Aadu Musta ränk aasta: „Minu jaoks on saabunud uus reaalsus.“Riigikogust lahkuv Must räägib oma tervisest, sellest, kuidas ta õpetas Savisaare koerad vaarikaid noppima ja paljust muustAadu Must näitab, kuidas tema pintsaku hõlmad ulatuvad teineteisest laialt üle, aga veel mõnda aega tagasi oli kavas see minema visata, sest ühe poole nööbid ei ulatunud teise hõlma aukudeni. Kes nägid valimisplakateid, neil tekkis küsimus, kas Must on dieedile asunud või...Pakite sel nädalal Tallinnas asju.Jah. See oli üüripind vaatega Toompea lossile. Nägin ka oma kultuurikomisjoni aknaid.Olete riigikogus 2007. aastast. Kui oluline see riigikogu liikmeks olemine teile kui teadlasele üldse oli?Ma olen õnnelikum kui paljud teised, sest tööst puudu ei tule. Mulle on korduvalt öeldud, et mis sa sinna (riigikokku) lähed, sul on ajaloolasena püssirohtu piisavalt ja nüüd sa lükkad muudkui oma raamatute kirjutamist edasi. Olen korjanud maailma 55 arhiivist nii palju materjali, et võiksin kirjutada järgmised 30 aastat sellest ajaloost, mida teised ei tea.Riigikogu on omamoodi nauding ja samas koorem. Minu kõige uhkem aumärk on siiski „Sada semestrit Tartu Ülikoolis“. See on 50 aastat. Ülikooli naudin rohkem, aga riigikogus olen nautinud pidevat õppimist. Eriti oluline on olnud Balti assamblee, kus olen olnud aastaid väga aktiivne tegelane.Olete kurb ka, et riigikogust välja jäite? Saate sel kuul 72aastaseks.Ma ise pole tähele pannud, et ma nii vana olen, aga seda, et tervis vahepeal jukerdas, panin küll tähele. On ka suur vabanemise tunne, sest riigikogus pead kohati tegelema asjadega, mis ei ole kutsumus. Palju räägitakse uutest ideedest ja verevahetusest, paraku on vähemalt sama palju näiteid, kus uued ideed on isegi mitte hästi unustatud vanad. Ideed käivad ringiratast.Tooge näide.Tulin Tartus välja mõttega, et järgmise valimisplatvormi põhja kirjutab Keskerakonna Tartu noortekogu. Sain väga huvitava programmi, mis polnud isegi mitte meie eelmine platvorm, vaid üle-eelmine. Kõik unistavad sellest, et lähevad riigikokku ja vajutavad seal gaasi, aga tegelikult on väga vaja akadeemilise taustaga inimesi selleks, et mõnes kohas pidurit vajutada. Seda eriti nende ideede ja mõtete osas, mis on ära proovitud ja maha põlenud, aga tunduvad ikka ahvatlevana.Kas riigikogus selliseid tavamõistes lolle inimesi ka on?Ikka! Alati on olnud! Mõni laulab ilusti, mõni räägib ilusasti. On neid, kes tunnevad ennast natuke õnnetuna, sest kui keegi tuleb riigikokku jutuga, et tema seisab selle või tolle spordiala arendamise eest, saab ta teada, et seda ei panegi riigikogu paika. Sellega tegeleb olümpiakomitee. Massiliselt on inimesi, kellel on omavalitsuse taust, mis on ühelt poolt väga hea. Aga ta tuleb riigikokku ja ütleb, et lahendab ära need küsimused, mis jäid kohalikus volikogus lahendamata. Need küsimused on samas selgelt kohaliku omavalitsuse otsustada ja tekib küsimus, miks ta siis istus oma koduvalla volikogus nagu kult rukkis ega otsustanud. Samas on riigiasutustest pärit riigikogulastel kohati probleeme Tallinnast kaugemale jääva elu tunnetamisega.Aga lollidest rääkides peaks vaatama vähemalt seda, et mõne spetsiifilise arsti patsiendid riigikokku ei tuleks.On seal selliseid?Läbi aegade on mitmeid, jah, ikka! Tahaks kohe nimesid nimetada, aga ei soovi endale ja teile pange kaela tõmmata. Vaimne tervis on tähtis. Ja küll oleks hea, kui riigikogu liikmel oleks ka haridus, haritus ja süvenemisvõime.Ütlesin juba 2007. aastal riigikogu kõnetoolist, et meie ühiskonnas pole kõrgharidus olnud kunagi varem nii madalalt väärtustatud kui täna. Ma arvan, et olukord pole vahepeal paranenud, pigem vastupidi. Eesti rahvas on olnud läbi kolme sajandi hariduse usku, aga 21. sajandil on see usk kõvasti põdema jäänud. Me räägime, et meil on vaja rohkem doktorikraadiga inimesi, ja langetame siis rahapuudusel doktoriõppe nõuded peaaegu magistriõppe tasemele. Kui sõnades olulised väärtused ei ole kaetud rahalise toega, siis pole see tõsiselt võetav.Aga teie poliitikuelul on nüüd lõpp?Minu elukvaliteeti on tohutult halvendanud kodust kaugel elamine. Ma arvan, et riigikokku kandideerimisega ongi kõik. Muude asjade kohta ma ei tea, sest mul oli vahepeal au olla kuus päeva koomas. Ma ei tea, kas me järgmisel kuul saame kokku või kuulame pasunamuusikat, kuigi praegu peaks mul kõik olema palju parem. Näitajad on head. Olen olnud kuid haiglas ja küsinud kogu aeg, mis päeval ma tööle võin minna ja mulle on öeldud, et võta palun rahulikult.Aga ma ei pea võimatuks kandideerimist Tartu volikokku.Keskerakonda tabas ikkagi valimistel katastroof. Mis sellega nüüd peale hakata?Ma ei arva seda, et Keskerakonnal oleksid juba hingekellad löönud, aga olen nõus, et tuleb jõuliselt oma elamist ja tööd ümber korraldada. Pean veaks seda, et me ei otsinud piisavalt kompromisse Reformierakonnaga.Kas Jüri Ratas peab juhi kohalt lahkuma?See oleks katastroof.Miks? Kas te peate silmas vene tiiba? Nad võtaksid juhtimise üle?Ei, kohe ei võta, aga suur osa erakonnast võtaks Ratase lahkumist kui ülevõtmise märki.Eelkõige eesti emakeelega osa?Paraku on see nii.Mihhail Kõlvart on tark mees, aga keeruline on aru saada, mis tema peas tegelikult toimub.Saan teist aru. Eks igaühel ole oma keskkonnast palju kaasa võetud (korea-eesti päritolu Kõlvarti lapsepõlv möödus Lasnamäe venekeelses keskkonnas). See mõjutab inimest. Eks peljatakse tema Tallinna-kesksust.Neil valimistel ei saanud Keskerakond Tartus enam isegi ühte mandaadikest. Tartu piirkonna esimees Jaan Toots sai vähem hääli teist, kes te praktiliselt kampaaniat teha ei saanud. Pärast teie väljalükkamist sellest Tartu pundist on toimunud piirkonnas kuidagi eriti hoogne allakäik.Meil on Tootsiga ühiskonnast jõuliselt erinevad arusaamad, ehkki kindlasti on mõlemal milleski õigus. Olen läbi ajaloo kõige pikema staažiga linnavolikogu esimees - kokku 14 aastat (praegu Must pärast piirkonna juhtimisega seotud võimuvõitlusi volikokku ei kuulu ja Keskerakond ei ole koalitsioonis - N. N.).Savisaar ise ei suutnud teid piirkonnajuhi kohalt kangutada ja siis tuleb keegi Toots ja teeb üks-null. Kõlab ju absurdselt.Ei, Toots ei „teinud mulle ära“. Arvasin, et piirkonna juhtimises on vaja teha põlvkondade vahetus ja ise ei kandideerinud. Seevastu kangutas Toots koos mitme mõttekaaslasega minu poolt piirkonna esimehe kandidaadiks esitatud ja võrreldes meiega noorukest Monica Randa ja saavutas koguni tema erakonnast väljaheitmise.Meil oli selline sümpaatne vana kaardivägi, mulle endavanused ja vanemad mehed väga meeldisid, aga ühes asjas läksid meie arvamused lahku - nad arvasid, et noorenduskuur tähendab seda, et nüüd hakkavad nemad juhtima.Miks tekib parteide peakontorites ikka ja jälle loll idee saata Tartu-sugusesse tugeva identiteediga linna ...... külvivolinik!Jah, need tüübid on meie vaimule tihti täiesti sobimatud. Mismoodi seda haigust ravida?See ongi haigus. Keskerakonna tohutu suur murekoht on tema Tallinna-kesksus. Mida siis teha? Eesti, see on Tallinn! Savisaar kangutas mind päris jõuliselt, aga jõudsime aasta enne tema surma ikka päriselt ära leppida.Tavaliselt on nii, et kui kaks vana meest lähevad tülli, lepitab neid ainult surm.Mina arvasin ka, et surm lepitab, aga sel juhul ju üks pool ei tea, et me ära leppisime! Oleme Edgariga väga hästi läbi saanud 50 aastat.Te olite parimad sõbrad!Täpselt nii! Kui Edgari tervis 2015. aastal üles ütles, siis olid seal meie vaenu ehitamise arhitektid - mõni neist on küll praegu hoopis teises erakonnas ja räägib, et ta on Edgari suur sõber. Tervelt aasta aega isegi oli.Peeter Ernitsat peate silmas?Mul ei tule nimi meelde. Käisin Keskerakonna Tartu maakonna koosolekul ja seal küsiti Edgari tervise kohta. Ütlesin neile, et esimese asjana peab Edgar võtma aja maha ja pühenduma oma tervisele. Ei ole võimalik olla haige ja erakonda juhtida. Seda tõlgendati kohe nii, et Edgar tuleb maha valida ja Kadri Simson esimeheks panna.Enne neid jamasid käisin tal sageli külas nii Hundisilmal kui Roosikrantsi tänaval. Tema kurjad koerad minu peale ei haukunud, õpetasin neile halbu kombeid: kui varem tuli neile põõsast vaarikaid korjata, siis mina õpetasin, kuidas ise vaarikaid korjata. Kõik madalamad oksad tegid nad puhtaks!Kuidas koeri vaarikaid korjama õpetada?Näitasin neile ette, koerad teevad ju asju järele. Aga tüli kulminatsioon saabus siis, kui olin Balti assambleega 2016. aastal terve pika nädala Islandil. Mõned minu oponendid väitsid samal ajal Edgarile, et mind pole riigikogus seetõttu, et sõidan mööda Lõuna-Eestit ringi ja agiteerin tema vastu.Keegi laimas teid?Jah, nii oli! Pärast seda Edgar mu telefonikõnesid vastu ei võtnud. Aga eks juba Kadri (Musta tütar - N. N.) kandideerimine erakonna juhiks 2015. aasta sügisel tekitas temas umbusku, ehkki siis me veel suhtlemist ei lõpetanud. Küsisin Edgarilt, miks ta viimasel ajal minuga nii morn on. Ütlesin talle, et olen püüdnud tema vastu mitte ühtki sõna öelda ja olla neutraalne, aga Edgar vastas, et oleks oodanud minult natuke enamat kui neutraalsust.Kas ta siis inimlikult ei saanud aru, et veri on paksem kui vesi?Ta proovis, aga kui olukorda veel võimendati minu talle vastu töötamise jutuga, oli Edgari jaoks pilt selge. Aga meie leppimise lugu oli selline, et hakkasin Erkile (Savisaare poeg - N. N.) rääkima, et kauaks jumal neid aastaid annab, et me oleme Edgariga teineteisest 50 aastat poolelt sõnalt aru saanud. Julgen öelda, et ma tundsin Edgarit vist küll kõige paremini. Tundsin teda kui väga palju paremat inimest sellest, kellest on tonte maalitud. Tunnetasin aga sedagi, et kui tema tervis kehvemaks jäi, hakkasid talle meeldima need, kes räägivad ilusat juttu.Tunamullu sügisel võttis Erki mu oma auto peale ja sõidutas Hundisilmale. Marssisin sisse ja tuli välja, et Erki polnud oma isa mu tulekust hoiatanud. Edgar küsis teisest toast: „Erki, kes sul kaasas on?“. Rääkisime kõigepealt pool tundi mitte asjast, vaid nii, nagu oleksime üleeile laiali läinud.Nagu vanadel sõpradel ikka?Jah, nagu vanadel sõpradel ikka - naistest, hobustest ja kaardimängust, aga ka Venemaast. Võisime vanu jutte edasi rääkida ja see oli väga hea märk. Ja edasi hakkasime kõnelema oma tülidest ja jõudsime järeldusele, et kurat! - maailm ongi selline paik, kus emotsioon mängib. Ütlesin, et ma ei tahaks hauda minna, nii et meil jääb tüli õhku. Ma ei öelnud, et ma kardan, et äkki ta sureb enne mind.Leppisime ilusasti ära, aga nii tihedat suhtlust enam ei tekkinud nagu vanasti, sest minust ei olnud üle nädala külas käijat. Hiljem meil enam nii pikka ja südamlikku kohtumist polnud.Kõik tunnevad teid elupõlise keskerakondlasena, kelle Savisaar 1996. aastal parteisse kutsus, aga kui paljud mäletavad, et te alustasite 1989. aastal hoopis Eesti Rojalistlikus Parteis (tuntud eelkõige suurejooneliste vaatemängude poolest ja läbi huumoriprisma poliitikale lähenemise - N. N.)?Rojalistlik partei oli minu idee, ärgu Kalle Kulbok solvugu (Kulbok oli kuningriiklaste tuntuim käilakuju - N. N.). Läksin sealt 1991. aastal Rootsi ja jäin seetõttu rojalistidest kõrvale. Aga selle partei lõime me seepärast, et oli aeg, kui Eesti ühiskonnas oli tohutult palju vihkamist. Isegi parlamendis polnud oponent kohati oponent, vaid vaenlane. Püüdsin kuningriiklastega juurutada vihkamiseta Eestit, mille peale Kulbok ütles, et tõepoolest! Ta lisas muiates, et kes sellega nõus ei ole, selle laseme laternaposti külge puua.Tahate öelda, et praegu on poliitikas vihkamist vähem?Mõneti vähem, jah! Sellise vihkamiseni enam ei küündita.Te näete praegu parem välja kui valimisplakatil.See on palatis tehtud foto. Aga mul oli kõigele vaatamata väga hea fotograaf tütar Susan (tegu ongi professionaalse fotograafiga - N. N.). Tema ütles, et püüa ikka natuke naeratada ka. See ei olnud minu jaoks hea hetk.Sellel plakatil nähtu ei viita vist dieedi pidamisele, olite varem parajalt paks mees oma parimates aastates.Oma tervisest rääkida on inimestel kohati ebameeldiv ja piinlik, aga ma ei saa ka öelda, et midagi ei räägi. Ütleme siis nii, et kahe viimase aasta jooksul on olnud mitu häirekella. Olin kaks korda koroonas. Pidasin mitmes välisriigis mitu kõnet ja olen hiljem vaadanud neid videoid - ma näen seal tagantjärele väga haiget inimest, aga kohapeal nagu väga ei tunnetanudki.Halenaljakas on see, et kui ma olin eelmisel kevadel Valloonia parlamendis puldis, näis endine Aadu olevat isegi tagasi. Mul oli ainult üks unistus - et kohe tuleb suvi ja siis ma magan välja. Aga ma ei saanud Belgiast enam hästi koju. Brüsselis helistasin Kadrile (eurovolinikust tütar - N. N.) ja palusin tema korterivõtmeid. Kosusin seal paar päeva. Tagantjärele naeran selle üle, et võtsin ennast kokku ja olin ühe päeva Belgia rahvusarhiivis. Sõitsin siis Tallinna ja edasi Tartusse, kus läksin EMOsse. Kui võeti vereproovid, olid arstid tõelises paanikas.Mingil hetkel oli niimoodi, et hapniku omastamine oli praktiliselt olematu ja tundsin, et õhku ei ole. Ainus koht, kus sain hingata, oli suur kuusk õues. Läksin kuuse sisse, nagu öeldakse, pöörasin nina ülespoole ja tundsin, et siin on õhku. Ja edasi tuli kogu see kannatuste rada.Diagnoos?Leukeemia.Kui Savisaar suri, olite teie haiglas?Ja siis ei lubanud arstid mind matustele. Lõpuks ikka lubasid, sest ütlesin, et pean minema. Tallinna ärasaatmisele ma ei läinud, küll aga Võnnu kalmistule, kuhu ta maeti. Kõndisin seal kahe toreda daami käevangus. Nemad hoidsid mind püsti. Kuna oli väga libe ja isegi Kõlvart koperdas, siis ei paistnud õnneks ma selles seltskonnas kuigivõrd esile. Ülikonna all olid dressid, need tegid mind ka veidi turskemaks.Milline on arstide prognoos?Need on erinevad. Üks hästi püüdlik resident võttis minu andmed, uuris neid ja ütles kirjanduse põhjal, et keskmine elumus (raskelt haige inimese prognoositav eluiga - N. N.) on kaks aastat, aga siis tormas minu juurde meditsiiniprofessor, kes teatas, et resident ei avanud selle haigusega inimeste surma vahetuid põhjuseid. Esimene kiire surma põhjus on depressioon, teiseks infektsioonid ja kolmandaks traumad.Olete jätnud endast alati väga rõõmsameelse inimese mulje, kas teil tuli ka depressioon?Nii arstid kui teised minu ümber tegid tööd selle nimel, et mul depressiooni ei tekiks. Professor Hele Everaus on nagu kaitseingel, tema tõlkis mulle kogu aeg lahti kõik näitajad. On üks tuntud tartlane, kellel oli 11 aastat tagasi hämmastavalt sarnane diagnoos. Tema toimetab siiani oma vallas aktiivselt.Raskelt haigete inimeste suhtumises oma haigusesse on erinevad etapid. Teie olete selle esimese kriisi läbi teinud ja pigem optimistlikus meeleolus?Ma olen ratsionaalses etapis. Ma mõistan, et minu jaoks on saabunud uus reaalsus. Ma elan selles päevas, mis on. Olen omaks võtnud arusaama, et mõnikord elataksegi korraga üks kuu või üks aasta, õnneks veel mitte üks päev.Minu missioon on mu pooleliolevad raamatud. Et kui oled koerast üle, aga saba vajab veel kammimist, siis tahaks need sabad ära kammida. Ma olen õnnelik selle üle, et mõistus ja mälu on korras. Vahepeal tekkis selline imelik sündroom nagu supermälu. Seda fenomeni peavad arstid seletama, aga äkki suutsin ma leht-lehelt meelde tuletada palju aastaid tagasi loetud arhiivitoimikuid. Vaatasin neid nagu videost.Teil ilmubki peagi raamat.Raamatu pealkiri on „Eesti ajalugu Vene arhiivis“. Algul ma mõtlesin, et see võiks ilmuda 25. märtsil, aga siis tuli mulle meelde, mis mu ema mulle ütles. Minu sünnipäev on 25. märtsil ja seda ei tähistatud lapsepõlvekodus Pärnumaal Toris kunagi. Ema seletas mulle, et sünnipäev ei ole üldse tähtis päev. Aga venna kümnendat sünnipäeva nad ju tähistasid!Väikese Aadu lapsepõlvetrauma!Täiesti! Ka mina olen omal moel küüditamiste ohver (Täpselt kaks aastat enne Musta sündi ehk 25. märtsil 1949 algas märtsiküüditamine - N. N.)! Ema ütles hiljem, et üldrahvalikul leinapäeval, kui ka meie suguvõsa sai kõvasti pihta, ei saanud meie ju pidada pidu! Olengi hiljem pidanud korduvalt oma sünnipäevi 17. aprilli paiku, mis on tegelikult mu ema sünnipäev. Ma arvangi, et raamat ilmub siis.Kui suur tellis see raamat on?800 lehekülge. Püüdsin kirjutada võimalikult populaarses vormis.Kui palju on seal asju, mis on seni meie ajalooteadvuses valged laigud?Hästi palju.Tooge isu tekitamiseks mõni näide.Näiteks Tartu ülikooli ajalugu, mis on minu raamatus hoopis teistsugune kui selles trükises, mis ilmus 1982. aastal. Tartu ülikool oli eesrindlane Vene impeeriumi laiendamise teoorias ja praktikas. Massiküüditamiste teooria töötati välja meie kandi meeste, baltisakslaste poolt.Seesama, mida Nõukogude Liit hiljem nii edukalt ellu viis?Jah. Baltisakslastest teoreetikud töötasid selle välja.Ütlesite, et võiksite oma hangitud arhiivimaterjalide põhjal veel 30 aastat jutti kirjutada. Mida veel oodata?Mitu raamatut on pooleli. Kui ma käisin Siberis eesti külades, siis rääkisid seal vanamemmed, et sõda algas 1938. aastal. Vaidlesin neile vastu, aga üks mutike lausa solvus selle peale. Võtsin siis arhiivist välja sellesama Vambola küla materjalid ja selgus, et 1937. ja 1938. aastal lasti seal maha 56 eesti meest, aga teises maailmasõjas sai surma 28 meest ehk kaks korda vähem. Ja siis oligi selge, millal sõda nende jaoks algas. Mul on maha pildistatud unikaalne dokument 1938. aasta 31. jaanuarist, millega kompartei keskkomitee otsustas kuulutada eestlased kui rahvuse nõukogude korra vaenlaseks.Kirjutasin sellest ja sain käsikirja valmis natuke enne pronksiööd. Siis ütles Edgar, et pane see nüüd paariks aastaks külmkappi, et meie saame aru, mis seal tegelikult toimus, aga pooled sõpradest ja vaenlastest mõistaksid raamatut nii, et „tapa venelast“. Sellist üleskutset küll polnud, aga faktoloogia võib lugeja mõtteid vastavas suunas juhtida. Siiamaani on see raamat mul külmkapis.Seega olete jätnud poliitilistel põhjustel oma uurimusi avaldamata?Jah, nii ongi! Kõige hullemal nõukogude ajal sattusid mu kätte Konstantin Pätsi toimikud, mis sisaldasid tema korruptsiooniasju. Aga mul oli orgaaniline vastumeelsus sellest kirjutada, sest meie presidendile tehti lõpuks liiga ja ma ei lähe ometi nende leeri, kes ütlevad, et tegelikult oli ta suli.Mul jäi kunagi laulva revolutsiooni tõttu pooleli ka raamat Pärnumaa asustusajaloost, õigupoolest on see enam-vähem kokku kirjutatud. Poliitika tuli vahele. See tekst pole hapuks läinud, tahaks ka selle saba ära kammida.Olete varem lubanud kirjutada ka raamatu poliitikast ja enda elust. Kuidas sellega on?Sellega on raske. Midagi ma tahaksin kirjutada, aga pean tähtsuse järjekorras läbi mõtlema, millest ma kirjutan. Kõigest ei jõua.loe ja kommenteeri WWW.OHTULEHT.EE"„Olen korjanud maailma 55 arhiivist nii palju materjali, et võiksin kirjutada järgmised 30 aastat sellest ajaloost, mida teised ei tea.""„Aga lollidest rääkides peaks vaatama vähemalt seda, et mõne spetsiifilise arsti patsiendid riigikokku ei tuleks."KESKERAKONNA KEERULISED AJAD: Hoolimata valimiskaotusest leiab Aadu Must, et Jüri Ratase lahkumine erakonna juhi kohalt oleks katastroof.ÜKS KUU VÕI AASTA KORRAGA: „Olen omaks võtnud arusaama, et mõnikord elataksegi korraga üks kuu või üks aasta, õnneks veel mitte üks päev.“ Aldo LuudNILS NIITRA


Tuneesia president taastab diplomaatilised suhted SüüriagaTUNIS, 11. märts, AFP-BNS – Tuneesia president Kais Saied on otsustanud taastada diplomaatilised suhted Süüriaga, mis katkesid kümne aasta eest protestiks Damaskuse repressioonide vastu poliitiliste vastaste mahasurumiseks.
"Miski ei õigusta Tuneesia suursaadiku puudumist Damaskuses ja Süüria suursaadiku puudumist Tunises," ütles Saied nõupidamisel välisminister Nabil Ammariga, mille video avaldas presidendikantselei reede õhtul.
"Küsimus Süüria režiimist puudutab ainult süürlasi," lisas Tuneesia president, taunides sekkumist teiste riikide valikutesse.
Saied mainis juba veebruaris kavatsust "tugevdada diplomaatilist esindatust" Süürias.
Tuneesia saatis Süüria suursaadiku välja 2012. aastal, kui Damaskus kodusõja hakul president Bashar al-Assadi vastaseid veriselt maha suruma asus.
Diplomaatiliste sidemete katkestamise ajal oli Tuneesias võimul president Moncef Marzouki, kelle vastased kritiseerisid seda teravalt.
2015. aastal astus Tunis sammu suhete taastamise poole, määrates Assadi režiimi juurde konsulaaresindaja, et olla kursis tuneeslaste olukorraga Süürias.
Tuneesias tulid oktoobris tuhanded inimesed tänavatele protestima Saiedi võimuhaaramise vastu, mis hiljem põhiseaduses kinnitati. Rahvas kardab autokraatia naasmist, kuid protestitakse ka kiire inflatsiooni, töötuse ja poliitilise korruptsiooni vastu.
AFP – Baltic News Service


VIDEO: Vene Wagneri grupeeringu juht ütles, et kavatseb pürgida Ukraina presidendiksKavatsen pürgida Ukraina presidendiks 2024. aastal koos Petro Porošenko ja Volodõmõr Zelenskiga, ütles oma poliitilisi ambitsioone tutvustades Vene Wagneri sõjalise grupeeringu juht Jevgeni Prigožin.
Prigožin tegi selle avalduse Ukraina idaosa rindelinnas Bahmutis ühe 9-korruselise kortermaja katusel, mille Wagneri võitlejad olid eelnevalt linnas hõivanud.
Prigožin ütles ühtlasi, et Wagneri üksused on jõudnud peaaegu Bahmuti kesklinnani. See on neist juba kiviviske kaugusel.
Edasi liikumine on aga Bahmutis väga raske, sest Ukraina väed panevad visalt vastu, võitlus käib sõna otseses mõttes iga maja pärast. Kogu aeg saadab Ukraina uusi reserve peale.
Prigožin kommenteeris küsimust, kas ta on valmis ostma oma raha eest laskemoona. Ta ütles, et selleks on vaja 10 000 tonni laskemoona ühes kuus. Üks kilo laskemoona maksab aga turul 50 dollarit. Kokku teeb see 500 miljonit dollarit. Koos muu relvastusega nagu tankid ja tankitõrjeraketid on kulu miljard dollarit kuus. Sellist raha pole välja käia ühelgi ettevõtjal.
Samas on Venemaal palju gaasi, kulda, sütt ja muud, mille eest relvastust soetada. Ta kinnitas, et Venemaal tal poliitilisi ambitsioone pole, nii et tuleb vajalikku moona anda.
Prigožin ütles, et Wagneri sõdalased hukkuvad selleks, et täita ühist eesmärki. See on vastase vägede sidumine ja nende hävitamine. Kui Wagneri sõdalasi ei aidata, siis muutub selle eesmärgi saavutamine väga keeruliseks.
Igal juhul hukkuvad võitlejad sõjas, ütles Prigožin. Sõda on sellisena loodud. Üks armee hävitab teist. See armee, mis esimesena hukkub, annab käest oma territooriumi, liigub rindejoonest võimalikult kaugele ja rohkem enam kedagi kunagi ei tüüta, kuni uus põlvkond peale kasvab. Just selle nimel hukkuvad täna Wagneri sõdalased.
Küsimusele, kas Prigožin on Ukraina julgeolekuteenistusega SBU kokku leppinud, et raha eest Bahmut maha jätta vastas ta, et vaenlasel on muidugi raske uskuda, aga millegipärast ei taha Ukraina juhid Zelniski ja Zalužnõi tulla Bahmuti võtma. Ta ütles, et on küsimus, et kes võttis raha, kui Vene väed tegid hea tahte žesti, andes ära Hersoni ja Harkivi oblasti ja paljud teised kohad? „Mina ei võtnud,” ütles Prigožin, „ja ka siin ei kavatse seda teha.”
Küsimusele, kas tal olid korruptiivsed sidemed 2017-2018. aastal või muudel aastatel vastas Prigožin, et igal ärimehel Venemaal on olnud korruptiivsed sidemed, aga neist ta rääkima ei hakka. „Korruptiivsed sidemed lähevad minuga koos hauda,” ütles ta.
Edasi rääkis Prigožin poliitilistest ambitsioonidest, millega seoses tegi ta olulise avalduse, mis vapustab nii Vene avalikkust kui tervet maailma.
Prigožin ütles: „Mul tekkisid nüüdsama poliitilised ambitsioonid ning ma võtsin vastu otsuse 2024. aastal pürgida presidendiks, Ukraina presidendiks. Konkureerin sellele kohale koos Porošenko ja Zelenskiga. Kui võidan presidendi valimised, siis on kõik hästi. Mürske enam vaja pole. Kui aga pommitatakse edasi, siis tähendab, et Ukraina presidendiks jäi Zelenski.”
Prigožin ütles, et Venemaa peab selle sõja võitma, sest kaotust ei saa lubada. Selleks on vaja laskemoona, muud midagi.
Siin on video asja kohta:
In 2024 I will run for the presidency of Ukraine — head of Wagner PMC Yevgeny Prigozhin pic.twitter.com/C0Ni5FMKVx
— War Monitor (@WarMonitors) March 11, 2023


SEB töötajad õppisid mullu usinaimalt võitlust küberkuritegevusegaTALLINN, 12. märts, BNS – SEB Eesti töötajad õppisid eelmisel aastal kokku keskmiselt 45 tundi töötaja kohta ja kõige populaarsemad olid küberkuritegevuse teemalised koolitused, teatas SEB.
SEB personali- ja koolitusdivisjoni direktori Margit Pugali sõnul on ammu möödas ajad, mil õppimist seostati koolis või koolitustel käimisega.
"Selleks et teadmiste omandamine töötajatele veelgi mugavamaks teha, valmis 2019. aastal SEB Grupis e-õppe keskkond SEB Campus," ütles Pugal. "Statistika näitab, et kui 2021. aastal oli SEB Eesti töötaja keskmine õpitundide arv 22 tundi, siis 2022. aastal see praktiliselt kahekordistus ja jõudis 45 tunnini. See oli mullu ka SEB Grupi parim tulemus."
SEB turbekeskuse turbejuhi Kätlin Kuke kinnitusel peavad koolitused olema ka ajakohased. Näiteks eelmise aasta populaarseimad koolitused olid seotud küberkuritegevuse teemadega.
"Interneti vahendusel toime pandud kelmusi on aasta-aastalt aina rohkem," selgitas Kukk. "Pettuste hulk suurenes eelmisel aastal võrreldes 2021. aastaga umbes 10 protsenti. Selle valguses on ülioluline küberkuritegevuse teemadega kursis olla – et ära tunda erinevaid petuskeeme ning iseennast, oma kliente, koostööpartnereid ja ka avalikkust võimalikest ohtudest teavitada."
Kui küberkuritegevusega seonduvad koolitused on tugevalt seotud pangandusvaldkonnaga, siis möödunud aastal olid populaarsed ka koolitused, mis keskendusid tasakaalu leidmisele elus.
"Aina rohkem räägitakse, kui oluline on leida tasakaal töö ja eraelu vahel. Selleks on aga vaja oskusi, vahendeid ja tööriistu. Tervisekuu raames pakkusime koolitusi, loenguid ja tegevusi, mis just sellele teemale keskendusid. Lisaks pakkusime geopoliitilise kriisi puhkedes oma töötajatele koolitusi, mis aitasid paremini toime tulla negatiivsete uudiste ning keskkonna kiiresti muutuvate oludega," märkis Pugal.
Ta lisas, et uute teadmiste ja oskuste omandamine on oluline nii professionaalsel kui ka isiklikul tasandil, kuid tihtipeale on keeruline leida aega, motivatsiooni või hoopis huvipakkuvat ja usaldusväärset materjali.
"Ma usun, et SEB Campus on töötajate seas nii soojalt vastu võetud, kuna sinna on koondunud professionaalne, innovaatiline ja mitmekülgne materjal," ütles Pugal.
Lisaks pangandusvaldkonna koolitustele on e-õppe keskkonnas näiteks juhtimise, digi- ja tehnoloogiapädevuste ning enesejuhtimise ja efektiivse ajakasutuse oskuste arendamisega seonduvaid koolitusi. Pugali kinnitusel toetab õppimist ka paindlikkus ehk võimalus valida mida, millal, kus ja kuidas uusi oskusi omandada. Nimelt saab SEB Campust kasutada ka väljaspool tööaega ning isiklikes seadmetes, mis teeb õppimise mugavaks ja kättesaadavaks.
"Taskuhäälinguid ja veebiseminare on hea kuulata muude tegevuste kõrvalt, näiteks õhtuse jalutuskäigu, trenni või lõunapausi ajal. Lisaks on kõigi töötajate kalendrisse broneeritud reede hommikuti õpitund, sest soovime, et töötajad leiaksid iganädalaselt aega enda arendamiseks," rääkis Pugal. " Kui välja pakutud aeg ei sobi, saab seda  enda soovide ja vajaduste kohaselt muuta."
SEB Campuse keskkonda on koondatud nii SEB enda loodud kui ka grupiväliste partnerite materjale ja koolitusi. Kokku on pangal umbes 30 erinevat koolituspartnerit, kellest suurimad on PluralSight, Coursera ja IMD.
Tallinna toimetus, +372 502 5532, sise@bns.ee
Baltic News Service


Aarne Mäe: kumb on tähtsam, kas surmahirm või sugutung?Öeldakse, et elu viivad edasi surmahirm ja sugutung. Näib, et vähemasti see viimane käib ka valitsussõltuvuses nn liberaalse frondi kohta.
Kui paar aastat tagasi räuskasid antikonservatiivid hääle ära ja pugesid pükstest välja, et referendum abielu küsimuses on mõttetu ja lõhestab ühiskonda, siis nüüd on Reformierakonna, Eesti 200 ja sotside koalitsiooniläbirääkimiste tähtsaimaks teemaks kujunenud trilemma – kas samasooliste abielu, kooseluseadus või mõlemad korraga?
Silmakirjalikkusega pole siin mingit pistmist, rahva lõhestamisega ka mitte, eks ole… Mis sest, et meid ähvardab sõjaoht, mis sellest, et meie riik on majanduslikult käpuli, meil on vaja kõigepealt abieluvõrdsust. Küll siis vaatame edasi.
Et see teema obligatoorne on, kinnitab tõik, kuidas EKRE, Keskerakonna ja Isamaa valitsus ajatatult abielureferendumi hääletusega seoses kapo ja prokuratuuri toel laiali saadeti.
Meenutagem: 2020. aasta novembri alguses leppisid valitsuserakondade juhid kokku abielureferendumi küsimuse sõnastuses. Küsimus kõlas: “Kas abielu peab Eestis jääma mehe ja naise vaheliseks liiduks?”. Valitsusliit otsustas, et rahvahääletus abielu mõiste küsimuse üle toimub 18. aprillil.
Eelnõu seletuskirjas viidati põhiseaduse paragrahvile 27, mis sätestab: “Perekond rahva püsimise ja kasvamise ning ühiskonna alusena on riigi kaitse all. Abikaasad on võrdõiguslikud.” Samuti viidati perekonnaseadusele, kus on kirjas, et abielu sõlmitakse mehe ja naise vahel.
Ja mis järgnes? Sotsid teatasid, et kavatsevad rahvahääletuse takistamiseks parlamendi töö halvata, esitades rahvahääletuse eelnõule sedavõrd palju parandusettepanekuid, et selle menetlemine jääks pikalt venima, mis sunniks eelnõu riiulisse panema ja küsitluse ära jätma. Reformierakond oli samas paadis.
30. detsembril 2020. aastal täpselt kell 15.30 andis Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees Kaja Kallas põhiseaduskomisjonile paberkandjal üle 3500 muudatusettepanekut abielureferendumi eelnõule. Sotsiaaldemokraadid saatsid enda 5800 ettepanekut digitaalselt. Muuseas tehti ettepanek küsida, kas Venemaal on parem elada, kas anda Läti Saaremaale, kas võtta kasutusele rubla, kas väljuda NATO-st. See kõik pidi nali olema. Aga naljakas ei olnud enam ammu.
Raimond Kaljulaid läks suisa banaalseks ja soovitas referendumil küsida „Kes kellega kepib?“. Abieluvõrdsuse koha pealt tundub ka praegu talle see tähtis olevat.
13. jaanuar 2021 pidi Riigikogu kinnitama rahvahääletuse. Päev varem aga korraldasid kapo ja prokuratuur pressikonverentsi, kus teatasid, et Porto Franco asjas on kahtlustus esitatud Keskerakonnale ja selle peasekretärile Mihhail Korbile. Selleks ajaks oli vahi alla võetud Porto Franco kinnisvaraarenduse omanik Hillar Teder, keda kahtlustati altkäemaksu vahendamises ja andmises Keskerakonna juhitud Tallinna linnavalitsusele.
Peaminister Jüri Ratas teatas järgneval päeval tagasiastumisest ja viis lahkumisavalduse president Kersti Kaljulaidile.
Valitsuse laialisaatmine ja sellele eelnenud kaporatuuri operatsioon oli selgelt ajastatud ja kindla eesmärgiga – valitsus laiali saata ja Reformierakond sinna tagasi upitada. Kõik selleks, et hoida ära rahvaküsitlust abielureferendumi asjus. Ühesõnaga, rahva, va lumpeni, häält pole vaja, nüüd otsustame kolmekesi, et meil on abieluvõrdsus.
Aga ikkagi see surmahirm ja sugutung. Täna loeme, et samasoolised paarid loodavad uuelt valitsuselt abieluvõrdsust, ent rahulduvad ka kooseluseaduse rakendusaktidega, sest poolik seadus põhjustab samasoolistele paaridele palju närvi- ja rahakulu.
Tühja see elektrihind ja Euroopa suurim majanduslangus, kõrgeim inflatsioon, julgeolekukriis jne, peaasi, et sookaaslase kaissu saaks!
Ja nõnda meie koalitsioonipartnerid kaaluvadki, kas astuda samasooliste paaride elu lihtsustamiseks korraga pikem samm, seadustades kooseluseaduse rakendusaktide asemel kohe abieluvõrdsuse. Ja hoolimata otsusest, soovitavad „eksperdid“ selle elluviimisega mitte viivitada – just nõnda nunnutab meie meedia, kes alles paar aasta tagasi kirjutas, et elus on tähtsamaid probleeme, kui see, kes kellega magab.
Ja ühiskond – mis see veel on?! – las lõheneb pealegi!
Aarne Mäe


Eestis langeb pettuse ohvriks keskmiselt kaks inimest päevasAutor: Veiko Tõkman
Kuigi investeerimispettustest on räägitud võrdlemisi palju, ent sellegipoolest langetakse igal aastal arvestataval määral petuskeemide ohvriks ning üldiselt ei õnnestu kaotatud ehk tegelikkuses vabatahtlikult petisele ära antud raha enam tagasi saada.
Politsei Põhja prefektuuri kriminaalbüroole teada antud juhtumite põhjal langes Eestis 2022. aastal investeerimis- ja pangakelmuste ohvriks kokku 740 inimest, mis teeb keskmiselt kaks inimest päevas, ning kogukahju ulatus veidi üle 5 miljoni euro.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Slava Ukraini moodustas töömahu pideva kasvu tõttu järelevalveorganiTALLINN, 12. märts, BNS – Ukraina rahvani ligi nelja miljoni euro väärtuses abi vahendanud MTÜ Slava Ukraini nõuandev kogu ja juhatus võtsid sel nädalal kokku oma tegevuse esimese aasta ning otsustasid luua järelevalvestruktuuri, et välistada koostööpartneritepoolsed kelmused.
MTÜ Slava Ukraini tegevusest täitus 7. märtsil täpselt aasta. Üksikute ja juhuslike abiprojektidega alustanud ühingust on aasta jooksul välja kasvanud organisatsioon, mis vajab pidevat ja põhjalikumat juhtimist, täpsemat rollijaotust ja järelevalvet. Seetõttu otsustati järjest kasvavate töömahtude tingimustes laiendada juhatuse koosseisu ja luua selge järelevalvestruktuur, muuta koostöö süsteemsemaks ning kaasata selle tegevusse rohkem eksperte ja kogenud asjatundjaid. Otsustati tellida ka finantsaudit ning revisjon, et muuhulgas jõuda selgusele kahe omavahel seotud Ukraina koostööpartneri usaldusväärsuses.
Tänu Slava Ukrainile on Ukrainasse jõudnud üle saja erineva sõiduki, millest enamik on meditsiinilise evakuatsiooni funktsiooniga. Sõjaväelise esmaabi koolitust on saanud 4797 inimest. Projekti "1000 kangelast lumes" raames varustati Ukraina kaitseväelasi talveriiete komplektidega. Projekti "Lootuse jõulud" raames on Ida-Ukraina tsiviilelanikkonnale jaotatud üle 18 000 abipaki. Saadetud on üle 160 drooni. Eestis on tehtud koostööd väga paljude erinevate organisatsioonidega ning aasta jooksul on Slava Ukrainil tekkinud Ukrainas kümneid koostööpartnereid.
"Selle kõige kõrval on nõuandva kogu ja juhatuseni paraku jõudnud murettekitavad signaalid kahe omavahel seotud Ukraina partneri usaldusväärsuse osas," nentis ühing enda pressiteates. "Kuna kõikidesse sellistesse vihjetesse tuleb suhtuda äärmise tõsidusega, siis otsustasid juhatus ja nõuandev kogu tellida finants auditi ja revisjoni, mille eesmärk on välja selgitada, kas Ukraina partnerite tegevus on olnud piisava tõhususega. Kuni auditi tulemuste selgumiseni otsustati peatada ka väljamaksed nimetatud koostööpartnerile Ukrainas."
Kuna Ukraina rahva abistamise läbipaistvus ja usaldusväärsus äärmiselt oluline, loodab ühing tekkinud küsimustele vastuse saada võimalikult kiiresti ning auditi ja revisjoni tulemused avaldada esimesel võimalusel enda üldkoosolekul.
"Kuni tulemuste selgumiseni ei pea me paraku õigeks kommenteerida kahtluste detaile, mille osas on avalikkusele jõudnud juba kontrollimata ja missiooni kahjustavat müra," täpsustas MTÜ.
Slava Ukraini juhatusel ja nõuandval kogul on ühine arusaamine, kuidas edasi liikuda selle nimel, kuidas saaks koostöös Eesti inimeste, ettevõtete ja ühingutega Ukraina toetamise nimel  jätkuda.
Tallinna toimetus, +372 502 5532, sise@bns.ee
Baltic News Service


Microsoft võitleb Ukrainas Venemaa küberjõukude vastuMicrosoft peab juba üle aasta Ukrainas ränka võitlust Venemaa riiklikult toetatud küberkurjategijate vastu, kes ründavad Ukraina valitsusasutusi, kriitilist infrastruktuuri ja ettevõtteid.USA lääneranniku suurlinna Seattle'i lähedal, ligikaudu poolesaja kilomeetri kaugusel Redmondis asub tarkvaragigandi Microsofti linnak. Sinna pääseb kiirteed mööda, mida ääristavad rohmakad betoonist peale- ja mahasõidurambid. Kahel pool teed on tihe segamets, mis tekitab teleseriaalist «Twin Peaks» tuttava, ühtaegu rahustava ja ärevaks tegeva meeleolu.Teekond Redmondi lookleb pärast kiirteed veidi metsa vahel ja siis avardub vaade lihtsa joonega madalate, suurte akendega õhuliste betoonmajade ja rohke haljastusega piirkonnaks, kus pole enam jälgegi tumeda metsamassiivi tekitatud valvsusest. Näib, nagu oleks tagasihoidlikule ja hea maitsega arhitektile antud vabad käed ja põhjatu rahakott, et sadakond modernistlikus võtmes hoonet kahesajale hektarile laiali laotada ja haljastusega vääristada.Microsofti Redmondi linnak on inimmõõtmeline ja turvalist enesetunnet tekitav, teedel liiguvad Microsofti logodega kaunistatud valged bussikesed, mis toovad töötajad suurlinnast hommikul tasuta tööle ja viivad õhtul koju.Pärast 2019. aasta koroonapandeemia algust korraldatakse valitud Euroopa ajakirjanike rühmale esimest korda eksklusiivne konverents «Future of Security». On tunda, et selleks on eriliselt pingutatud. Enamik inimesi, kes meile kolme päeva jooksul oma tööst räägivad, kannavad Microsofti viitsepresidendi tiitlit, mitu neist pajatab nagu muuseas suurriikidevahelistest kõrgtasemel läbirääkimistest, mida nad läbi viivad. Mõned nimed on ajakirjandusest pähe kulunud.Kõik kohtumised toimuvad linnaku hoonete erinevates töötubades - tavalisest mittemidagiütlevast valgest kuubikust kuni hiigelekraani ja kaminaga varustatud, pehmete vaipade ja tugitoolidega luksussaalini. Koridorides on seintel palju moodsat kunsti ja mõne kunstniku nimi on päriselt maailmakuulus.Aga isegi sellise kõrge tasemega vastuvõtul on ikka oma inimlik pool, mis mõjub tegelikult südantsoojendavalt ja naljakalt. Sest tõesti, pole ühtegi korda, kui esitlustehnika toimiks nipsust! Ikka ei sobi esineja sülearvutile mõni juhe, projektori pult ei tööta või slaidid ei ilmu ekraanile õiges kohas... Mõne aja pärast saab muidugi kõik korda, aga ikka on tunne, et esitlustehnika ei taha lihtsalt kiusu pärast tavaliste surelike käsule alluda, ükskõik kui kõrgel tehnoloogilise hierarhia pulgal ta ka ei asuks.Teine kummaline asi on see, et kui akna taga hakkab sadama kerget lund, siis satuvad meie kohalikud korraldajad ärevusse. Põhjaeurooplased vaatavad sebimist arusaamatusega pealt. Milles asi? Meile seletatakse veidi häbelikult, et paar sentimeetrit lund põhjustab linnakus peaaegu paanika. Kardetakse lumme kinni jäämist, osa töötajaid sõidab koju ja teevad järgmisel hommikul igaks juhuks kaugtööd. Võib-olla on asi ka kohalike sõiduoskustes, sest kui buss meid õhtul Seattle'isse tagasi viis, siis pidurdasin juhi selja taga istudes ikka ja jälle mõlema jalaga vastu bussipõrandat ja hoidsin hinge kinni.KOMMENTAARHäkkerid tegelevad enda meelest ärigaROB LEFFERTS, Microsoft 365 turvalisuse valdkonna viitsepresidentKüberründajatel on suur majanduslik motivatsioon. Kui me räägime lunavarast, siis huvitab kurjategijaid eeskätt, kuidas selle abil raha teenida ning oma investeering tagasi teenida. See tähendab suurt hulka rünnakuid paljude organisatsioonide vastu, sest ründajad on majanduslikult pidevalt motiveeritud, et leiutada ja ehitada uusi vahendeid ning olla veel tõhusamad.Kaitsjate töö on praeguses olukorras palju raskemaks muutunud. Pole lihtsalt nii palju andekaid inimesi, kui vaja oleks, sest praegu on iga kolmas töökoht küberturvalisuse alal täitmata. Samal ajal toimub üha rohkem küberrünnakuid, kuna küberkurjategijad automatiseerivad rünnakuid ja õpivad uusi asju juurde.Küberkurjategijate seas valitseb samuti spetsialiseerumine. Näiteks on seal grupid, kelle peamine oskus on ettevõtte arvutivõrkudesse sisse murdmine. Nad tegutsevad laial rindel ja neil on olemas sissemurdmiseks vajalikud tööriistad. Aga nad ei taha ise tegeleda raha väljapressimisega, vaid lihtsalt müüvad endi loodud sissepääsu võrku kellelegi edasi. Ehk müüvad isegi tööriistad maha, et väljapressijad saaksid võrgu sees ringi liikuda. Aga siiski on eesmärk vaid murda sisse võimalikult paljudesse võrkudesse ja siis järgmine ohver ette võtta. Neile see mudel sobib, sest nad ei ole seotud räpase tegevusega, nagu ohvritelt raha välja pressimine.Siis on hulk inimesi, kes ei oska võrku sisse murda, kuid kui nad saavad ligipääsu võrgule, siis oskavad sellise segaduse tekitada, mis sunnib ohvreid neile lunaraha maksma. Kaitsjatele tekitab see muidugi probleemi: kui üks murrab sisse ja teine liigub edasi, siis kuidas olla kindel, et esimene grupp on lahkunud ja nad ei müü sama ligipääsu veel kord kellelegi maha?Kurjategijatele on omane soov teha asju võimalikult lihtsalt. Näiteks varastatakse kellegi arvutist klientide andmed ja siis saadetakse e-mail: makske raha, muidu avaldan andmed internetis! Veel ülbem käitumine on, kui lihtsalt hirmutatakse sissemurdmisega ja nõutakse selle ärajätmise eest raha. Ühe rünnaku tõrjumiseks ja kõigi tagajärgede likvideerimiseks kulub ettevõttel keskmiselt 287 päeva.Õngitsuskirjade puhul uuritakse veidi ettevõtte mõne föötaja tausta, näiteks Facebookist või Linkedlnist ja koostatakse kiri teda huvitaval teemal, näiteks elukohaga seotud info või lemmikspordiala kohta. Selliseid meile saadetakse vaid paarisajale inimesele ettevõttes, mitte kõigile.Piisab, kui vaid üks protsent inimesi avab sellise elektronkirja, milles palutakse avada mingi Exceli tabel. Koos Exceli sees olevate makrode avamisega võetakse ühendust internetiga, laetakse alla jupp koodi ja installeeritakse see arvutisse. Kui sülearvutile uus käivitus tehakse, siis saab sellega juba eemalt ühendust võtta. Sellest hetkest alates on kontroll arvuti üle juba häkkeri käes ning ta hakkab uurima, millist turvasüsteemi arvuti kasutab ja kuidas see välja lülitada. Selle arvuti kaudu hakatakse mööda ettevõtte võrku ringi luusima ja otsima nõrku kohti, lohakile jäetud või nõrku salasõnu jms.Kurjategija püüab oma töö alati võimalikult lihtsalt ära teha. Võrgus otsitakse eelkõige väärtuslikumaid sihtmärke, nagu serverid, milles on tähtsad materjalid. Haiglate puhul otsitakse meditsiinitehnika juhtimiskeskust, sest kui see panna seisma, siis maksab haigla väljapressijale väga kiiresti lunaraha. Samuti võidakse infot kopeerida ja kuhugi mujale varundada, ka siis saab hakata lunaraha nõudma.Lunarahaga tegelejad on keskendunud oma investeeringu tagasi teenimisele ja nad ei raiska aega, kui tee on blokeeritud. Suure rünnaku ettevalmistamine võib maksta kuni pool miljonit dollarit. Siis liiguvad nad edasi ja asuvad lihtsalt järgmise ettevõtte kallale. Hea uudis neile firmadele, kes on rünnakuks valmis, ja halb neile, kes ei ole valmis! Igatahes, kui teha kurjategijate töö raskemaks ja investeering kallimaks, siis on see neile ärina aina vähem kasumlik.Microsoft on juba loonud tööriistu, mis suudavad lunavararünnaku katkestada automatiseeritult, ilma inimese abita. Tööriistad märkavad, mis toimub, ja asuvad automaatselt tegutsema selle nimel, et sülearvuti võrgust isoleerida, kui see tundub rünnatuna või kui salasõna on vahetatud viisil, mis viitab ründaja käekirjale.Nõrgad kohad võrgus ei lõpe sülearvutitega. See võib olla ka koosolekuruumi konverentsikõne telefon. Võib-olla on see printer või ukse kõrval asuv kaardilugeja. Kõik need kohad sobivad koodi jooksutamiseks. On olnud isegi juhtum, kui häkker ehitas firma akvaariumi jaoks kontrollsüsteemi ja ühendas selle võrguga, mis omakorda võimaldas võrku rünnata. Ründajatele sobivad sellised kummalised kohad väga hästi, sest kood võib seal rahulikult pikka aega peidus olla ja oodata. Keegi ei mäleta, et ka printeri tarkvara tuleks uuendada! Nii et vajame kaitsesüsteeme ka asjade interneti jaoks.Kõik see on kassi-hiire mäng kinni seotud silmadega. Meie teame, et agressiivsete riikide toetatud küberkurjategijad sokutavad meie kriitilistesse infrastruktuuridesse mingeid halbu asju. Meie teame, et me oleme nende omadesse samuti ühtteist paigutanud. Me teame, et me avastame nende omadest ainult murdosa. Aga me ei tea, kas see murdosa on näiteks kümme protsenti või seitsekümmend viis protsenti. Ja me ei tea ka seda, kas nemad on avastanud meie paigutatud tarkvara.Üks suuremaid Microsofti linnaku hooneid, kus paikneb ka söögikoht. Modernistlikud hooned on madalad ja elegantselt tagasihoidlikud. Hoone sissepääsu ees on moodustatud taimedest spaleer. Enamik linnaku tööta jaid on noored inimesed.Paarisentimeetrine lumekiht linnakus paneb mentaalsed häirekellad tööle. Juba kerge lumesadu võib kaasa tuua töö katkesta mise, et inimesed saaksid turvaliselt koju sõita.PRIIT HÕBEMÄGI, Postimehe peatoimetaja, Redmond


PolitseiKELMID SAID MEHELT MITUSADA EUROT8. märtsil teatas Narvas elav mees, et talle helistati väidetavalt politseist ning teatati kahtlastest tehingutest pangakontol. Probleemide kõrvaldamiseks paluti mehel öelda oma kasutajatunnus ja paroolid. Seda mees ka tegi, mille tagajärjel võeti tema pangakontolt 438 eurot.NARVA-JÕESUUS RÜNDAS MEES NAIST9. märtsil teatati politseile, et Narva-Jõesuus lõi 51aastane mees 33aastast naist. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Ettevõtted saavad taotleda toetust küberturvalisuse parandamiseksTALLINN, 13. märts, BNS – Ettevõtluse Arendamise Sihatasutuse (EAS) ja Kredexi ühendasutus avas koostöös Riigi Infosüsteemi Ametiga (RIA) 13. märtsil taotluste vastuvõtu ettevõtjate küberturvalisuse taseme tõstmiseks, mille kogueelarve on 865 000 eurot.
Toetus on osa Euroopa Liidu Digital Europe programmi pilootprojektist, millega kasvatatakse väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate võimekusi tulla toime küberrünnakutega ja ennetada neist tulenevaid majanduskahjusid, teatas ühendasutus.
"Küberintsidendid teevad ettevõtetele kahju nende suurusest hoolimata, rünnakud võivad tööstusettevõtte tootmise katkestada või arvepettuse järel rahalist kahju tekitada. Soovime selle toetuse abil aidata ettevõtetel teha oma IT-taristut turvalisemaks," kommenteeris ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan pressiteates.
"Mõnel juhul tähendab see turvalistele pilveteenustele migreerimist, teisel puhul töötajate koolitamist ja kolmandal hoopis võrkude ümberehitamist. Just seetõttu tuleb toetuse saajal esmalt teha läbi küberturvalisuse kaardistus ning selle tulemusena valmiv teekaart on justkui rätseplahendus just konkreetse ettevõtte küberturvalisuse taseme tõstmiseks," lisas minister.
"Ma olen üsna kindel, et pea iga ettevõte on lahendanud väiksemaid küberintsidente. Tõsisemad rünnakud saavad aga seisma panna kogu firma ning läbimõeldud arvepettustega saab välja petta kümneid tuhandeid eurosid. Teame sellest aastast ühte väga tõsist küberrünnakut, mis halvas ettevõtete töö ning põhjustas enam kui 100 000 euro ulatuses kahju. Samamoodi on ettevõtjad kandnud raha pättidele, sest nad esitasid nii elutruid libaarveid. Seega küberruumis toimub kogu aeg asutuste küberturvalisuse proovilepanek," ütles RIA teaduse- ja koordineerimisosakonna juhataja Lauri Tankler.
EAS-i ja Kredexi ühendasutuse juhatuse liikme Sigrid Harjo sõnul on ettevõtjate küberturvalisuse alaste võimekuste tõstmine digipöörde kontekstis kriitilise tähtsusega, et küberohud ei takistaks ettevõtjate tootmise toimepidevust näiteks igapäevatööd halvavate küberrünnakute näol. "Soovime, et meie ettevõtted pakuksid Euroopa Liidu keskmisest kõrgemat lisandväärtust ja oleksid digitaliseeritud ning tänaseks on juba iga ettevõte moel või teisel seotud digilahendustega. Äri toimimiseks tuleb neid kaitsta – ettevõte ei saa teenuseid pakkuda või on nende teenuste osutamine oluliselt häiritud, kui puudub ligipääs kliendibaasile või tellimuste keskkonnale," ütles Harjo.
Ta lisas, et küberpööre on esimeseks sammuks ettevõtetele küberturvalisuse teel. "Projekt on kaheastmeline, mille esimene tegevussuund on oma küberturvalisuse hetkeseisu hindamine, saamaks ülevaade kõige põletavamatest puudustest ja parandusettepanekutest. Toetuse teises etapis on võimalik ellu rakendada arendustegevusi, mis saavad põhitegevuse kõrval vähem tähelepanu, kuid mis aitavad ettevõtetel olla konkurentsivõimelised ja usaldusväärsed partnerid," selgitas ta.
Toetust rahastatakse Digital Europe programmi vahenditest. Toetust saavad taotleda tööstusettevõtjad, hulgi- ja jaekaubandusettevõtjad, ehitusettevõtjad, veondus- ja laondusettevõtjad ning info- ja sideettevõtjad.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Ettevõtted saavad taotleda toetust küberturvalisuse parandamiseksRIA teaduse- ja koordineerimisosakonna juhataja Lauri Tankler.Foto: Konstantin Sednev / Postimees Grupp
EASi ja KredExi ühendasutus avas koostöös riigi infosüsteemi ametiga 13. märtsil taotluste vastuvõtu ettevõtjate küberturvalisuse taseme tõstmiseks, mille kogueelarve on 865 000 eurot.
Toetus on osa Euroopa Liidu Digital Europe programmi pilootprojektist, millega kasvatatakse väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate võimekusi tulla toime küberrünnakutega ja ennetada neist tulenevaid majanduskahjusid.
RIA teaduse- ja koordineerimisosakonna juhataja Lauri Tankler märkis, et tõsisemad rünnakud võivad seisma panna kogu firma ning läbimõeldud arvepettustega saab välja petta kümneid tuhandeid eurosid.
„Teame sellest aastast ühte väga tõsist küberrünnakut, mis halvas ettevõtete töö ning põhjustas enam kui 100 000 euro ulatuses kahju. Samamoodi on ettevõtjad kandnud raha pättidele, sest nad esitasid nii elutruid libaarveid. Seega küberruumis toimub kogu aeg asutuste küberturvalisuse proovilepanek,“ ütles Tankler.
Just seetõttu innustatakse küberpöörde projektiga väiksemaid ettevõtteid panustama enese küberturbesse.
EASi ja KredExi ühendasutuse juhatuse liikme Sigrid Harjo sõnul on ettevõtjate küberturvalisuse alaste võimekuste tõstmine digipöörde kontekstis kriitilise tähtsusega, et küberohud ei takistaks ettevõtjate tootmise toimepidevust näiteks igapäevatööd halvavate küberrünnakute näol.
„Soovime, et meie ettevõtted pakuksid Euroopa Liidu keskmisest kõrgemat lisandväärtust ja oleksid digitaliseeritud ning tänaseks on juba iga ettevõte moel või teisel seotud digilahendustega. Äri toimimiseks tuleb neid kaitsta – ettevõte ei saa teenuseid pakkuda või on nende teenuste osutamine oluliselt häiritud, kui puudub ligipääs kliendibaasile või tellimuste keskkonnale,“ ütles Harjo.
Ta lisas, et küberpööre on esimeseks sammuks ettevõtetele küberturvalisuse teel. „Projekt on kaheastmeline, mille esimene tegevussuund on oma küberturvalisuse hetkeseisu hindamine, saamaks ülevaade kõige põletavamatest puudustest ja parandusettepanekutest. Toetuse teises etapis on võimalik ellu rakendada arendustegevusi, mis saavad põhitegevuse kõrval vähem tähelepanu, kuid mis aitavad ettevõtetel olla konkurentsivõimelised ja usaldusväärsed partnerid.“
Toetust saavad taotleda tööstusettevõtjad, hulgi- ja jaekaubandusettevõtjad, ehitusettevõtjad, veondus- ja laondusettevõtjad ning info- ja sideettevõtjad.


Naine kaotas politseinikuna esinenud kelmile tuhandeid eurosidTALLINN, 13. märts, BNS – Eelmisel nädalal kaotas üks tallinlanna politseinikuna esinenud kelmile tuhandeid eurosid.
7. märtsil helistas 54-aastasele naisele end politseinikuna tutvustanud mees ning teatas, et naise nimele püüab keegi Jüri võtta laenu.
Väidetav politseinik palus naisel nutiseadmesse alla laadida AnyDesk programm, kuhu tuli sisestada Smart-ID paroolid. Naine tegi, mis paluti.
Kelmusega tekitatud kahju on 9000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kriisi asemel näevad ingelinvestorid võimalusiHoolimata sõjast ja kriisist väidavad ingelinvestorid, et võimalused uusi idufirmasid tabada on head ning Eesti on suurepärane paik, kus leida tulusaid kohti raha paigutamiseks. Meeles tuleb vaid pidada - alati vaata, kes on idee ja ettevõtmise taga. Ja arvesta võimalusega, et kogu raha ära põleb.Aeg majanduses ja investeerimismaastikul on kogu maailmas väga heitlik. Mida arvata, kui hea paik on Eesti just aastal 2023 ingelinvestorile, et leida nooruslikke ja heas mõttes hulle ideid ning hakkajaid ettevõtjaid?Ingelinvestor ja NestCapi partner Ivo Remmelg on heitlike aegadega igati rahul. "Iga raskem periood ja langus majanduses on investorile parim aeg, mida ei tohi raisku lasta," sõnas ta optimistlikult.Paradoksaalselt väitis Remmelg, et praegune aeg annab investorile isegi tema laiskuse või aegluse andeks. Miks nii? Ta selgitas: investeeringute kaasamine võtab ettevõtjatel kauem aega ja nii on investoril aega kauem investeeringu tegemist kaaluda, seega - head ettevõtmised saavad igal ajal ja alati rahastuse. “Tavaliselt tehaksegi parimad investeeringud raskematel aegadel,” osutas investor raudsele reeglile.Teine ingelinvestor, Signiti OÜ tegevjuht Kuido Lepik seevastu ei näe investeerimise mõttes olulist erinevust, kas aeg on raske või kerge. Ta viitas hoopis teisele probleemile: “Kui aus olla, siis ideedest pole kunagi puudust, seevastu ettevõtlikke ja asju ära tegevate inimeste leidmine on raske.” Selle poolest ei erine Lepiku sõnutsi viimane aasta kuidagi varasematest - ja selles mõttes eriti Eestis. Ka tulevik näib sama hea tulevat.Swedbanki iduettevõtete valdkonna juht Triin Preem vaatab pigem suuremat pilti ning osutab, et kuna majanduses on aeg keeruline, siis on investorid valivamad, kui nad olid mõni aasta tagasi.Ent siiski, mis on Eesti eelis? “Eesti tugevus on meie küps start-up-kogukond ja see, et meil on suur valik start-up'e erinevates kasvufaasides. Eestis peaks leiduma iga investori maitsele midagi,” kirjeldas Preem Eestit peaaegu kui investorite paradiisi. Ta lisas, et kohaliku turu väiksuse tõttu on Eesti start-up'ide mõtteviis kiirele kasvule ja välisturgudele suunatud. “Just seda investorid ootavad,” rõhutas ta.Idusektor ei astu börsiga sama jalgaAga teeme kiire tagasipõike 2022. aastasse. Selle kohta ei hoia traditsioonilised börsiinvestorid kokku epiteete, millest suur osa ei kannata trükimusta. Lühidalt: väga halb aasta! Aga idusektor ei astu börsiga mitte sugugi päris ühte jalga, äkki on riskijulgus alles või koguni kasvanud?Preem asja nii optimistlikult ei näe ja märkis, et äriinglite ootus start-up'ide taseme suhtes on läinud kõrgemaks. “Raha ei anta välja nii kergekäeliselt kui veel mõni aasta tagasi,” möönis Preem. Ta ütles, et ingelinvesteeringu tegemine eeldab igatahes keskmisest rohkem riskijulgust. Võrreldes varasemaga on inglid veidi ettevaatlikumad.Aga mida ütlevad analüütiku vaatele vastuseks inglid ise? Lepik ettevaatlikumat seisukohta väga ei jaga. “Idusektoris ollakse pigem optimistlikud. Eestis ja Põhjamaades üldiselt on riskijulgus üleval,” sõnas ta üsna mõõduka optimismiga. Kuid lisas siiski järele mõeldes, et ta isiklikult hoiaks sel aastal 5-10% madalamat profiili.Remmelg on aga hoopis teist meelt. Ta ei nõustu kuidagi väitega, et eelmine aasta oli börsiinvestorile väga halb. Kuidas nii, kui S&P 500 indeks, mis on fondijuhtidele võrdlusbaasiks, lõpetas aasta 20protsendilises miinuses? “See pole langus ega midagi,” põrutas ta. “Eriti veel kui arvestada, et 2021. aastal kasvas indeks 27 protsenti!Remmelg tõi oma väidete põhjenduseks konkreetsed numbrid: Eesti idusektor tervikuna sai 2022. aastal kokku üle 30 protsendi rohkem investeeringuid. 963 miljonilt eurolt kasvas rahastus 2022. aastal 1,329 miljardile, millest Bolt sai 600 miljonit.Ta jätkas, et statistika põhjal ei saa väita, et eelmine aasta Eestis oleks kuidagi idusektorile eriliselt raskem olnud. “Raha kaasati ja väga korralikult,” väitis ingelinvestor. Ta osutas vaid sellele, et märke on tõepoolest näha, et rahastusvoorud võtavad kauem aega, investeeringusummad väiksemad ja investorid valivamad.Olgu raskustega, kuidas on, ent kui vaatleme möödunud aastat, siis oli see üldist majandusarengut vaadates suisa tagurlik: tehnoloogiasektor ja rohepöördega seotud ettevõtted kaotasid ning fossiilsete kütuste ja relvadega kauplejad olid edukamad. Nõnda võib tekkida kerge ärevus, et kas tegu ongi ainult ajutise nähtusega või on maailm muutumas?"Fossiilsete kütuste ja militaarsektori tõus on selgelt sõjast tingitud,” ütles Remmelg esmalt. Ta tõi välja olulise tõiga, et väga paljud ingelinvesteeringud, mis eelmisel aasta tehti, olid 2021. aasta lõpus või 2022. aasta alguses alustatud protsess. Seega on investori prognoos järgmine: tõenäoliselt on vähemasti 2023. aasta esimene pool mõnevõrra rahulikum, kuid igale langusele järgneb tõus -kapital ootab investeerimist ja ilmselt on 2023. aasta teine pool juba positiivsema tooniga.Rohepesu jääb rahast ilmaRääkides rohepöördest, on Remmelgal kindel seisukoht: “Rohepöördega seotud investeeringute puhul on tihtipeale tegemist olukorraga, kus pakutud lahendus on hoopis keskkonnale kahjulikum kui seni kasutatud fossiilsest kütusest tehtud lahendus!Ta selgitas, et see tuleneb peamiselt sellest, et rohelahenduse puhul ei arvestata terviklikku jalajälge ja vabalt võib fossiilsete kütuste kulu ja keskkonnajalajälg rohelahenduse puhul olla koguni suurem. Elea näide on tema sõnutsi maagaasist tehtud odavate kilekottide vahetamine nii-öelda roheliste naftast tekstiilkottide vastu, mis on kallimad valmistada, ei lagune looduses ja pole ka kuigi palju vastupidavamad.Kuidas see puutub aga investeerimismaailma? “Ilmselgelt ei ole investorid rumalad ja rohepesijad jäävad investeeringutest ilma. Küll aga saavad kahtlemata korraliku rahastuse projektid, mis tõepoolest vähendavad taastumatute ressursside kasutust,” rõhutas ta terve mõistuse olulisust.Lepik ei näe samuti mingit ohtu, et maailm arengus tagasi pöördub. Ta osutas sellele, et iduinvesteeringud on pika ajahorisondiga tehtud investeeringud, mis tähendab, et kõik ajutised muutused seda ei mõjuta.Ta peab loomulikuks, et jätkusuutlikkus tõuseb investeerimisel uuesti ja veelgi teravamalt teemaks, samuti kasvab tehnoloogiasektor edasi.Emotsionaalseid oste tuleb etteEnt liigume arutlusega ingelinvesteerimise varjukülgedelt meeldivamale poolele. Võib-olla ärimaailmas veidi kohatu teemapüstitus, aga inglite kohta vast mitte. Ehk siis - kuivõrd kutsub ingelinvestorit panustama õhinapõhine soov näha, kuidas väga põnevat ja ka investorile hingelähedast ideed püütakse teostada? Ja mis sellest saama hakkab?Lepik peab teemapüstitust väga tõsiseks. “Loomulikult kõnetab mind rohkem teema, mis mind huvitab ja millele kaasa elan. Pean endale pidevalt meelde tuletama, et õhinapõhiselt ei tehta häid otsuseid. Kuid ilma emotsioonideta ei ole ka tegelikult võimalik hakkama saada,” märkis ta ning meenutas kellegi suurmehe tarkusetera, et “me kõik otsustame emotsioonide põhjal, kuid ainult edukad tunnistavad seda endale”.Remmelg tõi õhinapõhise otsustamise juures aga välja ohu: “Alati tasub investoril ikka ise ka läbi mõelda, kas on tegemist hea asjaga, ja mitte investeerida sel põhjusel, et kui kohe “jah” ei ütle, siis jääb ilma.” Majanduskeskkonna jahenemisega on tema sõnul näha, et sellist süvenemata investeerimist on nüüd ikka oluliselt vähem.Nagu ingelinvestorid rõhutavad, keegi ei investeeri paljasse ideesse, tähtis on inimene, kes on võimeline seda ellu viima. Aga kust tulevad sellised inimesed, kas Eesti on hea kasvulava?Preem kiitis, et Eesti on STEM-hariduse (science, technology, engineering, math ehk teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika) mõttes maailmas heal kohal, samuti on meie üldharidus kõrgel tasemel ja õhustik soosib nii noori kui ettevõtlust. Ta lisas, et meie kogukond on väga tugev ja noortel on edukaks saamisel head võimalused. “Erinevalt vanast Euroopast ollakse Eestis harjunud, et ka noored võivad olla erinevatel elualadel väga edukad,” sõnas ta.Eesti on idufirmadele soodne kasvulavaPreem märkis, et tudengieas noortele pakub Swedbank koostöös Tallinna Tehnikaülikooli ning teadus- ja ärilinnakuga Tehnopol Prototroni-nimelist fondi, mis rahastab tehnoloogiliste ideede prototüüpe, et maailma muutvad ideed ja tooted jõuaksid kiiremini turule. “Sellised fondid on just hea võimalus tuul tiibadesse saada, sest Prototron on pakkunud rahastust ligikaudu sajale nutikale ideele kokku natuke üle miljoni euro, kuid Prototronist alguse saanud meeskonnad on järelinvesteeringuid kaasanud rohkem kui 59 miljonit eurot,” tõi ta välja.Preemi sõnul on Eesti noortel palju võimalusi start-up-maailmas läbi lüüa, sest Eestis on rohkelt edulugusid, mille loojad lahkelt oma kogemusi jagavad ja ise parimatesse ideedesse investeerivad. Ta märkis, et see on noortele suur boonus, et Eestis on maailma mõistes nii hästi arenenud start-up-ökosüsteem, koostöövõimalused, rahvusvaheliste investorite usaldus ja hea haridussüsteem, nii et on olemas kõik võimalused Eestis edukalt rahvusvahelisi ettevõtteid luua.Ent kuidas hindab ingelinvestor Eesti noorte potentsiaali teha midagi uut? Näiteks on meil innovatsioonile panustav telemäng “Rakett69”. Ent Lepik osutab, et tema jaoks on probleem mujal. “Kust leida inimesi, kes selle ellu viivad - selles mõttes on “Ajujaht” mulle rohkem meeltmööda. “Rakett69st” leiab häid insenere, kuid tegevjuhti ja müügimeest on ka vaja,” ütles ta.Kuhu siis ingelinvestor võiks investeerida? Lepiku sõnul on tal reegel: vali rahastamiseks valdkonnad, mis sind kõnetavad ja millest sa aru saad. “Millega saad start-up’ile abiks olla, sest investeerimine ei ole passiivne tegevus, vaid kõva töö. Sinu töö on oma investeering edukaks aidata,” tõi ta välja kuldreegli.Aga läheme konkreetseks, Elon Musk on olnud justkui musternäidis innovaatilisest ettevõtjast ja investorist. Kogu investeerimismaailma panid kihama tema viimased äriotsused, mis on pehmelt öeldes huvitavad. Kas ingelinvestor Lepik oleks ostnud Twitteri 44 miljardi eest? “Vastus on lihtne - mul pole nii palju raha, õnneks,” vastas ta kerge huumoriga. Aga tõsisemalt analüüsides osutas Lepik, et see, kas Musk maksis õiglast hinda, sõltub sellest, mis ta Twitteriga teha plaanib.Kuidas suhtub ingelinvestor aktsiaoptsioonidega kauplemisse, võimendusse üldiselt? Lepiku sõnul on asi väga individuaalne. “Mina pigem ei poolda. Võimendus kasvatab riski, ingelinvesteering on olemuselt riskantsem kui börsiinvesteering, tõsta topelt riski ei ole mõistlik,” märkis ta. Investor selgitas, et “aktsiaoptsioon on ka see, kui lepin start-up’iga kokku, et saan väikese optsiooni, kui aitan neil edukalt raha kaasata või saan väikese carry, kui juhin sündikaati ja teen teiste investorite eest ettevõtte analüüsi”. Sellised asjad on tema sõnul inglite seas väga levinud.Keda ingelinvestor ikkagi oma otsustes usaldab ning kas saab välja tuua mõne majandusanalüütiku, keda usaldada? “Üldiselt eraldi võttes mitte kedagi,” võttis ingelinvestor Lepik investeerimise teema kokku.Kui Lepikult pärida, milline idusektori IPO võiks olla Tallinna börsil edukas, lausus ta välja, et Bolt võiks tulla Tallinna börsile ja oleks ka tõenäoliselt edukas. INGELINVESTORIDTuntud ka kui äriinglid, mitteametlikud investorid, inglirahastajad, erainvestorid või alginvestorid.Annavad kapitali alustavatele ettevõtetele omakapitali eest.Toetavad idufirmasid tavaliselt ettevõtmise alguses, kus ebaõnnestumise risk on suur ning enamik investoreid ei ole seepärast valmis sinna raha paigutama.Väike, kuid kasvav arv neist investeerib veebipõhiselt aktsiate ühisrahastuse kaudu, organiseeruvad ingligruppidesse või inglivõrgustikesse, et jagada investeerimiskapitali ning anda nõu oma portfelli ettevõtetele.70% ettevõtjatest seisab silmitsi äritegevuse ebaõnnestumisega, seejuures peaaegu 66% neist juba kahe aasta jooksul pärast ettevõtte käivitamist, selgus Wilbur Labsi tehtud küsitlusest 150 ingelinvestori seas.Inglite raha jahib nii unistaja kui ka petisIngelinvestoritest rääkides ei saa üle ega ümber riskist, et suure tõenäosusega kaotab ta kogu oma raha. Siin tekibki probleem, et kas üldse ja kuidas on võimalik eristada täiesti utoopilisi ettevõtmisi lihtsalt väga kõrge riskiga investeeringutest?Swedbanki iduettevõtete valdkonna juht Triin Preem osutas kainele mõistusele: “Enamasti ei anta raha välja lihtsalt kellegi jutu peale, vaid investorid soovivad näha juba esimesi maksvaid kliente ja tulevikuplaane.” Alles siis, kui on näha, et ettevõte suudab kasvatada maksvate klientide hulka, kasvab Preemi sõnul investorite usaldus.Kuido Lepik praktikuna nii ei arva. Elulisele küsimusele, kas on võimalik utoopiline unistaja ära tunda, vastas ta kahe sõnaga: “Ei olegi!” Tema sõnul peabki sellise riski maandamiseks olema portfellis palju ettevõtteid. “Ja kordan veel, et raha ei saa üksi idee, vaid meeskond, kes suudab midagi ära teha. Samuti ei tohi kõike hinge tagant idudesse investeerida,” hoiatas ta. Ent meenutas kohe, et keskmiselt on idude tootlus parem kui börsil.Ivo Remmelg pehmendas kolleegi väidet ning ütles, et täiesti utoopilistest asjadest saadakse ikka aru ja need jäävad investeerimata. “Kui mõni ingelinvestor jääb idufirmas ainsaks investoriks, siis tõenäoliselt on ka tegemist utoopilise asjaga,” esitas ta igati mõistetava indikaatori.Ent lisaks utoopilistele unistajatele liigub start-up-ettevõtluse maailmas hunte lambanahas, kes esinevad kirglike maailmaparandajatena, ent tegelikult arvestavadki ettevõtte põhjaminekuga ning lootusega vahelt teenida. Ka need peab ingelinvestor ära tundma. Remmelg sõnas seda teemat kommenteerides lühidalt, et tal endal on nii palju vedanud, et selliseid tegelasi pole õnnestunud näha. “Võib-olla kui isegi olen näinud, siis üldjuhul ikkagi tunneb investor sellise tegelase ära ja need ettevõtmised jäävad investeerimata,” märkis ta.Preem on samuti seisukohal, et ingelinvesteeringute puhul eelistab enamik investoreid tiimiliikmetega tutvuda, samuti tehakse põhjalik taustakontroll, mis peaks riski maandama. “Eesti väiksust arvestades saab siin pettusega tegeleda maksimaalselt üks kord,” tõdes ta.Lepik peab petturite teemat tõsiseks. “See on kõige keerulisem. Kuna edukas on firma ainult siis, kui seal on head müügimehed, siis head müügimehed oskavad ka investorile oma firma hästi maha müüa,” tõi ta välja dilemma. Selleks tulebki Lepiku sõnul vaadata asutajate eelnevat käitumist, millega nad on hakkama saanud, kas nad on ainult jutuvennad või tegude inimesed.FUND FELLOW FOUNDERS [FFF]Balti-ja Põhjamaade varajase faasi idufirmade ingelinvesteeringutele suunatud võrgustik.Pakub oma liikmetele unikaalseid tehinguid ning toetab idufirmade asutajaid start-up'i maastikul kogenud ettevõtjatega.Loomise taga on investor ja ettevõtja Akim Arhipov.ESTBANLiikmete poolt juhitud organisatsioon, mis on pühendunud ambitsioonikate noorte ettevõtete leidmisele, rahastamisele ja juhendamisele. Eesmärgiks peetakse sünergia loomist idufirmade ja ingelinvestorite vahel.estban.ee1,33 miljardit eurot paigutati mullu Eesti idusektorisse, 600 miljonit sellest sai Bolt.Kui ingelinvestor jääb idufirmas ainsaks investoriks, siis tõenäoliselt on ka tegemist utoopilise asjaga, leiab ingelinvestor ja NestCapi partner Ivo Remmetg.Tekst ENN TOSSO, ÄRIPÄEV Fotod ANDRAS KRALLA, ERAKOGU


Tänasest saavad ettevõtted taotleda toetust küberturvalisuse parandamiseksEASi ja KredExi ühendasutus avas koostöös Riigi Infosüsteemi Ametiga 13. märtsil taotluste vastuvõtu ettevõtjate küberturvalisuse taseme tõstmiseks, mille kogueelarve on 865 000 eurot.
Toetus on osa Euroopa Liidu Digital Europe programmi pilootprojektist, millega kasvatatakse väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate võimekusi tulla toime küberrünnakutega ja ennetada neist tulenevaid majanduskahjusid.
„Küberintsidendid teevad ettevõtetele kahju nende suurusest hoolimata, rünnakud võivad tööstusettevõtte tootmise katkestada või arvepettuse järel rahalist kahju tekitada. Soovime selle toetuse abil aidata ettevõtetel teha oma IT-taristut turvalisemaks,“ rääkis ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan.
„Mõnel juhul tähendab see turvalistele pilveteenustele migreerimist, teisel puhul töötajate koolitamist ja kolmandal hoopis võrkude ümberehitamist. Just seetõttu tuleb toetuse saajal esmalt teha läbi küberturvalisuse kaardistus ning selle tulemusena valmiv teekaart on justkui rätseplahendus just konkreetse ettevõtte küberturvalisuse taseme tõstmiseks,“ lisas minister.
„Ma olen üsna kindel, et pea iga ettevõte on lahendanud väiksemaid küberintsidente. Tõsisemad rünnakud saavad aga seisma panna kogu firma ning läbimõeldud arvepettustega saab välja petta kümneid tuhandeid eurosid. Teame sellest aastast ühte väga tõsist küberrünnakut, mis halvas ettevõtete töö ning põhjustas enam kui 100 000 euro ulatuses kahju. Samamoodi on ettevõtjad kandnud raha pättidele, sest nad esitasid nii elutruid libaarveid. Seega küberruumis toimub kogu aeg asutuste küberturvalisuse proovilepanek,“ ütles RIA teaduse- ja koordineerimisosakonna juhataja Lauri Tankler.
Just seetõttu innustatakse küberpöörde projektiga väiksemaid ettevõtteid panustama enese küberturbesse.
Ettevõtete kübarturvalisust tuleb tugevdada
EASi ja KredExi ühendasutuse juhatuse liikme Sigrid Harjo sõnul on ettevõtjate küberturvalisuse alaste võimekuste tõstmine digipöörde kontekstis kriitilise tähtsusega, et küberohud ei takistaks ettevõtjate tootmise toimepidevust näiteks igapäevatööd halvavate küberrünnakute näol. „Soovime, et meie ettevõtted pakuksid Euroopa Liidu keskmisest kõrgemat lisandväärtust ja oleksid digitaliseeritud ning tänaseks on juba iga ettevõte moel või teisel seotud digilahendustega. Äri toimimiseks tuleb neid kaitsta – ettevõte ei saa teenuseid pakkuda või on nende teenuste osutamine oluliselt häiritud, kui puudub ligipääs kliendibaasile või tellimuste keskkonnale,“ ütles Harjo.
Ta lisas, et küberpööre on esimeseks sammuks ettevõtetele küberturvalisuse teel. „Projekt on kaheastmeline, mille esimene tegevussuund on oma küberturvalisuse hetkeseisu hindamine, saamaks ülevaade kõige põletavamatest puudustest ja parandusettepanekutest. Toetuse teises etapis on võimalik ellu rakendada arendustegevusi, mis saavad põhitegevuse kõrval vähem tähelepanu, kuid mis aitavad ettevõtetel olla konkurentsivõimelised ja usaldusväärsed partnerid.“
Toetust rahastatakse Digital Europe programmi vahenditest. Taotlemine avati täna, 13. märtsil kell 9:00 struktuuritoetuse e-keskkonnas https://etoetus.rtk.ee/
RIA kodulehel on info Eestis tegutsevatest küberturvalisuse ettevõtetest, kelle abil vastav hindamine ehk teekaart luua. RIA veebist leiab ka näidise ja juhendi, mida peab küberturvalisuse hindamise teenust osutavad pakkujad seda tehes silmas pidama ja millist metoodikat kasutama.
Toetust saavad taotleda tööstusettevõtjad, hulgi- ja jaekaubandusettevõtjad, ehitusettevõtjad, veondus- ja laondusettevõtjad ning info- ja sideettevõtjad.


Üle 45 aasta hukkamist oodanud surmamõistetu saab kohtus uue võimaluse1966. aastal tapeti Jaapanis ühe kohaliku miso-tootja tegevjuht, tema naine ja kaks teismelist last. Nende kodu süüdati ning see põles maani maha. Kuni 2014. aastani oli võimudel selge: tapjaks oli mehe alluv Hakamada Iwao. Mees ju isegi tunnistas, et tegi seda! Ent lugu pole nii lihtne, kui pealtnäha paistab.
Kes tappis Tokyo lähistel terve perekonna, hakkab uuesti lahti kooruma nüüd, 57 aastat pärast mõrvade toimumist. 1966. aastal langes kahtlus esimesena Hakamadale, endisele profipoksijale, kes pärast sportlaskarjääri miso-vabrikusse tööle läks (miso on sojaoapasta, levinud toiduaine Jaapani köögis). Too oli nimelt sündmuskohal. Tema enese versiooni kohaselt aitas ta bossi põlevat maja kustutada. Seda, et majas lebasid vereloikudes surnuks pussitatute laibad, tema ei teadnudki. Nii ütles ta algul.
Hiljem sai politsei temalt siiski ülestunnistuse kätte ning 1968. aastal mõisteti Hakamada kohtus surma. Jaapan on üks väheseid jõukaid riike, kus hukkamine on endiselt kasutusel – just nimelt kasutusel, mitte niisama sümboolne ähvardus, mida riik enam reaalselt täide ei vii. Jaapani hukkamisi peavad inimõigusgrupid, nagu Amnesty International, üsna üksmeelselt ka väga julmaks. Tapetav saab hukkamisest teada alles sama päeva hommikul, tema lähedased aga pärast selle täideviimist. Hakamada veetis suurema osa ajast, mil hukkamist ootas, üksikkongis, mis tema pere sõnul mõjus väga rängalt mehe vaimsele tervisele, kirjutab The Guardian. Hakamadat, nagu ka kõiki teisi Jaapani surmamõistetuid, ootas elu lõpp poomise läbi.
Vahemärkusena tasub mainida, et Jaapani ühiskonnas püsib toetus hukkamistele väga suur: üle 80%.
Ülestunnistus peksti välja
Ent Hakamada hakkas kohtusaalis kohe protsessima, et süü üles tunnistamine ei tulnud seaduslikul viisil. Politseinikud piinasid selle temalt välja, väitis mees. BBC kirjutab, et inimõigusgrupid on tõesti kritiseerinud seda, et Jaapani kohtud panevad liiga suurt rõhku ülestunnistustele, mida uurijad tihtipeale väevõimuga välja pressivad. Hakamada ülekuulamine kestis 23 päeva. Sedasorti südamepuistamisi ei tohiks paljude silmis üldse arvesse võtta.
Sellega näis mingil määral nõustuvat ka kohus, kes 2014. aastal otsustas Hakamada surmamõistetute nimekirjast maha võtta ning tingimisi vabadusse lubada – kuid mitte õigeks mõista. Vahepeal (2011. aastal) jõudis ta juba Guinessi rekordite raamatusse kui teadaolevalt kõige kauem oma hukkamist ootav vang. Hakamada on Jaapani ajaloos kuues surmamõistetu, kes hukkamisest pääses. Ülejäänud viiest neli mõisteti uue uurimise käigus õigeks.
Hakamada Hideko rõõmustab koos venna advokaadiga otsuse üle algatada uus kohtuprotsess, mis võiks süüdimõistetu nime puhtaks pesta. (AFP/Scanpix)
Sel nädalal teatas Tokyo kõrgem kohus, et võtab Hakamada juhtumi uuesti käsile. Mehe 90aastane õde Hakamada Hideko, kes on kõik see aeg venna hea nime eest võidelnud, võttis uudise vastu suure naeratusega. „Nagu raskus oleks õlgadelt tõstetud,“ kommenteeris Hideko. Kuigi see võis tema ja ta venna jaoks olla tore teadaanne, tähendab see reaalsuses siiski aastatepikkust protsessi, mille lõppu eakas naine – ning võib-olla ka 87aastane Hakamada ise – ei pruugi nähagi. Ka see on inimõiguslaste, samuti Jaapani advokatuuri silmis ebaõiglane. Viimased nõuavad, et prokurörid hakkaksid kohe asjaga peale, mitte ei küsiks Jaapani ülemkohtult eriluba. See ebamugavus ei puuduta juristide jaoks ainult Hakamada juhtumit, vaid õigussüsteemi laiemalt. Kuid nõrga tervisega Hakamada Iwao jaoks on küsimus selles, kas tema silmad jõuavad veel õiglast kohtumõistmist näha.


Ringkonnakohus: Poolamets ei käitunud Jaadlat korruptandiks nimetades õigusvastaseltTartu ringkonnakohus leidis, et Anti Poolamets (EKRE) ei käitunud õigusvastaselt, kui mainis peaaegu kaks aastat tagasi sotsiaalmeediapostituses, et Andres Jaadla (KE) on kunagi ammu korruptsioonikuriteos süüdi mõistetud. Ringkonnakohtu otsus pole jõustunud ja see on riigikohtusse edasi kaevatud.
Ringkonnakohus tühistas 6. veebruaril Viru maakohtu varasema otsuse, mille järgi käitus Poolamets Jaadla kunagist süüdimõistmist meenutades õigusvastaselt. Ringkonnakohtu otsuse põhjal võib aga meedias, mille alla kuulub kohtu hinnangul ka sotsiaalmeedia, siiski avaldada eraelulisi andmeid, kui selleks on ülekaalukas avalik huvi. Siinkohal on «eraeluliste andmete» all jutuks eelkõige Jaadla süüdimõistmine korruptsioonikuriteos 2012. aastal.
Kahe poliitiku kohtuvaidluse ajendiks oli Poolametsa 2021. aasta 1. juunil tehtud Facebooki postitus, kus ta muu hulgas kirjutas: «Rakvere endine linnapea [Andres Jaadla] mõisteti 2012 süüdi korruptsioonis. Keskerakond aga premeeris teda Rakvere abilinnapea kohaga. Seetõttu keeldus EKRE Rakveres koalitsiooni minemisest.»
Jaadla leidis, et kuna karistus on tal ammu kantud ja karistusregistrist kustutatud, on tegemist tema eraeluliste andmete avalikustamisega, ning ta pöördus Poolametsa vastu Viru maakohtusse. Maakohus mõistis 14. juuli 2022 otsusega Poolametsalt Jaadla kasuks välja mittevaralise kahju hüvitise 3000 eurot ja jättis ka menetluskulud Poolametsa kanda.
Tartu ringkonnakohtu veebruaris tehtud otsuses on muu hulgas kirjas: «Mõistet «ajakirjandus» tuleb tõlgendada laialt. Meediana käsitletakse nii professionaalset meediat (päeva- ja nädalalehed, tele- ja raadiokanalid) kui ka blogisid, netifoorumeid ja suhtlusvõrgustikke. Kõik need meedia vormid võivad sisaldada ajakirjandusliku eesmärgiga artikleid, millistes on põhimõtteliselt lubatud isikuandmeid avalikustada ka ilma inimese enda nõusolekuta.»
Ringkonnakohus leidis, et Jaadla on vähemalt Lääne-Virumaal tuntud poliitik, osaleb jätkuvalt aktiivselt poliitilises ja ühiskondlikus elus ning on vähemalt Poolametsa avaldatu kontekstis käsitletav avaliku elu tegelasena. Jaadla eraeluliste andmete (süüdimõistmine korruptsioonikuriteos – toim) avaldamine küll kahjustab tema õigusi, kuid see riive ei ole asjaolusid arvestades ülemäärane.
Jaadla ja tema esindaja on edastanud riigikohtule kassatsioonkaebuse ringkonnakohtu otsuse tühistamiseks ja maakohtu otsuse jõusse jätmiseks.
Poolametsa hinnangul oleks maakohtu otsus sisuliselt tsensuuri maksma pannud.


Suur maksuvõlg viis ridaelamuid müünud ettevõtte kohtu etteKaubaveo ja ehitusega tegelev osaühing Reioling Invest müüs neli ridaelamut Papsaare külas, aga saadud tulult riigile käibemaksu ei tasunud. Kuuekohaline võlasumma viis ettevõtte ja selle viimase juhi kohtukulli ette.Hiljuti jõustunud kohtulahendist selgub, et Reimo Mitt määrati 2018. aasta detsembris Reioling Investi tegevjuhiks ja 2020. aasta mais sai temast juhatuse liige. Maksukäivetega skeemitamisega tegid algust juba eelmised kaks juhatuse liiget. Ettevõtte müügikäibe kohta esitati valeandmeid 2017. aasta septembrist 2020. aasta juunini.Reioling Investile kuulunud neljas Lõvi tee ridaelamus oli igaühes neli korterit. Neljast ridaelamust kolm on valmis ehitatud, kuid viimane, Lõvi tee 8/2, pooleli.Endised juhatuse liikmed määrasid Miti 2018. aastal tegevjuhiks korraldama firma igapäevast majandamist. Sealhulgas kasutas Mitt raamatupidajat ära, et esitada maksuametile deklaratsioone, mis pole korrektsed.Pea kolme aasta jooksul müüs ettevõte 16 korterit, neist poole müük esitati maksuametile korrektsena. Trikitamine käis korteritega, mille ostsid eraisikud. Reioling Invest hoidis nende puhul kõrvale käibemaksu maksmise kohustusest.Eraisikutele müüs ettevõte kortereid veidi alla 821 000 euro eest ja varjas ligemale 165 000 euro suurust käibemaksukohustust. See tähendab riigile suure kahju tekitamist, mistõttu nii ettevõttel kui ka Reimo Mittil tuli astuda kohtu ette.Kohtu hinnangul tegutsesid juhatuse liikmed teadlikult. Notarite juures allkirjastatud lepingutes oli kirjas, et korterite müügihinnad sisaldavad käibemaksu. Samuti oli osa korterite tehingutest deklaratsioonides kajastatud.Viimase juhatuse liikmena tegutsenud Reimo Mitt jättis tahtlikult kajastamata korterite müügist tekkinud käibe kahel kuul. Ülejäänud kordadel olid käibedeklaratsioonid esitanud nüüdseks juhatusest lahkunud liikmed.Nemadki olid esialgu uurimise all, kuid prokuratuuri pressiesindaja Kauri Sinkeviciuse sõnutsi lõpetati nende puhul juhtum oportuniteediga.Selline menetluse lõpetamine ei tähenda kellegi õigeksmõistmist või süüdistusest loobumist, vaid seda, et süüks pandav tegu prokuratuuri ja kohtu hinnangul toimus, kuid selle eest ei ole tingimata vaja süüdistatavaid kriminaalkorras karistada. Ühel endisel juhatuse liikmel tuleb tasuda riigi tuludesse 1000 ja teisel 2000 eurot.Kohtus otsustas Mitt eraisikuna ja Reioling Invest OÜ juriidilise isikuna prokuratuuriga kokkuleppele minna.Ettevõttele määrati rahaline karistus 4000 eurot, millest kohe tuleb tasuda pool. Ülejäänu tasumisest pääseb firma siis, kui ei pane nelja aasta jooksul toime uut kuritegu.Reimo Mitile määrati poolteist aastat tingimisi vangistust kaheaastase katseajaga. Peale selle peavad Mitt ja Reioling Invest OÜ tasuma solidaarselt maksuametile ligemale 165 000 eurot. Mõlemad peavad menetluskuludena tasuma riigile ligemale 1100 eurot.Eraisikutele müüs ettevõte kortereid veidi alla 821 000 euro eest.Kristo Niglas


Libapolitseinik lüpsis 9000 eurot7. märtsil helistas 54aastasele naisele väidetav politseinik ning teatas, et tema nimel püüab keegi Jüri laenu võtta. Helistaja palus kannatanul enda nutiseadmesse AnyDesk programmi alla laadida ning sisestada sinna seejärel Smart-ID paroolid. Kelmusega tekitatud kahju on 9000 eurot. OHTULEHT.EE


Üle 45 aasta hukkamist oodanud surmamõistetu saab uue võimaluse1966. aastal tapeti Jaapanis ühe kohaliku miso-tootja tegevjuht, tema naine ja kaks teismelist last. Nende kodu süüdati ning see põles maani maha. Kuni 2014. aastani oli võimudel selge: tapjaks oli mehe alluv Hakamada Iwao. Ta ju isegi tunnistas, et tegi seda! Ent lugu pole nii lihtne, kui pealtnäha paistab.Kes tappis Tokyo lähistel terve perekonna, hakkab uuesti lahti kooruma nüüd, 57 aastat pärast mõrvade toimumist. 1966. aastal langes kahtlus esimesena Hakamadale, endisele profipoksijale, kes pärast sportlaskarjääri misovabrikusse tööle läks (miso on sojaoapasta, levinud toiduaine Jaapani köögis). Too oli nimelt sündmuskohal. Tema enese versiooni kohaselt aitas ta bossi põlevat maja kustutada. Seda, et majas lebasid vereloikudes surnuks pussitatute laibad, tema ei teadnudki. Nii ütles ta algul.Hiljem sai politsei temalt siiski ülestunnistuse kätte ning 1968. aastal mõisteti Hakamada kohtus surma. Jaapan on üks väheseid jõukaid riike, kus hukkamine on endiselt kasutusel - just nimelt kasutusel, mitte niisama sümboolne ähvardus, mida riik enam reaalselt täide ei vii. Jaapani hukkamisi peavad inimõigusgrupid, nagu näiteks Amnesty International, üsna üksmeelselt ka väga julmaks. Tapetav saab hukkamisest teada alles sama päeva hommikul, tema lähedased aga pärast selle täideviimist. Hakamada veetis suurema osa ajast, mil hukkamist ootas, üksikkongis, mis tema pere sõnul mõjus väga rängalt mehe vaimsele tervisele, kirjutab The Guardian. Hakamadat, nagu ka kõiki teisi Jaapani surmamõistetuid, ootas ees elu lõpp poomise läbi.Vahemärkusena tasub mainida, et Jaapani ühiskonnas püsib toetus hukkamistele väga suur: üle 80%.Ülestunnistus peksti väljaEnt Hakamada hakkas kohtusaalis kohe protsessima, et süü ülestunnistamine ei tulnud seaduslikul viisil. Politseinikud piinasid selle temalt välja, väitis ta. BBC kirjutab, et inimõigusgrupid on tõesti kritiseerinud seda, et Jaapani kohtud panevad liiga suurt rõhku ülestunnistustele, mida uurijad tihtipeale väevõimuga välja pressivad. Hakamada ülekuulamine kestis 23 päeva. Sedasorti südamepuistamisi ei tohiks paljude silmis üldse arvesse võtta.Sellega näis mingil määral nõustuvat ka kohus, kes 2014. aastal otsustas Hakamada surmamõistetute nimekirjast maha võtta ning tingimisi vabadusse lubada - kuid mitte õigeks mõista. Vahepeal (2011. aastal) jõudis ta juba Guinessi rekordite raamatusse kui teadaolevalt kõige kauem oma hukkamist ootav vang. Hakamada on Jaapani ajaloos kuues surmamõistetu, kes hukkamisest pääses. Ülejäänud viiest neli mõisteti uue uurimise käigus õigeks.Sel nädalal teatas Tokyo kõrgem kohus, et võtab Hakamada juhtumi uuesti käsile. Mehe 90aastane õde Hakamada Hideko, kes on kõik see aeg venna hea nime eest võidelnud, võttis uudise vastu suure naeratusega.„Nagu raskus oleks õlgadelt tõstetud,“ kommenteeris Hideko. Kuigi see võis tema ja ta venna jaoks olla tore teadaanne, tähendab see reaalsuses siiski aastatepikkust protsessi, mille lõppu eakas naine - ning võib-olla ka 87aastane Hakamada ise - ei pruugi nähagi.Ka see on inimõiguslaste, samuti Jaapani advokatuuri silmis ebaõiglane. Viimased nõuavad, et prokurörid hakkaksid kohe asjaga peale, mitte ei küsiks Jaapani ülemkohtult eriluba. See ebamugavus ei puuduta juristide jaoks ainult Hakamada juhtumit, vaid õigussüsteemi laiemalt. Kuid nõrga tervisega Hakamada jaoks on küsimus selles, kas tema silmad jõuavad veel õiglast kohtumõistmist näha.SÜÜTU VÕI SÜÜDI? Hakamada Iwao on nüüdseks juba 87aastane ning ametlikult endiselt süüdi oma ülemuse ja tolle perekonna tapmises. EPA   Kyodo   Reuters   Scanpix AFP Scanpix Hakamada Hideko rõõmustab koos venna advokaadiga otsuse üle algatada uus kohtuprotsess, mis võiks süüdimõistetu nime puhtaks pesta.GREETE KÕRVITS


Ringkonnakohus: Poolamets ei käitunud Jaadlat korruptandiks nimetades õigusvastaseltTartu ringkonnakohus leidis, et Anti Poolamets (EKRE) ei käitunud õigusvastaselt, kui mainis peaaegu kaks aastat tagasi sotsiaalmeediapostituses, et Andres Jaadla (KE) on kunagi ammu korruptsioonikuriteos süüdi mõistetud. Ringkonnakohtu otsus pole jõustunud ja see on riigikohtusse edasi kaevatud.Ringkonnakohus tühistas 6. veebruaril Viru maakohtu varasema otsuse, mille järgi käitus Poolamets Jaadla kunagist süüdimõistmist meenutades õigusvastaselt. Ringkonnakohtu otsuse põhjal võib aga meedias, mille alla kuulub kohtu hinnangul ka sotsiaalmeedia, siiski avaldada eraelulisi andmeid, kui selleks on ülekaalukas avalik huvi. Siinkohal on «eraeluliste andmete» all jutuks eelkõige Jaadla süüdimõistmine korruptsioonikuriteos 2012. aastal.Kahe poliitiku kohtuvaidluse ajendiks oli Poolametsa 2021. aasta 1. juunil tehtud Facebooki postitus, kus ta muu hulgas kirjutas: «Rakvere endine linnapea [Andres Jaadla] mõisteti 2012 süüdi korruptsioonis. Keskerakond aga premeeris teda Rakvere abilinnapea kohaga. Seetõttu keeldus EKRE Rakveres koalitsiooni minemisest.»Jaadla leidis, et kuna karistus on tal ammu kantud ja karistusregistrist kustutatud, on tegemist tema eraeluliste andmete avalikustamisega, ning ta pöördus Poolametsa vastu Viru maakohtusse. Maakohus mõistis 14. juuli 2022 otsusega Poolametsalt Jaadla kasuks välja mittevaralise kahju hüvitise 3000 eurot ja jättis ka menetluskulud Poolametsa kanda.Tartu ringkonnakohtu veebruaris tehtud otsuses on muu hulgas kirjas: «Mõistet «ajakirjandus» tuleb tõlgendada laialt. Meediana käsitletakse nii professionaalset meediat (päeva- ja nädalalehed, tele- ja raadiokanalid) kui ka blogisid, netifoorumeid ja suhtlusvõrgustikke. Kõik need meedia vormid võivad sisaldada ajakirjandusliku eesmärgiga artikleid, millistes on põhimõtteliselt lubatud isikuandmeid avalikustada ka ilma inimese enda nõusolekuta.» Ringkonnakohus leidis, et Jaadla on vähemalt Lääne-Virumaal tuntud poliitik, osaleb jätkuvalt aktiivselt poliitilises ja ühiskondlikus elus ning on vähemalt Poolametsa avaldatu kontekstis käsitletav avaliku elu tegelasena. Jaadla eraeluliste andmete (süüdimõistmine korruptsioonikuriteos - toim) avaldamine küll kahjustab tema õigusi, kuid see riive ei ole asjaolusid arvestades ülemäärane.Jaadla ja tema esindaja on edastanud riigikohtule kassatsioonkaebuse ringkonnakohtu otsuse tühistamiseks ja maakohtu otsuse jõusse jätmiseks.Poolametsa hinnangul oleks maakohtu otsus sisuliselt tsensuuri maksma pannud.Andres Jaadla (keskel) ja Anti Poolamets (paremal) on tülitsenud ka väljaspool kohut. Näiteks Jaadla külaskäik Poolametsa korraldatud kõnekoosolekule päädis sõnasõja ja külalise minemasaatmisega.AIVAR OJAPERV, Virumaa Teataja


Suur maksuvõlg viis ridaelamuid müünud ettevõtte kohtu etteKaubaveo ja ehitusega tegelev osaühing Reioling Invest müüs neli ridaelamut Papsaare külas, aga saadud tulult riigile käibemaksu ei tasunud. Kuuekohaline võlasumma viis ettevõtte ja selle viimase juhi kohtukulli ette.
Hiljuti jõustunud kohtulahendist selgub, et Reimo Mitt määrati 2018. aasta detsembris Reioling Investi tegevjuhiks ja 2020. aasta mais sai temast juhatuse liige. Maksukäivetega skeemitamisega tegid algust juba eelmised kaks juhatuse liiget. Ettevõtte müügikäibe kohta esitati valeandmeid 2017. aasta septembrist 2020. aasta juunini.
Reioling Investile kuulunud neljas Lõvi tee ridaelamus oli igaühes neli korterit. Neljast ridaelamust kolm on valmis ehitatud, kuid viimane, Lõvi tee 8/2, pooleli.
Endised juhatuse liikmed määrasid Miti 2018. aastal tegevjuhiks korraldama firma igapäevast majandamist. Sealhulgas kasutas Mitt raamatupidajat ära, et esitada maksuametile deklaratsioone, mis pole korrektsed.
Pea kolme aasta jooksul müüs ettevõte 16 korterit, neist poole müük esitati maksuametile korrektsena. Trikitamine käis korteritega, mille ostsid eraisikud. Reioling Invest OÜ hoidis nende puhul kõrvale käibemaksu maksmise kohustusest.
Eraisikutele müüs ettevõte kortereid veidi alla 821 000 euro eest ja varjas ligemale 165 000 euro suurust käibemaksukohustust. See tähendab riigile suure kahju tekitamist, mistõttu nii ettevõttel kui ka Reimo Mittil tuli astuda kohtu ette.
Eraisikutele müüs ettevõte kortereid veidi alla 821 000 euro eest.

Kohtu hinnangul tegutsesid  juhatuse liikmed teadlikult. Notarite juures allkirjastatud lepingutes oli kirjas, et korterite müügihinnad sisaldavad käibemaksu. Samuti oli osa korterite tehingutest deklaratsioonides kajastatud.
Viimase juhatuse liikmena tegutsenud Reimo Mitt jättis tahtlikult kajastamata korterite müügist tekkinud käibe kahel kuul. Ülejäänud kordadel olid käibedeklaratsioonid esitanud nüüdseks juhatusest lahkunud liikmed.
Nemadki olid esialgu uurimise all, kuid prokuratuuri pressiesindaja Kauri Sinkeviciuse sõnutsi lõpetati nende puhul juhtum oportuniteediga. Selline menetluse lõpetamine ei tähenda kellegi õigeksmõistmist või süüdistusest loobumist, vaid seda, et süüks pandav tegu prokuratuuri ja kohtu hinnangul toimus, kuid selle eest ei ole tingimata vaja süüdistatavaid kriminaalkorras karistada. Ühel endisel juhatuse liikmel tuleb tasuda riigi tuludesse 1000 ja teisel 2000 eurot.
Ühte poolikusse korterisse on end registreerinud kohtu all olnud ettevõte.
Mailiis Ollino

Kohtus otsustas Mitt eraisikuna ja Reioling Invest OÜ juriidilise isikuna prokuratuuriga kokkuleppele minna. Ettevõttele määrati rahaline karistus 4000 eurot, millest kohe tuleb tasuda pool. Ülejäänu tasumisest pääseb firma siis, kui ei pane nelja aasta jooksul toime uut kuritegu.
Reigo Mitile määrati poolteist aastat tingimisi vangistust kaheaastase katseajaga.
Peale selle peavad Mitt ja Reioling Invest OÜ tasuma solidaarselt maksuametile ligemale 165 000 eurot. Mõlemad peavad menetluskuludena tasuma riigile ligemale 1100 eurot.