Kuluhüvitised: maksumaksja rahastab EKRE kinnismõtet ja eneseuuringuidKuluhüvitistest Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) moodi: ligi 20 000 euro väärtuses Norstati uuringuid erakonna sihtrühma ja ideede kohta ning 2000-eurone, kuid ajapikku aegunud rakendus salasuhtluseks.Niisiis, EKRE fraktsiooni sinistest kaustikutest ei paista küll liisingumakseid, kuid siiski nii mõndagi muud huvitavat, mida maksumaksjal hüvitada on lastud.Kuigi politsei, prokuratuur ja kohtud lahendavad järjepanu jälitamisohvriks langenud Eesti inimeste juhtumeid ning kapo on aasta jooksul teatanud arvukate putinistide väljasaatmisest, usuvad EKRElased endiselt, et need asutused koos koos nn süvariigiga tunnevad nende vastu huvi. Erakonna liikmetega suheldes tuleb välja, et paranoia juured paiknevad 2021. aasta jaanuari Porto Franco korruptsiooniskandaali puhkemises.«Seal peame (erakonna juhtidega) maha oma sensitiivsed jutud,» rääkis EKRE esimees Martin Helme tasulise suhtlusrakenduse BlackBerry Message (BBM) kasutamisest. «Me kõik teame, et telefonides suhtlemisel vähemalt kolm-neli erinevat asutust istuvad ja kuulavad,» sõnas ta. Kuigi Helme nõustus ajakirjanikuga, et seadus võiks inimest jälitamise eest kaitsta, usub ta siiski: «Info liigub!»Suhtlusrakenduse hüvitamine ning selle 2160 euro suurune kulu jagati kolmeks: Mart ja Martin Helmele ning Urmas Reitelmannile, kes ise rakendust ei kasutagi. «Kuna minu riigikogu arvutist otsitakse regulaarselt «materjale», siis on ilmselge, et ka telefon kuulub jälgitavate kanalite nimekirja ning WhatsApp ja Messenger mingit privaatsust ei taga,» märkis Reitelmann, viidates süvariigile ja riigipöördeid kavandavatele julgeolekuasutustele.Fraktsiooni juht Henn Põlluaas avaldas muret, et kõik nende ideed, mõtted ja kavatsused eelnõude või teemade kohta on mööda mingeid müstilisi radu jõudnud oponentideni. «Ma ei oska tõesti öelda, kust see on tulnud: kas on pealt kuulatud või on mõni meie inimene selle kogemata välja lobisenud,» põhjendas Põlluaas ettevaatlikkust, täpsustades, et ka tema seda rakendust ei kasuta, kuna on seda tülikaks pidanud.Anti Poolamets, kes jäi kolleegide eelistustest rääkides kidakeelseks, viis arutelu laiemalt riigikogu töö peale. Poolamets viitas «huvitavatele aegadele» ja Ukraina sõjale ning meenutas möödunust aastat vihjamisi, kui riigikogu ruumidest pääses tundlik info liikuma. Ta selgitas, et kui näiteks peaminister käib mõnes komisjonis rahvasaadikuid briifimas, vahendab seal muu hulgas ELi ja NATO poliitküsimusi, võib mõni pahatahtlik inimene häkkida komisjoniruumis olevate parlamendiliikmete telefonidesse. Siis ongi džinn info näol pudelist väljas.Turvaline variant näritaks läbiBBM on üks esimesi telefonipõhiseid suhtlusrakendusi, mille populaarsuse tipp jäi nullindate lõppu. 2019. aastast BBM enam mitmeid telefonisüsteeme ei toeta, kuid on tasulisena siiski kättesaadavaks jäänud.Postimehega suhelnud jõustruktuuride allikad naersid EKRE uskumused BBMi müstilisse, pealtkuulamist tõkestavasse mõjusse välja, ning tõdesid, et vajadusel saaksid kapo ja teised asutused krüpteeritud sidest hõlpsasti läbi näritud.TalTechi arvutiteadlane, professor Tanel Tammet nentis jällegi, et sellise rakenduse kasutamises tööelus pole midagi imelikku: seda teevad paljud asutused.«Miks just BlackBerry? BlackBerry oli kunagi populaarne eripärane mobiilisüsteem, mis on praeguseks natuke ära vajunud,» rääkis ta fraktsiooni meelisrakendusest. «Inimesed, kes kunagi on BlackBerryt kasutanud, on harjunud kasutama seda tarkvara. See on täitsa mõistetav, sest BlackBerry kasutajaid oli palju ja neil oli oma ökosüsteem,» arutles ekspert.Riigi Infosüsteemi Ameti (RIA) infoturbeosakonna juhataja Martin Paasi sõnul pole suurt vahet, millist krüpteeritud rakendust kasutada: Signal või BB - igal juhul on nende kasutamine tema silmis tervitatav. «BlackBerry on maailmas tuntud, kuid ettevõtte lahendused ei ole Eestis sellisel tasemel kanda kinnitanud,» kommenteeris ta EKRE eelistust. Enne kui iPhone'id said populaarseks, olid BlackBerry telefonid väga tuntud ning seda iseäranis lääne partnerite kaitsetööstusvaldkonnas ning riigisektoris, selgitas ametnik. «RIA seda lahendust ei kasuta, aga seda, kuidas on teiste ametite ja asutustega, ei oska me öelda. Eestis ei ole see tõenäoliselt laialt kasutuses,» sõnas Paas.Uuringutest kuuleme hiljemTerve eelmise aasta vältel tellis EKRE lademetes Norstatilt sotsioloogilisi uuringuid, koguni 18 600 euro väärtuses. Mis uuringutest täpsemalt jutt, ei soostunud Martin Helme esialgu avaldama. Neist räägib Helme enda sõnul tagantjärele - nendegi puhul valikuliselt sest uuringud on ajatundlikud. Siiski avaldas Helme, et nad on tellinud teemauuringuid, millistes sotsiaaldemograafilistes gruppides mingid poliitküsimused inimesi kõnetavad.Ja ühtlasi on nad testinud inimeste populaarsust. Teisisõnu, katsetanud valimiste eel, kuidas mõni poliitik kindlas ringkonnas rahva seas «lendab». Ta täpsustas: «Ka seda, mida meie poliitikutele ette heidetakse ja milles peetakse eeskujulikeks. Meil on vaja pilti endast, et mida peame enda juures parandama ja mida edasi arendama.»Sotsioloogilisi uuringuid tellis EKRE suures plaanis mitme saadiku kaupa. Otsene selgitus oli peal vaid Paul Puustusmaa poolt riigikogu kantseleile esitatud arvel. Ta uuris, kas rahva arvates võiks viieprotsendilist riigikogu valimiskünnist tõsta, langetada või see samaks jätta.Konkurendid tõmbasid maksumaksja raha eest isiku-uuringutele vee pealeAastate jooksul on sotsioloogiliste uuringute lembelisusega silma paistnud ka Isamaa. Peasekretär Priit Sibul kinnitas aga, et nad pole seda kunagi teinud kuluhüvitistest, vaid erakonna enda vahenditest.Sedasorti uuringud on Sibula sõnul riigikogu liikme tööga seotud siis, kui need tõepoolest on mingi poliitilise teemaga seotud. Kui aga - nagu EKRE puhul juhtus - uuritakse kas erakonna populaarsust või kuidas mingit kandidaati mingis piirkonnas hinnatakse, on Sibulal raske mõista, kuidas see täpsemalt parlamenditööga suhestub.Keskerakonna fraktsiooni esimees Jaanus Karilaidki pidas EKRE isikuuuringuid kummaliseks. «Maksumaksja raha eest tellida iseenda reitinguid, et näha, kui populaarne ma mingis piirkonnas olen... Mulle tundub kummaline.»SAMAL TEEMALMeinhard Pulk «Riigikogu liige 4200-eurosest valijatega kohtumisest: see oli üks ja viimane kord», PM 14.02 Brita-Maria Alas «Riigikogulane hüvitab maksurahast ka öiseid sõite vanalinnast», PM 14.02 Meinhard Pulk «Rahvasaadik Kõrb müüs auto maha, et seda siis maksumaksja raha eest tagasi rentida», PM 02.02"Jõustruktuuride allikad tõdesid, et vajadusel saaks kapo ja teised asutused krüpteeritud sidest hõlpsasti läbi näritud."EKRE juhtfiguurid Martin ja Mart Helme räägivad suhtlusrakenduses BlackBerry Message tundlikel teemadel.KOLLAAŽ MADIS VELTMANMEINHARD PULK, ajakirjanikBRITA-MARIA ALAS, ajakirjanikAIMAR ALTOSAAR, ajakirjanik


Tõuksimemme kontolt kadus rahaPolitseisse pöördus Narvas elav eakas naine, kes sattus tõukeratast müües kelmide küüsi. Naine edastas potentsiaalsele ostjale oma isikuandmed ja pangakaardi rekvisiidid ning kaotas seeläbi oma pangakontolt 450 eurot. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei välja kriminaalmenetluses. OHTULEHT.EE


Riina Solman: Vene kodanike valimisõigus on julgeolekuohtTALLINN, 17. veebruar, BNS - Riigihalduse minister ja Isamaa aseesimees Riina Solman on veendunud, et Vene kodanike valimisõigus kohalike omavalitsuste volukogude valimistel on otsene julgeolekuoht ning ilmekas näide sellest on poliitsegadus Ida-Virumaal, kus ministri hinnangul elatakse justkui muust Eestist veidi teistsuguse elukorralduse ja mentaliteedi alusel.
"Venemaa võimukultuuris kasvanud inimeste roll on Ida-Viru suuremates omavalitsustes määrav. Linnapea võib isiklikult olla igati tore ja demokraatlikult meelestatud inimene, kuid tema valikud jagunevad laias laastus kaheks: kas juurdunud võimumentaliteediga sobitumises või kiires umbusaldushääletuses. Võimukoalitsiooni liikmete privileege peetakse selliste arusaamade järgi iseenesestmõistetavaks, mitte häbenemisväärseks," ütles Solman.
Tema hinnangul on Vene kodanike valmisõigus Eestis on sisejulgeolekuoht. "Sotsid välistasid selle teema arutelu juba koalitsiooniläbirääkimistel, öeldes, et see on nende punane joon. Oleme Isamaaga ka hiljem püüdnud küsimust seaduseelnõu esitamise sooviga tõstatada, sest tegemist on sõjaga Euroopas, kus meil ei ole aega oodata. Kuigi järgmised kohalike omavalitsuste valimised ootavad ees 2025, siis aasta enne valimisi traditsiooniliselt valimisseaduse muutust ei toimu. Kui jääme nüüd ootele, kaotame terve aasta ja see oleks pahatahtlik hoolimatus oma riigi käekäigust," ütles Solman.
Tema sõnul tuleb nõustuda Isamaa esimehe Helir-Valdor Seederi hinnanguga, et Vene kodanikud valivad Eestis kohalikku omavalitsusse oma esindajaid, kes kannavad teatud meelsust, kes kannavad teatud sõnumit, esindavad teatud sihtrühmade huve, kes elavad Eestis, aga kes ei pea tundma kohalikku põhiseadust. "Ja kui rääkida kohalikust omavalitsusest, justkui see ei puudutaks riikliku taseme poliitikat, siis tegelikult puudutab küll – alates sellest, et läbi valijameeste on nende esindajatel võimalus valida riigipead ehk Eesti Vabariigi presidenti. Lisaks on kohalikul omavalitsusel hulgaliselt riiklikke ülesandeid alustades sellest, et kohalikud omavalitsused kehtestavad läbi maakonnaplaneeringute riiklikke piiranguid. Kokkuvõttes on see väga oluline riigi sisemise julgeoleku seiskohalt," ütles Solman.
Ta avaldas siiski lootust, et nii Venemaa kui ka Eestis elavad vene inimesed jõuavad äratundmisele, et demokraatlik võimukorraldus on parim, mille tingimustes inimkond elada saab. "Aga peame endale tunnistama, et see ei juhtu kiiresti, vaid pigem aastakümnetega. Ida-Virumaa vajab kiiremat arengut – sealsed riigimeelsed elanikud on seda väärt. Praegune Ida-Virumaa, kus ühes linnas leinatakse ära viidud tanki, teise volikogu liikmed tahavad teisaldatud punamonumendi „koopiat“ püstitama hakata ning kolmanda kultuuripalee seinu ehivad Lenin ja Marx, ei ole lihtsalt regionaalpoliitiline probleem, vaid julgeolekurisk," ütles Solman.
Et välistada võimalused, et Venemaal õnnestuks destabiliseerida olukorda Eestis, on Solmani sõnul vaja tagada Ida-Viru sidumine muu Eestiga, sealhulgas eesti meele ja keele juurdumine, mis veaks ka piirkonna majandusarengut ja heaolu. "Me ei tea, mida idapiiri taga mõeldakse. Seetõttu ei ole mõistlik olukorra parandamiseks aega raisata. Seetõttu peab riik looma Ida-Virumaa jaoks arenguprogrammi, mis ei püüaks üksnes kohalikke omavalitsusi toetada, vaid kaaluks, kas riik peaks võtma neilt enda kanda mõned olulised administratiivkoormused," ütles Solman.
Tema sõnul on hariduse riigistamine Ida-Virumaal vastu võetud erilise vastuseisuta. "Eestikeelse hariduse tagamiseks on õige riigistada maakonna kõigi suurte linnade koolid. Riik suudaks tõhusamalt toimima panna ka kohaliku sotsiaalsfääri ning piirkonna heakorramajanduse, millega seotud korruptsiooniskandaalid kohaliku võimu paiguti täiesti halvanud on. Vähemalt ajutiselt aitaks riik nende valdkondade ülevõtmisega maakonna suuremad keskused surnud punktist üle. Sellega looks riik kõigile piirkonna elanikele parema elukeskkonna ja tagaks kogu Eestile kindlama julgeolekuolukorra," lisas Solman.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Riina Solman: Vene kodanike valimisõigus on julgeolekuohtRiigihalduse minister ja Isamaa aseesimees Riina Solman on veendunud, et Vene kodanike valimisõigus kohalike omavalitsuste volikogude valimistel on otsene julgeolekuoht ning ilmekas näide sellest on poliitsegadus Ida-Virumaal, kus ministri hinnangul elatakse justkui muust Eestist veidi teistsuguse elukorralduse ja mentaliteedi alusel.«Venemaa võimukultuuris kasvanud inimeste roll on Ida-Viru suuremates omavalitsustes määrav. Linnapea võib isiklikult olla igati tore ja demokraatlikult meelestatud inimene, kuid tema valikud jagunevad laias laastus kaheks: kas juurdunud võimumentaliteediga sobitumises või kiires umbusaldushääletuses. Võimukoalitsiooni liikmete privileege peetakse selliste arusaamade järgi iseenesestmõistetavaks, mitte häbenemisväärseks,» ütles Solman.
Tema hinnangul on Vene kodanike valmisõigus Eestis on sisejulgeolekuoht. «Sotsid välistasid selle teema arutelu juba koalitsiooniläbirääkimistel, öeldes, et see on nende punane joon. Oleme Isamaaga ka hiljem püüdnud küsimust seaduseelnõu esitamise sooviga tõstatada, sest tegemist on sõjaga Euroopas, kus meil ei ole aega oodata. Kuigi järgmised kohalike omavalitsuste valimised ootavad ees 2025, siis aasta enne valimisi traditsiooniliselt valimisseaduse muutust ei toimu. Kui jääme nüüd ootele, kaotame terve aasta ja see oleks pahatahtlik hoolimatus oma riigi käekäigust,» ütles Solman.
Tema sõnul tuleb nõustuda Isamaa esimehe Helir-Valdor Seederi hinnanguga, et Vene kodanikud valivad Eestis kohalikku omavalitsusse oma esindajaid, kes kannavad teatud meelsust, kes kannavad teatud sõnumit, esindavad teatud sihtrühmade huve, kes elavad Eestis, aga kes ei pea tundma kohalikku põhiseadust.
«Ja kui rääkida kohalikust omavalitsusest, justkui see ei puudutaks riikliku taseme poliitikat, siis tegelikult puudutab küll – alates sellest, et läbi valijameeste on nende esindajatel võimalus valida riigipead ehk Eesti vabariigi presidenti. Lisaks on kohalikul omavalitsusel hulgaliselt riiklikke ülesandeid alustades sellest, et kohalikud omavalitsused kehtestavad läbi maakonnaplaneeringute riiklikke piiranguid. Kokkuvõttes on see väga oluline riigi sisemise julgeoleku seiskohalt,» ütles Solman.
Ta avaldas siiski lootust, et nii Venemaa kui ka Eestis elavad vene inimesed jõuavad äratundmisele, et demokraatlik võimukorraldus on parim, mille tingimustes inimkond elada saab.
«Aga peame endale tunnistama, et see ei juhtu kiiresti, vaid pigem aastakümnetega. Ida-Virumaa vajab kiiremat arengut – sealsed riigimeelsed elanikud on seda väärt. Praegune Ida-Virumaa, kus ühes linnas leinatakse ära viidud tanki, teise volikogu liikmed tahavad teisaldatud punamonumendi «koopiat» püstitama hakata ning kolmanda kultuuripalee seinu ehivad Lenin ja Marx, ei ole lihtsalt regionaalpoliitiline probleem, vaid julgeolekurisk,» ütles Solman.
Et välistada võimalused, et Venemaal õnnestuks destabiliseerida olukorda Eestis, on Solmani sõnul vaja tagada Ida-Viru sidumine muu Eestiga, sealhulgas eesti meele ja keele juurdumine, mis veaks ka piirkonna majandusarengut ja heaolu.
«Me ei tea, mida idapiiri taga mõeldakse. Seetõttu ei ole mõistlik olukorra parandamiseks aega raisata. Seetõttu peab riik looma Ida-Virumaa jaoks arenguprogrammi, mis ei püüaks üksnes kohalikke omavalitsusi toetada, vaid kaaluks, kas riik peaks võtma neilt enda kanda mõned olulised administratiivkoormused,» ütles Solman.
Tema sõnul on hariduse riigistamine Ida-Virumaal vastu võetud erilise vastuseisuta. «Eestikeelse hariduse tagamiseks on õige riigistada maakonna kõigi suurte linnade koolid. Riik suudaks tõhusamalt toimima panna ka kohaliku sotsiaalsfääri ning piirkonna heakorramajanduse, millega seotud korruptsiooniskandaalid kohaliku võimu paiguti täiesti halvanud on. Vähemalt ajutiselt aitaks riik nende valdkondade ülevõtmisega maakonna suuremad keskused surnud punktist üle. Sellega looks riik kõigile piirkonna elanikele parema elukeskkonna ja tagaks kogu Eestile kindlama julgeolekuolukorra,» lisas Solman.


Kauplusevarguste arv arv suurenes aastaga neljandiku võrraJustiitsministeeriumi 2022. aasta kuritegevuse ülevaatest selgub, et varavastased kuriteod moodustasid suurima osa ehk 46% kuritegudest. Kokku registreeriti neid 3% rohkem kui aasta tagasi.Kui 2020. aastani registreeriti varavastaseid kuritegusid järjest vähem, siis nüüd on nende arv taas suurenenud eeskätt varguste tõttu. „Vargused on varavastaste kuritegude seas domineerinud läbi aastate. Nendele järgnevad kelmused ja arvutikelmused ning omastamised,“ ütles justiitsministeeriumi analüüsitalituse nõunik Andri Ahven.
Aastaga suurenes ennekõike kauplustes toime pandud varguste arv, mida registreeriti 23% enam kui aasta varem. Eeskätt varastati esmatarbekaupasid nagu juust, vorst, šokolaad ja kohv, aga ka kosmeetikat ning alkoholi. Valdav osa kauplusevargustest olid süstemaatilised vargused.
Sõidukivarguste arv vähenes aastaga 17%. Pea järjepidevalt on vähenenud röövimised, mida registreeriti mullu kuus korda vähem kui eelmise kümnendi algul.
Kõige rohkem varavastaseid kuritegusid registreeriti mullu Harjumaal. Nende kuritegude poolest paistavad enam silma ka Ida-Virumaa ja Tartumaa, nende järel Pärnumaa ja Lääne-Virumaa.
Varavastaste kruitegude arv kasvas ka Järvamaal- kui mullu pandi selliseid kuritegusid siin toime 217, siis 2021. aastal näiteks 139.
Justiitsministeeriumi nõuniku Andri Ahvena sõnul registreeritakse varavastaseid kuritegusid rohkem eeskätt linnades, kus on palju varastele huvi pakkuvaid suuri kauplusi. Eelmisel aastal pandi kauplustes toime enam kui pool ehk täpsemalt 54% kõigist vargustest.
2023. aastal plaanib justiitsministeerium vargusi põhjalikult analüüsida. Eesmärk on saada teada, millised on peamised varguste toimepanijaid iseloomustavad asjaolud. „Täpsem teadmine vargusi toime pannud inimeste kohta võimaldab otsustada, kuidas oleks sääraseid kuritegusid võimalik ühe või teise inimeste grupi seas vähendada,“ selgitas Andri Ahven justiitsministeeriumist.
Kuritegevuse ametlik statistika kajastab politseile ja teistele õiguskaitseasutustele teatavaks saanud kuritegusid. Registreeritud juhtumite statistika üksi ei näita kuritegude arvu, vaid peegeldab ainult osa kogu kuritegevusest. Statistika kõrval jälgib justiitsministeerium ka uuringutega kogutud teavet.
Tutvu 2022. aasta kuritegevuse ülevaatega justiitsministeeriumi kodulehel.


Arvepettused ei ole kusagile kadunud! Kuidas enda ettevõtet kaitsta?Värskest küberturvalisuse aastaraamatust selgub, et arvepettused ei ole kusagile kadunud ning kelmuste ohvriks langemine läheb Eesti ettevõtetele igal aastal maksma suuri summasid. Seetõttu tuleb kõik arved piltlikult öeldes luubiga üle kontrollida.Foto: Shutterstock
Hiljuti avaldas Riigi Infosüsteemi Amet (RIA) värske küberturvalisuse aastaraamatu, mis annab ülevaate 2022. aasta olukorrast küberruumis.
Kõige muu hulgas selgub aastaraamatust, et eelnevatelgi aastatel aset leidnud arvepettused ei ole kusagile kadunud ning kelmuste ohvriks langemine läheb Eesti ettevõtetele igal aastal maksma suuri summasid.
Mis on arvepettus?
Arvepettus pannakse tavaliselt toime nii, et tarbijaga võtab ühendust isik, kes väidab end olevat mõne teenusepakkuja või partnerettevõtte esindaja (näiteks tegev- või finantsjuht). Seejärel edastatakse kliendile vale (üldiselt välisriigi) kontonumbriga võltsitud arve ning palutakse sellele makse sooritada.
Võltsarvete puhul on nii arve ise kui saatja e-posti aadress tihti originaalile väga sarnased ning seetõttu võib olla raske märgata, et kiri ei pärinegi õigest kohast.
Tihti tuleb pettus välja alles mõni aeg hiljem – siis, kui teenusepakkuja või partner tasumata arve avastab.
Eesti ettevõte kaotas eelmisel aastal arvepettuse tõttu enam kui 70 000 eurot
2022. aastal teavitati RIA-t enam kui 150 finantspettusest ning nende hulgas oli ka kuritegusid, mille puhul ettevõtte esindajad kandsid petturitele koguni kümneid tuhandeid eurosid.
Ühe näitena on RIA aastaraamatus toodud välja olukord, kus kelmid saatsid Eesti suurfirma töötajale õngitsuskirja, milles esitleti end kui ettevõtte tegevjuhti. Raamatupidaja saatis võltsitud arve alusel kelmidele enam kui 14 000 eurot.
2022. aasta märtsis kaotas teine ettevõtte sarnase pettuse käigus üle 17 000 euro. Mõni kuu hiljem jäi järgmine ohver ilma ligikaudu 8000 eurost.
Veelgi halvemini läks aga ühel automüügiettevõttel, kellele kurjategijad esitlesid end kui ettevõtte Skandinaavia partnerit ning esitasid neile tasumiseks võltsitud arve. Ettevõte kaotas pettuse tagajärjel enam kui 70 000 eurot.
Taolised pettused kahjustavad oluliselt just nende ettevõtte mainet ja usaldusväärsust, kelle arveid võltsitakse – kliendid ja koostööpartnerid ei pruugi enam teada, milliseid ettevõtte väljastatud dokumente usaldada ja milliseid mitte.
Lisa väljastatud arvetele oma ettevõtte digitempel
Selleks, et kinnitada dokumendi päritolu ja terviklikkust, on hea lahendus võtta ettevõttes kasutusele digitempel.
Mis see on? Digitempel on ettevõtte tempel digitaalsel kujul. See on sisuliselt sama mis digiallkiri, ent seda väljastatakse üksnes juriidilistele isikutele.
Digitempel annab dokumendi saajale kinnituse, et dokument pärineb tõepoolest selle saatnud ettevõttest ja seda pole pärast templi lisamist muudetud.
Organisatsiooni digitempliga kinnitatud dokumendi kehtivust on võimalik kontrollida samamoodi kui digiallkirjade kehtivustki, ning veenduda, et dokumendi koostas ja väljastas konkreetne ettevõte.
Digitembeldada saab sisuliselt kõiki dokumente, näiteks hinnapakkumisi, arveid, personaliosakonna dokumente, finantsaruandeid, maksekorraldusi, terviseandmeid, akadeemilisi õiendeid, kirjavahetusi, andmebaasi väljavõtteid ja palju muud.
Soovid ka enda ettevõttes digitempli kasutusele võtta?
Tutvu Dokobiti digitempli lahendustega SIIN või võta julgelt ühendust Dokobiti klienditoega aadressil kasutajatugi@dokobit.com.


Kuula: 17.02 Kriitiline intsident: Suur IT-ministrite valimisdebatt: mida on vaja Eesti e-riigi juures paremaks teha kohe ja nüüd?IT-ministrite kandidaadid Geeniuse korraldatud valimisdebatil. Kristjan Vanaselja (Parempoolsed), Kristjan Järvan (Isamaa), Andrei Korobeinik (Keskerakond), Andres Sutt (Reformierakond), Marek Reinaas (Eesti 200), Raimond Kaljulaid (Sotsiaaldemokraadid).Foto: Geenius Meedia/Evert Palmets
Saadet toetab
Tervise-, töö- ja sotsiaalteenuste IT
1,3 miljonile inimesele
Liitu meiega
Valimiste eel korraldas Geenius “Kriitilise intsidendi” podcasti erisalvestuse, kuhu kutsusime IT-teemadel debateerima tänavustel valimistel osalevate erakondade esindajad. Kutse said kõik täisnimekirja esitanud erakonnad. Viimasel hetkel otsustas osalemisest loobuda EKRE endine IT-minister Raul Siem.
IT-ministrite debatil osalesid Kristjan Vanaselja (Parempoolsed), Kristjan Järvan (Isamaa), Andrei Korobeinik (Keskerakond), Andres Sutt (Reformierakond), Marek Reinaas (Eesti 200) ja Raimond Kaljulaid (Sotsiaaldemokraadid).
Kõik potentsiaalsed järgmised IT-ministrid rääkisid, mis on esimene asi, mida nad hakkavad ministrina tegema ning milline on nende erakonna nägemus ja maailmavaade IT-alastes küsimustes.
Kristjan Vanaselja sõnul on Parempoolsete soov tehnoloogiaga tagada avatud ja läbipaistev riik. Ühtlasi plaanivad nad IT-ga hakata korruptsiooni vastu võitlema. Vanaselja tõdes sedagi, et kuigi Eesti on IT-lahendustes edukas olnud ei tohi jääda loorberitele puhkama.
Kristjan Järvani sõnul seab Isamaa olulisele kohale küberturvalisuse, kuhu lubatakse suuremaid investeeringuid. Peamiselt lubas ta jätkata juba ellukutsutud teemadega ehk viimase miili, kasutajasõbraliku e-riigi ja ettevõtluse digitaliseerimisega.
Andrei Korobeinik tõdes, et riik ei kasuta IT-võimekust efektiivselt ära. Keskerakondlase väitel on aga tal olemas oskused, kuidas see murekoht ära lahendada. Korobeiniku sõnul on tema esindatud erakond parim valik neile, kes soovivad Eestisse tuua kõrgepalgalist IT-tööjõudud.
Andres Sutt lubas, et taaskord IT-ministri portfelli endale saades on Reformierakonna eesmärk, et e-riik toimiks küberturvaliselt ning kõrgele kohale oleks seatud ka keskkond, et avaliku sektori süsiniku jalajälg oleks väike.
Marek Reinaase sõnul on Eesti 200 eesmärk pakkuda personaalset riiki, mida on võimalik saavutada sääraste e-teenustega, mida inimestel reaalselt vaja on. Seda on tema sõnul võimalik saavutada tänu riigil juba eksisteerivate andmete parema kasutusele võtmisega.
Raimond Kaljulaid osales küll IT-ministrite debatil, kuid märkis samas ära, et Sotsiaaldemokraatidel ei ole enne potentsiaalseid koalitsiooniläbirääkimisi ministrikandidaate. Sotside lubadustest tõstis ta esile küberjulgeoleku ning IT-tööjõu murekoha lahenduse. Tööjõu osas on Kaljulaidi erakonnal plaan luua uus viisa, mis on mõeldud maailma tippülikoolide lõpetajatele.
Kuula poliitikute lubaduste kohta lähemalt saatest. Debatti juhtisid Ronald Liive ja Eleen Änilane.
Kuula saadet Apple Podcastist, Spotifyst või telli RSS.


Kasepää Kala 2023 võitja saab paadimootoriEesti suurim rahva-kalapüügivõistlus, kopsakate auhindade poolest tuntud Kasepää Kala peetakse tänavu märtsi esimesel nädalavahetusel. Millist kala tänavu püüdma peab, et konkurentsis osaleda, saab nagu varemgi teada alles stardis. Paraku on mõned ebaausad üritanud varasematel aastatel ka pettusega auhindu saada ning sellest ka vastav reegel. Ka sel korral on toetajad välja pannud hulganisti väärikaid auhindu nagu…
Kogu artiklit saab lugeda Vooremaa digilehest või paberväljaandest, mis on saadaval Jõgevamaa ajalehtede müügikohtades ja maksab vaid 1,50€.
Telli paberleht Telli digileht Sisene digilehe lugejana


Jaapani suurfirma endine juht tunnistas süüd olümpiakorruptsioonisTOKYO, 17. veebruar, AFP-BNS – Jaapani suurima reklaamifirma endine juht tunnistas end reedel süüdi olümpiaametnikule altkäemaksu andmises, et saada Tokyo olümpiamängude sponsorleping.
Prokurörid süüdistasid 69-aastast Shinichi Uenot vähemalt 14 miljoni jeeni (ligi 98 000 euro) andmises olümpiamängude korralduskomitee liikmele Haruyuki Takahashile, et saada sponsorleping reklaamifirmale ADK Holding.
Takahashit süüdistatakse samal ajal mitmes kuriteos, sealhulgas suurte altkäemaksude võtmises.
Korruptsiooniskandaalid heidavad varju Jaapani linna Sapporo taotlusele korraldada 2030. aasta taliolümpiamängud.
AFP – Baltic News Service


Kauplusevarguste arv suurenes aastaga neljandiku võrraJustiitsministeeriumi 2022. aasta kuritegevuse ülevaatest selgub, et varavastased kuriteod moodustasid suurima osa ehk 46% kuritegudest. Kokku registreeriti neid 3% rohkem kui aasta tagasi, neist enim Harju-, Ida-Viruning Tartumaal.Kui 2020. aastani registreeriti varavastaseid kuritegusid järjest vähem, siis nüüd on nende arv taas suurenenud eeskätt varguste tõttu. „Vargused on varavastaste kuritegude seas domineerinud läbi aastate. Nendele järgnevad kelmused ja arvutikelmused ning omastamised,“ ütles justiitsministeeriumi analüüsitalituse nõunik Andri Ahven.Aastaga suurenes ennekõike kauplustes toime pandud varguste arv, mida registreeriti 23% enam kui aasta varem. Eeskätt varastati esmatarbekaupasid nagu juust, vorst, šokolaad ja kohv, aga ka kosmeetikat ning alkoholi. Valdav osa kauplusevargustest olid süstemaatilised vargused.Sõidukivarguste arv vähenes aastaga 17%. Pea järjepidevalt on vähenenud röövimised, mida registreeriti mullu kuus korda vähem kui eelmise kümnendi algul.Kõige rohkem varavastaseid kuritegusid registreeriti mullu Harjumaal. Nende kuritegude poolest paistavad enam silma ka Ida-Virumaa ja Tartumaa, nende järel Pärnumaa ja Lääne-Virumaa.Ahvena sõnul registreeritakse varavastaseid kuritegusid rohkem eeskätt linnades, kus on palju varastele huvi pakkuvaid suuri kauplusi. Eelmisel aastal pandi kauplustes toime enam kui pool ehk täpsemalt 54% kõigist vargustest.2023. aastal plaanib justiitsministeerium vargusi põhjalikult analüüsida. Eesmärk on saada teada, millised on peamised varguste toimepanijaid iseloomustavad asjaolud. „Täpsem teadmine vargusi toime pannud inimeste kohta võimaldab otsustada, kuidas oleks sääraseid kuritegusid võimalik ühe või teise inimeste grupi seas vähendada,“ selgitas Andri Ahven justiitsministeeriumist.Kuritegevuse ametlik statistika kajastab politseile ja teistele õiguskaitseasutustele teatavaks saanud kuritegusid. Registreeritud juhtumite statistika üksi ei näita kuritegude arvu, vaid peegeldab ainult osa kogu kuritegevusest. Statistika kõrval jälgib justiitsministeerium ka uuringutega kogutud teavet.Andmed kajastavad kuritegusid, kuid mitte kõiki kauplusevargusi. Alla 200 euro suuruse kahjuga vargusi menetletakse esimesel ja teisel korral väärtegudena.Kuulutaja


Hiina tehnoloogiamiljardär jäi kadunuksPEKING, 17. veebruar, AFP-BNS – Hiina investeerimispanga China Renaissance miljardärist juht Bao Fan on kadunuks jäänud, teatas firma, mille aktsiad hakkasid reedel Hongkongi börsil langema.
Bao on ka panga tegevdirektor ja üks Hiina tehnoloogiatööstuse juhtkujusid, kes on etendanud olulist rolli mitme IT idufirma tekkes.
"Firma ei ole suutnud härra Baoga kontakti saada," teatas China Renaissance neljapäeval üksikasju lisamata Hongkongi börsile.
Firma aktsiad kukkusid pärast avaldust 50 protsenti, kuid kokkuvõttes piirdus langus 30 protsendiga.
Finantsuudisteportaali Caixin andmetel ei olnud 52-aastast Baod neljapäev õhtu seisuga kaks päeva kätte saadud.
Bao kadumine viitab võimalikele uutele sammudele Hiina finantstööstuse vastu, mis oleksid seotud president Xi Jinpingi pikaajalise võitusega korruptsiooni vastu.
Hiina välisministeeriumi pressiesindaja Wang Wenbin ütles, et ei tea Bao kadumisest midagi. "Aga ma võin kinnitada, et Hiina on õigusriik."
"Hiina kaitseb kodanike seaduslikke õigusi," lisas ta.
China Renaissance on globaalne finantsasutus, millel on üle 700 töötaja ning bürood Pekingis, Shanghais, Hongkongis, Singapuris ja New Yorgis.
AFP – Baltic News Service


Maksuamet heidab 1400 Ida-Viru ettevõttele ette kahtlaselt madala palga maksmistAutor: Finantsuudised.ee • 17. veebruar 2023
Maksu- ja tolliamet (MTA) saadab veebruari ja märtsi jooksul kirja 1400 Ida-Virumaa ettevõttele, kelle deklareeritud töötasud on madalamad, kui Eestis samadel ametikohtadel töötavate töötajate keskmine töötasu.
Maksu- ja tolliameti teatel on Ida-Virumaal ümbrikualga osakaal kõige suurem.
Foto: Liis Treimann
„MTA hinnangul on ümbrikupalgast tekkiv maksukahju umbes 99,8 miljonit eurot ning sellest suure osa, ca 84%, moodustab osaliselt makstav ümbrikupalk – enamasti tähendab see, et ametlikult maksab ettevõte töötajale tasu näiteks miinimumpalga ulatuses, ülejäänu aga n-ö mustalt. See ongi üks põhjuseid, mis viib ettevõtte töötajate töötasu Eesti keskmisega võrreldes alla ning jätab töötajad osaliselt või täielikult sotsiaalsetest tagatistest ilma,“ ütles maksu- ja tolliameti ümbrikupalga valdkonnajuht Marc Mälter.
Sisu on kättesaadav ainult tellijale.
Lugemiseks logi sisse või vormista tellimus
Logi sisse


Olde Hansa omanik: restoranide maksupettustes süüdistagem poliitikuid"Kui poliitikud sooviksid, et olukord ümbrikupalkade ja maksudest kõrvalehiilimisega muutuks, siis nad oleks sellega juba tegelenud," ütleb Olde Hansa omanik Auri Hakomaa.
Tema hinnangul on restoranide ärisektor jäänud kummaliseks 90ndate jäänukiks, mille puhul saab olla tänulik mõnele poliiitkule, kes on asjaga tegelemise kõrvale jätnud vabandusega: "Aga neil on niigi raske."


Olde Hansa omanik: restoranide maksupettustes süüdistagem poliitikuid"Kui poliitikud sooviksid, et olukord ümbrikupalkade ja maksudest kõrvalehiilimisega muutuks, siis nad oleks sellega juba tegelenud," ütleb Olde Hansa omanik Auri Hakomaa.
Olde Hansa juht kinnitab, et on üks väheseid, kes oma töötajatele ümbrikupalka ei maksa, sest hoolib oma töötajatest õiglase palgasüsteemiga.
Foto: AURELIA MINEV
Tema hinnangul on restoranide ärisektor jäänud kummaliseks 90ndate jäänukiks, mille puhul saab olla tänulik mõnele poliiitkule, kes on asjaga tegelemise kõrvale jätnud vabandusega: "Aga neil on niigi raske."


Investeerimishuviline mees kaotas kelmidele 41 000 eurotTALLINN, 17. veebruar, BNS - Neljapäeval pöördus Põhja prefektuuri mees, kes lootis veebis tulusalt raha investeerida, kuid kaotas kelmidele 41 000 eurot.
Möödunud aasta detsembris tutvus 28-aastane mees Tinderi rakenduses Heleni nimelise naisega, kes soovitas veebilehel gumgepad.online krüptorahaga aktsiabörsil kauplemist. Mees avas ka enda nimele Binances ja Crypto.com krüptorahakotid, kuhu teostas mitmeid sissemakseid, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Kannatanu avastas, et investeeritud raha enam välja võtta ei saa ning temalt nõutakse ka täiendavaid ülekandeid. Kelmusega tekitatud kahju on 41 000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Tõnis Saarts: erakondade kummalised püüdlused lätistada Eesti demokraatiat   Valimisprogrammide demokraatiat käsitlevaid peatükke lugedes hakkab silma täiesti mõistetamatu püüdlus üle võtta meie naaberriigi Läti halvimad ja juba läbi kukkunud praktikad ning neid meil juurutada, märgib Tõnis Saarts Vikerraadio päevakommentaaris.   Reformierakonna ja Eesti 200 programmist võib välja lugeda, et mõlemad soovivad vähendada erakondade riiklikku rahastamist, pidades ebaeetiliseks, et parteide kampaania- ja turunduskulud tulevad riigieelarvest. Valimiskampaaniaid peaks edaspidi rahastama ainult annetustest ja liikmemaksudest. Esmapilgul näib see üllana ja ilmselt pälviks ka paljudelt valijatelt aplausi. Kuid mõtisklegem korraks: teatavasti on valimiskampaaniad erakondade eelarves kõige suurem kuluartikkel ja liikmemaksud moodustavad Eesti erakondade sissetulekust vaid mõne protsendi, seega viiks see selleni, et erakonnad panevad endid edaspidi ülisuurde sõltuvusse ettevõtjate annetustest. Riigieelarvelisel rahastamisel võib olla küll mitmeid puudusi, kuid sel on kaks vaieldamatut plussi. Esiteks on see läbipaistev ja lihtsalt kontrollitav, sest me teame, milliselt realt raha tuleb ja meie järelevalveinstitutsioonid on piisavalt võimekad kontrollimaks, kuidas seda kasutatakse. Teiseks, vaid erasektorilt tulevate annetuste puhul tekib parteide vahel taas väga suur ebavõrdsus, kuna suures eelisseisus on võimuerakonnad ja need, kellel on väljakujunenud püsisponsorid. Läti oli viimane (rõhutan: viimane) Euroopa Liidu riik, mis aastal 2012 viis sisse parteide riikliku rahastamise. Enne seda rahastasid Läti erakondi rikkad ärimehed ehk oligarhid. Ma ei mõista, miks Reformierakond ja Eesti 200 soovivad pöörduda tagasi just selle süsteemi juurde, millest lätlased kümnendi eest loobusid? Kust tuleb kindlus, et meilgi ei hakka erakonnad sõltuma kolmest-neljast suurettevõtjast, kes oma sponsorluse eest eeldavad ka vastuteeneid? Kas ollakse veendunud, et Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjon (ERJK) on nii võimekas, et suudab annetuste kontrollimisega edukalt toime tulla? Viimasel ajal on ju ettevõtjad muutunud järjest ettevaatlikumaks avalike annetuste tegemisel, soovimata endale liigset meedia tähelepanu. Nii jääbki arusaamatuks, miks on tarvis lõhkuda toimivat süsteemi ja tagasi pöörduda Ida-Euroopa halvimate praktikate juurde, millest isegi seni korruptsiooni osas halvaks eeskujuks peetud Läti on loobunud? Sotsiaaldemokraadid soovivad samuti maale tuua Läti praktikaid. Nende plaan on erakonna registreerimiseks vajalik liikmete arv viia 500-lt 300-le. Lätis on vastavaks piiriks 200 liiget. See on teiste seas üks põhjusi, miks on Lätis Euroopa üks kõige ebastabiilsemaid parteisüsteeme, kus iga valimistsükkel toob parlamenti kaks-kolm uhiuut erakonda."Ma ei lükkaks nii kergekäeliselt kõrvale regulatsiooni, mis on suunanud poliitikuid rajama pigem organisatsiooniliselt jätkusuutlikke erakondi, mitte nõrku projektiparteisid."Ma ei saa aru, mis probleemi sotsid lahendavad? Kui uute erakondade järele on tõesti suur ühiskondlik nõudlus, siis Eesti 200, Parempoolsete, ega Vabaerakonna kogemus ei kinnita, et 500 liikme nõue oleks olnud partei asutamisel oluliseks takistuseks. Ma ei lükkaks nii kergekäeliselt kõrvale regulatsiooni, mis on suunanud poliitikuid rajama pigem organisatsiooniliselt jätkusuutlikke erakondi, mitte nõrku projektiparteisid, mis muide ongi tänu liialt lõtvadele reeglitele saanud Läti poliitika suureks nuhtluseks. EKRE ja Keskerakond soovivad Eestis süvendada otsedemokraatiat, lubades korraldada senisest enam referendumeid ja seadustada rahvaalgatus, andes 25 000 kodanikule õiguse algatada eelnõu. Meie naaber Läti on aastatel 1991-2012 korraldanud tervelt üheksa referendumit, ühe peaaegu iga kahe-kolme aasta järel. Lätis oli võrdlemisi lihtne rahvahääletusi esile kutsuda, kui koguti vajalik arv allkirju. Seejuures oli lävend proportsionaalselt kõrgemgi, kui meie plaanitud 25 000. Lätlaste entusiasm kadus hoobilt ja seadust muudeti, kui 2012. aastal toimus ühiskonda lõhestav referendum "vene keel teiseks riigikeeleks". Kas me Eestis saame nii kindlad olla, et 25 000 allkirja ei suudeta kokku saada analoogseteks algatusteks nagu "õigeusu jõulud riigipühaks", "tühistada haridusreform", "kodakondsuse nullvariant kõigile, kes on siin elanud alates 1991. aastast"? Juhul kui need algatused lõpuks päris referendumiteks ei vormugi, lõhestavad need ometi ühiskonda. Lätlased nägid ära, millise kena mõjutushoova annavad nad lihtsalt esile kutsutavate rahvahääletustega Venemaale. Isegi kui otsedemokraatial on omad voorused, siis ehk tasuks meilgi Eestis mõelda Läti kogemusele ja seda eriti just praeguses hapras julgeolekuolukorras. Niisiis jääbki arusaamatuks, miks soovivad Eesti erakonnad maale tuua meie lõunanaabrite halvimaid ja läbikukkunumaid praktikaid. Ehk see entusiasm vaibub, kui valimised on läbi ja tuleb taas asjalikult valitsemisega tegeleda.  Kõiki Vikerraadio päevakommentaare on võimalik kuulata Vikerraadio päevakommentaaride lehelt.  ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.     					Toimetaja:  Kaupo Meiel


Katastroof iga hinna eest: varjatud lehekülgi Umar Hajjamist, Titanicust ja EstoniastERIK KAMBERGI KIRJATÜKKEAlgus 19. jaanuari LõunaLehes.Estonia - väljast valge, seest must Eesti laev LäänemerelTa tiib on valge, ta tiib on must ja me ei tea midagi tema tulekust. Ta lend on kõrgeja nii ligi maad, et tema varigi mind kord riivata saab... (E. K.)Merendus on inimkonna ajaloo lahutamatu osa. Juba muistsetest aegadest peale, kui Eestimaa randlased õppisid ehitama esimesi merekõlblikke aluseid, oli meremeeste leival sageli sõklane maik juures, mida mõnigi kord oh niisutatud pisaratega. Niisugune oh randlastest meremeeste elu tavalistest rannalautritest maailmameredeni, mida ei tule kellelgi häbeneda.Säravaid peatükke Eesti meremeeste olelusvõitlusest on kirjutanud merenduse ajalukku mitmed meie kirjamehed ja kroonikud.Randlaste eluolust on kasvanud välja eestlaste rahvuslik saaga valgest laevast, mille ilmumist on poeetilises ja sõnasõnalises tähenduses kuulutanud selgeltnägijad juba ammustest aegadest. See igatsus on olnud nii valdav, et ajapikku on see pürgimus leidnud koha eesti folklooris ja kirjanduses, nagu Aino Kallase „Lasnamäe valges laevas" või novellikogus „Valge laev" (1931).Valge laev kehastas paljude eestlaste, eriti põhjaranniku inimeste ammust unistust. Ennustuse kohaselt pidi saabuma põhjarannikule muinasjutuline laev, mis viib paljukannatanud inimesi kord nende igatsuste maale, kus pole võõraste vägivalda ega ülekohut. Kõrgelt hinnatud teosed eestlaste valgest laevast onHerman Sergo mitme auhinnaga pärjatud „Põgenike laev” (1966) ja Voldemar Veedami „Purjetamine vabadusse” (1952, e k 1998). Veedami teos on saavutanud laialdase rahvusvahelise tunnustuse, kuna seda on tõlgitud enam kui kahekümnesse keelde. „Purjetamine vabadusse” on ainulaadne oma päevikuhse ülesehituse poolest, mis emotsionaalselt kirjeldab Eesti põgenike õnnestunud Atlandi ületamist idast läände. Autori tahtel on teos pühendatud kõigile kaasmaalastele, kes oma põgenikuteel kunagi ei näinud Atlandi teist kahast.Purjetamisel läände hukkus Läänemerel ja Atlandil 40005000 eestlast. Nende sõja jalust põgenenud eestlaste mälestuseks korraldasid Lakewoodi arhiiv ja Ameerika eestlaskond sügisel 1994 ulatusliku näituse kohalikus Eesti arhiivis, millega tähistati poole sajandi möödumist eestlastest mere-ja paadipõgenike traagilistest päevadest. Tõenäoliselt avati näitus augustis 1994, vähemalt nädal enne Estonia hukkumist. Saabusime kapten Fred Kraaviga Kanadast, nii et olime külalisena arhiivis 8. oktoobril. Sellest päevast on jäänud allakirjutanule mälestuseks ühes viimases „Tulimullas” Heino Ainso, Aime ja Trivimi Velliste, Toomas Hendrik Ilvese ning Ernst Jaaksoni autogrammid.Näituse materjale asuti juba varakult kokku korjama, kui Estonia kurseeris veel rõõmsalt Läänemere reisidel. Septembris oli Lakewoodi Eesti arhiivi näitus Eestimaa sõja- ja paadipõgenikest juba üleval, kui tuli see pauk, et Estonia on uppunud. Maailma raadiojaamad ja ajakirjandus asusid üksteise järel kuulutama Eesti superlaeva Estonia hukkumisest ning teatama üksikasju suurest rahuaegsest katastroofist Läänemerel. Vaevalt sai Eesti tuleviku seisukohalt olla veel midagi dramaatilisemat ja drastilisemat, kui Eesti riigi sümboliga samastuva laeva häving.Kolme riigi ametlik vastuoluline juurdlus ei suutnud tuvastada usaldusväärset pilti laeva hukkumisest ega esitada vaieldamatuid argumente katastroofile eelnenud olukorrast. Lahtiseks on jäänud küsimus, kas Estonia hukkumine oli traagiline mereõnnetus või salakavala vandenõu tulemus. Intensiivselt asusid erapooletu komisjoni tööd torpedeerima Rootsi riigi ametnikud, ähmastades ja deformeerides ekspertide ja tunnistajate seisukohti ning sõnastusi. Eesti meremeestele sadas kaela süüdistusi siit-ja sealtpoolt.Peagi algatati umbusaldusega rünnakuid komisjoni esimehe Andi Meistri vastu. Komisjoni esimehe laimajatega asus ühte paati president Lennart Meri. Lõpptulemuseks oli vaieldava väärtusega kokkuvõte, uurimistulemuste salastamine ja rahvusvahelistes vetes lamavale vrakile sukeldumiskeelu kehtestamine. Sellepärast võib sundolukorras sündinud raporti kriitika suhtes olla täiesti tolerantne, kuna see ei ole vaba mõtteavalduse tulemus.„Estonia ei seilanud lihtsalt ühest sadamast teise, vaid liikus kahe kontrastse maailma vahel, millest üks oh tulvil ebastabiilsust, masendavat vaesust ja vägivalda. Teine aga oli rikas kuningriik, mida oli pikka aega juhtinud rahumeelne ning hoolitsev valitsus,” on märkinud Saksa jurist Drew Wilson.Nende vastuolude ohvriks langenud Estonia katastroofi tagamaid on jäänud varjutama kolme riigi - Rootsi, Soome ja Eesti - ühiskomisjoni raport, mis varjab suurima rahuaegse, ligikaudu tuhande hukkunuga laevahuku asjaolusid.Suutmata sellest saladuste võrgust läbi murda, tuleb nõustuda Drew Wilsoniga: „Kui peaks selguma, mis tegelikult toimus Estonial 28. septembril 1994, oleks see Eesti riigi katastroof.” Aga siiani pole selgunud, nagu ei selgunud Kennedy mõrva lugu, kuna neid sündmusi on määratud varjutama riiklikud salateenistused.Isiklikke meenutusiEstonia hukkumise päev tabas allakirjutanut ühel sügissuvisel kenal hommikul Kanada metsade ja järvede rüpes sealpool Parry Soundi, kuskil McKellari ja Mary Jane Lake'i kaljujärve kandis. Kui väljusin suures hommikus oma jahionnist, kus neil päevil elunesin, hõikas m u laagrikaaslane Fred Kraav juba kaugelt oma peamaja juurest, et Estonia on põhjas. „Mis! Estonia - ja põhjas! Mida see peaks tähendama? Teadsin, et Eesti on juba mitu aastat iseseisev vabariik ja viimased Vene väedki lahkunud. Aga mida see tähendab - Estonia on põhjas? Kas siis Eesti on omadega juba nii läbi, et ... hakkas mind järsku mingi kahtlus puurima? Kas see tähendab, et peangi jääma Kanadasse? Jooksin Fredile vastu, et veenduda, mida ta ütles. „Estonia on põhjas,” jäi Fred stoiliselt äsjaöeldu juurde. Just nii see vana kapten ja jahimees muhe kinnitas. Olin juba mõnda aega harjunud kohaliku keelepruugiga, et Eesti ja Estonia on sünonüümid, st samasisulised.Siis kuulsingi Fredilt, et päris Estonia, st Eesti, kuhu aeg-ajalt sai kirju ja postpakke lähetatud, on siiski veel alles. Põhjas on ainult üks osake Eestist - see laev Estonia, millest juhtusin tol kaunil hommikul kuulma tõesti-tõesti alles esimest korda. Olin kuulnud küll mitmesugustest Siljadest ja Sallydest, mis kuskil Läänemerel seilavad. Kuid mingi eelarvamus ujuvatest bordellidest ei andnud maad mõtetele nendega rohkem tegelda. Ja nüüd siis oh nende Siljade ja Sallydega asunud konkureerima Eesti suurim parvlaev.Estonia ei seilanud lihtsalt ühest sadamast teise, vaid liikus kahe kontrastse maailma vahel, millest üks oli tulvil ebastabiilsust, vaesust ja vägivalda. Teine aga oli rikas kuningriik, mida oli pikka aega juhtinud rahumeelne ning hoolitsev valitsus.Ohkasin kergendatult ja ütlesin Fredile, et nüüd lõpuks võime minna päevakorras edasi, teadmata veel midagi tragöödia ulatusest. Kui siis kohalik raadio, mida Fred kuulas, hakkas edastama õnnetuse üksikasju, jäi vana kapten endale kindlaks. „Näe, kuidas üks kaptenijobu on enda lolliks joonud ja täiskiirusel laevaga vastu tormilainet kihutama kukkunud. Nüüd on siis nina (vöör) maha sõidetud ja laev ilma visiirita merepõhja aetud.”Mida enam edastas raadio täpsustavaid teateid Estoniast, seda kindlamaks muutus varna kapteni seisukoht võhiklikust navigeerimisest Estonia komandosillas. Lihtsameelselt arvasin, et küllap leidub Eestis sõjaaja kogemustega eksperte või kapteneid, kes võiksid jagada Kraavi arvamust ja peagi kuuleme tõtt sellest erakordsest laevahukust. Aga võta näpust! Eksperte leidus ja üsna asjatundlikke. Aga üksmeelset otsust laevahuku kohta ei saabunud. Mõni asjapulk olevat isegi komisjonis küsinud, mille poolest ikkagi erineb visiir aparellist. Aga noh, kes saab lollust keelata, lollus tahab möllata.Kuid kapten Kraaviga klappisid meie mõtted Estonia loos kohe algusest peale, sest Kraav on kindla sõnaga mees. Kui avaldasin kahtlust, kas meri ikka suudab nii palju, et murrab laeval nina otsast maha, siis ütles selle peale vana meremees: „No kuule mees, kui sa nii arvad, siis sa pole veel merd näinud ega tundnud tema jõudu.”See oh öeldud erakordselt sugereerivalt, nagu oleks kuulajaid terve laevatäis mehi, aga mitte üks maailmahulgus. Pealegi on Kraav ise merejumala lemmik, keda peaks iga merehuviline kuulama ja kes oh viimase suure sõja ajal Põhja-Adandi konvois, kui tema laev lausa jalge alt põhja lasti. Sakslaste torpeedo olnud nii kiire, et uimane kapten suutis alles uppuva laeva keerises mõtiema hakata. Esimese mõttena meenunud isa õnnistus, kui ta oli pojale kinnitanud, et „poeg, ära sa karda uppumissurma. Sa ei upu, sest see surm käib sinust kaugelt mööda”. „Aga näed, vanamees, sa siiski petsid mind ja siin ma nüüd upun.” Sellele mõeldes ja isa sõnu meenutades pani ta tähele, et vesi muutub heledamaks ja peagi ujus ta juba pinnal. Järgnes teinegi õnnelik ime, kui mingi päästelaev ta leidis ja merest välja õngitses. Ning kapten Kraav oligi ainus, kes 9-10-liikmelisest meeskonnast uppuva laeva keerisest välja ujus.PäevikustTeisipäev, 27.09.1994. Kiirelt lähenes september lõpule. Kiirelt-kiirelt lendab aeg ja ühes sellega me elupäevad pea ajamerre vaovad, olen meenutanud märkmikust kooliaegseid ridu. Täna töötasin majas, kuna sadas ajuti väga tihedalt ja raskelt. Valmistasin tööruumi veel paar riiulit. Üldiselt oligi minu tööks selles üksildases jahimajas riiulite ehitamine mitmesuguseks otstarbeks ning korra loomine kõikjal laiutava entroopia kiuste.Peale päevikumärkmete vajab see päev teiste kõrval veidi rohkem tähelepanu, sest Eesti aja järgi väljus sel päeval kell 19.15 Estonia viimasele merereisile Tallinna-Stockholmi liinil. Tema saatuslik sündmusteahel algas tunnistajate ja ekspertide andmetel täpselt kell 01.00. See oli aeg, kui laev jõudis oma teekonnal avamere looduse stiihia keskmesse, olles eemaldunud kitsa Soome lahe kaitsvatest kallastest. See oli suurte ja väikeste vahetuste aeg. Kell üks öösel vahetus laeva valvemeeskond ja kapten läks sel ajal tavaliselt puhkama. Kell üks öösel toimus ka ebamugav kuupäevavahetus. Eestis ja Soomes oli juba 28. september, USAs ja Kanadas alles veel 27. september.Eesti peaministrile Mart Laarile oli parlament andnud eelmisel päeval teatud kindlasse kohta „kinga” ja Rootsi peaminister Carl Bildt viibis ametit maha pannes oma seltskonnaga kuskil restoranis lahkumisõhtul. Vene riigipea oli kodumaalt lahkunud ning viibis Ameerika Ühendriikides. Kõigis olulistes instantsides oli võim embrüonaalses seisus ja ootas alles võimuks saamist. Aga meri möllas sel ööl hirmsasti, nagu valmistudes juba ette vastu võtma rikkalikku peielauda. Kurikaelte jaoks aga, kui neid võis leiduda, ja küllap neid ikka leidus, oh saabunud pimeduse varjus täiuslik tund. Ning just sel ööl, 27. septembril 1994 Washingtoni aja järgi kell 19.00 ehk siis Eesti aja järgi 28. septembri öö pimeduse varjus enne kella kahte, kui kukk oli juba laulnud oma viimase saatusliku laulu, läks meie valge lootuste laev Estonia tormi möllu ja lainete ulgumise saatel maailmale ja isegi Eesti riigile märkamatult ja vaikselt oma viimasele ankruplatsile Läänemere põhjas.Kolmapäev, 28.09.1994. Käisime õhtul ümar Kitsase pool. Vahetasime uudiseid, kuna tema naine pr Leida oli saabunud Eestist. Kuid Estoniast mitte sõnagi. Alles järgmisel hommikul kuulsime Hiiobi sõnumit ligikaudu 800 inimese uppumisest Estonia pardal.Pühapäev, 02.10.1994. Viibisin Torontos võrokeste kokkutulekul Eesti majas. Päevakorda pidasid Salme Vesi ja Kalju Urbel. Keskseks teemaks oli jahmatav uudis Estonia uppumisest. Tõde oli kohutavam, kui arvata oskasime, sest täies koosseisus, ilma erandita, oh hukkunud kogu Võru linna delegatsioon. Selle masendava sõnumi tõi kohale eestlaste võtmeisik Kanadas, Salme Vesi. Alles siis hakkasid meeled tajuma tragöödia ainulaadset ja traagilist ulatust. Räägiti üsna palju ja läbisegi, kuid kõiki masendas esmajoones uskumatult suur hukkunute arv.Kujutlesin korraks, et kui need arvukad ohvrid oleks olnud parema väljaõppega ja rannarahva kogemustega, olnuks nende võimalused tol tormisel ööl ennast päästa ilmselt poole võrra suuremad. Paadid ja parved olid ju olemas. Ainult puudusid oskused nende kasutamiseks.Täiesti arusaamatu, miks neid paate õigel ajal, või üldse, miks neid paate siis vette ei lastud, kui nad selleks otstarbeks olid olemas. Selge mõistuse juures oleks pidanud seda tegema. Või oli sel õhtul joodud viin, mis kujutlust kasvavast ohust ähmastas? Ohuolukorras - paadid vette! -, mis on vääramatu mereseadus. Aga võta näpust! Paadihäire, kui see üldse anti, siis hillitsetult. „Mr Skylight või mr Skylight to number one and two"olevat tulehäire, millega sel päeval küü mingit seost ei olnud. Võib-olla ainult oma poistele ja sedagi kahjuks liiga hilja. Või nagu öeldakse: „Seal on õnne vähe ja seegi poriga koos. ”Kui üks reisija püüdis selgust saada, mida see Skylight tähendab, olla infotöötaja üksnes naeratanud selle peale. Või oli laeva juhtkond tõepoolest nõnda läbi kasvanud korruptsioonist või nii juhuslikult kokku klopsitud, et oli tormisel merel koostöövõimetu.Järgneb.ERIK KAMBERG


Kuidas kaitsta end internetikelmuste eest?Kelmusi on arvatavasti toime pandud raha kasutusele võtmise algusest saati. Kuid aja jooksul on pidevas muutumises olnud kelmuste iseloom ja toimepanemise viis. Kui veel mõni aasta tagasi pandi enamik kelmusi toime telefoni teel, siis nüüd levivad pettused massiliselt internetis. See aga tähendab, et aasta-aastalt laieneb ka ohvrite ring, mistõttu peame olema järjest kriitilisemad ning valmis kaitsma end kelmide eest, kelle eesmärk on omandada meie isiklikke andmeid ning raha.Andmete väljapetmineInternetiavarustes levivad kelmused jagunevad laias laastus kaheks. Ühel juhul on tegu andmepüügiga ehk internetipettusega, kus kasutajatelt püütakse välja petta isiklikke või tundlikke andmeid. Sageli sisaldab väljapetetud informatsioon näiteks kasutajanimesid, paroole ja krediitkaardiandmeid. Tavaliselt tehakse seda e-kirja või kiirsuhtluse kaudu.Näiteks jõudis hiljaaegu politseisse juhtum, kus kodanik nägi internetileheküljel, mis esitles end jalatsitootja Vans edasimüüjana, head pakkumist ja otsis sealt ühe paari jalanõusid 37 euro eest. Naine tasus ostu eest internetimaksega. Tegelikult kanti aga pärast kaardiandmete sisestamist tema kontolt tuvastamata Hiina arveldusarvele 40,49 eurot. Mõningase aja möödudes tehti ilma naise nõusolekuta samale Hiina arveldusarvele ka teine ülekanne, summas 46,10 eurot. Seejärel sai naine aru, et asi ei saa olla õige, sulges oma kaardi ja pöördus politsei poole. Asjaolude väljaselgitamise käigus tuvastas politsei, et tegu oli võltsitud leheküljega, mille domeen ei ole registreeritud. Ühtlasi kasutati võltsitud leheküljel jalatsitootja Vans ametlikul koduleheküljel olevaid sooduspakkumise pilte.Kellegi teisena esinemineTeise enamlevinud internetikelmuse puhul on tegu olukorraga, kus esinetakse näiteks tuntud firma või riigiasutusena, eesmärgiga panna ohvrit täitma nende korraldusi.Kõige tavalisem näide sellistest kelmusest on viimasel ajal massiliselt levinud nn pangakõned, kus inimesele helistatakse näiliselt panga telefoninumbrilt ning tutvustatakse end pangatöötajana. Nii juhtus hiljuti ühe naisega, kellele väideti telefonis, et tema pangaarvelt üritatakse varastada raha. Varguse takistamiseks palus väidetav pangatöötaja sisestada naisel enda Smart-ID koodid, et pank saaks arveldusarvele kaitseprogrammi panna. Kuid pärast kõne lõppu märkas naine, et tema kontolt kanti edasi välismaisele kontole 3045 eurot.Kuidas ennast kaitsta?Mõlema kelmuse liigi puhul jäetakse ohvrile mulje justkui päris asjast. Selleks, et kelmuse ohvriks mitte langeda, tuleks käituda järgmiselt:Suhtu internetis leiduvasse teabesse ülikriitiliselt. Eriti pööra tähelepanu kohtadele, kus palutakse saata andmeid oma dokumentidest, pangakaardist või kinnitada mingi toiming Smart-ID koodiga. Kontrolli alati üle, isegi kui näiliselt kirjutab su enda sõber.Kaitse oma seadmeid, kasutades toimivat viirusetõrjet. Üksnes töötav ja toimiv viirusetõrje kaitseb sinu seadmeid.Kontrolli ja jälgi võrguaadressi. Kelmid üritavad originaalaadressi väga täpselt jäljendada. Kui internetilehekülje avalehe aadress sisaldab lisaks firma nimele veel mingit kahtlast lühendit või sõna, kontrolli kindluse mõttes üle, kas nii peabki olema.Kontrolli domeeni registreeringut. Seda saab teha leheküljel www.whois.com. Sisestades sinna lehekülje domeeni, saate kontrollida, kuhu ja millal on vastav domeen registreeritud. Kui registreering puudub või on tegemist aastase registreerimisega, soovitan kaaluda ostu tegemata jätmist.Tegutse kohe, kui on tekkinud kahtlus, et võisid sattuda kelmuse ohvriks. Kui edastasid kellelegi kaardiandmed, tuleks pangakaart kohe sulgeda. Kui said petta müügitehingul eraisikuga, teavita sellest viivitamata portaali omanikku või administraatorit.Üha virtuaalsemaks muutuv keskkond muudab meie elu ja toimetusi aina lihtsamaks, kuid sellega kaasnevad ka ohud. Oska ohte näha ja ära tunda!TRIIN ŠKUBEL,  Politsei- ja Piirivalveamet, Lääne-Harju politseijaoskond, grupijuht


Tinderist leitud sõbranna tekitas mehe rahakotti piraka auguMees jäi ilma enam kui 40 000 eurost, kuna salapärase sõbranna soovitatud krüptoinvesteeringud osutusid pettuseks, teatas politsei- ja piirivalveamet.
Möödunud aasta detsembris tutvus 28-aastane mees Tinderis Heleni nimelise naisega, kes soovitas veebilehel gumgepad.online krüptorahaga aktsiabörsil kauplemist. Mees avaski enda nimele Binances ja Crypto.com krüptorahakotid, kuhu tegi mitmeid sissemakseid.

Paraku tuli välja, et investeeritud raha enam välja võtta ei saa ning mehelt nõutakse ka täiendavaid ülekandeid.

Kelmusega tekitatud kahju ulatub 41 000 euroni. Juhtumit uurib edasi Põhja ringkonnaprokuratuur.


Riigikogu eelinfo 20.–26. veebruariniRiigikogu IX istungjärgu 6. töönädal 20.–23. veebruarini
Esmaspäev, 20. veebruar
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=20.02.2023>.
Heaolu arengukava 2023–2030. Ettekande teevad sotsiaalkaitseminister
Signe Riisalo ja sotsiaalkomisjoni liige Õnne Pillak.
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Komisjonide istungid
Euroopa Liidu asjade komisjonis – kell 14.05: Eesti seisukohad 27.–28.
veebruaril toimuval Euroopa Liidu transpordi, telekommunikatsiooni ja
energeetika nõukogu mitteametlikul kohtumisel, kutsutud majandus- ja
taristuminister Riina Sikkut;
keskkonnakomisjonis – kell 11.10: kokkuvõte Riigikogu XIV koosseisu
keskkonnakomisjoni tööst;
kultuurikomisjonis – kell 11.10: muinsuskaitseseaduse, halduskoostöö
seaduse ja muuseumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (760 SE);
kõrgharidusseaduse ning õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise
seaduse eelnõu (767 SE); arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile: Eesti seisukohad Euroopa meediavabaduse määruse eelnõu
kohta, kutsutud Kultuuriministeeriumi esindajad;
maaelukomisjonis – kell 12: kokkuvõte Riigikogu XIV koosseisu
maaelukomisjoni tööst;
majanduskomisjoni videoistungil – kell 11.10: arvamuse andmine Euroopa
Liidu asjade komisjonile: Eesti seisukohad EL disainikaitse algatuste
kohta, kutsutud Justiitsministeeriumi esindaja; Tallinna ringraudtee riigi
eriplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamisest,
kutsutud Rahandusministeeriumi esindaja;
rahanduskomisjonis – kell 11.15: kogumispensionide seaduse ja sellega
seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (771 SE); arvamuse
andmine Euroopa Liidu asjade komisjonile: Eesti seisukohad Euroopa
Komisjoni teatise ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste
kohta; Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele
toiduainete ja ravimite käibemaksu langetamiseks 5 protsendile“ eelnõu;
kollektiivne pöördumine „Nõuame, et kehtestatakse koheselt kõikidele
müüdavatele toidukaupadele käibemaksu määraks 0%“;
riigikaitsekomisjonis – kell 11.15: Riigikogu otsuse „Eesti
julgeolekupoliitika alused“ heakskiitmine eelnõu (775 OE);
riigikaitsekomisjoni ja väliskomisjoni ühisel istungil – kell 11.45:
ülevaade 14. ja 15. veebruaril Brüsselis toimunud Ukraina abistamise
kontaktgrupi ja NATO kaitseministrite kohtumistest, kutsutud
Kaitseministeeriumi esindaja; julgeolekuolukorra arengutest, kutsutud
Kaitseministeeriumi valitsemisala esindajad;
väliskomisjonis – kell 11.15: seisukoha andmine: Eesti seisukohad
Euroopa Liidu küberkaitsepoliitika teatise eelnõu JOIN(2022) 49 kohta,
kutsutud Kaitseministeeriumi esindaja; väliskomisjoni töökava pärast
Riigikogu IX istungjärgu lõppu;
õiguskomisjonis – kell 11.15: arvamuste andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek liidu
piiravate meetmete rikkumisega seotud kuritegude ja karistuste
määratlemise kohta, kutsutud Justiitsministeeriumi esindaja; Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek, millega muudetakse direktiivi
2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja
sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, kutsutud
Justiitsministeeriumi esindajad;
korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: erikomisjoni tegevuse
ülevaade; Euroopa õigusriigi raporti vastus; komisjoni kirjavahetus (ruum
L332);
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: Eestis tegutsevate
pankade kasumitest, kutsutud Eesti Panga, Finantsinspektsiooni,
Rahandusministeeriumi ja Eesti Pangaliidu esindajad ning riigikontrolör
Janar Holm; riigieelarve kontrolli erikomisjoni tegevuse aruanne; istung on
avalik, toimub veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum
L333 ja videosild);
eesti keele arengu probleemkomisjonis – kell 13.30: komisjoni aruanne
Riigikogule.
Sündmus
Kell 16 – väliskomisjon kohtub endiste Riigikogu väliskomisjoni
esimeeste ja aseesimeestega.
Teisipäev, 21. veebruar
Kell 10 – täiskogu istung
Sotsiaalkomisjoni algatatud olulise tähtsusega riikliku küsimuse „Eesti
inimarengu aruanne 2023“ arutelu. Ettekande teevad sotsiaalkomisjoni
esimees Helmen Kütt, Eesti inimarengu aruande 2023 peatoimetaja, Tallinna
Ülikooli sotsiaaltervishoiu professor Merike Sisask, Eesti inimarengu
aruande 2023 peatüki „Füüsiline keskkond ja vaimne heaolu“
toimetaja, Tallinna Tehnikaülikooli professor Helen Sooväli-Sepping ja
Sotsiaalministeeriumi vaimse tervise osakonna juhataja Anniki Lai.
Kell 14 – komisjonide istungid
kultuurikomisjonis – huvihariduse õpetajate töötasude
rahastamismudelist, kutsutud kultuuriminister Piret Hartman ning haridus-
ja teadusminister Tõnus Lukas; Eesti tippkultuuri väljakutsed ja
kitsaskohad, kutsutud ERSO, SA Eesti Kontsert, Rahvusooper Estonia ja Eesti
Heliloojate Liidu esindajad (A. Rei nõupidamisruum);
majanduskomisjonis – kokkuvõte Riigikogu XIV koosseisu majanduskomisjoni
tööst (J. Tõnissoni nõupidamisruum);
riigikaitsekomisjonis – kollektiivsest pöördumisest „Ei Nursipalu
harjutusväljaku laiendamisele!“, kutsutud pöördumise algatajate ja
Võrumaa kohalike omavalitsuste esindajad; istung on avalik, toimub
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (Riigikogu
konverentsisaal);
sotsiaalkomisjonis – kokkuvõte komisjoni kevadistungjärgu tööst.
Sündmused
Kell 12 – väliskomisjon kohtub videosilla vahendusel Ukraina parlamendi
väliskomisjoniga.
Kell 12.45 – riigikaitsekomisjoni esimees Raimond Kaljulaid ja aseesimees
Leo Kunnas kohtuvad Prantsusmaa Rahvusassamblee kaitsekomisjoni esimehe
Thomas Gassilloud’ ja komisjoni liikmetega. Kohtumisel osaleb ka
Prantsusmaa suursaadik Eestis Eric Lamouroux.
Kolmapäev, 22. veebruar
Kell 12 – infotund
Kell 14 – täiskogu istung
Istungi eel esineb Riigikogu ees pöördumisega Ukraina parlamendi Eesti
parlamendirühma esimees Arsenii Puškarenko.
Riigikogu istungil on esimese punktina esimesel lugemisel Riigikogu
avalduse „Ukraina rahva toetuseks“ eelnõu (778 AE). Pärast küsimusi
ettekandjatele ja Riigikogu liikmete sõnavõtte toimub eelnõu
lõpphääletus.
Kolmas lugemine – 18 eelnõu: karistusseadustiku muutmise ja sellega
seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (Euroopa Liidu õigusest
tulenevad rahatrahvid) eelnõu (94 SE), kriminaalmenetluse seadustiku ja
väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (367 SE),
kaubandusliku meresõidu seaduse ja meresõiduohutuse seaduse muutmise
seaduse eelnõu (741 SE), kohtute seaduse ja kohtumenetluse seadustike
muutmise seaduse (erakorralise ja sõjaseisukorra aegne kohtupidamine)
eelnõu (753 SE), politsei ja piirivalve seaduse muutmise ning sellega
seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (756 SE), relvaseaduse
muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
(777 SE) (ühendatud eelnõud 558 SE ja 627 SE), audiitortegevuse seaduse,
finantskriisi ennetamise ja lahendamise seaduse ning teiste seaduste
muutmise seaduse (finantsvaldkonna väärteokaristuste reform, EL-i
õigusest tulenevad karistused) eelnõu (111 SE), keskkonnaseadustiku
üldosa seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (734 SE),
relvaseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse (digilahendused
loamenetluses ning teenistus- ja tsiviilrelvade registri arendamine)
eelnõu (737 SE), maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse ning
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (738 SE), muinsuskaitseseaduse,
halduskoostöö seaduse ja muuseumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (760
SE), maakatastriseaduse, asjaõigusseaduse ja teiste seaduste muutmise
seaduse eelnõu (761 SE), kõrgharidusseaduse ning õppetoetuste ja
õppelaenu seaduse muutmise seaduse eelnõu (767 SE), kohanimeseaduse ja
ruumiandmete seaduse muutmise seaduse eelnõu (768 SE),
okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse muutmise seaduse
eelnõu (770 SE), kogumispensionide seaduse ja sellega seonduvalt teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu (771 SE), Eesti Haigekassa seaduse
muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (Eesti
Haigekassa nimetamine Tervisekassaks) eelnõu (772 SE), rahvastikuregistri
seaduse muutmise seaduse eelnõu (762 SE).
Teine lugemine – kaheksa eelnõu: Eesti Vabariigi valitsuse ja Soome
Vabariigi valitsuse vahelise rahvastiku registreerimise kokkuleppe
ratifitseerimise seaduse eelnõu (763 SE), Riigikogu otsuse „„Eesti
julgeolekupoliitika alused“ heakskiitmine“ eelnõu (775 OE).
Esimene lugemine – veel kaks eelnõu: Riigikogu otsuse „Ettepaneku
tegemine Vabariigi Valitsusele toiduainete ja ravimite käibemaksu
langetamiseks 5 protsendile“ eelnõu (758 OE), tsiviilkohtumenetluse
seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seaduse muutmise
seaduse eelnõu (766 SE).
Sündmused
Kell 9.15 – riigikaitsekomisjoni esimees Raimond Kaljulaid ning
riigikaitsekomisjoni aseesimees Leo Kunnas ja liige Kalle Laanet kohtuvad
Saksamaa Liidupäeva Saksa-Balti parlamendirühma delegatsiooniga.
Kell 10 – riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Saksamaa Liidupäeva
Saksa-Balti parlamendirühma delegatsiooniga.
Kell 10 – väliskomisjoni esimees Andres Sutt kohtub Filipiinide
suursaadiku Leah M. Basinang-Ruiziga.
Kell 10.30 – väliskomisjoni esimees Andres Sutt ja väliskomisjoni
liikmed kohtuvad Saksamaa Liidupäeva Saksa-Balti parlamendirühma
delegatsiooniga.
Kell 10.30 – Arenguseire Keskuse veebiseminar „Mida teha tervisekassa
tulevase puudujäägiga?“. Kava ja registreerumine mõttekoja
veebilehel<https://arenguseire.ee/uritused/veebiseminar-mida-teha-
tervisekassa-tulevase-puudujaagiga/>.
Kell 11 – Riigikogu aseesimees Helir-Valdor Seeder kohtub Ukraina
parlamendi Eesti parlamendirühma esimehe Arsenii Puškarenkoga.
Kell 12 – Eesti-Saksamaa parlamendirühm kohtub Saksamaa Liidupäeva
Saksa-Balti parlamendirühma delegatsiooniga.
Kell 15.30 – Riigikogu esimees Jüri Ratas kohtub Ukraina parlamendi
Eesti parlamendirühma esimehe Arsenii Puškarenkoga.
Neljapäev, 23. veebruar
Kell 10 – täiskogu istung
Sündmus
Kell 11 – Riigikogu esimees Jüri Ratas ning aseesimehed Helir-Valdor
Seeder ja Martin Helme annavad pressikonverentsi, kus juhatus teeb
kokkuvõtte Riigikogu XIV koosseisu tööst (O. Strandmani nõupidamisruum,
Valge saali kõrval).
Reede, 24. veebruar
Eesti Vabariigi aastapäev
Kell 7.33 – pidulik riigilipu heiskamise tseremoonia Toompeal Kuberneri
aias.
Tseremoonial peab kõne Riigikogu esimees Jüri Ratas. Õnnistussõnad
ütleb Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop Urmas Viilma. Eesti
Vabariigi iseseisvusmanifesti loeb ette EMTA lavakunstikooli XXXI lennu III
kursuse üliõpilane Hele Palumaa.
Lipuheiskamise tseremooniale on kutsutud Eesti Vabariigi president Alar
Karis, president Kersti Kaljulaid, president Toomas Hendrik Ilves,
president Arnold Rüütel, Riigikogu ja valitsuse liikmed, põhiseaduslike
institutsioonide ja diplomaatilise korpuse esindajad, Eesti Lipu Selts ning
Kaitseväe ja Kaitseliidu juhtkond.
Kuberneri aeda on üles rivistatud akadeemiliste ühenduste, isamaaliste
organisatsioonide ja koolide liputoimkonnad.
Eesti Meestelaulu Seltsi kooride ja Tallinna politseiorkestri esituses
kõlavad Enn Võrgu „Eesti Lipp“ Martin Lipu sõnadele, Juhan Aaviku
„Hoia, Jumal, Eestit“ Aleksander Leopold Raudkepi sõnadele, Viktor
Konstantin Oxfordi „Jää vabaks, Eesti meri“ ning Raimund Kulli
„Kodumaa“ Mihkel Veske sõnadele.
Tseremoonia lõpeb orienteerivalt kell 8.06.
Otseülekande lipuheiskamise tseremooniast teevad ETV, ETV+ ja Vikerraadio.
Lipuheiskamise tseremoonia kava<https://www.riigikogu.ee/fookusteemad
/riigilipu-pidulik-heiskamine-2023/>
Kell 9 – Riigikogu esimees Jüri Ratas osaleb pärgade asetamisel
Vabadussõja võidusamba jalamile Vabaduse väljakul.
Kell 10.15 – Riigikogu esimees Jüri Ratas osaleb pidulikul
oikumeenilisel jumalateenistusel Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus.
Kell 12 – Riigikogu esimees Jüri Ratas osaleb Kaitseväe paraadil
Vabaduse väljakul.
Välislähetused
19.–20. veebruar
NATO Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni liige Marko Šorin osaleb
NATO PA kaitse- ja julgeolekukomitee, majandus- ja julgeolekukomitee ning
poliitikakomitee ühisistungil Brüsselis Belgias.
20.–23. veebruar
Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) Eesti delegatsiooni liige
Indrek Saar osaleb ENPA kultuurikomitee kohtumisel Olümpias Kreekas.
22.–23. veebruar
Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Parlamentaarse
Assamblee Eesti delegatsiooni esimees Sven Sester osaleb OSCE PA
talveistungil Viinis Austrias.
Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
tel 631 6592, 510 6179
e-post merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Valga mees sai kelmilt tüssataPolitseisse pöördus Valgas elav mees, kes soovis interneti müügikeskkonna vahendusel osta GoPro kaamerat. Ta tasus müüjale selle eest 220 eurot, kuid ostetud kaupa mees seni kätte saanud ei ole.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses, teatas Lõuna prefektuur.


Zelenskõi: sõjajärgne Ukraina korruptsiooni ei andestaKIIEV, 17. veebruar, Interfax-BNS – Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ütles reedel Müncheni julgeolekukonverentsil osalejatele videolingi vahendusel, et sõjajärgne Ukraina ühiskond  korruptsiooni ei andesta.
Zelenskõi väljendas üritusel osalejate poole pöördudes veendumust, et praeguseks Ukrainas sügavale juurdunud korruptsiooni enam ei ole.
"See sõda pesi palju välja. Paljud põgenesid meie riigist, ausalt öeldes. Paljud jäid sissetungijatega oma vabal tahtel. Ja sellist teavet on palju. Meie sõjajärgne ühiskond ei andesta ühtegi korruptiivset sammu ja seetõttu olen kindel: me saame (korruptsioonist – IF) lahti," ütles ta.
Samal ajal jätkuvad presidendi sõnul Ukrainas reformid.
Interfax – Baltic News Service


Eksperdi karm vaade: Eesti ei ole valmis 21. sajandi stiilis rohepöördeksEesti areng on lähtunud põhimõttest, et riik majandusse ei sekku. See on meid hästi teeninud, majandus on kasvanud kiiresti. Kuid nüüd paistab, et meie senine tugevus on muutnud meid selle sajandi ühe olulisema väljakutsega ehk kliimasoojenemisega võitlemisel abituks, kirjutab Martin Mäesalu.
Kliimasoojenemisega võitlemine on toonud tagasi kaheksakümnendatel unustusehõlma vajunud regulatiivriigi. Avalik võim on otsustamas, millised sektorid peaksid eelisjärjekorras arenema, saama toetusi ning kellel tuleb ise hakkama saada. Veelgi enam, paljude kestlikkusega seotud algatuste tagajärjeks on olnud kaudne avaliku sektori reguleerimine, millised tegevused ning millise kapitalikulu hinnaga võiksid saada finantseerimist. Küsimus ei ole selles, kas meile selline areng meeldib, vaid juba selle arengu tunnistamises.
Avaliku sektori sekkumisel on turu toimimisele suur mõju, sest rohepöördega seotud sektorid ja ettevõtted on kapitaliintensiivsed ning üldiselt vähem liikuvad. Tavaliselt eeldab nn net-zero eesmärkidega seotud tegevus pikemaajalist teadus- ja arendustegevust ning selle järgselt tootmise rajamist. Kord juba teatud riiki rajatud tootmist on oluliselt keerulisem hiljem teise asukohta üle viia. Selliselt võimaldab avaliku sektori rahastus ühest küljest leida hädavajalikku kapitali ning teisest küljest saab avaliku sektori poolt väita, et loodud lisandväärtus jääb vähemalt teatud määral riiki.
Hiina juba varasemalt ning nüüd ka USA dikteerivad tööstuspoliitika tempot ja on liikumas kiiresti
Hiina mitmeid aastaid kestnud tööstuspoliitika on andnud neile olulisi eeliseid nii päikse- kui tuulenergeetika alaste tehnoloogiate, kuid ka elektrisõidukite osas. Juba hetkel on 1/20st elektriautost, mis Euroopas müüakse Hiina tootja oma ning nähakse osakaalu tõusu veelgi. Sealhulgas tõstatab see kohati küsimusi, kas teatud valdkondades ongi võimalik Hiinale järele jõuda.
Ka USA on nüüdseks samalaadse suuna võtnud. Inflation Reduction Act panustab suurusjärgus 500 miljardit dollarit kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamisele. Sellistel sammudel on ka mõjud. Näiteks on selliste toetuste mõjul Iiri tootja Ecocem suunamas investeeringuid ja tegevust enam USAsse.
Euroopa Liit sillutab teed rohepöördesse suunatud riigiabile
Euroopa Liidu reaktsioon (hiljuti formuleeritud ka kui Green Deal Industrial Plan) on võtmas kuju kolmel tasandil. Esmalt on oluliselt õgvendatud kohalduvaid riigiabi reegleid. Seda juba määrani, mil need ei ole paljudel juhtudel enam sisuliseks taksituseks Saksamaa või Prantsusmaa valitsusele riikliku tööstuspoliitika elluviimiseks. Igal juhul on juba ellu viidud ja veel plaanitavad muudatused reeglites sellised, et kestlikkusega seotud tegevuste avaliku sektori poolne finantseerimine on teostatav.
Teiseks, luuakse regulatiivset keskkonda, mis soodustab kekslikest eesmärkidest kantud investeeringuid. Ühest küljest nõustub ilmselt igaüks, kes on pidanud kunagi rakendama taksonoomiamäärust ja selle alamakte, et tegemist on seni veel pigem varjatud riigiabiga konsultantidele. Samas on regulatiivse keskkonnaga kaasnevad muudatused ettevõtjate tegevuses ja plaanides juba ilmsed.
Kolmandaks tehakse ka ELi tasandil kättesaadavaks vahendeid erinevate nn strateegiliste arengusuundade edendamiseks. Vähemalt seni veel, tulenevalt reeglite keerukusest ning ka rakendusaktide puudulikkusest, eelistavad ettevõtjad siseriikliku taustaga rahastust.
Selliste arengute esmane ohver on Euroopa Liidu siseturg, mille toimimise üks eeldusi on olnud efektiivsed konkurentsi- kui ka riigiabi reeglid. Meeldivad need reeglid kellelegi või mitte, kuid oma eesmärkide saavutamisel on need pigem olnud edukad. Kui üheksakümnendate alguses oli USA majandus konkurentsitihedam, siis nüüdseks oleme jõudnud olukorda, kus USAs on turgudel kontsentratsiooni tase kõrgem (on vähem konkurente), sellest omakorda on kantud suuremad kasumimarginaalid (mis kõrgema konkurentsi olukorras peaks olema madalamad) ja esinevad kõrgemad barjäärid turule sisenemiseks. Euroopa Liidu edu üheks põhjuseks on senini just peetud efektiivselt toimivaid konkurentsi- ja riigiabi eeskirju. Samas nüüd on sellised reeglid ja vabalt toimiv turg kliimasoojenemise kontekstis sulamas kiiremini kui pooluste jääkate.
Eesti on mitmes mõttes halvas positsioonis
Eesti on ELi üks väiksemaid ja mitte kõige rikkamaid riike. Hetkel oleme olukorras, kus Mart Laarilik eelarve tasakaalu põhimõte ei kehti juba mõnda aega ja eelarvedefitsiit üha kasvab. Jättes kõrvale kulutused, mida on vajalik teha meie geograafilisese asukoha või demograafilise olukorra tõttu, ei ole realistlik, et Eesti suurendaks lähiajal toetusi nn net-zero sektoritesse, vähemalt ulatuses, mida näeme enda ümber.
Vajalikku püssirohtu mujal EL-is leidub ja seda ka rakendatakse. EL-i kriisiraamistku alusel on riigiabi taotlusi esitatud kokku 672 miljardi euro eest. Viidatud summast 77% on taotlenud Saksamaa (53%) ja Prantsusmaa (24%). Sama statistika alusel on Eesti vastav number 0,03% (200 miljonit eurot). Soomlased on üle lahe andnud toetusi 90 korda enam (18 miljardit). Kas see on oluline? Statistika näitab, et on ning riigiabi mõjul on neid saanud ettevõtete turupositsioon veel aastaid parem.
Eestil ei ole ka bürokraatlikku kogemust EL-i reeglitega tegelemiseks. Seni on siseriiklikud riigiabi meetmed olnud tihti rakendatud nn grupierandite alusel, mis üldiselt teatud formaalsete tingimuste täitmisel võimaldavad suurema probleemita meetmeid rakendada. Samas on sellised meetmed ka väiksemad ja vähem intensiivsed. Nii ei ole ka tekkinud laiemapõhjalist kogemust keerukamate riigiabi lubade läbirääkimisel. Nimetuks jääva ettevõtja kommentaar on olnud, et Eesti riik oma ettevõtja eest Euroopa Komisjoniga vaieldes ei seisa, Saksa ja Prantsuse ametnikud aga küll.
Sellest samm veel edasi on reeglite rakendamise siseriiklik praktika. Ilmselt on paljudel kogemus samalaadne - oluline ei ole tihti mitte sisu, vaid formaalsete nõuete detailne järgimine kartuses, mis saab juhul, kui anonüümne audit leiab protsessis vigu.
Ka geograafiline asukoht ei ole meile kasuks. Tänases olukorras kõhklevad investorid oluliselt enne, kui hakkavad betooni Vene piiri ääres valama. Selle tulem on ilmselt, et zero-emission tööstusharude edendamiseks jäävad järgmiste aastate jooksul Eestisse investeeringud tegemata.
Eesti avalik sektor peab olema ettevõtjale partneriks
Mida siis selles olukorras teha? Hakates lihtsamatest asjadest peale, regulatiivne keskkond peab Eestis olema parem, kui konkureerivates riikides. Hetkel see nii ei ole. Sageli on keskne küsimus õigusnormide ülemäärasus. Samas üha enam on probleem õigusloome küsitavas kvaliteedis. Sellele on juhtinud tähelepanu ka riigikohtunik Priit Pikamäe avaldades seisukohta, et õigusloome kvaliteet [on] langenud tasemele, kus ei saa rääkida enam üksikutest eksimustest, vaid pigem üldisest tendentsist (loe pikemalt siit).
Kui ebaselgest regulatsioonist tulenevalt ei suuda advokaat investeeringut planeerivale ettevõtjale anda piisavalt selgelt vastust reegli sisu osas, siis ühest küljest on küsimuse all tema kvalifikatsioon, aga teisalt võib tegemist olla regulatiivse põhjusega, miks jääb tegemata sadadesse miljonitesse ulatuv investeering. Sellele lisanduvad täiendavad probleemid menetluste kestvuse ja keerukuse osas. Ei ole normaalne, et iga suurem planeering venib aastaid, et siis lõpptulem leiaks tühistamist kohtutes. Kõik justkui möönavad probleemi olemasolu, aga midagi ei juhtu.
Rohepöörde edukaks toimumiseks peab avalik sektor olema investeeringut tegevale ettevõtjale partneriks, mitte karistusorganiks. See ei tähenda, et iga projekt peab olema toetatud, aga kui valik juba tehakse, siis peaks sellele ka kaasa aitama. Kui investor tunneb, et meedet läbi rääkides kahtlustatakse teda pidevalt katsetes välja petta raha, siis läheb ta mujale. Kui keegi kasutab süsteemi ära, siis peaks selle tagajärgedega tegelema, mitte vastupidiselt eeldama, et kõik üritavad sohki teha. Ilmselt üks parimaid näiteid avaliku sektori mõtteviisimuutusest on maksu- ja tolliameti ümber kujunemine karistamiselt kliendikeskseks. Lähedal asuvatest riikidest tuuakse tihti ka näited Leedu Keskpanga kohta, kes käitub sektori eestkõnelejana ka rahvusvaheliselt.
Lõpetuseks, ei ole midagi teha, aga me peame olema valmis ka rahaliselt panustama. Meie finantsvahendid ei ulatu sadadesse miljarditesse nagu Saksamaal või kümnetesse miljarditesse nagu Soomes, kuid nii siseriiklike kui EList kaasatavate vahendite osas peaks kehtima põhimõte, et neid saab kiirelt ja võimalikult vähese bürokraatiaga ellu rakendada. Kui avaliku rahastuse abil õnnestub Saksamaal projekt viia ellu viie aastaga, siis Eestis peaksime seda tegema kolmega. Hetkel on olukord aga selline, et suuri projekte ei suuda me ellu viia isegi viie aastaga (samas kui Saksamaal võib see kolmega isegi õnnestuda).


Asekantsler selgitab ettevõtteid koormavat muudatust. Mingil määral võib see puudutada kõiki firmasidRahandusministeeriumi asekantsler Evelyn Liivamägi selgitas Delfi Ärilehele, et Euroopa Liidu algne idee oli lihtne: planeet Maa tuleb päästa. Aga teemaks ei ole ainult kliima, vaid ka muud aspektid. Näiteks sotsiaalne pool, mille hulgas inimeste võrdsed võimalused. Nii töötingimused kui ka sooline palgalõhe.
„Seda peaks ka laiemalt vaatama. Kuidas üldse äriühingud juhitud on? Kas aktsepteerime näiteks korruptsiooni? Milline on ärieetika? Kõik see on selles direktiivis sees,“ selgitab Liivamägi. Kui liidus hakati jõudma selleni, kuidas tagada eesmärkideni jõudmine, sest teema pakub suuri väljakutseid, siis otsustati, et riigid üksi ei saa siin hakkama. Appi peab tulema ka erasektor.
Ettevõtted peavad ise oma tegevust vajaduse korral ümber mõtestama, sest seda nõuavad üha enam ka nende partnerid. „Ka rahastajatel on järjest enam kohustus jälgida laenu andmisel ja investeeringute tegemisel just neid tingimusi. Kas ettevõte on kestlik? Selleks peavad nad saama üheselt mõistetavat infot.“
Algne versioon ei sobinud
Suured ettevõtted on tihti rahvusvahelised, nii et ei oleks mõttekas lasta igal riigil kehtestada oma standardeid ja reegleid. Nii mõnigi hakkas sellega juba tegelema. See oleks firmadele tunduvalt kulukam – nii ajalises kui ka rahalises mõttes. Liivamägigi on arvamusel, et see oleks olnud märksa hullem. Seega otsustati teha üleeuroopalised reeglid ja standardid. Nii saavad rahastajad, tarbijad ja partnerid ühest infot. Andmed on võrreldavad. „Kestlikkuse aruandlus on tehtud kohustuslikuks.“
Probleem oli aga selles, et direktiivi ennast hakati valmistama ette aasta enne standardite tegemist. Seetõttu tekkis olukord, kus direktiivi üle arutledes ja selle kohta arvamusi küsides ei olnud selge, millised täpsed nõuded tulevad. „Mitte ainult Eesti, vaid kogu Euroopa ei teadnud standardist veel midagi,“ selgitab Liivamägi. Kui see 2022. aastal valmis, oli peagi selge, et neid tuleb kohendama hakata. Täpsemalt: tuleb võtta välja see, mis ei ole nõnda oluline. „Oleme tegelenud sellega, et muuta standard konkreetsemaks ja lühemaks.“
Algne idee oli teha standard kõigile ühtne, kuid see tähendanuks meeletut koormust ka väikeettevõtjatele. Muudetud reeglitega jääb aga suurem koormus suurtele ettevõtetele, kel on vähemalt 250 töötajat ja käive üle 20 miljoni või müügitulu üle 40 miljoni euro. Edasi lükati ka tähtaegu. Kui üle 500 töötajaga ettevõtted, kes on avaliku huvi üksused (pangad, kindlustusandja, börsiettevõtted), peavad uut moodi aruandlust tegema hakkama 2024. aastal (ja esitama 2025), siis ülejäänud suurettevõtete puhul lükati kohustus aasta võrra edasi. Börsil olevad väiksemad firmad on sunnitud kaasa tulema 2026. aastast ja neile luuakse lihtsam standard. „Väikeettevõtjad, kes börsil ei ole, ei pea aruannet esitama. Neid see ei koorma,“ ütleb Liivamägi.
Siiski nendib ta pisut hiljem, et ka iga väike ja keskmine ettevõte peab olema valmis aru andma, kui nende partner seda nõuab. „Seda aga vaid väikeseid ettevõtteid puudutavate andmete osas igaühe omas valdkonnas.“
Lõplikku kokkulepet ei ole
Liivamägi toob esile, et palju on räägitud direktiivi puhul 924 andmepunktist, mille maht ettevõtteid nörritab. Ta ütleb, et siin on jutt alusandmetest, mitte aruandest. Aruande puhul räägime praeguse seisuga siiski 82 avalikustamise nõudest. Näiteks tuleb avalikustada ettevõttesisene palgalõhe, mis võib kokku tulla kolme-nelja andmepunkti pealt. Edasine oleneb palju sellestki, millised IT-süsteemid nii erasektor kui ka riik üles ehitab.
Liivamägi ütleb vahele, et standardis ei ole veel tegelikult täiesti kokku lepitud. Algsest 136 nõudest on saanud 82, kuid enne 30. juuni lõpptärminit võib veel muudatusi tulla. Praegu on taas pooleli tagasiside andmise voor.
„Rõhutan veel seda, et iga ettevõte esitab selle kohta andmeid, mis teda puudutab. Standard on loodud valdkondade üleselt,“ lausub Liivamägi. Eestis puudutab see teema otseselt 300–350 ettevõtet, kuid nagu öeldud, siis valmis peavad olema ka nende ettevõtete partnerid ja teenusepakkujad – kogu tarneahel.
Kulu hakkab olema korralik
Kulu ettevõtte kohta on keeruline esile tuua, kuid komisjon on hinnanud, et süsteemi ülesehitamise kulu on olenevalt firmast 23 000–44 000 eurot ja iga-aastane kulu 63 000–106 000 eurot. Mõnele on see kallim, teisele odavam. Seegi ei ole veel kõik, sest aruandeid tuleb hakata auditeerima. See tasu jääb 37 000 ja 75 000 euro vahele.
Riik ise on arvestanud, et Äriregistri juurde süsteemi loomine võiks maksma minna umbes 1,6 miljonit eurot. See võiks muuta kogu protsessi võimalikult mugavaks. Selle tegemisse on plaanis kaasata ka ettevõtjaid, raamatupidajaid ja audiitoreid. Kindlasti peab vaatama, mida on juba majandustarkvarades olemas, et automaatsed liidestused teha. „Andmete esitamine peaks olema mugav ja sujuv,“ rõhutab Liivamägi veel kord.
Tekkinud on ka küsimus, kas neid andmeid keegi kuskil reaalselt ka kasutama hakkab. Liivamägi toob uuesti esile juba kõlanud ettevõtete rahastuse teema – investorid ja pangad peavad hindama ettevõtete kestlikkust ning selleks on nii või naa vaja andmeid genereerida. Kui soovid soodsamaid laenuintresse, siis pead andmed letti lööma. Ka rahvusvahelises suhtluses on juba praegu osa riikide ettevõtted sellistest andmetest väga huvitatud. Nendeta ei pruugi jutulegi saada. „Väga raskeks läheb rahvusvaheliselt konkurentsis püsida, kui neid andmeid ei jagata,“ märgib Liivamägi.
Loodav standard ise on elav organism ning kolme aasta järel on kohustuslik selle toimimist hinnata ja vaadata, mida muutma peaks. „Mingid teemad, mis juba tänaseks on välja võetud, ei andnud mingit olulist infot. Võib-olla avastatakse, et selliseid on veel.“
Ettevõtted võinuks sisulisemad olla
Asekantsler Liivamägi selgitab, et standard saadeti tutvumiseks ka audiitorkogusse ja tööandjaid koondavatele organisatsioonidele. Ministeerium sai küll tagasisidet, kuid mitte üksikasjalikku ega sisulist. Talvel toimus teine ring veel ja tulemus ei olnud palju parem.
„Jah, kurdeti, et halduskoormus suureneb, aga meie vaates oleks abiks siiski see, kui tuleks konkreetsemaid soovitusi. Näiteks selle kohta, miks mingit andmepunkti ei ole standardisse vaja,“ ütleb Liivamägi. Vajaka jäi ettevõtete vaatest, et mida konkreetselt oleks muuta vaja. Liivamägi saab siiski aru, et ettevõtetele oli see väga suur maht, mida läbi töötada. „Eks nad rohkem panustavad sellesse, mis puudutab Eesti seadusandlust. See ilmestab hästi seda, et kui sa Euroopas toimuvasse ei panusta, siis võib häda õuel olla.“
Ettevõtjatele on oluline seegi, et komisjonil on õigus standardid määrusega kehtestada. See on otsekohalduv. Protsessi käigus saab Eesti enda ja oma ettevõtete huve kaitsta, kuid me ei saa pärast ise otsustada, mida üle võtta ja mida mitte. „Standard on ajas paremaks läinud. Kui see lohutab, siis oleks võinud ka hullem olla. Ei saa öelda, et me ei ole midagi teinud, et seda ettevõtjatele paremaks saada.“
Tempo on keeruline
Tuleme veel kord tagasi väiksemate ettevõtete juurde. Kõik peavad olema valmis selleks, et neilt võidakse infot nõuda, kuid Liivamägi rõhutab, et seda ei tohi teha rohkem, kui on kirjas väikeettevõtjatele väljatöötatavas standardis. Kui su partnerfirma küsib andmeid, et enda aruanne kokku panna, siis sa pead need esitama. „Tal on vaja tarneahelast aru saada. Ilma selle infota ta seda teha ei saa. Aga väikeettevõtja ei pea seda nii mahukalt tegema.“
Liivamägi arvab, et määrus võib jõustuda sel sügisel ja alles siis tekib olukord, kui kõige suuremad peavad esitama 2024. aasta kohta esimesed kestlikkuse aruanded. Enne veel peame me direktiivi siiski oma seadustesse üle võtma.
Äriregistri arenduse loogika soovitakse valmis saada selle aasta lõpuks ja IT-arendus vahetult enne seda, kui esimesed ettevõtted peavad neid esitama hakkama. „Tempo on väljakutseid pakkuv. Ka audiitoritele. Roheteema on paraku selline, et poliitiliselt on soov ja surve kiiresti kokku leppida ja ära teha. Õnneks saime siiski algsega võrreldes aega juurde.“


Andres Raid: e-valimisi auditeerib… Iisraeli häkkerirühmitus, kes on sekkunud valimistesse üle maailma ja neid valimisi on olnud 33Valimised on kohe-kohe tulemas ja kirgi kütab vaibumatu ja õigustatud kahtlus e-valimiste suhtes. Meenub Liia Hänni vastus selle meetodi turvalisuse kohta esitatud küsimusele: „On turvaline, kuna on auditeeritud“.
Alles olid laes pinged seoses Venemaa võimaliku sekkumisega president Trumpi valimistesse ja ehkki need osutusid lihtsalt vastaspoole väljamõeldiseks, on põhjust muretsemiseks enam kui küll.
Äsja avaldatud teabe kohaselt on Israeli häkkerirühmitus sekkunud valimistesse üle maailma ja neid valimisi on olnud 33! Rühmituse eesotsas on endine Israeli eriteenistuse operatiivtöötaja, kes on tuntud „Jorge“ nime all. Rühmituse peakorter asub Tel Avivi lähistel ja see on vastutav virtuaalsete väljapressimiste ja laimamiste eest üle maailma ning põhirõhk oli presidendivalimistel erinevates maades.
Lisaks oldi eriti efektiivsed kohtuasjadega manipuleerimisel, mis mõjutasid erinevaid valdkondi alates tuumaenergia diilidest ja lõpetades krüptovaluuta kurssidega. Neil olid oma inimesed maailma juhtivates väljaannetes nagu näiteks Le Monde, Der Spiegel ja El Pais ja see on kõigest jäämäe tipp.
Keskus tunnistab, et ta on operatsioone korraldanud üle maailma juba üle kümne aasta ja teinud seda enam kui edukalt. Üks asi on Israeli riigi huvid, mida ei ole võimalik ignoreerida ja teine oluline asi on ka loomulikult  äri ja siin tellivad muusika inimesed kõige erinevamatest auditooriumidest.
Miks on meie meedia nii ühele poole kaldu, kes seda muusikat tellib ja kes on siinse nukuteatri tegelikud niiditõmbajad?! Seda võib ainult oletada, ehkki siinsed usinad käsutäitjad esinevad reeglina oma nime ja näoga. Mingit tuge mujalt peavad nad aga tundma, sest vastasel korral ei tunneks üks seltskond ennast nii karistamatult ja teine saab kohe ja täie rauaga, press kiidab selle kõik üksmeelselt heaks.
Toest üksi on muidugi vähe, paljudel on ilmselt ka piisavalt luukeresid kapis, mille abil paljud siinsed tegelased selliseid saltosid pannakse tegema, mis tavatingimustes ilmselt üle jõu käiksid.
Lisa leiab SIIT, SIIT ja SIIT:
Andres Raid


Eri leeride valitud linnajuhid püüavad Kohtla-Järve kriisidest välja tüüridaKohtla-Järve juhtimises on tekkinud ebatavaline olukord, kus kaks linnajuhti − linnapea Virve Linder ja neljapäeval volikogu esimeheks valitud Eduard Odinets − on ametisse saanud volikogus eri leeride poolt.Virve Linder on valimisliidu Restart esitatud linnapea, keda toetasid ka Reformierakonna ja valimisliidu Progress saadikud ning osa Keskerakonna nimekirjast valitud, kuid teise leeri üle läinud saadikuid. Kokku 15. Linnavalitsuse kinnitamise ajaks veebruari alguses oli sellesse liitu jäänud vaid 9 saadikut.Edasi-tagasi hüppajadOsa Keskerakonna "rändursaadikutest" vahetas taas poolt nagu ka üks Progressi liige. Needsamad saadikud tulid aga neljapäeval Odinetsi selja taha ning aitasid koos sotside ja "päriskeskerakondlastega" tal pärast veerand sajandit opositsioonis olemist volikogu esimehe ametikoha sisse võtta. Ta sai samuti 15 häält.Nii Linderit novembri lõpus kui nüüd Odinetsi toetasid ka kuriteokahtlustuse saanud saadikud. Linderi toetushäältest moodustasid need ligemale poole, Odinetsil kolmandiku.Ühtki teist kandidaati peale Odinetsi volikogu esimehe kohale ei olnud. Veebruari alguses umbusaldasid 13 saadikut volikogu esimeest Hendrik Agurit, kes oli jõudnud selles ametis olla vaid veidi üle kahe kuu. Oktoobri lõpus tagandas volikogu esimehe kohalt Tiit Lillemetsa, kuna too sattus kahtlusaluste ringi Kohtla-Järve korruptsiooniskandaalis.Odinets, kes on ka riigikogu liige ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär, ütles enne hääletust, et saab Kohtla-Järve volikogu juhtimisega hakkama, sest on olnud selle liige 1996. aastast, tunneb väga hästi kohaliku omavalitsuse korralduse seadust ja teisi õigusakte ning on juhtinud paljusid meeskondi ja organisatsioone.Volikogu kantseleis pole ühtegi töötajatNüüd asub ta volikogu juhtima olukorras, kus volikogu kantseleis pole ühtegi töötajat. Samasuguses olukorras oli mõned kuud tagasi ka Hendrik Agur. Tema töölevõetud õigusnõunik lahkus hiljuti omal soovil."Kogu volikogu kantselei asub praegu minu sülearvutis," ütles Odinets, kes samal ajal riigikogu liige olles volikogu juhtimise eest tasu ei saa. Odinets lisas, et õiguslike küsimustega saab ta ise hakkama, kuid kindlasti tuleb kantseleil lähiajal palgata üks inimene, kes tegeleks tehnilise tööga.Odinets ütles, et peab võimupöörete keerisesse sattunud Kohtla-Järve linna juhtimisel oluliseks saadikute omavahelist rääkimist. "Volikogu ei toimi, kui nii headest kui ka halbadest asjadest räägitakse selja taga," märkis ta, lisades, et otsustamisel on määravad küll volikogus enamuse moodustavad saadikud, kuid arvestada tuleb kõigi volikogu liikmetega.Nii Odinets kui ka volikogu keskerakondlaste fraktsiooni juht Sergei Lopin ütlesid, et valminud on Keskerakonna ja sotside koostöölepe, kus on kirjas konkreetsed tegevused linna juhtimisel. Lopini sõnul on kavas sellele alla kirjutada järgmisel kolmapäeval.Linnavalitsust tagandamine esialgu ei ohustaNad mõlemad kinnitasid, et Virve Linderi linnavalitsust nad praegu tagandama ei hakka. "Püüan linnavalitsusega kindlasti koostööd teha, et saaksime linnaeelarve tasakaalu ja selle ka vastu võetud," ütles Odinets, märkides, et selle keeruka kulude kärpimise käigus selgub ka hästi, kuidas see koostöö sujub.Samas möönis ta, et sellises olukorras linna juhtimine on keerukas. Kui linnavalitsusel on volikogus vähemuse toetus, siis tuleb neil peaaegu kõigi olulisemate otsuste tegemiseks küsida volikogu nõusolekut.Virve Linder ütles, et temagi on avatud koostööle. "Olulisi erimeelsusi ei ole ühegi poliitilise jõu vahel volikogus ja kui otsuseid tehakse linna huvides, siis ei näe ma probleemi, miks ei peaks meie koostöö sujuma. Mina usun, et kõige olulisem on viimaks ometi tagada töörahu ja stabiilsus linnas, et töö linnavalitsuses sujuks ning inimesed ei kannataks," märkis ta.Kohtla-Järve volikogu uue esimehe Eduard Odinetsi ja linnapea Virve Linderi valisid ametisse volikogu eri leerid, kuid sellisele ebatavalisele olukorrale vaatamata ei pea nad koos tegutsemist võimatuks. MATTI KÄMÄRÄERIK GAMZEJEV