Massivahistamised ja megavanglad El Salvadori jõuguvastases sõjas langevad ka süütud mehedMööda teid vurab veoautode viisi sõdureid. Nad on ümber piiranud enam kui 700ruutkilomeetrise ala ühes El Salvadori maapiirkonnas. Seal varjavad end tuhanded jõuguliikmed. Nüüd on pahalased kotti võetud. On aeg neil kratist kinni haarata.El Salvadori president Nayib Bukele (pildil) on riiki räsivatele kuritegelikele gängidele sõja kuulutanud. Ent selles sõjas on ka süütuid ohvreid. Päris narkoärikate, diilerite, kõrilõikajate kõrval vahistavad võimud ka tuhandeid inimesi, kelle seotust jõukudega oleks vaja hoolikamalt tõestada. Paljud neist võivad olla täiesti süütud. Kokku on El Salvadoris viimase 16 kuuga vahistatud tervelt 70 000 inimest. Osa neist on paigutatud uude nn megavanglasse, kus kinnipeetavad elavad kui kilud karbis, 100 vangi kohta on vaid kaks tualetti ja kraanikaussi.BBC kirjutab, et presidendi hinnangul on operatsioon olnud selles mõttes edukas, et suurematest linnadest on jõugud tõesti välja suitsetatud. Näiteks möödunud septembris piirasid sõjaväelased ümber terve Soyapango linna, kus elab ligi 300 000 inimest. Ent nüüd varjavad jõugud end külades ja metsades. President rõhutab, et hiiglaslik reid ei lõpe enne, kui iga viimane kui kriminaal on kinni nabitud.Laibad ojadesKuid nagu osutavad inimõiguslased, jäävad massivahistamiste teele ka süütud inimesed. Kõhklusi äratab ka valitsuse plaan korraldada massikohtupidamisi, selmet iga kahtlusalust eraldi uurida. Ühest küljest mõistetav, et selliste arvudega ummistab see kohtusüsteemi ära ja kogu operatsioon jääb venima, samal ajal aga kerkib küsimus: kas eesmärk pühitseb abinõu?Eelmainitud Soyapango linna rahvas näib suuresti olevat arvamusel, et nii see on. Kui vanasti loopisid 18. tänava gängi ja MS-13 jõugu liikmed ohvrite laipu ojadesse, kraavidesse ja isegi lihtsalt tee äärde, siis nüüd on vaikus majas - kui pea kohal tiirutavad sõjaväe helikopterid välja arvata. Linn oli kahe jõugu vahel ära jagatud, mis tähendas, et ka rahumeelne elanik riskis valesse rajooni eksides eluga. Rääkimata ähvardustest ja väljapressimistest. See, et praegu võivad sõdurid ootamatult iga suvalise noormehe tänaval peatada, teda küsitleda ning uurida, kas tal on kehal tätoveeringuid - see on linnaelanike silmis väike hind tunduvalt rahulikuma elu eest.Soyapango rahvaga nõustub 90 protsent elsavadoorlastest. Bukele on Ladina-Ameerika armastatuim riigipea. Siiski kogunevad pealinna San Salvadori meelt avaldama paljud perekonnad, kes ei tea midagi oma laste ja abikaasade saatusest ning nõuavad, et süütud inimesed vabaks pääseksid. Riigi asepresident Felix Ulloa rõhutas maikuus antud intervjuus, et kõik riigi ladvikus saavad aru, et eksimusi võib ette tulla ning et need on õnnetud ja ebaõiglased juhtumid. Ulloa sõnul oli umbes 3000 süütuks tunnistatud inimest juba vabaks lastud. The Guardian kirjutab, et ekslikult vahistatute seas leidub ka välismaa kodanikke.Presidendi kokkumäng?Mis puudutab välismaal elavaid elsalvadoorlasi, siis nemad on suuresti presidendi jõuguvastase sõja fännid. Paljud neist on põgenikud, kes pagenud just nimelt jõuguvägivalla eest. NBC News kirjutas, et nende silmis olid riigi eelmised juhid liiga leebed ja kukkusid võitluses jõukudega läbi. 42aastase presidendi auks on korraldatud üritusi sellistes USA linnades nagu Los Angeles ja Houston, kus elab suur elsalvadoorlaste diasporaa. Kui ühed muretsevad El Salvadori demokraatia pärast ja näevad Bukeles türanlikku tegelast, kes ei pea õiglast kohtupidamist millekski, siis teiste silmis on ta konkreetne mees, tänu kellele lõpeb viimaks tänavatel lokkav anarhia. On veel kolmaski vaatepunkt: usutakse, et rahu tänavatel ei saabunud mitte tänu tuhandetele sõduritele, vaid salamisi tehtud kokkuleppele Bukele ja jõukude vahel. Riigipea eitab seda.RAHU MAJAS? AP Scanpix Soyapango elanik kõnnib mööda seinamaalingust, mis kujutab president Nayib Bukelet ja sõjaväelast ning kuulutab nad kangelasteks. Kuid paljude perede jaoks tuleb rahu riigis kõrge hinnaga.TUUGALT TÄIS: Tätoveeritud jõuguliikmed uues hiigelvanglas. Reuters ScanpixGREETE KÕRVITS


Benny Johnson: süvariik hävitab pigem kõik kui loobub võimustAmeerika Ühendriikide tuntud ühiskonnategelane Benny Johnson kirjeldab kunstipärase – ja ingliskeelses meedias välgukiirusel leviva – tekstiga julgeolekuriiki valitsevat soerdlikku masinat.
Tont masinas
Küsimus: mis Ameerika Ühendriikides päriselt 2023. aastal toimub?
Süüdistustel pole [Donald] Trumpiga mitte midagi pistmist. Mitte päriselt. Samamoodi pole ametist vabastamist nõudvate kuritegude varjamisel mitte midagi tegemist [Joe] Bideniga.
Ärge laske ennast lolliks teha. Joe Biden ei ole ei mõjukas ega tark. Ta on vaevalt elus. Just see ongi asja sisu.
See on näide puhta VÕIMU [siin ja edaspidi autori suurtähed] kehtestamisest, mida teevad need, kes "evivad" meie ühiskonnas päris võimu. Nendeks on julgeolekuriigi administraatorid.
"Julgeolekuriik" kujutab endast Washington DC (USA halduskeskus) igavestest, fossiliseerunud kärnkonnadena võimukeskuse külge klammerdunud aparatšikutest koosnevat tähtkuju.
Julgeolekuriik ei pane "mitte kunagi" oma nimesid hääletussedelitele. See oleks liiga räpane. Nemad ei mõtlegi nii madalale laskuda.
Sest nemad on tont masinas (Ghost in The Machine)
Palju suuremat võimu kujutab endast võimalus kontrollida, kes TOHIVAD kandideerida mõnele poliitilisele ametikohale. Keda lubatakse valimisi VÕITA. Kellel lastakse ametisse JÄÄDA (id est Richard Nixon ja John F. Kennedy).
Presidendid tulevad ja lähevad. Süsteem jääb alati samaks. Julgeolekuriigi süsteem on olnud paigas juba üle seitsmekümne aasta. Kõik presidendid põlvitavad selle ees. Mitte ükski president ei saanud hakata sellele vastu ja sealjuures jääda ellu… See oli nii, kuni süsteemi suure murdumiseni 2016. aastal.
See oli aasta kui julgeolekuriiki alandati kogu maailma silmis ja näidati, et tegemist on võimuta petistega. Pabertiigritega.
Siinkohal ma mõtlen, et kui Donald Trump võidab sinu võitud Clintonite kandidaati ülekaalukalt, peale seda kui valimisi Trumpi kahjuks võltsiti, siis see näitab, et võltsijatel ei ole tegelikult võimu.
Maailm nägi seda. Seejärel puhkes meie ühiskonnas selline kriis, mida kunagi varem polnud nähtud. Neil on võim ainult tänu tekitatud muljele – projektsioonile. Trump lõi selle projektsiooni kildudeks.
Ameerika inimesed tegid selle süsteemi 2016. aastal katki ja Trump oli meie tööriist. Me põlgasime masina ära ja naersime sellele näkku.
See põhjustas masinas psühhootilise murdumise. Metastaseerus kättemaksu nõudev kius neid alandanud tavaliste ameeriklaste vastu.
Nad rebisid võimu tagasi enda kätte, rikkudes sealjuures deemonlikus hulluses ja pimedas kättemaksuihas kõiki reegleid.
TÄNANE PÄEV kujutab endast puhast sunnivõimu ja kontrollitud hävitustööd. Kui nad ei saa riiki valitseda, siis põletavad nad kõik maani maha, nii et järele jääb ainult must maa.
Kas te näete seda põrgulikult korrumpeerunud, vanadusest nõtra, dementset lasteahistajat?
Tema on president. Meie [s.o süvariik] tegime temast presidendi. Ainult sellepärast, et teid mõnitada. Me võime seda teha.
Näete, kuidas talle tema ilmselgete kuritegude eest mitte kunagi ei esitata mitte ühtegi süüdistust? Meie [s.o süvariik] saame seda teha. Meie kontrollime "õigust" ennast.
Näete seda oranži meest, kes tegi meile kurja? Ta seisab silmitsi 1000-aastase vanglakaristusega sõnade ja tegude eest, mis ei ole kuriteod. Meie mõtlesime need kuriteod välja. Täna me süüdistame presidenti sõnavabaduses. Meie ütleme, mis on "tõde".
Kas teil on võimalik midagi selle vastu ette võtta? Hakkate meelt avaldama? Me heidame teie vanaemad vangikongi, kui nad julgevad "meelt avaldada".
Kui te üritate võtta ette midagi kavalamat, siis me päästame valla järgmise viiruse. Paneme teid jälle tuppa kinni. Hävitame teie naabruskonna, aktsiaturu ja raha [väärtuse].
Teie, Ameerika inimesed, olete MITTE KEEGI ja meie, MASIN, tähendame kõike.
Mis toimub täna Ameerika Ühendriikides, on ameeriklaste kallal VÕIMU rakendamine.
Jõu näitamine.
Nüüd te teate, kes on teie vaenlane.
Hakake vastu.
Kui teil on veel selleks võimalus.
P.S. Sarnaste järeldusteni jõuab Brownstone Institute'i vanemteadur Thomas Harrington arvamusloos ""Universumi kuningatele" on sadism ja inimeste alandamine eesmärk omaette".
Toimetas Karol Kallas


Suvisel ajal sagenevad erinevad reisipettusedPolitsei andmetel on Eesti inimesed selle aasta algusest kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro, kusjuures enim petetakse raha välja petukõnede ning investeerimisega seotud pettuste kaudu. Luminori pettuste tõkestamise spetsialisti Veiko Kiige sõnul proovitakse petukõnedega üha enam õnne ka suvisel ajal, mil inimesed rohkem reisivad.
„Tavapäraselt viitab klassikalisele petukõnele just välismaine või ebatavalise algusega number, millelt kõne tuleb. Reisil olles või sinna peagi minnes ei pruugi see aga esimese hooga kahtlust äratada, kuna eeldatakse, et keegi võib helistada näiteks broneeritud majutuskohast või autorendifirmast. Sellist võimalust kasutavadki kelmid meelsasti ära,“ selgitas Kiik.
Aastaid on üks levinud petuskeeme olnud ka vastamata kõnede tegemine välismaa numbritelt, millele tagasi helistades võetakse helistajalt väga suurt tariifi. Levinud on ka kõned välismaa numbrilt, millele vastates kuuleb vaikust või kõne katkeb ning see sunnib inimesi võltsnumbrile tagasi helistama. Reisimise tipphooajal kasutatakse ka nende skeemide puhul ära seda, et inimesed on altimad vastama välismaalt tulevatele kõnedele.
Lisaks tuleb Kiige sõnul tuleb meeles pidada rusikareeglit, et ükski tõsiseltvõetav teenusepakkuja ei küsi kliendilt telefoni teel pangakaardi andmeid või juurdepääsu tema pangakontole. Seda teevad vaid petturid, kes üritavad inimesi mõjusate argumentide ja põhjendustega segadusse ajada. „Kiire reageerimise ja pangakonto sisselogimisandmete avaldamise korral lubatakse kõnes viidatud probleemid lahendada. Kinnitatakse, et see on ainus võimalus, et hiljem ei kaasneks välja mõeldud negatiivset tagajärge. See kõik on ilmselge lõks,“ lisas Kiik.
Põhjuseid, mille põhjal petturid võimalikud ohvrid välja valivad, on pettuste ennetamise spetsialisti sõnul erinevaid. Sageli proovitakse juhuslikult õnne – kui tuhandest kõnest ka mõne puhul näkkab, siis on tulemus petturite jaoks positiivne.
Lisaks kelmide telefonikõnedele on levinud ka veebilehtede loomine, mis on kas väga sarnased mõne tuntuma reisibüroo või suure lennufirma omaga või siis teevad lihtsalt väga häid pakkumisi. Veebis reisi planeerides ja otsingumootoreid kasutades võib tõepoolest leida uskumatult häid võimalusi nii lennupiletite soetamiseks, hotellibroneeringuteks kui auto rentimiseks. „Siin kehtib see sama vana tõde, et kui miski tundub liiga hea, et olla tõsi, siis suure tõenäosusega see polegi tõsi,“ nentis Kiik.
Kiige sõnul tasub tundmatu, aga ülihäid pakkumisi tegeva reisiportaali leidmisel kindlasti ka selle nime guugeldada, et leida, mida selle kohta on varem kirjutatud. Hea abimeheks võib olla siin ka näiteks Tripadvisor, kus reisijad omavahel kogemusi jagavad. Tähelepanu tasub pöörata ka sellele, kas heldel reisivõimaluste pakkujal on reaalne aadress olemas ning kui on, siis miks mitte minna Google Street View abil vaatama, mis sellel aadressil päriselt asub. „Kui need sammud ei anna kindlust, et tegu on tõepoolest eksisteeriva reisiportaaliga, siis tasub kaaluda mõne tuntud ja tunnustatud reisiettevõtte valimist,“ ütles Kiik.
Otsingumootoritesse reisiteemalisi otsisõnu sisestades või sotsiaalmeediat sirvides võib ühel hetkel ette hüpata veel üks pettuseliik – mõne reisipaketi või lennupiletite loos, mida tegelikult muidugi ei eksisteeri. Selliste n-ö loosimiste eesmärk on inimeste andmete kättesaamine. „Alati tuleb tähelepanelikult jälgida, kuhu ja mis andmeid ma enda kohta sisestan,“ rõhutas Kiik. „Samuti mõelda, milles osalemist mulle õigupoolest praegu pakutakse, küsida endalt, kas see on tõsiseltvõetav ja usutav pakkumine.“
Mõtlemine enne tegutsemist ja tähelepanelik suhtumine tundmatute ettevõtete poolt tehtud üliheadesse reisipakkumistesse ongi peamine võti, kuidas rahalist kahju vältida. Teistes riikides tegutsevaid kelme on raske peatada, samuti on keeruline saada tagasi petturitele juba kaotatud raha. Pettuse ohvriks langedes ja selle tõttu raha kaotanuna tuleks siiski viivitamatult võtta ühendust nii panga kui ka politseiga.
]]>


Võimu juurde pääs tundub Eestis olevat kohene patukahetsuskiri seniste, praeguste ja tulevaste pattude eestEestis jääb üha rohkem mulje, et võimu juurde pääsenuid ei võta enam ei ussi- ega püssirohi, mida nad ka ei teeks.
ERR vahendab: “Kriitikud näevad huvide konflikti selles, et välisminister Margus Tsahknal (Eesti 200) on siiani osalus kaitsetööstuse ettevõttes, mis ehitab Ukrainas käivas sõjas kasutatavaid mobiilseid välihaiglaid. Ühingu Korruptsioonivaba Eesti liikme Steven-Hristo Evestuse sõnul peaks Tsahkna nii ennast kui ka oma lähedased ettevõttest taandama. Tsahkna eitab huvide konflikti.”
Nendesse kolme lausesse on tegelikult kätketud tohutu informatsioon. Esimene lause: välisminister Margus Tsahkna kasutab ära oma ametipositsiooni ja Ukraina sõda, et teda toitev ettevõte maitsvaid tellimusi saaks. Teiseks, Evestus kutsub Tsahknat üles ennast ettevõttest, mitte üldse ministriametist taandama – kuigi korruptiivne olukord on sisuliselt juba toimunud ja nagu varasemad uudised teatavad, Tsahkna osalusega ettevõte on suurt kasu saanud. Ja kolmandaks – Eesti 200 poliitik leiab, et tema pole midagi valesti teinud.
Ehk polegi – Reformierakonna juhitavas riigis ongi petuskeemid legaalsed. Ilmselt pääseb Tsahkna kerge ehmatusega, sest hundid ju hunte ei murra.
Uued Uudised


Miks meil on ikkagi vaja teises pensionisambas raha “põletada”?Heido VitsurFoto: Pealinn.ee
Meil pole eriti kombeks mõelda sellele, milline on elu pärast 65. eluaastat ning miks on pensionäride võimalused Eestis ja teistes arenenud maades nii erinevad.
Paraku koostatakse Eestis riigieelarve suuresti nn baasist lähtudes: aluseks võetakse eelmise aasta kulutuste tase ja neid on raske tuntaval määral suurendada. Viimasel ajal on lisandunud teinegi pensionäride kahjuks töötav tegur: riik ei arvesta piisavalt tulevikuga. Pensioni valdkonnas tuleb näha ette vähemalt inimese elukaare pikkust ajalõiku, aga parem kui veel pikemat.
Lühiajalises maailmas – see tähendab aasta või mõne jooksul – ei muutu tingimused, soovid ega ka võimalused ja nende omavahelised seosed märkimisväärselt. Ent kui analüüsida ees olevat 40 aastat, mis on tavalisest kümme korda pikem planeerimise periood ja võrdne inimese aktiivse elueaga, siis pilt muutub.
2021. aastal oli Eestis 20–65-aastaseid elanikke 775 000 ja üle 65-aastaseid 272 000. See tähendab, et iga üle 65-aastase inimese kohta oli ligikaudu kolm 20–65-aastast. Neli aastakümmet varem oli samas vanuserühmas inimesi vastavalt 873 000 ja 185 000 ning iga üle 65-aastase kohta viis nooremat. See on päris suur vahe.
Lisaks on sama aja jooksul 20–30-aastaste arv vähenenud 99 000 võrra. See tähendab, et lähikümnenditel ei oota meid ees mitte pensioniealiste arvu ühtlane, vaid kiirenev kasv. Mõne aja pärast pole meil seega võimalik rahastada pensionide maksmist samadel tingimustel kui eelmistel kümnenditel.
Paraku ei ole demograafia ainuke jooksva rahastamise süsteemi piiraja. Just niisama, nagu pole me suutnud oma suva järgi muuta praeguses sotsiaal-majanduslikus keskkonnas inimeste demograafilist käitumist, pole me suutnud vältida ka avalike kulutuste kasvu. Kuskil pole suudetud seda teha, ent Eesti eelarve on tugevama surve all kui rikkamatel naabritel.
2021. aastal küündis avalike kulutuste tase Euroopa Liidus keskmiselt 51,5%-ni ja Eestis 41,5%-ni. Euroopa mõttes oleme ülimalt tõhusad ja sellel tõhususel on selge sotsiaalne hind. Euroopa Liidus kulutatakse sotsiaalseteks vajadusteks keskmiselt 22% SKP-st, Eestis natuke üle 17% ehk üle veerandi vähem. Seetõttu on täiesti loogiline, et 44% Eesti pensionäre on nõrga finantstervisega.
Mida tähendavad need sotsiaalseteks vajadusteks mineva raha protsendid, paistab kõige paremini välja pensionide töötasu asendusmäärades. Majanduskoostöö ja arengu organisatsioon (OECD) hindab pensionisüsteemide adekvaatsust selle järgi, milline on meeste keskmine pension võrreldes nende pensionieelse töötasuga. Eesti oli selle näitaja poolest 2020. aastal 50 riigi võrdluses Lõuna-Aafrika ja Leedu järel 28% asendusmääraga tagantpoolt kolmandal kohal. See tähendab OECD ja Euroopa Liidu keskmisest 52% asendusmäärast 1,9 korda viletsamat taset.
Sotsiaalmaksu suurendamisele kui täiendavale katteallikale pole pensionide maksmisel mõtet loota. Eriti selgelt paistab see tõsiasi välja neist maksutõusudest, mida kavandatakse eelarve puudujäägi katmiseks, samuti kärbetest, mida tuleb teha maksude tõstmisest hoolimata.
Seega ei ole Eestil praeguses olukorras rohkem valikuid kui täiendada oma pensionikorraldust selliselt, et pensionide inimväärikale tasemele tõstmine ei oleneks riigi tuludest. Ent sellel teel on üksjagu takistusi. Esiteks, nagu juba öeldud, ei tähtsusta me vanadusega kaasnevaid probleeme ja elame lühiajalises maailmas. Teiseks pole ka valitsuse tegemised, makroökonoomiline keskkond ja kogu avalik ruum soodustanud elanike pikaajalist majanduslikku mõtlemist.
Me võime ju vaielda selle üle, kas teine pensionisammas on tänaseid ja ka homseid esimese samba pensione vähendanud või mitte, kuid teise sambasse kogujatele on see sammas kasulik igal juhul – isegi kui inflatsioon kiireneb mõnel aastal 25%-ni. Paneb ju riik igale eurole kaks juurde ja 200% on igal juhul kaheksa korda rohkem kui 25%.
Teise samba plussid matemaatika keeles
Et teise pensionisamba kasu paremini hoomata, võtame vaatluse alla kaks inimest. Üks neist on 32-aastane, kes hakkas töötama 2014. aastal ja võtab teisest sambast ükskõik mis otstarbel välja selle vanuserühma keskmise 6800 eurot. Teine inimene on 57-aastane.
Eesti keskmine 32-aastane kogumise lõpetaja, kes teenib keskmisest 10% kõrgemat palka, kaotab oma sammuga (peale tulumaksu) võimaluse saada kümne aasta jooksul riigilt 12 000 eurot. Isegi kui fondid suudavad korvata üksnes inflatsioonikahju (pikaajaliselt suudavad nad enamat), ulatub see summa kokku 14 500 euroni.
Lisaks on ta ära andnud võimaluse hakata saama 65-aastaseks saades arvestamisväärset pensionilisa, mida saavad need tema eakaaslased, kes kogumist jätkavad. Isegi kui pensionifondide tulusus jääb selliseks, nagu oli viimased 20 aastat, oleks 2014. aastal töötamist alustanud inimese esimene II samba väljamakse 1000 eurot kuus. Kui ta valib väljamaksete tegemiseks fondipensioni, on see summa 15 aastat hiljem 1800 eurot kuus.
Seejuures oleks tema enda panus 40 aasta jooksul 37 000 eurot ja riigi oma 74 000 eurot. Ülejäänu kogunenud 265 000 eurost annaks 3–4% nominaaltootlus, mis ületaks inflatsiooni 0,5–1%.
Tõsi, teisest sambast lahkudes oleks meie keskmisel 32-aastasel pensionisüsteemist lahkujal ka väike eelis. Kui praegune esimese samba skeem jätkub ja pensioneid indekseeritakse rahandusministeeriumi prognoositavas tempos (pikaajaliselt 3% aastas), hakkaks ta juhul, kui ta ei lahku teisest sambast, saama 2065. aastal esimese samba pensioni ligikaudu 1800 eurot kuus, lahkumise korral aga 1950 eurot kuus.
Valik teie: kas lahkuda teisest sambast ja teha panus 150 euro võrra suurema esimese samba pensioni saamisele või jätkata kogumist, et saada 150 euro võrra väiksemale esimese samba pensionile lisaks 1000-eurost fondipensioni makset. Seejuures tasub meelde jätta, et see 850-eurone vahe saab aastatega ainult kasvada.
Sambast raha välja võttev 57-aastane inimene kaotaks eelseisva kaheksa kuni kümne aasta jooksul riigi 4% osalusest ilmajäämise tõttu ümmarguselt 12 000 eurot ja kogutud 20 000 eurolt makstud tulumaksu. Pärast 65-aastaseks saamist jääb ta ilma ka teise pensionisamba väljamaksetest.
Kui ta poleks pensionikogumisest loobunud ja oleks valinud fondipensioni, moodustaks saadav summa 15 aasta jooksul kokku 66 000 eurot. Esimene teise samba väljamakse oleks seejuures 270 eurot.
Nagu 32-aastasel väheneks mõnevõrra ka selle inimese esimese samba pension, kellel oli pensionini jäänud kümme aastat. Juhul kui ta on teisest sambast lahkunud, hakkaks ta kümne aasta pärast saama 970–1050 eurot kuus (eeldusel, et lähiaastatel suurendatakse pensione 3% aastas). Kui ta aga jätkab teise sambasse kogumist, jääks tema esimese samba pension 900–950 euro piiresse, mis on 70–100 eurot vähem.
Ja jälle on valik sinu: kas valida 85 euro võrra suurem esimese samba pension või eelistada 900 eurole lisaks pensioniaastatel esimesest sambast kiiremini kasvavat 260-eurost fondipensionit.
Ülaltoodust järeldub, et teise sambasse kogutud raha väljavõtmise korral ei ole kindlasti mõtet rääkida rahalisest võidust.
Kuidas edasi?
Pensionitega Euroopa keskmisele tasemele jõudmiseks tuleb meil oma kitsit pensionisüsteemi veelgi arendada ja paraku ka keerukamaks. Arenenud riikides levinud pensionide rahastamise allikate paljusus ei ole tekkinud ilmaasjata: seda on nõudnud inimeste erinevad soovid ja võimalused ning pidevas muutumises olev elu.
Lahendust otsides tuleks alustada kõige lihtsamast ja maailmas ammu järele proovitust: töötajatele teise pensionisamba suuremate sissemaksete võimaldamine ja tööandjapensioni laialdasema rakendamise toetamine. Kumbki poleks võluvits, kuid nende koosmõjus saaks pensionäride elujärg hakata tuntavalt paranema.
Lisaks tuleb hakata vanaduspäevadeks oma raha kõrvale panema. Professionaalselt juhitud pensionifondid on hoiukontost tunduvalt paremad raha kogumise ja säästude ostujõu säilitamise instrumendid. Isegi kui inflatsiooni või karuturu tõttu haihtub sambast ajutiselt üle viiendiku, mõjutab selline väärtuse kõikumine üksnes neid, kes võtavad sellel õnnetul perioodil kogu oma raha teisest sambast välja. Neile, kelle raha jäi valitud fondidesse alles või kes võtsid seda välja kuu kaupa, tuleb see “haihtunud” raha alati tagasi.
Majanduslanguste draama jääb küll heast ajast paremini meelde, kuid langused on alati olnud keskmiselt viis korda lühemad kui tõusuperioodid. Viimase saja aasta andmed näitavad, et majanduskasvu ajajärkudel on eelmise languse ajal kaotatu tagasi teenitud keskeltläbi üheksakordselt.
Arvamuslugu ilmus Eesti Päevalehes 25. juulil.
Allikas:
LHV Pank


Jumal, Sa näed ja ei mürista!? Rahvusringhääling paljastab, kuhu läheb tegelikult “vaese” reformierakondliku riigi raha Peaminister Kaja Kallas räägib pikka aega sellest, kuidas riigil ei olevat raha ja seetõttu tulevat makse tõsta. Endine rahandusminister Martin Helme on väitnud, et raha olevat tegelikult küll ja see tuleb üles otsida. Rahvusringhääling on nüüd veidigi ausat leiba teeninud ja paljastanud, et tohutu hulk raha läheb “vasakule”, toiduahelatesse ja asendustegevustesse.
ERR-is avaldatud lugu “275 000 eurot laste veebi eest? Kuidas kõlab 368 EISA töötajat ühendav JAH-laul?” peaks olema kohustuslik lugu igale Eesti kodanikule, sest sealt selgub hämmastavaid skeemitamisi. Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse (EISA) majandusaasta aruandest võib leida hulga kulutusi, mida tahaks kohe “Võimalik vaid Venemaal” rubriiki paigutada. Aga see on võimalikuks saanud Eestis.
Mõned näited lähtuvalt majandusaasta aruandes ära toodud edunäidetest.
Loomeettevõtete arenguplaani elluviimise rakendamisega jätkamisel õnnestus EISA-l näiteks toetada videote tootjat Cuba Films OÜ-d brändistruktuuri selgemaks, paremini ja ühtsemalt kommunikeeritavaks muutmises, ühendades neli kaubamärki ühtse logo alla.
Sihtasutuse rahastas tulevikutehnoloogiate analüüse, mis on eklektilised ja kiirelt vananevad ülevaated erinevatel teemades. Kellele ja miks need loodud on, taas EISA ei ütle.
EISA on hulgaliselt korraldanud programme ja mentorlusi, mille eesmärk, mõõdik, kasu maksumaksjale või muu selline ei ole taas eraldi märgitud. Näiteks tippinnovaatorite programm, kus: “ühes grupis osaleb kümme ambitsioonikat ettevõtet, kes saavad võimaluse töötada Eesti ja välismaiste innovatsioonivaldkonna tippekspertide- ja mentorite toel välja innovatsioonistrateegia, mille toel teha oma ettevõtte järgmine arenguhüpe.”
Või näiteks digiteerimise meistriklass, mille eesmärk on suurendada andmete juhtimise teel ettevõtte pädevust protsessiinnovatsioonis, võttes selleks kasutusele terviklikke tehnoloogilisi lahendusi.
Uutest meistriklassidest õnnestus EISA-l disainida ringdisaini meistriklassi katseprogramm ja vastutustundliku investeerimise (ESG) ja kestlikkuse meistriklass.
ERR nendib: “Mis kasu tegevusest maksumaksja saab või palju selleks raha kulub, selge ei ole. Ei saa infot ka EISA kodulehelt toetatud projektide nimekirjast, kus peaksid kõik maksumaksja toetust saanud projektid üleval olema, sest veebileht on katki. Sellel seisab vaid lakooniline sõnum: “Toetatud projektide andmebaasiga toimuvad hetkel hooldustööd. Taastame andmebaasi esimesel võimalusel. Vabandame ebamugavuste pärast!””
Reformierakonna loodud ametnike bürokraatiariigis näib tegutsevat tohutu hulk “omade”ettevõtteid, kuhu “digi- ja rohepöörde” sildi all pumbatakse pidevalt maksumaksja raha.
Uued Uudised


Ukrainlased lõid Venemaa vasturünnaku lõunarindel tagasiKIIEV, 3. august, BNS – Ukraina relvajõud lõid lõunarindel tagasi Vene väe vasturünnaku ja korraldavad pealetungioperatsioone Bahmuti linnast lõunas, vahendas portaal Unian neljapäeval Ukraina relvajõudude peastaabi kõneisiku Pavlo Kovaltšuki teadet.
Kovaltsuki sõnul tegi vaenlane "edutuid katseid taastada kaotatud positsioonid Urožaine-Blahodatne suunal ja Staromajorskest läänes".
"Vaenlane kannab olulisi kaotusi, liigutab üksusi, kasutab reserve," selgitas ta.
Olukorra kohta Bahmuti piirkonnas ütles Kovaltšuk, et venelased tegid ebaõnnestunud katseid taastada Kurdjumivkast läänes, Andrijivkast lõunas ja Klištšijivkast läänes kaotatud positsioone.
"Ukraina vägi pidurdab Vene pealetungi ka Kupjanski ja Lõmani suunal," ütles ta.
Bahmutis käivad ägedad lahingud, kuid meie sõjaväel õnnestub venelasi tasapisi linnast välja pressida, sõnas ta.
Ameerika sõjauuringute instituudi (ISW) andmetel jätkasid Ukraina relvajõud Bahmuti lähedal pealetungi ja edenesid. Sissetungijate rünnakukatsed kukuvad aga läbi ja nad ei suuda edasi liikuda.
Baltic News Service


Mees kaotas kelmidele tuhandeid eurosidTALLINN, 3. august, BNS –  Narvas uurib politsei juhtumit, kus mees kaotas kelmidele tuhandeid eurosid.
Mehele helistanud kelmid tutvustasid ennast erinevate organisatsioonide esindajatena. Viimane kelm palus mehel arvutisse pettuse peatamise ettekäändel arvutisse alla laadida Anydesk programmi ja sisestada enda pangaandmed, mida kannatanu ka tegi.
Hiljem avastas kannatanu, et tema pangakontolt on kadunud 3300 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


HRW: Zimbabwe valimised ei tule vabad ega ausadJOHANNESBURG, 3. august, AFP-BNS – Zimbabwe 23. augusti peetavate valimiste protsess on tõsiste puudustega, mis tähendab, et need ei vasta ülemaailmsele vabaduse ja aususe standardile, ütles inimõigusorganisatsioon Human Rights Watch (HRW) neljapäeval.
Zimbabwe valib nii presidenti kui parlamenti. Analüütikud ootavad pinevat valimisperioodi, millega kaasneb opositsiooni mahasurumine ja võibolla ka pettused.
"Zimbabwe võimud on taas demonstreerinud, et ei austa põhivabadusi, mis on vajalikud usaldusväärseteks, vabadeks ja ausateks valimisteks," ütles HRW Aafrika kaastööline Idriss Ali Nassah.
Organisatsiooni sõnul on võimud võtnud vastu repressiivseid seadusi teisitimõtlemise lämmatamiseks ning kasutavad opositisooni vastu hirmutamist ja vägivalda.
Kohtud on muudetud relvaks opositsioonipoliitikute vastu, valimisametnikud ei ole erapooletud, leiab HRW aktivistide ja poliitikutega peetud vestluste põhjal.
Zimbabwe valitsus ei ole inimõigusorganisatisooni süüdistustele vastanud.
Tänaseks 80-aastane president Emmerson Mnangagwa taotleb tagasivalimist. Ta on ka alates 1980. aastast võimul olnud ja 2017. aastal Robert Mugabe presidendiametist lahkuma sundinud erakonna ZANU-PF esimees.
Mnangagwa põhivastane on 45-aastane advokaat ja pastor Nelson Chamisa.
AFP – Baltic News Service


Anti Liivat: enam pole küsimuseks see, kas langed küberründe ohvriks, vaid millalEesti inimeste ja ettevõtete vastu suunatud küberrünnakute hulk on viimasel ajal oluliselt suurenenud ning tõusutrend ei paista pidurduvat. Kui varem võis rünnaku ohvriks langemise eest päästa madala profiili hoidmine ja väiksena püsimine, siis nüüdseks on see muutunud – Elisa valdkonnajuht Anti Liivat märgib, et enam pole küsimus, kas keegi ründega pihta saab, vaid millal see juhtub.«Küberkuritegevus on kasvanud omaette tööstusharuks, kus liiguvad suured rahad ja kus jagub ohtral ruumi innovatsioonile. Nii nagu on automatiseerimine, tehisintellekt ja muud värsked tehnoloogiad jõudnud meie kõigi igapäevaellu, nii on need kasutusele võtnud ka kurjategijad. Selle arvelt on rünnete hulk ka märkimisväärselt tõusnud ja enam pole võimalik kellelgi kindlalt väita, et küberohud neid ei puuduta,» ütles ta.Järjest keerulisemaks muutuva olukorra tõttu on oluline, et nii eraisikud kui ka ettevõtted teaks, kuidas rünnaku või pettuse ohvriks langemisel käituda. Võimalusel tasuks anda endast küll kõik, et eduka ründe tõenäosust juba eos langetada, näiteks järgides peamised küberhügieeni põhimõtteid, kasutades viirusetõrjet ning mõistes, millised ohud valitsevad, aga kui ohvriks satutakse, on järgmised sammud olulised.Alati on valus

Liivati sõnul on õige reageerimise juures kõige tähtsam mõista, et ründe alla sattumine pole midagi, mida saaks vaiba alla pühkida või millega tegelemist saaks ignoreerida.«Mida kiiremini ja tõhusamalt suudad reageerida, seda väiksemad on potentsiaalsed kahjud. Üritades hirmu, häbi või muu põhjuse tõttu teha nägu, et midagi pole juhtunud, toob lõpuks kaasa märksa hullemad tagajärjed,» selgitas ta. «Rünnaku ohvriks langemine on alati valus, kiirelt reageerides lihtsalt veidi vähem valus.»Selleks, et probleemid õigel ajal esile kerkiks ning nendega saaks piisavalt väledalt tegeleda, on oluline, et inimesed julgeksid murekohad esile tuua.«Kui aga igale eksimusele järgneb sõim ja karistus, siis üritatakse teha nägu, et midagi halba polegi juhtunud.»Liivat selgitas, et näiteks on täna üsnagi lihtne keskmise ettevõtte töötajal kogemata avada meili teel saadetud nakatunud fail või külastada kogemata kahtlast veebilehte.Kui varasem koolitus on olnud piisavalt hea, saadakse enamasti kiirelt aru, et on tehtud viga. Kui aga töökultuur vigade tegemist ei tolereeri, ei juleta vea juhtumist esile tuua.Eksivad peaaegu kõik

Kuigi ideaalses olukorras peaks kõik koolituste ja pideva meediatähelepanu valguses teadma, et kahtlaseid linke või faile ei tasuks üldse puutuda, siis juhtub eksimusi kõigil. «Kui töökultuur on selline, kus süüdlasi ei otsita ja vigade pärast ei karistata, julgetakse äpardusest kiirelt õigetele inimestele rääkida. Kui aga igale eksimusele järgneb sõim ja karistus, siis üritatakse teha nägu, et midagi halba polegi juhtunud. Varem või hiljem tulevad need asjad niikuinii välja, aga siis juba märksa suuremate probleemide tuules,» lausus ta.Suuremaid probleeme saaks vältida, kui inimesed julgeksid asjadest õigel hetkel rääkida. Kui see on oluline töömaailmas, siis sama kehtib Liivati sõnul ka erasfääris. Ta toob näiteks, et tihti langevad pettuste ja lihtlabaste küberrünnete ohvriks vanemad inimesed, kes ei pruugi julgeda vea ilmnemisel sellest lastele või lastelastele rääkida, kartes halvakspanu ja silmade pööritamist. See on aga midagi, mida tasuks üritada muuta, kuna õigeaegse reageerimisega võib olla võimalik veel mingi osa petturitele saadetud rahast tagasi saada või lukku läinud arvuti lahti saada.«Reageerimiskiirus on oluline. Kui mitte konkreetse kahju tagasipööramiseks, siis vähemalt edasiste kahjude ennetamiseks. Kiirelt saab aga reageerida vaid siis, kui käsi millegi juhtumisel kiirelt tõstetakse ja vajalikku abi küsitakse. See aga eeldab, et vigade tegemist ümbritseb kultuur, mis nende pärast hukka ei mõista, vaid aitab raskes olukorras lahenduse leida – nii eraelus, kui ka töömaailmas,» lausus Liivat.


Prokurör nõudis Harju maakohtus saarlasest kelmile tingimisi vangistust pika katseajagaMarek Stell (Alle, Tamm, "Lundberg", 52) tunnistas täna Harju maakohtus peetud kohtuistungil end kõigis süüdistustes süüdi, palus ohvritelt andeks ja prokurör on nõus, et talle määratakse tingimisi vanglakaristus.
 Põhja ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokuröri Mariana Londoni etteloetud süüdistuskokkuvõttest selgus, et kuuele kannatanule tekitas Leisi elanik Marek Stell pika aja vältel erinevaid petumustreid kasutades ligi 60 000 euro suuruse varalise kahju.
Stell pakkus väljamõeldud nime kasutades kannatanutele erinevaid töökohti, isikute registreerimist Rootsi migratsiooniametis, sponsorlepinguid lastelaagri korraldamiseks, võimalusi äritegevust arendada, saada osalust olemasolevates äriühingutes, abi eluasemelaenu saamisel ja võimalust korraldada heategevuslik näitus. Lubaduste eest lasi Marek Stell korduvalt teha rahalisi ülekandeid pangakontodele, mida ta kasutas.
Prokurör märkis, et Stelli tegevus oli algusest peale suunatud pettuse teel varalise kasu saamisele. Ta ei ole tänaseni täitnud oma lubadusi ega kannatanutele raha tagasi maksnud, välja arvatud 100 eurot ühele naisele.
Stell pettis korduvalt, kasutas erinevaid mustreid, andis erinevaid lubadusi, olid erinevad rahaküsimised, iga inimese jaoks oli eraldi pettus, rääkis London istungil. "Ta nägi suurt vaeva, et oma pakkumiste usaldusväärsust suurendada," sõnas prokurör.
Seaduse järgi on suur kahju summa, mis ületab 40 000 eurot, kuid kuna Stell pettis kokku kuute kannatanut eraldi, ei kvalifitseeru kogusumma ligi 60 000 eurot suureks kahjuks.
Prokurör selgitas, et selliste pettuste eest on ette nähtud 1–5 aasta pikkune vangistus.
Ta tegi ettepaneku, et Stelli võiks karistada 3 aasta ja 6 kuu pikkuse vangistusega, millest läheb lühimenetluses maha kolmandik ja veel eeluurimise ajal vangistuses viibitud kaks päeva.
Seega jääks karistuseks 2 aastat ja ligi 4 kuud, kuid see jääb kohaldamata viie aasta pikkuse katseajaga.
Lisaks tuleks tal tasuda sundraha II astme kuriteo toimepanemise eest ja 60 000 eurot kannatanutele. Stell lubas selle hüvitada "maksimaalselt aastaga".
Kannatanu, kes kaotas Stelli pettuste tõttu ligi 30 000 eurot, rääkis, et Stelli varasem ja jätkuv käitumismuster ei viita sellele, et tingimisi karistus teda muudaks ("See on nagu hane selga vesi!") .
"Ja ta ei lähegi vangi?" küsis kannatanu kohtunikult üle ning pidas pika ja emotsionaalse kõne, kus nimetas Stelli "kurjuseks".
Stelli kaitsja rääkis, et mees on kolm viimast aastat elanud õiguskuulekat elu ja ehkki ta on eeluurimisel ütluste andmisest keeldunud, võib ta Stelli eest siiski kosta, et "kõik ei ole must-valge."
"Kannatanud on emotsionaalsed, kuid karistuse mõistmisel on oma kriteeriumid, kus tuleb esmalt silmas pidada isiku süü suurust," selgitas kaitsja.
Ta tõdes, et jah, Stell tegi pettuste läbiviimisel "erinevaid jõupingutusi", see on värvikas juhtum ja huvitav situatsioon, mis pälvinud ka hulgaliselt meedia tähelepanu.
"Aga see ei viita tema suuremale süüle," ütles kaitsja ja väitis, et tegemist on "suhteliselt puhta taustaga süüdistatavaga". "Ei ole nii, et isik on üdini paha ja peaks olema vangis. On olemas puhtsüdamlik kahetsus ja korrektne seaduskuulekas käitumine viimase kolme aasta vältel," rääkis kaitsja.
Kohtunik Marina Ninaste loeb kohtuotsuse ette 7. septembril.


POLITSEI APPI! Tallinnas jahitakse Savisaare pärandi rikkujatJuuli teisel nädalal pandi toime kõlvatu tegu Tallinna linnakunsti kallal: Musumäel värviti selga ihupesu Tauno Kangro skulptuurile „Hetk enne suudlust“. Nüüd aetakse kõlvatuse tegijat taga.
Ebakultuurse inimese tabamiseks pole esimese hooga häid eeldusi. Tallinna kesklinna linnaosavanem Moonika Haukanõmm on avalduses politseile andnud teada, et info pealtnägijatest puudub. Samuti pole turvakaamerate salvestisi.
Nüüdseks on pealevärvitud ihupesu kujult eemaldatud ning mees ja naine saavad Musumäel musutada jälle aadama- ja eevaülikonnas. Sellel oli ka oma hind. Avalduses politseile öeldakse, et lepinguparter puhastas kuju 24 euroga, millele lisandus veel käibemaks 4,80 eurot.
OHVRID: Musumäe armastajad said alanduse osaliseks, kui nende paljas ihu valge värviga kokku määriti.
(Tallinna keskklinna valitsus)
Küsimusele, kas kõlvatu tabamisel nõutakse talt puhastuskulu tagasi, jätab Tallinna kesklinna valitsuse pressiesindaja Mathi Kivi vastamata. „Ennekõike on oluline tabada skulptuuri rikkuja ning anda sõnum, et igasugusel vandalismil on õiguslikud ja rahalised tagajärjed,“ ütleb Kivi. „Ükski tegu ei jää karistuseta ning loodetavasti paneb see inimesi mõtlema ja aitab ära hoida järgmist rikkumist.“
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Britta Sepa sõnul on alustatud juhtunu osas menetlust karistusseadustiku paragrahvi alusel, mis räägib varavastasest süüteost väheväärtusliku asja ja varalise õiguse vastu. Kättesaamisel ja süüdimõistmisel võib karistus olla kuni 1200 eurot või arest.
„Kõik juhtunu asjaolud, sealhulgas teo toimepanija, on veel väljaselgitamisel,“ täpsustab Sepp.
Graniitskulptuuri autor on Tauno Kangro ning see asub Musumäel koos sõsarskulptuuriga „Hetk enne suudlust“ aastast 2007. Kangro on hiljutist sodimist kommenteerinud Elu24-le nii, et teo taga võivad olla feministid: „Võib-olla on tegu nn naisõiguslastega, kes vihkavad kõiki ja kõike, aga eriti alasti naisfiguuri käsitlemist kunstis.“
Omal ajal tekitas furoori Musumäe skulptuuride sünnilugu. Need läksid linnale maksma ligemale pool miljonit krooni ning selleks korraldati ühe osalejaga riigihange, mille võitis Keskerakonda kuulunud Kangro.
Kunstnike liidu president Jaan Elken pidas Kangro (järjekordsete) kujude konkursita jõudmist linnapilti kahetsusväärseks. Sel ajal valitses linna Edgar Savisaar. „Kurb, et sellisel moel linna skulptuurid tekivad,“ selgitas Elken toona, et Tallinnas valitakse skulptuurid linnavalitsuse kabinettides salaja ja need jõuavad linnapilti kunstnikele üllatusena. Tema hinnangul soodustab selline käitumine korruptsiooni, sest skulptuuride valimine pole avalik.
Tallinna opositsioon pani toona võrdlusmärgi linnapea Edgar Savisaare ja Moskva linnapea Juri Lužkovi vahele – ka viimasel oli oma ihuskulptor Zurab Tsereteli, kelle „šedöövreid“ kogu linn täis. Ühtlasi soovis opositsioon saada aimu, kas sarnasus on juhuslik või taotluslik.
Skulptuuride avamisel, kus oli platsis ka Savisaar, rääkis Kangro aga kujude hüvedest: neid tehti mitme mehega vähemalt 12 kuud ning need on mõeldud tekitama positiivseid emotsioone, üksteisemõistmist ja armastust.


Ukrainas peeti kinni sõjaväkke kutsutud mehi põgenema aidanud ametnikKIIEV, 3. august, AFP-BNS – Ukraina korruptsioonitõrjeameti teatel pidasid nad kinni relvajõudude ametniku, kes aitas sõjaväekutse saanud meestel raha eest riigist põgeneda.
Ukraina kehtestas pärast Venemaa sissetungi eelmisel aastal sõjaseisukorra, mis tähendab, et 18-60-aastased terved mehed ei tohi kodumaalt lahkuda ning nad võidakse iga hetk väeteenistusse kutsuda.
Riiklik juurdlusbüroo ütles neljapäeval, et Kiievi linnavalitsuses töötanud ja üht sõjaväega seotud osakonda juhtinud mees andis välja võltsdokumente, mis tunnistasid mehed sõjaväeteenistusse kõlbmatuks.
Sellise dokumendiga mees lubatakse üle piiri.
"Teenuse hind ühele inimesele oli 10 000 dollarit," ütles juurdlusbüroo ja lisas, et kahtlusalune tabati teolt, kui ta kolmele inimesele dokumente üle andis.
Ukraina võimud võtsid jaanuaris vastu meetmed, millega on tsiviilteenistujad ja mõnedes kriitilistes sektorites töötavad mehed sõjaväest vabastatud. Eesmärk oli peatada väeteenistuse eas meeste väljavool.
AFP – Balitc News Service


PÄEVA TEEMA | Andres Raid: Nordica läheb, aga maksumaksjal on ees veel arveid, mida maksma tuleb hakataKõik kuus Estonian Airi pankrotipesast välja kanditud ja välja ostetud lennukit on panditud LHV-le ja müüa pole seal midagi.
Kui keegi kujutas ette, et Nordicaga on kogu see asi juhtunud mingite saatuslike globaalsete sattumuste koosmõjuna, siis on see kahjuks eksitus. Neile, kes ridade vahelt oskavad lugeda ning lisaks erinevad asjad loogiliselt suudavad kokku viia, pakub asi üha suuremat lõbu, mille kahjuks meie maksumaksja tõrkumata kinni maksab.
Vaatame tänase päeva seisu, kus asi järjest koomilisemaks läheb. Tundub, et meie minister, rääkides lennukite maha müümisest, ei saa lihtsalt aru tõsiasjast, et TVHs polegi enam midagi maha müüa! Minister Michal: Nordica lennukid võiks kiiremas korras maha müüa. Pisutki terasem pilk selgitab asja, kõik andmed seejuures avalikus ruumis saadaval.
Kaks TVHs olevat CRJ-900 lennukit kuuluvad tegelikult LHV pangale, nende vastu panditi neli TVHs arvel olevat CRJ-900 lennukit. (Vaata, Nordica soetab LHV abiga kaks lisalennukit - LHV). Seejärel osteti pensionäride pensionifondi raha eest veel kolmaski veel. (Nordica liisib LHV abiga täiendava lennuki - LHV).
See pole veel kõik - siis veel liidame siia kaks TVH lennukit, mis pandi selle kolmanda garantiiks. Kokkuvõttes, kõik kuus lennukit on panditud kolme LHV lennuki vastu.
Tsiteerime peategelasi: „Investeering näeb ette, et Transpordi Varahaldus emiteerib 25 miljoni euro ulatuses võlakirju, mida LHV pank ära ostab. Poole võlakirjadest märgivad LHV pensionifondid, poole LHV Pank. Küsimusele, millise riskiastmega võlakirjad on, vastas LHV pensionifondide juht Andres Viisemann, et tema peab investeeringut väga turvaliseks.“
Kuidas need võlad tagatakse?! Kordamine pidi olema tarkuse ema. 2017. aastal Pealinnas ilmunud artiklist „LHV laenab 25 miljonit Nordicale kahe lennuki ostmiseks“ loeme: „LHV laenab võlakirjana 25 miljonit eurot kaheksaks aastaks, ütles LHV fondide juht Andres Viisemann. Laenu intress on esimesed neli aastat fikseeritud 2,85 protsendi tasemel, lisas ta. Laen vormistatakse võlakirjana, millest poole märgivad pensionifondid ja poole pank, rääkis Viisemann. Võlakirja tagatiseks on neli CRJ900 lennukit, seega on vara hästi tagatud, lisas Viisemann.“
Seega - kõik kuus Estonian Airi pankrotipesast välja kanditud ja välja ostetud lennukit on panditud LHV-le ja müüa pole seal midagi. Minister, kes oli ise selle petuskeemi loomise ajal üks ämmaemandatest (peaministriks oli siis Taavi Rõivas), on kas midagi ära unustanud või käib skeemiehitamine ikka edasi - tõsi küll, juba uuel tasemel. Üks on kindel: Eesti maksumaksjal on ees veel arveid küll ja küll, mida maksma tuleb hakata.
Cui bono?!


«Kui täna nii jääb, siis propageerime kelmust!» End Rootsi miljardäri väimehena esitlenud saarlane astus kohtu ette«Ma vabandan,» sõnas 52-aastane Marek Stell neljapäeva hommikul kohtusaalis väiksel häälel, seistes näoga kohtu poole. «Kas saab meie poole ka öelda?» nõudsid saalis viibinud kannatanud valjuhäälselt. Aastate jooksul pettis Stell kuuelt isikult välja ühtekokku ligi 60 000 eurot.«Võiks kõvemini rääkida, julgemalt tunnistada!» nõudis üks petta saanud härrasmees üle kohtusaali.
Stell pööras kannatanute poole külje. «Vabandan,» sõnas ta enda ette. Muidu mesimagusat juttu ajanud Stell oli istungi ajaks justkui hääle kaotanud. «Küljega ei vabandata!» olid saalisviibijad emotsionaalsed.
Prokuröri süüdistuse järgi pettis 52-aastane Marek Stell kolme aasta jooksul kuuelt isikult välja ligi 60 000 eurot. Nimelt esitles mees end kui Rootsi miljardäri Fredrik Lundbergi tütre Johanna Lundbergi elukaaslast. Stell jättis ettevõtjatele mulje kui edukast ärimehest, kellel on head sidemed erinevate ettevõtjate ja ka näiteks Rootsi pangaga.

Mesimagus jutt

Nii rääkis ta näiteks tennisekooli omanikule Rene Buschile, et hangib tenniselaagri korraldamiseks sponsorlepingu 160 000 euro ulatuses. Hiljem käis läbi suisa neljamiljoniline sponsorleping. Lepingu kindlustamiseks pidi Busch maksma aga 17 256 eurot. Stell pakkus Buschile 5000 euro eest kohta ka Rootsi äriühingus. Ka ettevõtja Peeter Anninon, kes lootis Stelliga koos äri ajama hakata, jäi end Rootsi miljardäri väimehena esitlenud ja ilusat juttu rääkinud Stelli uskuma, kandes talle 27 000 eurot.
Mingeid sidemeid Saaremaal elaval Stellil Rootsi panga ega miljardär Fredrik Lundbergiga ei ole. Tegu oli väljamõeldud identiteedi, võltsitud meiliaadresside ja sotsiaalmeediakontodega.

Marek Alle-Tamm-Stell esitles end Johanna Lundbergi mehena ja nende ühiste kaksikute isana ja kasutas seda väidetavalt ohvritelt raha väljapetmiseks
Saarte Hääl

Neljapäeval toimunud istungil tunnistas Stell end süüdi, võttes omaks ka kõikide kannatanute tsiviilhagid.
«Kahetsen.» «Siiralt?» «Siiralt,» sõnas Stell vaiksel häälel kohtusaalis.
Prokurör taotleb talle kahe aasta, kolme kuu ja 28 päeva pikkust vangistust, mida ei pöörata aga täitmisele, kui mees ei pane viieaastase katseaja jooksul toime ühtegi uut kuritegu.

Marek Stell koos kaitsjaga kohtus
Konstantin Sednev

Kohtusaalis lubas Stell, et maksab kannatanutele raha tagasi maksimaalselt aasta jooksul. Viimane ei jõudnud lauset lõpetadagi, kui kohtusaal täitus naeruga. «Palun pealtvaatajatel ja kannatanutel olla viisakad,» manitses seepeale kohtunik Marina Ninaste.
Kohtu ees on Stell aga varemgi seisnud. 2017. aastal mõisteti ta Harju maakohtus süüdi kelmuses ja võltsimises. Stelli karistati nelja-aastase liitvangistusega, mis asendati 1440 tunni üldkasuliku tööga.
Kohtuniku küsimusele, kas mees saaks tänagi üldkasulikku tööd teha, vastas Stell esialgu: «Viimased kolm aastat on [mind – toim] ära tapnud.» Mees väitis, et ajakirjaduses ilmunu on südame puperdama pannud. Hetk hiljem sõnas ta aga, et saab rahulikku üldkasulikku tööd siiski teha.

«Patoloogiline valetaja!»

Saalis viibinud kannatanuid ei rahuldanud prokuröri soovitud tingimisi vangistus. «Kas ma saan õigesti aru, et ei ole reaalne vangistus?» täpsustas ettevõtja Peeter Anninon. «Kas ma võin teiega aus olla, ausatatud kohus? Ma olen seda meest päris kaua tundud, ta oli mu sõber... Seal istub kurjus isiklikult. Patoloogiline valetaja,» näitas Anninon käega Stelli poole. Viimase pilk oli suunatud maha. «See, et ta saab tingimisi vangistuse, ongi mehest monstrumi teinud,» torkas Anninon. «See ei muuda teda... nagu hane selga vesi.»
Ta nõuab koos teiste kannatanutega Stellile reaalset vangistust.
Anninoni kõnele järgnes üle kohtusaali kajanud plaksutus. Sõna soovis ka pettuse ohvriks langenud Rene Busch. «Kui täna nii jääb, siis propageerime kelmust,» rääkis ta tingimisi vangistusest. «Ma ei tea, kuidas sa magad, aga sa oled meid kõiki petnud,» sõnas Busch. «See kõik tuleb bumerangina tagasi.»
Marek Stelli kaitsja Leelo Viil nentis, et kannatanute reaktsioonid on mõistetavad, ent karistuse mõistmisel tuleks siiski juhinduda seadustest ja väljakujunenud kohtupraktikast.
Kohus teeb otsuse septembri alguses.


Asjatundja: huvide konflikti maandamiseks peaks minister Tsahkna end ettevõttest taandamaKriitikud näevad huvide konflikti selles, et välisminister Margus Tsahknal (Eesti 200) on siiani osalus kaitsetööstuse ettevõttes, mis ehitab Ukrainas käivas sõjas kasutatavaid mobiilseid välihaiglaid. Ühingu Korruptsioonivaba Eesti liikme Steven-Hristo Evestuse sõnul peaks Tsahkna nii ennast kui ka oma lähedased ettevõttest taandama. Tsahkna eitab huvide konflikti.
Kolmapäevane Eesti Ekspress kajastas, kuidas Margus Tsahkna aitas 2017. aastal kaitseministrina töötades ja hiljem riigikogu liikmena edendada Eesti kaitsetööstuse huve välismaal. Sel ajal tekkisid tal sektori ettevõtetega tihedad kontaktid. Seejärel lahkus ta poliitikast ja asutas ettevõtte Defendest, mille alt pakkus sõjakolletesse välihaiglaid tarnivale ettevõttele Semetron teenuseid välisekspordi juhina.
Toimetuselt:
Valitsuses olles tekib eestis õigus õelda, kuna eksid ja kuna mitte. Valitsus on juba teinud otsuse, et soetada välihaiglaid. Zahknal näpud juba pudrused ja tellimusi tuleb.


Blinken võttis ÜRO-s sõna nälja kasutamise vastu relvana (Ajakohastatud!)ÜRO, 3. august, AFP-BNS – USA välisminister Antony Blinken süüdistas neljapäeval ÜRO Julgeolekunõukogus Venemaad väljapressimises seoses lahkumisega Musta mere viljaleppest.
Ta mõistis hukka toidunappuse kasutamise relvana.
Ühendriigid võtsid teisipäeval üle Julgeolekunõukogu kuise eesistumise ja Blinken kasutas kõnepulti, et teha võitlusest toidupuuduse vastu, eriti seoses relvakonfliktidega, ÜRO kohtumise keskne teema.
"Nälga ei tohi relvaks muuta," ütles Blinken nõukogule.
"Iga selle nõukogu liige, iga ÜRO liige peaks ütlema Venemaale, et aitab, aitab Musta mere kasutamisest väljapressimiseks," lisas ta.
Washington tahab istungi kõrvalt võtta vastu ühisavalduse, kus mõistetakse hukka toidu kasutamine sõjarelvana, ütles kolmapäeval välisministeeriumi anonüümseks jääda soovinud ametnik.
Seni on avaldusele allkirja andnud juba üle 75 riigi.
Samas ei taha Blinken muuta kohtumist "vastasseisuks Venemaaga", kinnitas teine ametnik.
Kohtumise keskmes on siiski selgelt Venemaa, tema agressioonisõda Ukraina vastu ja lahkumine Musta mere teraviljaleppest.
Moskva keeldus läinud kuul pikendamast lepet, mis võimaldas Ukraina teravilja eksporti läbi Musta mere, viies viljahindade järsu tõusuni ja andes ränga hoobi vaestele riikidele.
"Alates sellest kui Venemaa Musta mere algatusest lahti ütles, on nisuhinnad taas 17 protsenti kasvanud," märkis USA ametnik.
Blinken teatab ka 362 miljoni dollari eraldamisest programmidele toidupuuduse ja alatoitumusega võitlemiseks tosinkonnas Aafrika riigis ja Haitil, ütles ametnik.
Toidupuuduse all kannatab umbes 345 miljonit inimest 79 riigis, osutas ta.
Nälja paljude põhjuste seas on lisaks relvakonfliktidele ka kliimamuutus.
AFP – Baltic News Service


Blinken süüdistas ÜRO JNs Venemaad nälja kasutamises relvanaUSA välisminister Antony Blinken süüdistas täna ÜRO Julgeolekunõukogus Venemaad väljapressimises seoses lahkumisega Musta mere viljaleppest.Ta mõistis hukka toidunappuse kasutamise relvana.
Ühendriigid võtsid teisipäeval üle Julgeolekunõukogu kuise eesistumise ja Blinken kasutas kõnepulti, et teha võitlusest toidupuuduse vastu, eriti seoses relvakonfliktidega, ÜRO kohtumise keskne teema.
«Nälga ei tohi relvaks muuta,» ütles Blinken nõukogule.
«Iga selle nõukogu liige, iga ÜRO liige peaks ütlema Venemaale, et aitab, aitab Musta mere kasutamisest väljapressimiseks,» lisas ta.
Washington tahab istungi kõrvalt võtta vastu ühisavalduse, kus mõistetakse hukka toidu kasutamine sõjarelvana, ütles kolmapäeval välisministeeriumi anonüümseks jääda soovinud ametnik.
Seni on avaldusele allkirja andnud juba üle 75 riigi.
Samas ei taha Blinken muuta kohtumist «vastasseisuks Venemaaga», kinnitas teine ametnik.
Kohtumise keskmes on siiski selgelt Venemaa, tema agressioonisõda Ukraina vastu ja lahkumine Musta mere teraviljaleppest.
Moskva keeldus läinud kuul pikendamast lepet, mis võimaldas Ukraina teravilja eksporti läbi Musta mere, viies viljahindade järsu tõusuni ja andes ränga hoobi vaestele riikidele.
«Alates sellest kui Venemaa Musta mere algatusest lahti ütles, on nisuhinnad taas 17 protsenti kasvanud,» märkis USA ametnik.
Blinken teatab ka 362 miljoni dollari eraldamisest programmidele toidupuuduse ja alatoitumusega võitlemiseks tosinkonnas Aafrika riigis ja Haitil, ütles ametnik.
Toidupuuduse all kannatab umbes 345 miljonit inimest 79 riigis, osutas ta.
Nälja paljude põhjuste seas on lisaks relvakonfliktidele ka kliimamuutus.


Kallineva eluga rinda pistvad üliõpilased kasutavad päästerõngana fiktiivabieluTeise kursuse üliõpilane Toomas, kelle õige täisnimi jääb delikaatsetel põhjustel vaid toimetuse teada, tähistas eelmisel kuul oma tudengist abikaasaga esimest pulma-aastapäeva.
Enne abiellumist oli noorpaar teineteist tundnud kõigest paar kuud. Hoolimata aastasest abielustaažist pole Toomas oma naisega kunagi suhtes olnud ega ela temaga koos.
Milleks siis abielu? Sel pealtnäha ehtsal kooselul on sügavam põhjus: Toomas abiellus selleks, et kergendada õpingute ajal teda rahaliselt toetavate vanemate majanduslikku koormat.
Sissetulekust ei piisa
Ja ta pole ainus tudeng, kes on sellise sammu astunud, et oma rahalist kitsikust leevendada. Võrreldes eelmise aastaga on Eestis tarbijahinnaindeks tõusnud 9 protsendi võrra ehk elu läheb üha kallimaks, kuid noorte sissetulekud ei jõua nende muutustega sammu pidada.
Eesti Panga andmetel töötas möödunud aastal kõrgkooli kõrvalt 68 protsenti bakalaureuse- ja magistriastme tudengitest. Enamik neist oli tööl poole kohaga. Kooli tõttu on üliõpilased ametis peamiselt teenindus- ja toitlustusvaldkonnas, kus palk on miinimumilähedane. Tänavu tähendab see, et poole kohaga toidukohas töötava noore kuupalk on ligi 360 eurot.
Kuid samas on 360-eurone kuusissetulek juba piisavalt suur, et üliõpilane saaks taotleda toimetulekutoetust. Üüriks, toiduks ning lõbutsemiseks 360 eurost aga ei piisa. Nii ongi tudengid hakanud otsima loovaid viise oma sissetuleku suurendamiseks ning üks selline võimalus on fiktiiv- või libaabielu, kus riikliku rahalise toetuse nimel sõlmitakse ametlik kooseluliit kas või võhivõõraga.
Fiktiivabielu on levinud seetõttu, et abielludes moodustavad kuni 24-aastased noored uue leibkonna, ning piisava sissetuleku puudumise korral toetab riik sellist värsket perekonda 440 euroga kuus. See on tudengitele elamiskulude katmiseks tihti juba piisav. Kuna toetus laekub võrdsete osadena mõlemale abikaasale, ei ole neil selle raha jagamiseks vaja isegi omavahel kokku puutuda.
Sotsiaalkindlustusameti andmetel sai tänavu juulis seesugust toimetulekutoetust 70 tartumaalast vanuses 20–24 aastat. Talvel on toetuse saajate hulk üldjuhul suurem.
Statistikaameti andmetel sõlmiti Eestis eelmisel aastal 21. sajandi kohta rekordarv abielusid. Tartus oli neid 730, kusjuures 20–24-aastastest tartumaalastest abiellus 51 meest ja 82 naist.
Pole vaja põhjendada
Tartu rahvastikutoimingute osakonna juht Kristina Aabrams ja Tallinna perekonnaseisuametite juhataja Kristi Kail pole siiski täheldanud massilist libaabielude sõlmimist.
Ka ei näe nad põhjust abielueelseks kontrollimiseks ehk noortel ei ole vaja oma motiive tõendada. Kui pettus hiljem tõesti avastatakse, siis Kristi Kaili sõnul selgitatakse see välja teiste ametkondade toimingute käigus. Perekonnaseisuametnikel selleks pädevust pole.
Kuna toetus laekub võrdsete osadena mõlemale abikaasale, ei ole neil selle raha jagamiseks vaja isegi omavahel kokku puutuda.

Kuigi ametlik statistika selle kohta puudub, võib tudengite lugusid kuulates märgata trendi, et noored eelistavad suure uhke pulmapeo asemel oma liidu sõlmida lihtsalt ja odavamalt, ametniku kabinetis allkirja andes.
Kabinetis otsustas abielluda ka tudeng Artur, kelle nimi jääb samuti delikaatsetel põhjustel toimetuse teada. Abielludes olid Artur ja ta kaasa sisuliselt kaks võõrast inimest, kuid ajapikku said neist lähedased.
Avalik saladus
Erinevalt Toomasest elabki Artur nüüd oma abikaasaga koos, kuid sarnaselt Toomase abieluga tuli ka nende liidu sõlmimise mõte sõpradevahelisest vestlusest ja majanduslikel kaalutlusel.
Nii Toomase kui Arturi abielu on nii-öelda avalik saladus. Enamik nende sõprus- ja tutvusringkonnast on asjaga kursis, kuid sellest eriti ei räägita. «Ma ei eputa sellega. See on lihtsalt naljakas fakt,» ütles Toomas.
Ka hoiavad mõlemad noormehed abielu saladuses oma vanemate ees. Toomas lükkas vanematele rääkimist nii pikalt edasi, et nüüd on juba liiga hilja, enda sõnul proovib ta ebavajalikku pinget ja ärevust vältida. Samas ei usu ta, et vanemad idee hukka mõistaksid. «Ma ei mõelnud sellest rääkimisele. Ja siis oli juba tehtud ja nüüd ma arvan, et on liiga hilja,» sõnas Toomas.
Noored saavad abielludes taotleda toimetulekutoetust, mida makstakse 24. eluaastani. Mitmed paarid otsustavad siis oma abielu lahutada. Toomas ja Artur ei ole lahutuse peale mõelnud, nad plaanivad asja rahulikult võtta.
Võimalike pingete ja probleemide vältimiseks on neil mõlemal sõlmitud lahusvaraleping ning Digiloos märgitud vastutavateks vanemad. Kuid näiteks õnnetuse tagajärjel ametlikule abikaasale langevast võlakohustusest ei ole kummalgi paaril juttu olnud. Toomase sõnul on tal abikaasaga vaikiv kokkulepe: «Meil on omavaheline usaldus, et lihtsalt ei võta laenu.»
Artur ja ta partner on võlakohustusest rääkinud ning jõudsid samuti järeldusele, et laenu ei tasu võtta.

  Kommentaar

TÜ kriminoloogia professor Jaan Ginter
Pärnu Postimees
Abikaasa ülalpidamiskohustus säilib olenemata sellest, kui vastutavateks on märgitud näiteks vanemad. Haigestumise või töövõimetuse korral peab seaduslik abikaasa hoolitsema oma teise poole eest.
Kuna Eesti seaduste kohaselt võib ülalpidamiskohustus teatud juhtudel rakenduda ka pärast abielu lahutamist, võib olukord noorpaari jaoks lõppeda hoopis millegi muuga, kui esialgu plaanitud.
Kuigi fiktiivabielu tõestamine on raske ja keeruline protsess, siis juhul, kui kelmus tõestust leiab, võib see lõppeda lausa kuni kolmeaastase vanglakaristusega. Kuna enamik fiktiivabieludega seotud juhtumeid puudutab migratsiooni ja kodakondsuse taotlemist, siis üldjuhul ei jõua üliõpilaste libaabielud kohtusaali. Kui see siiski juhtub, on tagajärjed karmid.
Fiktiivabielusid uurib ning paljastab politsei- ja piirivalveamet.
Jaan Ginter, Tartu ülikooli kriminoloogia professor


Kallineva eluga rinda pistvad üliõpilased kasutavad päästerõngana fiktiivabieluRIIK TOETAB. Abielludes moodustavad kuni 24-aastased noored uue leibkonna ning piisava sissetuleku puudumise korral toetab riik sellist perekonda 440 euroga kuus.Teise kursuse üliõpilane Toomas, kelle õige täisnimi jääb delikaatsetel põhjustel vaid toimetuse teada, tähistas eelmisel kuul oma tudengist abikaasaga esimest pulma-aastapäeva.Enne abiellumist oli noorpaar teineteist tundnud kõigest paar kuud. Hoolimata aastasest abielustaažist pole Toomas oma naisega kunagi suhtes olnud ega ela temaga koos.Milleks siis abielu? Sel pealtnäha ehtsal kooselul on sügavam põhjus: Toomas abiellus selleks, et kergendada õpingute ajal teda rahaliselt toetavate vanemate majanduslikku koormat.Sissetulekust ei piisaJa ta pole ainus tudeng, kes on sellise sammu astunud, et oma rahalist kitsikust leevendada. Võrreldes eelmise aastaga on Eestis tarbijahinnaindeks tõusnud 9 protsendi võrra ehk elu läheb üha kallimaks, kuid noorte sissetulekud ei jõua nende muutustega sammu pidada.Eesti Panga andmetel töötas möödunud aastal kõrgkooli kõrvalt 68 protsenti bakalaureuse- ja magistriastme tudengitest. Enamik neist oli tööl poole kohaga. Kooli tõttu on üliõpilased ametis peamiselt teenindus- ja toitlustusvaldkonnas, kus palk on miinimumilähedane. Tänavu tähendab see, et poole kohaga toidukohas töötava noore kuupalk on ligi 360 eurot.Kuid samas on 360-eurone kuusissetulek juba piisavalt suur, et üliõpilane saaks taotleda toimetulekutoetust. Üüriks, toiduks ning lõbutsemiseks 360 eurost aga ei piisa. Nii ongi tudengid hakanud otsima loovaid viise oma sissetuleku suurendamiseks ning üks selline võimalus on fiktiiv- või libaabielu, kus riikliku rahalise toetuse nimel sõlmitakse ametlik kooseluliit kas või võhivõõraga.Fiktiivabielu on levinud seetõttu, et abielludes moodustavad kuni 24-aastased noored uue leibkonna, ning piisava sissetuleku puudumise korral toetab riik sellist värsket perekonda 440 euroga kuus. See on tudengitele elamiskulude katmiseks tihti juba piisav. Kuna toetus laekub võrdsete osadena mõlemale abikaasale, ei ole neil selle raha jagamiseks vaja isegi omavahel kokku puutuda.Sotsiaalkindlustusameti andmetel sai tänavu juulis seesugust toimetulekutoetust 70 tartumaalast vanuses 20-24 aastat. Talvel on toetuse saajate hulk üldjuhul suurem.Statistikaameti andmetel sõlmiti Eestis eelmisel aastal 21. sajandi kohta rekordarv abielusid. Tartus oli neid 730, kusjuures 20-24-aastastest tartumaalastest abiellus 51 meest ja 82 naist.Pole vaja põhjendadaTartu rahvastikutoimingute osakonna juht Kristina Aabrams ja Tallinna perekonnaseisuametite juhataja Kristi Kail pole siiski täheldanud massilist libaabielude sõlmimist.Ka ei näe nad põhjust abielueelseks kontrollimiseks ehk noortel ei ole vaja oma motiive tõendada. Kui pettus hiljem tõesti avastatakse, siis Kristi Kaili sõnul selgitatakse see välja teiste ametkondade toimingute käigus. Perekonnaseisuametnikel selleks pädevust pole.Kuigi ametlik statistika selle kohta puudub, võib tudengite lugusid kuulates märgata trendi, et noored eelistavad suure uhke pulmapeo asemel oma liidu sõlmida lihtsalt ja odavamalt, ametniku kabinetis allkirja andes.Kabinetis otsustas abielluda ka tudeng Artur, kelle nimi jääb samuti delikaatsetel põhjustel toimetuse teada. Abielludes olid Artur ja ta kaasa sisuliselt kaks võõrast inimest, kuid ajapikku said neist lähedased.Avalik saladusErinevalt Toomasest elabki Artur nüüd oma abikaasaga koos, kuid sarnaselt Toomase abieluga tuli ka nende liidu sõlmimise mõte sõpradevahelisest vestlusest ja majanduslikel kaalutlusel.Nii Toomase kui Arturi abielu on nii-öelda avalik saladus.Enamik nende sõprus- ja tutvusringkonnast on asjaga kursis, kuid sellest eriti ei räägita. «Ma ei eputa sellega. See on lihtsalt naljakas fakt,» ütles Toomas.Ka hoiavad mõlemad noormehed abielu saladuses oma vanemate ees. Toomas lükkas vanematele rääkimist nii pikalt edasi, et nüüd on juba liiga hilja, enda sõnul proovib ta ebavajalikku pinget ja ärevust vältida. Samas ei usu ta, et vanemad idee hukka mõistaksid. «Ma ei mõelnud sellest rääkimisele. Ja siis oli juba tehtud ja nüüd ma arvan, et on liiga hilja,» sõnas Toomas.Noored saavad abielludes taotleda toimetulekutoetust, mida makstakse 24. eluaastani. Mitmed paarid otsustavad siis oma abielu lahutada. Toomas ja Artur ei ole lahutuse peale mõelnud, nad plaanivad asja rahulikult võtta.Võimalike pingete ja probleemide vältimiseks on neil mõlemal sõlmitud lahusvaraleping ning Digiloos märgitud vastutavateks vanemad. Kuid näiteks õnnetuse tagajärjel ametlikule abikaasale langevast võlakohustusest ei ole kummalgi paaril juttu olnud. Toomase sõnul on tal abikaasaga vaikiv kokkulepe: «Meil on omavaheline usaldus, et lihtsalt ei võta laenu.»Artur ja ta partner on võlakohustusest rääkinud ning jõudsid samuti järeldusele, et laenu ei tasu võtta.KOMMENTAARJAAN GINTERTartu ülikooli kriminoloogia professorAbikaasa ülalpidamiskohustus säilib olenemata sellest, kui vastutavateks on märgitud näiteks vanemad. Haigestumise või töövõimetuse korral peab seaduslik abikaasa hoolitsema oma teise poole eest.Kuna Eesti seaduste kohaselt võib ülalpidamiskohustus teatud juhtudel rakenduda ka pärast abielu lahutamist, võib olukord noorpaari jaoks lõppeda hoopis millegi muuga, kui esialgu plaanitud.Kuigi fiktiivabielu tõestamine on raske ja keeruline protsess, siis juhul, kui kelmus tõestust leiab, võib see lõppeda lausa kuni kolmeaastase vanglakaristusega. Kuna enamik fiktiivabieludega seotud juhtumeid puudutab migratsiooni ja kodakondsuse taotlemist, siis üldjuhul ei jõua üliõpilaste libaabielud kohtusaali. Kui see siiski juhtub, on tagajärjed karmid.Fiktiivabielusid uurib ning paljastab politsei- ja piirivalveamet."Kuna toetus laekub võrdsete osadena mõlemale abikaasale, ei ole neil selle raha jagamiseks vaja isegi omavahel kokku puutuda."LII RANNIKU ILLUSTRATSIOONCARMEN HALLIMÄE


Politsei appi! Tallinnas jahitakse Savisaare pärandi rikkujatJuuli teisel nädalal pandi toime kõlvatu tegu Tallinna linnakunsti kallal: Musumäel värviti selga ihupesu Tauno Kangro skulptuurile „Hetk enne suudlust“ (pildil). Nüüd aetakse kõlvatuse tegijat taga.Ebakultuurse inimese tabamiseks pole esimese hooga häid eeldusi. Tallinna kesklinna linnaosavanem Monika Haukanõmm on avalduses politseile andnud teada, et info pealtnägijate kohta puudub. Samuti pole turvakaamerate salvestisi.Nüüdseks on pealevärvitud ihupesu kujult eemaldatud ning mees ja naine saavad Musumäel 6 musutada jälle aadama- ja eevaülikonnas. Sellel oli ka oma hind. Avalduses politseile öeldakse, et lepingupartner puhastas kuju 24 euro eest, millele lisandus veel käibemaks 4,80 eurot.Küsimusele, kas kõlvatu tabamisel nõutakse talt puhastuskulu tagasi, jätab Tallinna kesklinna valitsuse pressiesindaja Mathi Kivi vastamata. „Ennekõike on oluline tabada skulptuuri rikkuja ning anda sõnum, et igasugusel vandalismil on õiguslikud ja rahalised tagajärjed,“ ütleb Kivi. „Ükski tegu ei jää karistuseta ning loodetavasti paneb see inimesi mõtlema ja aitab ära hoida järgmist rikkumist.“Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Britta Sepa sõnul on juhtunu asjus alustatud menetlust karistusseadustiku paragrahvi alusel, mis räägib varavastasest süüteost väheväärtusliku asja ja varalise õiguse vastu. Kättesaamisel ja süüdimõistmisel võib karistus olla kuni 1200 eurot või arest.„Kõik juhtunu asjaolud, sealhulgas teo toimepanija, on veel väljaselgitamisel,“ täpsustab Sepp.Graniitskulptuuri autor on Tauno Kangro ning see asub Musumäel koos sõsarskulptuuriga „Hetk pärast suudlust“ aastast 2007. Kangro on hiljutist sodimist kommenteerinud Elu24-le nii, et teo taga võivad olla feministid: „Võib-olla on tegu nn naisõiguslastega, kes vihkavad kõiki ja kõike, aga eriti alasti naisfiguuri käsitlemist kunstis.“Omal ajal tekitas furoori Musumäe skulptuuride sünnilugu. Need läksid linnale maksma ligemale pool miljonit eurot ning selleks korraldati ühe osalejaga riigihange, mille võitis Keskerakonda kuulunud Kangro.Kunstnike liidu president Jaan Elken pidas Kangro (järjekordsete) kujude konkursita jõudmist linnapilti kahetsusväärseks. Sel ajal valitses linna Edgar Savisaar. „Kurb, et sellisel moel linna skulptuurid tekivad,“ selgitas Elken toona, et Tallinnas valitakse skulptuurid linnavalitsuse kabinettides salaja ja need jõuavad linnapilti kunstnikele üllatusena. Tema hinnangul soodustab selline käitumine korruptsiooni, sest skulptuuride valimine pole avalik.Tallinna opositsioon pani toona võrdlusmärgi linnapea Edgar Savisaare ja Moskva linnapea Juri Lužkovi vahele - ka viimasel oli oma ihuskulptor Zurab Tsereteli, kelle „šedöövreid“ oli kogu linn täis. Ühtlasi soovis opositsioon saada aimu, kas sarnasus on juhuslik või taotluslik.Skulptuuride avamisel, kus oli platsis ka Savisaar, rääkis Kangro aga kujude hüvedest: neid tehti mitme mehega vähemalt 12 kuud ning need on mõeldud tekitama positiivseid emotsioone, üksteisemõistmist ja armastust.Tallinna keskklinna valitsusMARVEL RIIK


Tartumaa naine tahtis veebi kaudu osta kontserdipiletit, kahju 671 eurotPolitseisse pöördus Tartumaal elav naine, kes soovis läbi ühe müügikeskkonna osta omale Goldplay kontserdipiletit.
Naine tasus ülekandega piletite eest, kuid tänaseni ei ole piletid naiseni jõudnud. Ka ei vasta keegi klienditoe kontaktidelt.
Kahju on 671 eurot ning kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Fänni püüdlused Coldplay pileteid soetada lõppesid kriminaalmenetlusegaPolitseisse pöördus Tartumaal elav naine, kes soovis läbi ühe müügikeskkonna osta endale Briti bändi Coldplay kontserdipiletit.Naine tasus ülekandega piletite eest, kuid tänaseni ei ole piletid temani jõudnud. Samuti pole keegi talle vastanud ka klienditoe kontaktidelt.
Põhjustatud rahaline kahju on 671 eurot ning kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Mis juhtusPiirkonnapolitseinik aitas päästa herilase nõelatud mehe eluLõuna prefektuuri teatel helistas 26. juuli õhtul häirekeskusesse mees, keda oli Rõuge vallas nõelanud herilane. Mees oli autoroolis, kui tundis järsku, et tema kael läheb turse ning tal on raske hingata. Häirekeskusest võeti ühendust Kagu politseijaoskonna välijuhiga, kes nägi kaardilt, et sündmuskohale on kõige lähemal juba tööpäeva lõpetanud piirkonnapolitseinik Ranno.Välijuht võttis piirkonnapolitseinikuga ühendust, kes pani ruttu autole hääled sisse ja tõttas umbes 5 km kaugusel olnud mehele appi. Kuna politseinik on kohalik elanik, siis ei olnud mehe leidmine keeruline. Sündmuskohale jõudes asus politseinik kohe häirekeskuse juhiste toel meest aitama ja jahutas veepudeliga tema kaela, mis oli turses.Mõne aja pärast jõudis sündmuskohale päästeamet, kellel oli olemas külmakott, mida sai kasutada turse alandamiseks. Peagi oli kohal ka kiirabi, kes viis allergilise reaktsiooni saanud mehe haiglasse.Hädas olnud mees tänas politseinikku, kes nü kiirelt talle appi tuti ja teda kiirabi saabumiseni aitas. Kui kiirabi kannatanu haiglasse viis, sõitis piirkonnapolitseinik mehe autoga koju, kust kolleegid selle õhtul haigla juurde viisid.Autojuhi äpardus lõppes ratturile haiglas31. juuli varahommikul toimus liiklusõnnetus Valgas Kuperjanovi tn 7 juures. Sõiduautot Audi A4 Avant juhtinud 64-aastase mehe jalg takerdus põrandamati taha, juht vajutas piduri asemel gaasi ja sõitis otsa vastassuunavööndis jalgrattaga sõitnud 52-aastasele naisele. Jalgrattur toimetati haiglasse.Rattur põrkus õppesõiduautoga30. juuli pealelõunal juhtus liiklusõnnetus Võru linnas Koreli tn 26 juures. 48-aastane mees sõitis jalgrattaga ja ei märganud vasakult lähenevat sõiduautot Škoda, mida juhtis 17-aastane neiu, toimus kokkupõrge. Jalgrattur toimetati haiglasse.Väikelaps jäi autosse luku taha29. juulil kella 15 ajal helistas häirekeskusesse murelik vanaema Põlvas ning teatas, et auto uksed läksid kogemata lukku ja võtmed jäid sisse. Autosse jäi väikelaps. Kohale saabunud päästjad avasid ukse ning andsid lapse vanaemale üle.Libapolitseinik tühjendas pangakontoPolitseile poole pöördus Võrumaal elav mees, kes oli saanud end politseinikuna esitlenud inimeselt kõne, milles küsiti ohvri pangakonto koode. Kelm selgitas mehele, et tema kontol toimuvad kahtlased tehingud ning nende tõkestamiseks on vaja koode. Mees andis pahaaimamatult oma PIN-koodid, ent avastas siis hiljem, et tema Coop kontolt on kadunud 1070 eurot. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.Kuuripõlengus hävis tehnika29. juuli öösel sai häirekeskus teate, et Põlvamaal Räpina vallas Sillapää külas on põlema süttinud kuur mõõtmetega 7x20 meetrit. Päästjate kohale saabudes põles kuur lauseleegis. Kuuris hoiti küttepuid ning lähedal asus ka garaaž ning elumaja. Päästjatel õnnestus tulekahjule piir panna tunni ajaga. Tulekahjus hävisid täielikult üks auto ning paat ja kannatada said ka hoone läheduses olevad kaks autot ja mootorratast. Tulekahju sai tõenäoliselt alguse etektrijuhtmestikust.Lõhnadega juht sõitis kraavi31. juulil kella 23 ajal toimus liiklusõnnetus Põlva maakonnas Põlva vahas Mooste alevikus Pargi tee 6 juures. Alkoholijoobe tunnustega 33-aastane mees kaotas sõiduki Volkswagen Passat juhitavuse ja sõitis kraavi. Juht toimetati haiglasse.Reisijad jäid bussi lõksu29. juuli õhtupoolikul sai häirekeskus teate, et Põlvamaal Räpina vallas Viira külas on buss kraavi vajunud ning inimesed ei saa välja. Päästjad kaevasid ukse avamiseks labidaga takistavat pinnast. Õnnetuses keegi kannatada ei saanud.Žigulijuht lahkus avariipaigalt26. juulil kella 21 ajal käisid päästjad Võru vallas Meegomäe külas sõiduauto Žiguliga juhtunud liiklusavariil, kus kõrvaldasid süttimisohu, milleks eemaldasid akult juhtmed. Klaasikillud pühiti tee äärde. Juhti auto lähedusest leida ei õnnestunud.Hooletu autojuht saatis tsiklimehe haiglasse28. juuli hommikul juhtus liiklusõnnetus Valgamaal Valga vallas Laatre alevikus. 56-aastane mees sõitis sõiduautoga Seat kinnistult ette peateel liikunud mootorrattale Kawasaki, mida juhtis 48-aastane mees. Kiirabi toimetas mootorratturi haiglasse.Suits tegi pahandust31. juulil keha 14 ajal teatati häirekeskusele, et Võru vahas Hanikase külas ajab ahi suitsu sisse. Päästjad tuulutasid ruumid ning omaniku ülesandeks jäi kutsuda spetsialist, kes ahju üle vaatab.Sama päeva õhtupoolikul teatati häirekeskusele häirivast suitsust Otepää vahas Pedjamäe külas. Päästjad palusid tiigi äärde tehtud lõkke kustutada.


Coldplay kontserdi piletite müük ei ole ka Eestis läinud ootuspäraselt: politsei teatas kelmusest TartumaalJärgmise aasta suvel Soomes esineva Coldplay kontsertide piletid läksid müügist kui soojad saiad. Tartumaal pileteid soovinud naisterahvas maksis tühjade käte eest kopsaka summa.
Politsei - ja Piirivalveamet teatas 4.08.23 kelmusest Tartumaal.
„Politseisse pöördus Tartumaal elav naine, kes soovis läbi ühe müügikeskkonna osta omale Goldplay kontserdipiletit. Naine tasus ülekandega piletite eest, kuid tänaseni ei ole piletid naiseni jõudnud. Ka ei vasta keegi klienditoe kontaktidelt. Kahju on 671 (eurot) ning kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses."
Prokuratuuri avalike suhete osakonna nõunik Lisanna Männilaan ütles Kroonikale, et piletid soetati veebilehelt: https://www.viagogo.com/. Kriminaalmenetluses selgitakse välja kuhu kantud rahasumma läks ja kuidas seda oleks võimalik tagasi saada. „Kriminaalmenetlust on alustatud kelmuse paragrahvi alusel. Kelmuse eest võib süüdimõistmisel oodata kurjategijat rahaline karistus või kolmeaastane vangistus. Kuivõrd tegemist on väga värske juhtumiga, selgitatakse kõik üksikasjad alustatud kriminaalmenetluses.“
Juhtus sinu Coldplay piletitega sama? Jaga oma kogemust vihje@delfi.ee
Soomes pesitseb Coldplay fännide hulgas sarnane situatsioon.
Fännid olid müügiplatvormi veebijärjekorras tunde, et endale kindlasti pääse kontserdile saada. Nüüd on aga välja tulnud, et mitme ostja pangakontolt on piletite eest läinud maha planeeritust suurem summa.
Soome väljaanne Iltalehti kirjutab, et neile on laekunud mitmelt piletiostjalt info, et eelmisel nädalal Coldplay esinemistele pileteid ostes võeti neilt lisatasu. Täpsemalt võeti tasu ka nende piletite eest, mida ostja jõudis ostukorvi lisada, kuid mille maksetehing tõrke tõttu läbi ei läinud.
Coldplay piletite Soome müügiplatvormi Lippu.fi esindaja ning ettevõtte kommunikatsioonijuht Teresa Turhanen kinnitas Iltalehtile, et Coldplay piletite ostmisega on tõesti esinenud probleeme. „Mõned sellised katkestatud ostud juhtusid,“ sõnas ta. Tema sõnul eeldab ostutehingu tegemine kõigis veebipoodides seda, et pärast internetipangas makse tegemist, suundub klient tagasi veebipoodi. Kui ostuprotsess katkeb pangatehingu ajal või pärast seda, siis piletite ostmine tühistatakse, kuna edukat müügitehingut pole toimunud. Ta lubas, et klientidele tagastatakse ebaõnnestunud maksete eest maha läinud summa.


Läti teises digitelevisiooni kriminaalasjas mõisteti kõik õigeksRIIA, 4. august, BNS – Riia ringkonnakohus otsustas reedel mõista kõik nn teises digitelevisiooni kriminaalasjas  süüdistatavad, sealhulgas endise kommunikatsiooniministri ja seimi praeguse koosseisu liikme Ainars Šlesersi (Läti Ennekõike) õigeks, öeldi kohtust uudisteagentuurile LETA.
Otsuse saab kaevata edasi riigikohtusse.
Kohtu all olid Šlesers, endine peaminister Andris Šķēle, telekommunikatsiooniettevõtte Tet (tollal Lattelecom) endine juhatuse esimees Juris Gulbis, transpordiministeeriumi endine riigisekretär Nils Freivalds, Läti raadio- ja televisioonikeskuse endine juhatuse esimees Lauris Dripe, AS-i Hannu Digital endine juhatuse liige Gintars Kavacis, Teti endine kommertsdirektor Janis Ligers, osakonnajuhatajad Toms Ābele ja Toms Meisitis.
Süüdistused esitati seoses kohtualuste tegevusega sideministeeriumi 2008. aastal korraldatud digitelevisiooni hanke käigus ning selle tulemusel Teti, Hannu Digitali ning Läti raadio- ja televisioonikeskuse vahel sõlmitud lepingutega.
Prokuratuuri hinnangul oli kohtualuste tegevus suunatud Hannu Digitali õigusvastasele ja ebamõistlikule kaasamisele sellesse projekti, mille tulemusena sai ettevõte Tetilt mitme miljoni euro ulatuses vahendeid, suurendades sellega põhjendamatult projekti maksumust.
Prokuratuuri hinnangul saadi kuritegelikul teel oletatavasti umbes kolm miljonit eurot.
Eelnevalt mõistis kõik selles asjas süüdistatavad õigeks majanduskohus.
Riia ringkonnakohus mõistis varem nn esimeses digitelevisiooni süüasjas mitu kohtualust õigeks, kuid prokurör kaebas otsuse riigikohtusse edasi. See juhtum on seotud 2003. aastal paljastatud kelmusega ning selle kontekstis mainiti ka Šķēlet, kuid süüdistust talle ei esitatud.
Baltic News Service


Endine NBA mängija mõisteti kümneks aastaks trellide taha   Endine NBA mängumees Terrence Williams saadeti kümneks aastaks vanglasse, kuna kasutas ebaausalt ära NBA tervise- ja heaoluhüvitisplaani. Pettuse suurus ulatub viie miljoni dollarini.   Kohtunik, kes süüdimõistva otsuse tegi, sõnas, et Terrence Williams suutis osavalt veenda erinevaid osapooli end pettuses abistama, olles NBA-s teenitud varanduse priiskavalt ära raisanud. Antud protsess oli osa suuremast süüdistusest, kui 2021. aastal esitati süüdistus 18 endisele NBA mängijale. Skeemi algatajaks oli Terrence Williams, kes oli 2009. aasta draft'i 11. valik, kes sai 2017. aasta novembris valeandmete esitamise järel liigalt 7672 dollari suuruse väljamakse. Süüdistuses seisab, et seejärel värbas Williams petuskeemi teisigi endisi NBA mängijaid ja pakkus neile võimalust hankida võltsitud, olematute tehingute alusel väljastatud arveid. Lisaks vangistusele pidi Williams tagastama 650 000 dollarit ja maksma 2,5 miljonit dollarit NBA tervise- ja heaoluhüvitisplaani ebaausa ärakasutamise eest vahemikus 2017-2021. NBA tervise- ja heaoluhüvitisplaani eesmärk on aidata karjääri lõpetanud sportlaseid ja nende perekondi peamiselt tervisehädadega seotud probleemidega. Tema kaasosalisteks olid hambaarst ja mitmed arstid Californias, kes aitasid mehel teenida hõlptulu, võltsides erinevaid arveid ja epikriise, mida NBA oli sunnitud hüvitama.    					Toimetaja:  Joel Hussar


Pole tehisintellekti ilma andmekeskusetaSelline hakkab välja nägema jämedalt miljard dollarit maksev andmekeskuste kompleks, mida ehitab Meta USA-s Tennessee osariigis Gallatini linnas. Ilma selliste keskusteta AI areneda ei saaks.Foto: Meta Platforms Inc.
Tänaseks on masinõppele toetuv tehisaru muutunud kõigile kättesaadavaks ning eriti kuumaks teemaks muutus see ChatGPT levikuga. Tehisaru baasil toimivaid lahendusi oleme kasutanud aga juba mõnda aega. Näiteks rakendavad pangad ning ka Eesti maksu- ja tolliamet tehisaru süsteeme, mis analüüsivad tehinguid ja käitumismustreid, et tuvastada pettuseid ja kahtlaseid tegevusi. Paljud ettevõtted kasutavad klienditeeninduse automatiseerimiseks chatbot’e ehk vestlusroboteid ning masinõppemeetodeid võib süüdistada reklaamivalikus, mida kasutajatele internetis kuvatakse. Kõigi nende ja kümnete teiste rakenduste valguses on aga väga vähe tähelepanu saanud, kuidas üks tehisaru üleüldse tööle pannakse.
Kõik algab tehnoloogiast
Laias laastus on tehisaru rakendamiseks vaja kahte komponenti. Arvutusvõimsust ja andmeid ning mõlemat neist suures koguses. Läbi aastakümnete, mil tehisaru arendamisega on tegeletud, on just arvutusvõimsuse puudumine toonud kaasa seisakuid. Neile arenduspausidele on lausa oma termin loodud – AI winter – ning need pausid on kestnud teinekord aastaid. Igale seisakule on aga järgnenud edasiliikumine ning võib üsna kindlalt väita, et hetkel tehnoloogiast põhjustatud “talve” ei paista.
Oma rolli on AI-talvedes mänginud ka andmete nappus. Tehisaru algoritmide õpetamiseks on vaja suurt hulka kvaliteetseid andmeid ning seda ressurssi on just viimasel ajal ohtralt lisandunud. Tänapäeval saab näiteks tehisaru treenimiseks kasutada infot sotsiaalmeediast, asjade interneti seadmetest ning digitaalsetest avalikest andmebaasidest. Samuti luuakse masinate treenimiseks nn sünteetilisi andmeid ning palgatakse inimesi, kes annavad tehisarule tagasisidet tehtud otsustele kindlatest parameetritest lähtuvalt.
Kus suured tehisarud paiknevad?
Suured tehisarud asuvad sageli andmekeskustes, sest nõuavad ohtralt elektrit, kontrollitud keskkonda ning kõrget turvalisust. Nõuded ja ootused taristule muidugi ajas kasvavad. Näiteks on USA tehnoloogiahiid Meta teatanud, et kavatseb 2028. aastaks oma andmekeskuste arvu kahekordistada. Juba praegu kuulub ettevõttele 21 “andmelinnakut” üle maailma, mis tähendab ühtekokku 16 miljardi dollari jagu investeeringuid ja üle 3,7 miljoni ruutmeetri jagu põrandapinda andmekeskustes. Kuna tehisaru rakenduste edu sõltub andmete töötlemise võimekusest, siis on see ainuvõimalik tee.
Igasse järgmise põlvkonna andmekeskusesse lisab Meta rohkem arvutusvõimsust, kasutades uut majasiseselt disainitud kiipi, mis olevat Meta enda sõnul kaks korda tõhusam kui enamikus AI-infrastruktuuris kasutatav GPU (graafikaprotsessor).
Meta esitles oma esimest AI-kiipi tänavu mais.Foto: Meta
Mida tehisaru andmekeskustelt nõuab?
“Mida keerukamad ja nõudlikumad on IT-seadmed, seda kõrgemaid nõudmisi seab see keskkonnale, kus nad töötavad. Üks keskmine kontorihoone ei suuda tagada ulatusliku tehisaru jooksutamiseks vajalikku voolu ning jahutust. Seepärast ehitataksegi kohati neile lausa eraldi andmekeskuseid,” räägib Baltikumi suurima andmekeskuse idee autor Kert Evert. Tema sõnul leidub ka nende majas tehisaru arendavaid ja rakendavaid ettevõtteid. Üheks heaks ja rahvusvaheliselt edukaks näiteks on n-ö garaažist välja sirgunud ning tänaseks 15 riigis üle kogu Euroopa tegutsev R8 Technologies, mis juhib tehisaru toel suurte, tehniliselt keerukate hoonete sisekliimat ja energiakasutust. Täpsemalt saab nende eduloost lugeda teisest blogipostitusest.
“Arvestades, et meil on elektrivõimsust keskmise Eesti linna jagu, siis suudame suure energiatarbimisega tehisarusid majutada veelgi,” kinnitab Evert.
Eesti ja kogu Baltikumi suurim andmekeskus asub Tallinna külje all Hüürus.Foto: Greenergy Data Centers
Kõige levinum riistvara, mida tehisaru tarvis rakendatakse, on varem Meta näite juures mainitud graafikaprotsessorid ehk GPU-d, sest nad suudavad teha paljusid arvutusi paralleelselt. Seetõttu täidavad GPU-d tehisaru kontekstis oma ülesande sageli mitusada korda kiiremini kui klassikalised protsessorid (CPU). Tänaseks on nendest protsessoritest juba loomulikult välja töötatud ka väga tõhusad (ja kallid) eriversioonid.
Sama kehtib ka salvestusseadmete kohta, mis suudavad käidelda nii struktureeritud kui ka struktureerimata andmeid. Loomulikult on selles võrrandis kriitilise tähtsusega ka side. See tähendab, et paralleelselt töötlevate arvutusüksuste vahelised ühendused peavad läbi laskma tohutuid mahte.
Siin kehtib reegel, et mida spetsiifilisema kasutusega ja uuem on seade, seda enam tuleb selle eest rahakotti kergendada. Võttes ainuüksi protsessorid, siis näiteks Meta tehisaru LLaMA treenimiseks kasutati selle aasta alguses 2048 Nvidia A100 GPU-d. Ühe sellise GPU hind artikli kirjutamise hetkel ulatub 10 000 euro kanti ehk ainuüksi protsessorite hind ületab 20 miljoni piiri. “Selles kontekstis võib väita, et kahtlemata on tehisaru treenimise ja rakendamise kontekstis lisaks töökindlusele tähtis ka füüsiline turvalisus. Kaitsta tuleb nii seadmeid endid kui ka neil asuvat intellektuaalset omandit,” täiendab Evert.
Kokkuvõttes toetuvad meie tulevikumaailma ümber kujundavad tehisarud suuresti kahele komponendile: arvutusvõimsus ning andmed. Esimene neist eeldab spetsiifilist riistvara ning andmekeskuseid nende majutamiseks. Kui andmeid tekib maailma pidevalt juurde, siis andmekeskused ja neis töötav tehnika iseenest ei teki ning siin ootab meid lähemas tulevikus ees kiire areng.


Meelis Oidsalu: välisministri seotus välihaiglate ekspordiga on märksa intiimsem   Korraga välisministri ja kaitsetöösturi toolil istuva Margus Tsahkna soovimatus nähta selles rollis huvide konflikti jätab kehva mulje nii Eesti valitsusest kui ka mõjub õõnestavalt Eesti kaitsetööstusele, kirjutab Meelis Oidsalu.   Sel nädalal jõudis Eesti Ekspressi vahendusel avalikkuse ette teadmine, et erakonda Eesti 200 kuuluv kaitsetööstur Margus Tsahkna pole enam kui kolm kuud pärast Kaja Kallase kolmanda valitsuse välisministriks saamist lahendanud juba enne valitsuse moodustamist teada olnud huvide konflikti olukorda. See on seotud tema osalusega ettevõttes MM Hospital OÜ. Ettevõte tegeleb AS Semetroni toodetavate välihaiglate arendamisega. Kes valitsuse kodulehel surfata viitsib, näeb, et Stenbocki maja pressikonverentsidel on Semetroni välihaiglat kahe viimase aasta jooksul mainitud suisa kolmel korral. Mitte sugugi kõik tooted ei saa valitsuselt sellist reklaami. Ilmselt on Semetroni välihaiglate kuulsus põhjendatud, tegemist on kvaliteetse ja Eestile välispoliitilist nähtavust toonud kaitsetööstuse edulooga, mis sai üle Eesti kuulsaks juba koroonakriisi alguses. Välihaiglat ennast pole ka sellenädalase skandaali valguses põhjust halvustada. Välisminister Margus Tsahkna side välihaiglate ekspordiga on aga jätkuvalt märksa intiimsem kui paista tahetakse lasta. Küsisin teema tõstatanud Eesti Ekspressi ajakirjanik Martin Lainelt välja talle pärast tema kolmapäevase artikli ilmumist saabunud AS-i Semetron büroojuhi Ilona Alev-Russi selgitused välisministri osalusega osaühingu MM Hospital ja välihaiglaid valmistava AS Semetron vahel. Alev-Russi selgituse kohaselt on MM Hospital OÜ loodud AS Semetroni tütarettevõttena. Semetroni büroojuht kinnitas oma e-kirjas Eesti Ekspressile ka, et "MM Hospital ja emafirma Semetron tegutsevad sünergiliselt, jagades ressursse, nagu tööjõud, ekspertiisid, juhtimine, tugiteenused, finantsid, kandes vastavaid kulusid ja jagades tulemit." Seega on selgelt tekkinud olukord, kus riik tellib kaupa välisministri kaasomandis olevalt ettevõttelt. Lepingud haiglate soetamiseks sõlmitakse küll emafirmaga AS Semetron, kuid emafirma jagab enda kinnitusel tulemit välisministri kaasomandis oleva tütarfirmaga. Tsahkna enda selgituste kohaselt on ohud maandatud sellega, et ta ei kuulu ühegi tema osalusega ettevõtte juhtkonda. Korruptsiooniennetuse ekspertide kinnitusel huvide konflikti sisuliseks maandamiseks sellest ei piisa. Otsest majanduslikku kasu välihaiglate müügist saab ju ikkagi istuv välisminister.  Sõna "välihaigla" kasutamist Eesti rahvusvahelises suhtluses pole Kaja Kallase kolmandal valitsusel võimalik ainuüksi seetõttu vältida, et Eesti ja Leedu juba viivad läbi uut 150 miljoni euro suurust ühishanget täiendavate välihaiglate soetamiseks. Riigil peaks olema juba praegu vastused küsimusele, millise näoga kavatsetakse allkirjastada tulevane hankeleping juhul, kui selle hanke peaks võitma AS Semetron ja Tsahkna oma osalust Semetroni tütarfirmas MM Hospital OÜ selleks ajaks müünud pole. Peaksime mõtlema ka sellele, kuidas tekkinud olukord võiks mõjutada korruptsiooniriskide suhtes Eestist (vähemalt ametlikus retoorikas) märksa tundlikumate lääne valitsuste valmidust siit tulevikus välihaiglaid või muid tooteid soetada. Kas ehk iga kord tuleb välisriigi esindajal eestlastelt hakata ettevaatlikult nimekirja küsima valitsuses istuvatest otsestest kasusaajatest, kes järjekordsest rahvusvahelisest tehingust rikastuks? Pole välistatud, et juba tekkinud olukord mõned võimalikud hankijad Semetroni välihaigla juurest eemale peletab. Margus Tsahkna tegemata jäänud otsuste tõttu. Ettevaatusabinõuna võib välisminister küll teadlikult hoiduda Eesti välihaiglate müügivõimaluste edendamisest ja välisministrina talle teatavaks saava info vahendamisest välihaiglate ekspordi skeemiga seotud kolmele ettevõttele. Lisaks nimetatud kahele firmale kuulub skeemi ka Tsahkna omandis olev ärilobiettevõtte Defendest OÜ. Välisministeeriumi pressiesindaja Brita Kikas väitis neljapäeval oma vastuses, et kuna Tsahkna maandas Defendest OÜ-ga seotud riskid (st pani osaühingut juhtima oma abikaasa), siis on nende jaoks asi justkui lahendatud. Majandustegevuse mahtusid arvestades on OÜ Defendest selle välihaiglate skeemi kõige väiksem ja ebaolulisem element. Defendest OÜ kontaktmeiliaadressiks on endiselt Margus Tsahkna meiliaadress, mistõttu on tal ettevõttes jätkuvalt ka oma roll, olgu selleks või e-kirjade edastamine abikaasale.  Kui mõni välisriigi esindaja peaks küsima välihaiglate kohta...  Välisministeeriumi pressiesindaja sõnul ei ole välisministeerium eraldi hinnanud ega analüüsinud Margus Tsahkna varasemate ärisidemetega seotud riske. Seega pole alust eeldada, et organisatsioonis neid riske teadlikult on maandatud ja ministri sellealast tegevust kuidagi jooksvalt kontrollitakse. Kõik väited selge rollilahususe kohta välisminister Tsahkna ja kaitsetööstur Tsahkna vahel püsivad n-ö peamise kahtlusaluse enda ütlustel. Kolmapäevases "Aktuaalses kaameras" kukkus Margus Tsahkna selle rollisegaduse testi tegelikult juba ka avalikult läbi, sest nimetas Semetroni välihaiglat "maailma kõige innovaatilisemaks välihaiglaks". Tahtnuks küsida, et kas tegemist on välisministeeriumi hinnanguga ja millised välishaiglate tootjad selles välisministeeriumi edetabelis veel Semetroniga konkureerisid? Kaitseministeeriumi ekspertide hinnangul peaks turul ju konkurente olema.  Ka kõige hoolsamad abinõud ei välista olukorda, et mõnel tulevasel kohtumisel mõni välisriigi esindaja meie välisministrilt pintsakunööbist ei haara ja infot ei küsi Eesti kuulsate välihaiglate kohta. Mida välisminister siis ütleb vestluspartnerile ja kas ta märkab mainida ka enda ärilist seotust valdkonnaga, eriti kui tegemist on neljasilmakohtumisega? Ja mis mulje ta sellega jätab Eesti valitsusest ja kaitsetööstusturust? Kui kolmapäevast Eesti Ekspressi artiklit lugesid ka Eestis paiknevad saatkonnad, siis lähevad pealinnadesse tõenäoliselt peagi teele memod, milles ilmselt nõustatakse oma valitsusi ja siia saabuvaid välisdelegatsioone Margus Tsahknaga kohtudes mitte kasutama sõna "välihaigla". Muidu, mine hullu tea, tekib Eestis viimati veel valitsuskriis. Ehk tuleks välisministrile soetada ka rahvusvahelistel kohtumistel kasutamiseks mõeldud ere rinnasilt, kus "välihaiglate" sõna kasutamise keeld trükitähtedega kirjas? Õiglasem oleks muidugi, kui selle sildi maksaks kinni mõni Tsahkna osalusega ettevõte. Majandustulemuste järgi peaks ettevõtteil vahendeid selleks jaguma küll. Iseasi, kui palju selline sildistamine Eesti investeerimiskliimat turgutab. Oleks ju niru, kui ühe kaitsetöösturi (st Margus Tsahkna) huvide konflikti pingutatult formalistliku käsitluse tõttu läheks Eesti kaitsetööstusel tervikuna keerulisemaks lääne turgudele pääseda. Pole põhjust arvata, et Eesti konkurendid sellele korruptsiooni ennetamise korralduse arenguvajadusele viitamata jätavad. Läbipaistvus on lõppkokkuvõttes ka välismajandusele märksa kasulikum avalikult teada olevast huvide konflikti olukorrast, mis pole seepärast sugugi vähem tõsine, et kõik sellest teadlikud on. Pigem on huvide konflikt seda teravam, mida kauem me sellest avalikult teame selle likvideerimiseks midagi ette võtmata. Tsahkna huvide konflikti saaga on veel liiga toores, et  lõplikke järeldusi teha, aga üks sai kohe selgeks - välisminister eitab probleemi. Tsahkna tegi Ekspressi loo tarbeks kommentaare andes n-ö Trumpi või (nooremat) Helmet, maalis endast pildi kui ettevõtluse edendajast. Eks ta on omal ajal kaitseministrina edendanud ka. Aga isegi klientelismi eestkõneleja Martin Helme ei edendanud ministritoolil olles enda isiklikku ettevõtlust. Ka Eesti 200 valimisloosung "personaalne riik" on erakonna seniste ämbritega seoses saamas uusi ebameeldivaid kõrvaltähendusi. Välisministeeriumi pressiesindaja kinnitas neljapäeval, et Margus Tsahkna pole osalenud ühelgi kohtumisel, kus arutatakse välihaiglate müügi või annetamise teemasid. Välihaiglate tootekategooria senist poliitilist nähtavust arvestades tuleb välisminister Tsahknal osaleda mõnel tulevasel valitsuse istungil, kus välihaiglate teemasid arutatakse. Kaudselt tehakse seda hiljemalt järgmise aasta eelarve aruteludel. Valimiste eel lubas Margus Tsahkna, et korraldab riigis suurema kärperalli. Kui motiveeritud saab olla üks ärimees - kes samaaegselt on ka valitsuse liige -, nõudmaks kärpeid või kokkuhoidu tema ärihuvidega seotud riigielu valdkondades?  Kas minister saab aru huvide konflikti mõistest?  Ekspressile antud kinnituse kohaselt teeb Tsahkna oma osaluste müügiotsuse ainult ärilistest kaalutlustest lähtudes. Kui nii, siis vaevalt seda otsust üldse järgneb, sest mis mõtet on ettevõtjal müüa osalust firmas, mis lähiajal võib-olla et võidab Eesti-Leedu 150 miljoni eurose ühishanke? Pole välistatud, et Margus Tsahknale oleks nii majanduslikult kui poliitiliselt kõige kasulikum hoopis ametist lahkuda või siirduda mõne tema äriga mitte nii lähedalt seotud valdkonna ministriks. Huvide konflikti ohu realiseerumine eeldaks välisministrilt konkreetsemaid tegevusi oma ettevõtte heaks. Aga puutumust välismajanduse (sh rahvusvaheliste kaitsetööstussidemete) edendamisega pole välisministril võimalik vältida. Välisministeeriumi ametnikel soovitaks Tsahknaga ühe välihaiglate teemalise kohtumise siiski teha - ministeeriumi siseauditi juht või kantsler võiks ministri käest üle küsida, kas minister on aru saanud huvide konflikti mõistest avalikus teenistuses ning kas ta on läbinud e-koolituse, mille läbimist näeb ette Kaja Kallase esimese valitsuse kinnitatud huvide konflikti vältimise juhend ministritele ja nende nõunikele. See juhend loodi pärast EKRE liikmest maaeluministeeriumi nõuniku Urmas Arumäe nüüdseks süüdimõistva otsusega lõppenud kriminaalasja. Kaja Kallase jaoks oli juhendi kinnitamine seega ka märgilise tähendusega - see pidi olema selge tõend tema juhitava valitsuse hoiakulisest erinevusest EKREIKE koalitsiooni valitsuskultuurist, kus ettevõtjad võisid käia EKRE ministrite juures oma ärihuve lobistamas, ilma et avalikkusel sellest ülevaadet oleks. Kaja Kallase ajal on kehtestatud ministrite lobistidega kohtumiste avalikustamise nõue, seega ühtteist on tehtud, et hügieenimiinimumi ja Euroopa Nõukogu korruptsiooniennetuse programmi GRECO soovitusi täita, aga ilmselgelt mitte piisavalt. Senisest Kaja Kallase valitsusajast võib tuua kolm näidet, kus selgelt rikuti või väänati huvide konflikti vältimise põhimõtteid poliitilist vastutust võtmata. Kallase teise valitsuse koostamise ajal 2022. aasta keskel tekitas furoori ekspertide poolt selgelt lobistina määratletud ametiühingute juhi Peep Petersoni nimetamine sama valdkonna ministriks ilma ettenähtud jahtumisajata. Sellele järgnes rahandusminister Keit Pentus-Rosimannuse vangerdamine Euroopa Kontrollikoja ametikohale, kusjuures kandidaadi sai välja pakkuda vaid rahandusminister ise. Nüüdses kolmandas valitsuses paistab selliseks Kaja Kallase korruptsioonivastaseid pingutusi naeruvääristavaks juhtumiks saavat ettevõtja Margus Tsahkna võimalikud välispoliitilised huvid. Keit Pentus-Rosimannuse Euroopa Kontrollikotta määramise juhtumi puhul võtsid tule enda peale riigisekretär Taimar Peterkop ja muidu nii kidakeelne rahandusministeeriumi kantsler Merike Saks. Peaminister kommenteeris teemat nädal hiljem ja nimetas probleemi lahanud ajakirjanikke "erakonna Isamaa sõpradeks". Peep Petersoni juhtumis peaminister alguses küll nägi probleemi, aga seejärel toimus üks piinlik valitsuse pressikonverents, kus teema lihtsalt vaiba alla pudistati. Kaja Kallas on praegu selge valiku ees. Reitingud lubavad ka seekord hambad kokku suruda ja n-ö tuima panna, nagu Keit Pentus-Rosimannuse ja Peep Petersoni ametisse nimetamise juhtumite puhul. Teine võimalus on midagi siiski ette võtta kui mitte Eesti ajakirjandusliku avalikkuse (keda Eesti 200 liige Meelis Niinepuu teiste erakonnaliikmete takkakiitmisel rahvaliitlasliku hoogsusega ühismeedias siunab), siis vähemalt Eesti rahvusvahelise konkurentsivõime hoidmiseks.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Ekspert selgitab: milliste reisipettuste otsa võib internetis komistada?Reisipettused levivad ka internetis. IllustreerivShutterstock
Kuigi reeglina petavad kelmid heausklikelt inimestelt raha välja telefoni teel, on sagenenud ka veebilehtede kaudu inimeste tüssamine.
Politsei andmetel on Eesti inimesed selle aasta algusest kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro, kusjuures enim petetakse raha välja petukõnede ning investeerimisega seotud pettuste kaudu. Suvel on aga oluliseks “nišiks” ka reisidega seotud kelmused.
“Tavapäraselt viitab klassikalisele petukõnele just välismaine või ebatavalise algusega number, millelt kõne tuleb,” sõnas Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik. “Reisil olles või sinna peagi minnes ei pruugi see aga esimese hooga kahtlust äratada, kuna eeldatakse, et keegi võib helistada näiteks broneeritud majutuskohast või autorendifirmast. Sellist võimalust kasutavadki kelmid meelsasti ära.”
Kiige sõnul tuleb meeles pidada rusikareeglit, et ükski tõsiseltvõetav teenusepakkuja ei küsi kliendilt telefoni teel pangakaardi andmeid või juurdepääsu tema pangakontole. Seda teevad vaid petturid, kes üritavad inimesi mõjusate argumentide ja põhjendustega segadusse ajada.
“Kiire reageerimise ja pangakonto sisselogimisandmete avaldamise korral lubatakse kõnes viidatud probleemid lahendada. Kinnitatakse, et see on ainus võimalus, et hiljem ei kaasneks välja mõeldud negatiivset tagajärge. See kõik on ilmselge lõks,” lisas ekspert.
Levivad võltsveebilehed
Lisaks kelmide telefonikõnedele on levinud ka veebilehtede loomine, mis on kas väga sarnased mõne tuntuma reisibüroo või suure lennufirma omaga või siis teevad lihtsalt väga häid pakkumisi. Veebis reisi planeerides ja otsingumootoreid kasutades võib tõepoolest leida uskumatult häid võimalusi nii lennupiletite soetamiseks, hotellibroneeringuteks kui auto rentimiseks.
Siin kehtib see sama vana tõde, et kui miski tundub liiga hea, et olla tõsi, siis suure tõenäosusega see polegi tõsi,” rõhutas Kiik. Tema sõnul tasub tundmatu, aga ülihäid pakkumisi tegeva reisiportaali leidmisel kindlasti ka selle nime guugeldada, et leida, mida selle kohta on varem kirjutatud. Hea abimeheks võib olla siin ka näiteks Tripadvisor, kus reisijad omavahel kogemusi jagavad.
Tähelepanu tasub pöörata ka sellele, kas heldel reisivõimaluste pakkujal on reaalne aadress olemas ning kui on, siis miks mitte minna Google Street View abil vaatama, mis sellel aadressil päriselt asub. “Kui need sammud ei anna kindlust, et tegu on tõepoolest eksisteeriva reisiportaaliga, siis tasub kaaluda mõne tuntud ja tunnustatud reisiettevõtte valimist,” ütles Kiik.
Mõned varastavad andmeid
Otsingumootoritesse reisiteemalisi otsisõnu sisestades või sotsiaalmeediat sirvides võib ühel hetkel ette hüpata veel üks pettuseliik – mõne reisipaketi või lennupiletite loos, mida tegelikult muidugi ei eksisteeri. Selliste n-ö loosimiste eesmärk on inimeste andmete kättesaamine.
“Alati tuleb tähelepanelikult jälgida, kuhu ja mis andmeid ma enda kohta sisestan,” rõhutas Kiik. “Samuti mõelda, milles osalemist mulle õigupoolest praegu pakutakse, küsida endalt, kas see on tõsiseltvõetav ja usutav pakkumine.”
Mõtlemine enne tegutsemist ja tähelepanelik suhtumine tundmatute ettevõtete poolt tehtud üliheadesse reisipakkumistesse ongi peamine võti, kuidas rahalist kahju vältida. Teistes riikides tegutsevaid kelme on raske peatada, samuti on keeruline saada tagasi petturitele juba kaotatud raha. Pettuse ohvriks langedes ja selle tõttu raha kaotanuna tuleks siiski viivitamatult võtta ühendust nii panga kui ka politseiga.