USA-l aga 3708 lõhkepead.
Saudi Araabia ja Araabia Ühendemiraatide õlitootjad ostavad siseturul kasutamiseks odavamaid venemaa naftatooteid ning saadavad oma toornaftat ja naftatooteid ekspordiks kõrgema maailmaturuhinnaga, vahendab Wall Street Journal viidates nafta tippjuhtidele ja analüütikutele. Nendel riikidel on palju oma naftatooteid, nii et ainus põhjus nende venemaalt importimiseks on hindade erinevusest kasu saada, ütleb hinnaagentuuri Argus Media Lähis-Ida naftatoodete direktor Elshan Aliyev. Ta ütles, et venemaalt pärit bensiini ja diislikütust müüakse allahindlusega vastavalt 60 ja 25 dollarit tonnist, võrreldes Pärsia lahes toodetud samaväärsete toodetega.
Samas on Saudi Araabia viimase aasta jooksul oluliselt suurendanud diislikütuse eksporti Prantsusmaale ja Itaaliasse, mis varem ostsid Kpleri andmetel peamiselt venemaa kütust. venemaa „küllastab [Saudi Araabia] turgu suures osas odavamate transpordikütustega, vabastades [kohalikult toodetud] diislikütuse ekspordiks teistesse riikidesse,” ütles Kpleri analüütik Victor Katona.
Riigiettevõte Saudi Aramco teenis 2022. aastal 161 miljardit dollarit, mis oli rekordiline kasum maailma naftaettevõtete hukgas. Selle naftatoodete divisjoni kasum kasvas 27%.
Vahepeal on AÜE-st saanud suur venemaalt pärit nafta ja toodete kaubanduskeskus nii sise- kui ka välisturgudel. Alates detsembrist on Dubai Emirates National Oil vastu võtnud viis tankerit bensiini ja novembris tarniti Kpleri sõnul Abu Dhabi riiklikule naftatöötlemistehasele 700 000 barrelit Arktika toornaftat. Kuid enamasti impordivad eraettevõtted venemaa tooteid edasimüügiks Pakistani, Sri Lankale ja Ida-Aafrika riikidesse, ütles Alijev. Emiraatide ostud suurenesid eelmisel aastal enam kui kolmekordselt rekordilise 60 miljoni barrelini. Enne Ukraina sõda ei ostnud Saudi Araabia venemaalt peaaegu üldse naftat.
Kokkuvõte tugineb avalikele allikatele. Allikateks on sõdivate poolte ametlikud teated, kummagi poole blogijate sõnumid ning kolmandate osapoolte info. Loo autor üritab hoida eraldi fakti, kuuldust ja arvamust. Info kipub enamasti olema vastukäiv või seda varjatakse, sestap tugineb kokkuvõtte lisaks erinevate sõjalist olukorda kajastatavate kaartide analüüsil. Vigu juhtub ja parandused teeb järgmise päeva kokkuvõttes. Vabandused ette, et vene riiki, sellega seotud isikute ja linnade nimed on väikse tähega… ja sõna Ukraina igas võtmes suure tähega.


«See naine vääriks tegelikult rohkemgi, puhtalt selle eest, et kakskümmend aastat sind talus»Islandi menuautori Lilja Sigurðardóttiri uus romaan «Jäine päike» on pingeline krimilugu, milles järeleandmisi ei tehta.Islandi-inglise päritolu õed Áróra ja Ísafold elavad eri riikides ega suhtle omavahel, aga kui nende ema ühel päeval enam Ísafoldiga ühendust ei saa, läheb Áróra vastumeelselt tagasi Islandile õde otsima. Üsna ruttu saab Árórale selgeks, et õde ei väldigi teda, ta on hoopis jäljetult kadunud.
Áróra nõuab aru Björnilt, Ísafoldi vägivaldselt narkoärikast elukaaslaselt, ja küsitleb õe eraklikke naabreid. Selgub, et neist igaühel on põhjust vältida liigset tähelepanu, ning Áróra satub veel süngemasse intriigide ja manipulatsioonide võrku.
Olles oma õe elu vastukäivatest üksikasjadest segaduses ja Islandi suve külmavärinaid tekitavalt eredast keskööpäikesest pimestatud, püüab Áróra saada aimu Ísafoldi käikudest ja hakkab jälgima Björni. Seejuures palub ta abi politseiuurijalt Daníelilt. Aga Áróra pole ainus, kes asjade käigul silma peal hoiab ...
Loe raamatust katkendit!
***

Lilja Sigurðardóttir, «Jäine päike».
Raamat

NELJAPÄEV
«Ära mõtlegi hinnas tingima hakata nüüd, kui oleme juba summas kokku leppinud,» ütles Áróra automüüjale, kes istus suure laua taga, naaldus tooli seljatoele ja seadis end mugavalt istuma. Kui Áróra oli seda meest nädala eest kohanud, oli too olnud hoopis teistsugune: ta oli laua kohal kössitanud, sõrmitsenud mudelautosid, endal käed värisemas, ja temalt nuuksetesse lämbudes abi palunud. Mees oli kurtnud, et on peagi sunnitud magama poeruumis; kui ta ei saa teada, kuhu tema naine, kellega tal oli pooleli tuline lahutusprotsess, oli peitnud raha, mille nad olid kahekümne abieluaasta jooksul kõrvale pannud. See oli kenake summa. Polnud välistatud, et sellest moodustas väikse osa ka autopoe välisriikidest saadud tulu, millest sugugi kõik polnud maksuametis deklareeritud. Seepärast ei tahtnudki ta Briti võime asjasse segada ja oli tulnud Áróra jutule.
Áróra oli raha üles leidnud, aga nüüd, olles esialgsest kergendustundest toibunud, oli automüüja end ülbelt puhevile ajanud ja tahtis taganeda kokkuleppest, mille järgi pidi Áróra saama kümme protsenti summast, mille ta mehele üles leiab.
Mees võttis enda ees vedelevast nikotiininätsupakendist naksatusega ühe nätsu ja pistis selle suhu. Tema juuksed olid äsja lõigatud ja teksad, mida ta koos kuuega kandis, olid liiga kitsad, et olla mugavad. Polnud kahtlustki, et mees oli abikaasa maha jätnud, asendades naise, kellega oli firma üles ehitanud, uuema versiooniga. See selgitanuks naise kibedust.
«See on naeruväärselt suur protsent töö eest, mille peale teil kulus vähem kui nädal,» sõnas mees kiiresti ja raevukalt nätsu närides, nagu kõik, kes on alles hiljuti suitsetamise maha jätnud.
«See nädal tähendas seda, et pidin sõitma Šveitsi, tegema kümme tundi internetis uurimistööd ja ostma andmeid ning kõik see nõudis minult väga palju raha ja aega. Ma töötan kiiresti ja saavutan tulemusi,» ütles Áróra aeglaselt ja selgelt, et mees temast kindlasti aru saaks. «See on protsent, milles leppisime kokku, kui ma lubasin su raha üles otsida.»
«See on väljapressimine,» torises automüüja käsi kõhul ristates. «Ma ei maksa seda.»
Áróra ohkas. Seda juhtus sagedamini, kui võiks arvata. Algul on mure kadunud raha pärast nii suur, et inimene nõustub maksma suure protsendi, aga kui raha üles leitakse, hakkab klient ühtäkki mõtlema sellele, kui kallis Áróra teenus ikkagi on.
«Kümme protsenti kogu summast või kaup jääb katki.»
«Viis protsenti on sellise asja eest maksimumhind.»
«Ise teate,» vastas Áróra tõustes. «Leidke siis keegi teine oma raha jälgi ajama ja ma soovin teile sellega edu, sest sama osav, kui olen raha leidma, olen ma seda ka peitma.»
Automüüja ajas end sedamaid püsti, köhatas ja hakkas läkastama. Ta oli ilmselt nätsu alla neelanud.
«Mida põrgut te sellega öelda tahate? Te kandsite raha juba minu kontole üle.»
Mehe hääles oli kuulda nädalataguse nuuksatuse varju.
«Ma saan kõik oma pangaülekanded kahekümne nelja tunni jooksul tagasi pöörata,» vastas Áróra telefoni välja võttes, panka sisse logides ja ülekannet katkestades. «Tehtud,» ütles ta ja sammus kontorist välja.
Poesaalis puges ta läikima löödud autode vahelt läbi ja suundus ukse poole. Ta nägi läbi kontori klaasseina, kuidas mees meeleheitlikult telefoni toksis, kontrollides kahtlemata oma pangakontot, mis oli talle eelmisel õhtul palju rõõmu valmistanud.
Áróra oli juba keset parkimisplatsi, kui kuulis selja taga mehe häält.
«Okei, okei, pole probleemi,» hüüdis mees hingeldades, sest oli jooksnud läbi poesaali. «Sul on õigus. Mõistagi oli meil kokkuleppe. Minu viga.»
Áróra seisatas ja pööras ümber.
«Ma tegin teile teene, kui nõustusin maksma kogu summa teie kontole, et saaksite maksta mulle läbi oma autopoe. Aga nüüd, kui tean, et ei saa teid usaldada, võtan kõigepealt oma tasu.»
Áróra tõstis telefoni ja tema näol oli küsiv ilme. Automüüja noogutas ja tõstis nõusoleku märgiks käed.
Áróra avas pangaäpi, sellal kui müügimees seisis sealsamas ja näppis oma telefoni, tahtes ilmselgelt veenduda, et raha ikka üle tuleb.
«Tehtud,» sõnas Áróra. «Nüüd oleme tasa.» Ta lülitas ekraani välja, pistis telefoni taskusse ja ootas hetke, sest tahtis näha, mis näo automüüja tulemust nähes teeb. Ta ei pidanud ootama kuigi kaua.
«Ei!» hüüdis mees, hääles ahastus ja valu. «Me pole tasa. Siin on ainult pool. Vähem kui pool...»
«Just nii,» vastas Áróra. «Ja minul oli õpetlik näha, missugune mees te tegelikult olete. Hakkasin juba niigi teie nutulaulus kahtlema: sellest, kuidas naine oli teil lahutuse käigus naha üle kõrvade tõmmanud, võtnud maja ja kõik muud asjad, mille üle te eelmisel nädalal kiunusite. Seepärast kannan ma teise poole, mis kuulub õigusega teie naisele, tema Šveitsi pangakontole.»
«Te ei tohi seda teha!» hüüdis mees, kui Áróra talle selja pööras ja minema kõndis.
«See naine vääriks tegelikult rohkemgi, puhtalt selle eest, et kakskümmend aastat sind talus,» pomises Áróra autosse istudes.
Ta pani mootori käima ja sõitis aeglaselt parklast välja, lehvitades rõõmsalt automüüjale, kes seisis, nagu oleks ta muutunud kivikujuks. See oli üks Áróra töö häid külgi: ta sai õigust mõista oma parema äranägemise järgi.


Euroopa Komisjon tegi ettepaneku reformida pankade kriisiohjetTALLINN, 19. aprill, BNS – Euroopa Komisjon võttis vastu ettepaneku kohandada ja veelgi tugevdada Euroopa Liidus (EL) pankade kriisiohje- ja hoiusekindlustusraamistikku, keskendudes keskmise suurusega ja väiksematele pankadele.
Ettepanek annab ametiasutuste käsutusse mitmesuguseid vahendeid, et nad saaksid korraldada maksejõuetu, mis tahes suuruse ja ärimudeliga panga nõuetekohase turult väljumise, teatas Euroopa Komisjoni esindus Eestis.
Eelkõige on tänu sellele panganduskriiside korral lihtsam kasutada sektori rahastatavaid turvavõrke hoiustajate kaitsmiseks, näiteks viia nad maksejõuetust pangast üle elujõulisesse panka. Selline turvavõrkude kasutamine peab üksnes täiendama pankade sisemist kahjumikatmisvõimet.
"EL-i pangandussüsteem on heas vormis tänu reformidele, mida oleme alates finantskriisist ellu viinud. Meie pangad on nüüd tugevamad ja neil on paremad võimalused šokkidele vastu pidada. Täna [kolmapäeval – toim.] astume veel ühe sammu, et kõigi maksejõuetute pankadega saaks tegeleda tulemuslikumalt ja ühtsemalt, kui selleks peaks vajadus tekkima. Meie põhimõtted jäävad samaks: säilitada finantsstabiilsus, kaitsta maksumaksjate raha ja suurendada hoiustajate kindlustunnet. Need ettepanekud aitavad ka viia lõpule pangandusliidu – eduka majandus- ja rahaliidu nurgakivi – loomise," kommenteers asepresident Valdis Dombrovskis.
Tänu ettepanekule on hoiuste tagamise skeeme kriisiolukordades lihtsam kasutada, et kaitsta hoiustajaid kahjumi eest, et hoida ära tagajärgede ülekandumine teistesse pankadesse ning negatiivne mõju ühiskonnale ja majandusele. Tuginedes sektori rahastatavatele turvavõrkudele kaitseb ettepanek  komisjoni sõnul paremini ka maksumaksjaid, kelle raha ei ole vaja kasutada finantsstabiilsuse säilitamiseks. Hoiuste tagamise skeeme saab sel eesmärgil kasutada ainult pärast pankade sisemise kahjumikatmisvõime ammendumist ja ainult selliste pankade jaoks, mille puhul juba oli kavas kasutada kriisilahendust.
Kriisilahendus on peamine kriisiohjevahend ning kavandatavad eeskirjad võimaldavad ametiasutustel selle täielikult ära kasutada. Erinevalt likvideerimisest võib kriisilahendus olla vähem häiriv, sest kliendil jääb juurdepääs oma kontodele alles, näiteks kui ta kantakse üle teise panka. Lisaks säilivad panga kriitilise tähtsusega funktsioonid. See toob kasu majandusele ja ühiskonnale üldisemalt.
Hoiuste tagamise skeemi direktiivis on sätestatud, et tagada tuleb 100 000 eurot hoiustaja ja panga kohta. See piirmäär jääb kehtima kõigile kõlblikele EL-i hoiustajatele. Kuid ettepanekuga ühtlustatakse hoiustajate kaitse norme kogu EL-is veelgi. Uue raamistikuga laiendatakse hoiustajate kaitset avaliku sektori asutustele ning rahale, mille kliendid on hoiustanud teatavat liiki vahenditesse. Ettepanek sisaldab lisameetmeid, et ühtlasemalt kaitsta 100 000 eurot ületavaid ajutisi suuri saldosid, mis on seotud konkreetsete elusündmustega, näiteks pärand või kindlustushüvitised.
Ettepanekut hakkavad nüüd arutama Euroopa Parlament ja nõukogu.
Tallinna toimetus, +372 533 38403, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Ilmunud on Emily St. John Mandeli paeluv romaan «Klaasist hotell»Varraku sarjas «Moodne aeg» ilmus Emily St. John Mandeli romaan «Klaasist hotell», mille tõlkis eesti keelde Joanna Liivak.Vancouveri saare kõige põhjapoolsemas tipus asetseva hotelli baaridaam Vincent kohtub hotelli mõistatusliku omanikuga ning saab tema kaaslaseks, kuni selgub, et mees on ehitanud pettusel põhineva finantsskeemi, mille kokkuvarisemine hävitab paljude inimeste elu. Vincent lahkub ning leiab hiljem tööd kaubalaeval. Aastaid hiljem palgatakse üks Ponzi skeemi ohver uurima kummalist juhtumit – ühe naise jäljetut kadumist merel.

Emily St. John Mande, «Klaasist hotell».
Raamat

Emily St. John Mandel oskab taas kord luua oma romaanis lummava õhkkonna, viia lugeja luksushotellidest vanglasse või põrandaalustesse klubidesse ning rääkida meeldejäävalt ahnusest ja süütundest, armastusest ja millestki tabamatust, mida võib ka elu mõtteks nimetada. Kaks juba romaanist «Jaam Üksteist» tuntud tegelast – Miranda ja Leon – ilmuvad põgusalt ka siin.
Kanada kirjanik Emily St. John Mandel sai ülemaailmselt tuntuks oma neljanda romaaniga «Jaam Üksteist», mis pääses National Book Awardi ja PEN/Faulkneri auhinna lõppvalikusse ja mida on tõlgitud kolmekümne seitsmesse keelde. Selles kirjeldati maailma niisugusena, nagu see oli pärast nn Gruusia gripi pandeemiat, ning Mandeli kaks hilisemat raamatut on näidanud, et seal alustas ta oma maailma loomist. Selle maailma teises raamatus on samuti riivamisi juttu gripist, kuid see ei paisugi pandeemiaks ning keskseks küsimuseks on Ponzi skeem. Emily St. John Mandel elab koos abikaasa ja tütrega New Yorgis.
«21. sajandi inimene, kirev akvaariumikala: klaaseramus, büroohoones, hotellis. See on pealispind. Mis toimub selle all? Emily St. John Mandel jutustab meile trilleri varjus inimese haprusest,» ütleb kirjanik Eva Koff. «Rahakuningriigist ja tema naabrist, varjumaast. Hetkedest, mil klaas mõraneb, suhu sattunud klaasikild kriibib kurgus ning me näeme iseennast selges peeglis. Ja armastus oleks nagu ikka veel kusagil siinsamas, peaaegu võimalik.»


Alati külalislahke ArmeeniaPiruza Harutjunjan on armeenlanna, kes kolis lapsena koos vanematega Eestisse. Praegu viib Piruza Eesti elektroonilise identiteedi lahendusi teistesse riikidesse. Tema hobiks on väikeärid, mis aitavad tutvustada armeenlastele Eesti kultuuri ja vastupidi.Armeenia on koht, mis sind alati ootab. Iga kodu, iga pere eraldi, aga ka kogu maa tervikuna. Üks armeenlase peamisi tunnuseid on külalislahkus ja see laieneb kogu riigile. Külalislahkus on Armeenia kultuuri sees ja osa kasvatusest.Osa Armeeniast on ka üleliigne valu, mida armeenlased eriti välja ei näita, kuid mida saab tunda siis, kui lähed genotsiidi muuseumisse, kuhu on kogutud rahva aastasadade valu, või kui peaksid sattuma kohta, kust paistab Ararat, mis on üks Armeenia sümbolitest, kuid ei kuulu hetkel Armeeniale. Kajutud sõjastja maavärinast on üks üleliigne valu, mida tunned, kui kohal oled.Praegu on Armeenias tegemist noore demokraatiaga ehk siis revolutsioon toimus viis aastat tagasi. Võime hetkel öelda, et riigis ei ole korruptsiooni ja seda kõike, mis kaasnes autoritaarse režiimiga rohkem kui 25 aastat enne seda. Samas ei ole demokraatia mehhanismid veel välja kujunenud ja inimesed uue olukorraga harjunud. Loodan, et Armeenia on 20 aasta pärast maa, kus demokraatia on inimestel veres, kus riigiametnikud on tugevad professionaalid, mitte ainult entusiastid, kes tahavad riiki muuta. Loodan, et Armeenia on 20 aasta pärast võtnud selge suuna lääne poole. Praegu on keeruline olukord, kus sõjas olev riik soovib balansseerida eri võimude vahel. Siiani on see õnnestunud, aga see ei ole jätkusuutlik.Kuidas mõjutab Mägi-Karabahhi konflikt tavaelu?Konflikt ja selle diplomaatiline lahendus venis nii pikaks, et tavaline armeenlane, kes pole kunagi Mägi-Karabahhis käinud, oma igapäevaelus enam ei teadvusta, kui oluline on konflikti lõplik lahendus. Kui Aserbaidžaan 2020. aastal sõda alustas, läksid sinna noored, kes olid 19-20-aastased. Põlvkond, kes pole sõda kogenud, esimene n-ö vaba põlvkond. Hukkunute arv on ligi 5000. Sõda on tulnud juba Armeenia piirile, konflikt ei ole endiselt lahendatud.See konflikt mõjutab igat armeenlast - kes otsustab migreeruda mujale, mõned elavad üks päev korraga, teadmata, mis homne toob. On neid, kes on otsustanud Mägi-Karabahhi tagasi kolida, tundes, et praegu on otsustav hetk, kus inimeste õigus enesemääramisele ja rahvusvaheline õigus võib tekitada võimaluse leida lahendus.Kui erinevad on Eestija Armeenia?Meil on jagatud ajalugu ning põhiväärtused ühe skaala peal. Kui tulin Eestisse elama, tundus mulle kaua aega, et Eesti ja Armeenia on kardinaalselt erinevad. Elanud mõnda aega Rootsis ja USA-s, sain aru, et see erinevus on perspektiivi küsimus. Eesti ja Armeenia eksisteerivad samas kultuuri-ja väärtusruumis, lihtsalt koht, kus kumbki riik sellel intervallil asub, on erinev. Oleme mõlemad ka väikeriigidväikese rahva probleemid suure naabriga on sarnased.Fakt Armeeniast, mida paljud ei tea?Tahaksin rõhutada, et Armeenia on kristlik riik. Armeenia oli esimene riik maailmas, mis võttis aastal 301 kristluse riigireligiooniks. Narine Abgarjan MANJUNATÕLGE ILONA MARTSON, TÄNAPÄEV 2018"Manjuna" tegevus võib toimuda ju väikeses Armeenia linnakeses 1970. aastatel, ometi on see äratuntav ilmselt paljudele, kes on nõukogude reaalsusega kokku puutunud. See on kohutavalt naljakas ja lõputa südamlik raamat, kust ei puudu ranged vanaemad, kambakesi läbi nätsutatud nätsud ja saatuslik, ent kättesaamatu armastus.BRIGITTA DAVIDJANTS, MUUSIKATEADLANEKui peaksid eestlasele seletama, mis on Armeenia, siis kuidas seda teeksid? Vaatame tulevikku: Armeenia 20 aasta pärast. Kas pilt on kardinaalselt muutunud?TEKST: RENE SATSI