Aadrilaskmine idusektoris. Eesti idufirmad on silmitsi viimase kümne aasta suurima kriisigaHulk küpsemasse faasi jõudnud idufirmasid peab püksirihma pingutama ja mõni on viimase aasta jooksul koondanud juba mitu korda.
Alles poolteist aastat tagasi teatas 2018. aastal loodud ja mitu Eesti tippjuhti palganud idufirma Eurora Solutions 40 miljoni dollari kaasamisest. Seda nimetati Eesti läbi aegade üheks suuremaks A-seeria rahakaasamiseks. Taevas maksu- ja tollitehnoloogiaplatvormi kohal paistis pilvitu ning ettevõttele ennustati kõrget lendu.
Koondamiste eesmärk on ettevõttele täpsema fookuse seadmine ja kulubaasi vähendamine.
Eelmisel nädalal andis ettevõte teada, et koondab üle poole töötajatest, neist 80 Eestis. Augusti algusest on Euroral ka ligi 721 300-eurone maksuvõlg, millest vähem pool on ajatatud. „Koondamiste eesmärk on ettevõttele täpsema fookuse seadmine ja kulubaasi vähendamine, et järgmisel aastal kasumisse jõuda,“ põhjendas koondamisotsust Eurora juhatuse liige Kaie Hansson.
Peale Eesti töötajate koondab ettevõte müügitiimid ka USA-s ja Suurbritannias, et väiksemas koosseisus keskenduda tootearendusele ning müügile Aasias ja Ladina-Ameerikas. Tegu on siiski ettevõttega, mis suudab juba ise käivet genereerida – 2021. aastal teeniti 5 miljonit eurot, kuid 2022. aastal juba 20 miljonit eurot.
Koondanud mitu tuntud nime
Eurora pole aga ainus kiirelt kasvav Eesti päritolu idufirma, mis on pidanud hiljuti karme otsuseid langetama. Septembri alguses andis 24 töötaja koondamisest teada üksikettevõtjatele ärihaldusteenuseid pakkuv Xolo, augusti lõpus teatas 101 töötaja koondamisest isikutuvastustehnoloogiat arendav Veriff, kel see oli tänavu juba teine koondamine, ja nädal varem teatas krüptoplatvorm Change, et vähendab töötajaskonda 23 inimese võrra. Neilgi oli see juba teine koondamine viimase aasta jooksul.
Jaheneva majanduse tingimustes on personali kärpinud veel tarkvara testimisele pühendunud Testlio, kes koondas suve hakul 13 töötajat umbes 260-st.
On neidki idusektori ettevõtteid, mis on palju suurematesse raskustesse sattunud.
Ka finantstehnoloogiaettevõte Monese koondas aasta alguses 22 töötajat umbes 500-st ja müügihaldustarkvara arendav Pipedrive teatas mullu novembris 143 töötaja koondamisest vähemalt tuhandest.
On neidki idusektori ettevõtteid, mis on palju suurematesse raskustesse sattunud, tegutsedes nüüdseks sõna otseses mõttes ellujäämise piiril. Näiteks teatas 2014. aasta lõpust tegutsev kergete elektrijalgrataste tootja Ampler Bikes tänavu mai lõpus, et ettevõte läheb saneerimisele ja 13 töötajat koondatakse. Põhjuseks toodi, et 2023. aastal on elektrijalgrataste vastu huvi jahenenud, mistõttu jäid rattad lattu seisma ja ettevõttel tekkis probleeme rahavoogudega. Selle aasta teise kvartali lõpus töötas Ampler Bikesis veel 80 inimest. Märtsist on ettevõttel umbes 566 686-eurone maksuvõlg.
Üks kiiresti kasvanud ettevõte, millel 2021. aasta keskel õnnestus kaasata 7,9 miljonit dollarit ja 2023. aasta alguses kasvuraha Jaapani riskikapitalifondilt Mistletoe, on 2019. aasta lõpus asutatud rohetehnoloogia idufirma Single.Earth. Ettevõtte mõte on aidata säilitada metsi nende abil seotud CO₂ kvootide müügi kaudu. Tänavu kevadeks oli Single.Earth suurtes rahalistes raskustes. Kui 2022. aasta esimeses kvartalis töötas ettevõttes 53 inimest, siis selle aasta teiseks kvartaliks oli nende arv vähenenud seitsmeni.
Samas kinnitas Single.Earthi kaasasutaja Andrus Aaslaid mai lõpus, et pankrot neid enam ei ähvarda ja ettevõtte olukord on stabiliseerunud. Tema sõnul oli nende probleemide põhjus asjaolu, et nad ei olnud valmis selleks, et investorite huvi kasvuettevõtetesse investeerida nii palju väheneb. Nüüd ootavad nad, kuni turg on nende toote jaoks küps, et siis uue hooga kasvama hakata. Ettevõttel on selle aasta veebruarist ka 43 124-eurone maksuvõlg.
Palju on tänavu rabelenud ka pakiautomaatide tootjast Cleveronist välja kasvanud mehitamata sõidukite tootja Clevon, varasem Cleveron Mobility, mis jõudis 2022. aastal ka alternatiivbörsile First North. Sealt oli ettevõte sunnitud juba selle aasta alguses lahkuma, sest vajas ellujäämiseks riskikapitalisüsti.
„Kui Clevon vajalikku kapitali ei kaasa, siis esineb arvestatav risk, et Clevoni ärimudelit ei suudeta edasi arendada. Tõenäoline on ka sattumine makseraskustesse ja välistada ei saa maksejõuetust,“ põhjendasid ettevõtte esindajad börsilt lahkumist. Kuigi Clevoni edasi arendamiseks vajalik riskikapital suudeti kaasata, ei ole seni leitud raha hulga väikeaktsionäride osaluse väljaostmiseks. Lisaks on ettevõttel maikuust 156 083-eurone maksuvõlg, mis on kogu ulatuses ajatatud.
Praegu ongi raskem raha kaasata
Hoolimata sellest, et viimased kolm näidet maalivad idusektoris toimuvast üsna nukra pildi, kinnitab Asutajate Seltsi juhatuse liige ja selle aasta kevadeni Xolot juhtinud Allan Martinson, et Eesti idufirmade tervis on üldiselt hea ja nii mõneski aspektis läheb idusektoril Eestis paremini kui mujal maailmas.
„Praegu on raskem aeg seetõttu, et investorid valasid kaks aastat tagasi kapaga raha, teinekord küsimusi esitamata – globaalselt, mitte ainult Eestis –, ja nüüd on teine aeg. Kui finantstööstus käib tsükliliselt, siis start-up-tööstus käib stabiilsemalt. Peab arvestama pooleteise-kahe aastaga, enne kui ta jõuab normaalsuseni,“ arvab ta.
Kui vaadata, mis seis on Eesti idufirmadel praegu kapitaliseeritusega, siis kolmandik on kindlalt jalul ja kasumlikud ning neil on mitmeks aastaks raha olemas. Teisel kolmandikul jagub raha kuueks kuni 24 kuuks ning kolmas kolmandik on see, kel jätkub raha alla kuueks kuuks ja kes seda aktiivselt juurde otsivad. „See on parem kui tavaliselt, sest eelmistel aastatel kaasati kõvasti raha,“ sõnab Martinson. Tavaliselt on aktiivselt raha otsivaid ettevõtteid Eesti idufirmade seas rohkem.
Fakt on aga see, et idufirmade rahakaasamine on tänavu märkimisväärselt vähenenud. Kui võrrelda selle aasta esimest kaheksat kuud mulluse sama ajavahemikuga, siis vahe on kümnekordne: 1,1 miljardit 120 miljoni vastu. Küll aga ei tohi unustada, et mullune oligi Eesti iduettevõtetele erakordselt hea aasta, ületades Euroopa keskmist inimese kohta kümme korda. „Selle eelmise aasta sees üle poole oli ka Bolt, kes kaasas 600 miljonit,“ märgib Martinson.
Asutajate Selts korraldas suve jooksul umbes tuhande idufirma seas uuringu, mille kohaselt plaanib töötajaid koondada vaid 4% iduettevõtteid. 7% vastanuid ei välista, et peavad oma tegevuse lõpetama. „Koondatakse ikkagi absoluutselt viimasel võimalusel – talendist naljalt ei loobuta, see tööjõud on siin nii napp, mistõttu hoitakse inimestest viimase hetkeni kinni,“ põhjendab Martinson.
Seevastu toob ta näiteks Veriffi, mis on hästi toimiv ettevõte, kuid on tänavu kaks korda koondanud ennekõike murede ennetamiseks. Palkade kohta märkis ainult 2% ettevõtteid, et plaanib neid vähendada, veerand hoiab palku senisel tasemel ja ülejäänud tõstavad palku valikuliselt. „Põhimõtteliselt on pilves selginemistega, kohati on äike, aga lootus on, et varsti tuleb selge taevas tagasi,“ ütleb Martinson tulemusi kokku võttes.
Üldiselt sektor kasvab, mitte ei kiratse, rõhutab ta. „Kui võtta esimesed kaks kvartalit, siis maksuameti andmete baasil on see tööstusharu aasta-aastalt kasvanud umbes 20%,“ märgib Martinson. See on parem kui kogu Eesti majandus, mis on hoopis langenud. Ka Asutajate Seltsi suvises uuringus tõdes 17% idufirmasid, et neid on tabanud langus, aga umbes 80% ütles, et nad on kas jätkanud eelmise aasta tasemel või kasvanud.
Sel aastal koondamisest teavitanud info- ja sidevaldkonna ettevõtted
Caretime OÜ teatas 24. juulil kavatsusest koondada 9 töötajat.
Change Capital OÜ teatas 15. augustil 16 töötaja koondamisest.
Cloudmore OÜ teatas 25. aprillil kavatsusest koondada 16 töötajat.
Eurora Solutions OÜ teatas 7. septembril 80 töötaja koondamisest.
Solar Labs OÜ teatas 12. jaanuaril 5 töötaja koondamisest.
Veriff OÜ teatas 9. veebruaril kavatsusest koondada 42 töötajat ja 22. augustil 55 töötaja koondamisest.
VisionCraft OÜ teatas 24. juulil 22 töötaja koondamisest.
Tuleb aga arvestada, et osa Eestis tegutsevatest iduettevõtetest on registreeritud väljaspool Eestit.
Allikas: Eesti töötukassa
Koondavad ka mõjukad
Seda, et tegu on mitmeaastase korrektuuriga, kinnitavad ka investorid. Näiteks ütles Eesti ühe suurema riskikapitalifondi Karma Ventures asutaja Margus Uudam aasta alguses, et suurimat mõju siinsetele idufirmadele võib näha just 2023. ja 2024. aastal, sest senine kasv pole olnud tervislik.
Paljud mõjuaspektid meie ökosüsteemis ilmnevad hoopis oluliselt hiljem.
„Mõnikord tundub esmapilgul, et mõju ei ole või jääb see lühikeseks ja meid ei võta ei ussi- ega püssirohi, aga paljud mõjuaspektid meie ökosüsteemis ilmnevad hoopis oluliselt hiljem. Seetõttu arvan, et allapoole korrigeerimine kestab ikkagi päris mitu aastat,“ märkis ta.
2012. aastal asutatud Startup Wise Guysi partner ja investor Herty Tammo sõnab, et üleilmsed tehnoloogiahiiud hakkasid koondama juba ligi aasta tagasi, sest nägid turuolukorra muutumist. „Oleme sarnast mustrit näinud sel aastal Euroopas ja ka Eesti ettevõtted pole sellest pääsenud. Selgelt on see mõjutanud küpsema faasi ettevõtteid, kus n-ö odav raha on kergitanud ettevõtete väärtust ja selle fookuseks on olnud kasv,“ ütleb Tammo.
Kui Eesti idufirmades on piirdutud mõnekümne, harvemal juhul umbes saja töötaja koondamisega, siis üleilmsete tehnoloogiahiidude personalikorrektiivid küündivad kümnetesse tuhandetesse. Näiteks koondas Facebooki emafirma Meta eelmise aasta lõpus 11 000 inimest, Elon Musk vallandas pärast Twitteri ostu umbes 7500 töötajat ja Amazon 18 000 inimest. Google andis selle aasta alguses hundipassi 12 000 töötajale. Aasta jooksul on töötajaid koondanud teisedki.
„Investorite sentiment on muutunud ja kasvu fookus on asendunud või hakanud asenduma kasumiootusega. See omakorda tähendab, et küpsema faasi ettevõtetel on raske kaasata raha samadel tingimustel. Nad on sunnitud muutma ettevõtteid efektiivsemaks ja näitama uutele investoritele, et ettevõttel on võime muutuda kasumlikuks,“ ütleb Tammo. Jutt käib ennekõike firmadest, mis on kaasanud juba vähemalt kümme miljonit eurot.
Paljud Eesti küpsema faasi idufirmad suutsid raha kaasata enne, kui turg muutus, aga varsti on neil vaja uut raha kaasama hakata ja seetõttu näeme arvatavasti veel koondamisi, sõnab ta. Tammo lisab, et kindlasti olid 2000. aasta dot-com-mulli lõhkemine ja 2008. aasta ülemaailmne finantskriis palju hullemad kui turu praegune seis. Näiteks väga varase faasi ettevõtete jaoks on turg kõige vähem muutunud.
„Hea meeskond ja idee saab ka täna rahastatud. Ettevõtete väärtused on küll natukene alla tulnud, aga väga varajases faasis pole muutused nii suured olnud,“ kirjeldab investor. Seda kinnitab ka Change Venturesi ja Firstpicki poolteist nädalat tagasi avaldatud aruanne, milles käsitletakse selle aasta esimesel poolel Baltimaade idufirmadesse tehtud investeeringuid. Sealt tuleb selgelt esile, et investeeringud väga varase faasi idufirmadesse hoopis kasvavad.
Osa valdkondi täiesti puutumata
Kuigi Startup Estonia selle aasta esimese poole andmete kohaselt vähenes investeerimistehingute arv 22-ni, jäi silma üks positiivne trend. Nendest rahastustehingutest vähemalt kolmandik ehk üheksa olid seotud süvatehnoloogiaga.
Kui vaadata Euroopat laiemalt, siis eristuvad selgelt kogu pildist veel kaitsetööstus ja rohetehnoloogia.
Süvatehnoloogia idufirmade kasv oli selle aasta esimeses pooles ka kiireim. Startup Estonia andmebaasi kohaselt on praegu Eestis 128 iduettevõtet, mille tegevusala on süvatehnoloogia. Nende idufirmade käive oli esimesel poolaastal 79,1 miljonit eurot, olles suurenenud 34%, mis on Eesti idusektori keskmisest kaks korda kiirem kasv.
Nende esimesel poolaastal tehtud üheksa tehinguga kaasati kokku 30,5 miljonit eurot. Enim kaasasid raha rohetehnoloogia idufirma Efenco (12,3 miljonit eurot), taastuvenergia vallas tegutsev Roofit.Solar (6,45 miljonit eurot), logistikaidufirma Vok Bikes (3,8 miljonit eurot), elektromobiilsuse vallas tegutsev Elmo (2,6 miljonit eurot) ja kosmosevaldkonna idufirma Value.Space (2,1 miljonit eurot).
Herty Tammo ütleb, et kui vaadata Euroopat laiemalt, siis eristuvad selgelt kogu pildist veel kaitsetööstus ja rohetehnoloogia. „Esimene on tugevalt mõjutatud praegusest geopoliitilisest olukorrast ja seal sektoris tehakse aktiivselt investeeringuid. Võtame kasvõi näiteks meie enda Milremi. Rohesektor sõidab samas väga tugevalt kliimaeesmärkide pärituules. Riikide rahastus, muutuvad normid ja regulatsioonid, energiahindade tõus ning rohetehnoloogiatesse investeerivate fondide teke on juba tekitanud väga tugeva makromajandusliku tõmbe,“ selgitab ta.
Investori seisukohast on praegu suurepärane aeg rohevaldkonda investeerida. „Sektor kasvab väga kiiresti ja mitmed järgmise kümne aasta suuremad edulood tulevad tõenäoliselt just rohetehnoloogia sektorist. Samas on ettevõtete ootused rahakaasamise tingimustes vähenenud ja investorile soodsamad,“ märgib Tammo, kes aasta lõpus avab koos partneritega ainult rohetehnoloogiat rahastava uue riskikapitalifondi.
„Minu sektoris, kus mu kliendid on pangad – kel läheb tänu euribori tõusule väga hästi –, mõjutab turul toimuv sedagi, kuidas meil endil läheb,“ lisab Taavi Tamkivi, 2018. aastal loodud rahapesuvastase iduettevõtte Salv Technologies kaasasutaja ja tegevjuht. Endiste Skype’i ja Wise’i tähtsaimate töötajate asutatud Salv ise kaasas selle aasta alguses neli miljonit eurot, et laieneda ennekõike Inglismaal, aga ka Balti riikides ja Skandinaavias.
Ka Salv otsib pidevalt võimalusi, kuidas oma tegevust tõhustada. Selleks on hiljuti värvatud juhatusse mitu seni puudunud kompetentsiga inimest. „Tänu nendele inimestele olemegi oma efektiivsust kõvasti tõstnud – minu jaoks on see üllatavalt hästi töötanud,“ sõnab Tamkivi, tõdedes, et algusaastail panidki nad rohkem rõhku tiimi ehitamisele ja toote valideerimisele kui kasumlikkusele.
Hästi läheb ka nendel finantstehnoloogia ettevõtetel, kes on seotud raha paigutamisega klassikalistesse finantsinstrumentidesse, sest see on praegu väga populaarne. Mõnevõrra teistsugune on lugu krüptovallas, kus hästi läheb neil, kes teevad väga head tehnilist asja, kuid kehvemini neil, kes paari aasta taguse üleskiitmisega suure hurraaga kaasa läksid, märgib Tamkivi. See võib ka mõne Eesti ettevõtte käekäiku mõjutada.
Mõnele jääbki see kriis viimaseks
Siiski ei ole välistatud, et mõnele Eesti idusektori tuntud tegijale saab seekordne kriis saatuslikuks. „Paratamatult peavad mõned [uksed] kinni panema. Kui on raskem finantseeringuaeg, siis on neid mõnevõrra rohkem. Seda tunnet, et kolmandik end kinni paneks, meil ei ole, aga üksikud kindlasti lõpetavad tegevuse,“ on Allan Martinson veendunud.
Ta meenutab, et start-up’iks nimetatakse ettevõtet senikaua, kuni see on suutnud tõestada oma toote turule vastavust (ingl product-market fit). „Start-up’i ülesanne ongi see üles leida, seda kontrollida ja tõestada. Kui see ei õnnestu, siis tulebki uks kinni panna või suunda muuta,“ põhjendab Martinson. Sellest hoolimata on Eesti iduettevõtete elumus olnud läbi aja märkimisväärselt suurem kui mujal maailmas.
Üldpildis toimib idusektor edasi nii, nagu see on alati toiminud, arvab 2016. aastal loodud idufirmade börsi Funderbeam asutaja Kaidi Ruusalepp, kes kuulub samuti Asutajate Seltsi juhatusse. „Juhitakse rahavoogusid, korrigeeritakse turge ja tooteid. Kui on vaja, koondatakse, ja kui vaja, palgatakse inimesi juurde. Tihti on koondamised seotud näiteks turgude dünaamikaga ja koondatakse seal, kus turg ei arene, aga samal ajal palgatakse teisele turule juurde,“ kirjeldab ta.
Need, kes kasvavad väga kiiresti, suudavad ilusti raha kaasata.
Funderbeamil endal läheb praegu väga hästi: mais teatas iduinvesteeringuid ühendav platvorm 36 miljoni eurose investeeringu kaasamisest. Selle tulemusel ühines ettevõte investeerimisringi juhtinud Iiri fondi VentureWave’i tütarettevõttega Vestiver, et luua globaalne start-up-investeeringute haldamise ja järelturu platvorm. „Meie meeskond ja haare kasvavad,“ rõhutab Ruusalepp, kes nüüd juhib kogu gruppi. Ühtlasi avab see Funderbeamile ligipääsu USA investoritele.
Herty Tammo kinnitab, et nemad investeerivad ikka edasi. „Kindlasti on neid portfelli ettevõtteid, kes ei suuda raha kaasata ja peavad uksed sulgema, rohkem kui enne. Samas paljud tõmbavad kulusid koomale ja saavad kasumlikuks. Need, kes kasvavad väga kiiresti, suudavad ilusti raha kaasata. Seda isegi nii, et saavad valida, kellelt ja kui palju raha võtavad. Praegu on väga hea aeg investeerida ja see aastakäik on kindlasti väga tugevate tulemustega,“ lausub investor.
Taavi Tamkivi on aga veendunud, et see kriis kellelegi saatuslikuks ei saa. „Need, kes on viimastel nädalatel ja kuudel koondamistega silma hakanud, on ikkagi nii Eestis kui ka oma valdkonnas maailmas lipulaevad. Nad on siiani suutnud oma tegevust efektiivselt ja targalt korralda. Kui nad mingitel ajavahemikel peavad rohkem koomale tõmbama, siis pigem näitab see seda, et nad on õigel teel ja suudavad raskel ajal kiirelt otsuseid teha,“ sõnab Tamkivi.
Vaidlusi varasemast palju rohkem
Olukorras, kus raha hind on tõusnud ja investorid seda enam nii naljalt ei jaga, on tekkinud ka üksjagu vaidlusi nii idufirmade asutajate vahel kui ka nende ja investorite vahel. Sellist olukorda kui viimasel aastal polegi varem olnud, märgivad advokaadibüroo Rask advokaadid Timo Kullerkupp ja Karl Erik Esko, kes on viimased kümme aastat just tehnoloogiaettevõtteid nõustanud. Timo Kullerkupp on selle aja jooksul nõustanud sadat firmat.
„Tihti on põhjuseks, et algsed kokkulepped on jäänud lõpuni läbi rääkimata. Sellele lisandub tänane olukord, kus raha kaasata on raske, pinged on suured, kuid inimesed tahavad oma elustandardit hoida ja otsivad võimalusi, kuidas efektiivselt toimetada. Ütleme nii, et see iduettevõtete vahepealne dieediolukord ei sobi kõigile ja see tekitab pingeid juhtide vahel,“ räägib Kullerkupp.
Karl Erik Esko märgib, et praegune olukord on meie iduettevõtetele viimase kümne aasta suurim proovilepanek. „Seni on siin olnud pidev kasvuperiood ja – mis on iduettevõtete puhul tavaline – jõutakse palju rohkem, kui vormistada kokkuleppeid paberil ja fikseerida, milles on esialgu kokku lepitud. Kirjalike kokkulepete puudumine loob hea pinnase vaidlusteks, kuhu lõpuks on vaja kaasata ka juriste. Nende praktika on näidanud, et kirjalikult fikseeritud asutajalepingud on puudu pea pooltes idufirmades,“ sõnab Esko.
Allan Martinson Asutajate Seltsist ütleb, et tema pole otseselt ühtestki sellisest vaidlusest kuulnud. „Kui räägime investorilepingutest, siis seal on kindlad põhjad ees – nii globaalselt kui ka Eestis. Tavaliselt, kui on ettevõtte väärtus paigas, siis see on paigas. Investor võib juhatuse kaudu nõuda kulude kokkuhoidu olenevalt sellest, mis ta õigused on, aga valdavalt juhivad firmasid asutajad ja tegevjuht. Investor võib mõju avaldada, aga ta ei saa otseselt öelda, et koondage või ärge koondage,“ selgitab ta.
Martinsoni arvamuse järgi saab enamik start-up’e aru, et kui nad efektiivsusele ei mõtle, siis neil pikka pidu ei ole. „Asutaja elujärg ei ole kunagi liiga hea. Asutaja peab hullult tööd tegema – firmat asutama ja uut raha kaasama – ja see on üsna intensiivne tegevus. Ma ei tea ühtegi asutajat, kes oleks kohutavalt heal elujärjel, tavaliselt on see väga stressirohke töö. Ühel hetkel, kui sa oled väga edukas ja firma maha müüd, saad sa ehk kergemalt hingata,“ märgib Martinson. Selge on aga see, et praeguses olukorras on investoritel läbirääkimistel suurem jõuõlg kui varem.


Kert Kingolt võeti saadikupuutumatusRiigikogu otsustas eile võtta Kert Kingolt (EKRE) saadikupuutumatuse, et tema kohta algatatud kriminaalmenetlus saaks kohtus jätkuda. Kingole esitati mullu augustis riigikogu kuluhüvitistega seotult kelmusekahtlustus. Kahtlustuse kohaselt lasi Kingo tasuda enda kuluhüvitistest kolme inimese õigusabiarveid kokku ligi 10 000 euro eest.Delfi


Aadrilaskmine idusektoris. Eesti idufirmad on silmitsi viimase kümne aasta suurima kriisigaHulk küpsemasse faasi jõudnud idufirmasid peab püksirihma pingutama ja mõni on viimase aasta jooksul koondanud juba mitu korda.Alles poolteist aastat tagasi teatas 2018. aastal loodud ja mitu Eesti tippjuhti palganud idufirma Eurora Solutions 40 miljoni dollari kaasamisest. Seda nimetati Eesti läbi aegade üheks suuremaks A-seeria rahakaasamiseks. Taevas maksu- ja tollitehnoloogiaplatvormi kohal paistis pilvitu ning ettevõttele ennustati kõrget lendu.Eelmisel nädalal andis ettevõte teada, et koondab üle poole töötajatest, neist 80 Eestis. Augusti algusest on Euroral ka ligi 721 300-eurone maksuvõlg, millest vähem pool on ajatatud. „Koondamiste eesmärk on ettevõttele täpsema fookuse seadmine ja kulubaasi vähendamine, et järgmisel aastal kasumisse jõuda,“ põhjendas koondamisotsust Eurora juhatuse liige Kaie Hansson.Peale Eesti töötajate koondab ettevõte müügitiimid ka USA-s ja Suurbritannias, et väiksemas koosseisus keskenduda tootearendusele ning müügile Aasias ja Ladina-Ameerikas. Tegu on siiski ettevõttega, mis suudab juba ise käivet genereerida - 2021. aastal teeniti 5 miljonit eurot, kuid 2022. aastal juba 20 miljonit eurot.Koondanud mitu tuntud nimeEurora pole aga ainus kiirelt kasvav Eesti päritolu idufirma, mis on pidanud hiljuti karme otsuseid langetama. Septembri alguses andis 24 töötaja koondamisest teada üksikettevõtjatele ärihaldusteenuseid pakkuv Xolo, augusti lõpus teatas 101 töötaja koondamisest isikutuvastustehnoloogiat arendav Veriff, kel see oli tänavu juba teine koondamine, ja nädal varem teatas krüptoplatvorm Change, et vähendab töötajaskonda 23 inimese võrra.Neilgi oli see juba teine koondamine viimase aasta jooksul.Jaheneva majanduse tingimustes on personali kärpinud veel tarkvara testimisele pühendunud Testlio, kes koondas suve hakul 13 töötajat umbes 260-st.On neidki idusektori ettevõtteid, mis on palju suurematesse raskustesse sattunud, tegutsedes nüüdseks sõna otseses mõttes ellujäämise piiril. Näiteks teatas 2014. aasta lõpust tegutsev kergete elektrijalgrataste tootja Ampler Bikes tänavu mai lõpus, et ettevõte läheb saneerimisele ja 13 töötajat koondatakse. Põhjuseks toodi, et 2023. aastal on elektrijalgrataste vastu huvi jahenenud, mistõttu jäid rattad lattu seisma ja ettevõttel tekkis probleeme rahavoogudega.Üks kiiresti kasvanud ettevõte, millel 2021. aasta keskel õnnestus kaasata 7,9 miljonit dollarit ja 2023. aasta alguses kasvuraha Jaapani riskikapitalifondilt Mistletoe, on 2019. aasta lõpus asutatud rohetehnoloogia idufirma Single. Earth. Ettevõtte mõte on aidata säilitada metsi nende abil seotud CO2 kvootide müügi kaudu. Tänavu kevadeks oli Single.Earth suurtes rahalistes raskustes. Kui 2022. aasta esimeses kvartalis töötas ettevõttes 53 inimest, siis selle aasta teiseks kvartaliks oli nende arv vähenenud seitsmeni.Samas kinnitas Single.Earthi kaasasutaja Andrus Aaslaid mai lõpus, et pankrot neid enam ei ähvarda ja ettevõtte olukord on stabiliseerunud. Tema sõnul oli nende probleemide põhjus asjaolu, et nad ei olnud valmis selleks, et investorite huvi kasvuettevõtetesse investeerida nii palju väheneb. Nüüd ootavad nad, kuni turg on nende toote jaoks küps, et siis uue hooga kasvama hakata. Ettevõttel on selle aasta veebruarist ka 43 124-eurone maksuvõlg.Palju on tänavu rabelenud ka pakiautomaatide tootjast Cleveronist välja kasvanud mehitamata sõidukite tootja Clevon, mis jõudis 2022. aastal ka alternatiivbörsile First North. Sealt oli ettevõte sunnitud juba selle aasta alguses lahkuma, sest vajas ellujäämiseks riskikapitalisüsti. Kuigi Clevoni edasi arendamiseks vajalik riskikapital suudeti kaasata, ei ole seni leitud raha hulga väikeaktsionäride osaluse väljaostmiseks.Praegu ongi raskem raha kaasataHoolimata sellest, et viimased kolm näidet maalivad idusektoris toimuvast üsna nukra pildi, kinnitab Asutajate Seltsi juhatuse liige ja selle aasta kevadeni Xolot juhtinud Allan Martinson, et Eesti idufirmade tervis on üldiselt hea ja nii mõneski aspektis läheb idusektoril Eestis paremini kui mujal maailmas.„Praegu on raskem aeg seetõttu, et investorid valasid kaks aastat tagasi kapaga raha, teinekord küsimusi esitamata - globaalselt, mitte ainult Eestis -, ja nüüd on teine aeg. Kui finantstööstus käib tsükliliselt, siis start-up-tööstus käib stabiilsemalt. Peab arvestama pooleteise-kahe aastaga, enne kui ta jõuab normaalsuseni,“ arvab ta.Kui vaadata, mis seis on Eesti idufirmadel praegu kapitaliseeritusega, siis kolmandik on kindlalt jalul ja kasumlikud ning neil on mitmeks aastaks raha olemas. Teisel kolmandikul jagub raha kuueks kuni 24 kuuks ning kolmas kolmandik on see, kel jätkub raha alla kuueks kuuks ja kes seda aktiivselt juurde otsivad. „See on parem kui tavaliselt, sest eelmistel aastatel kaasati kõvasti raha,“ sõnab Martinson. Tavaliselt on aktiivselt raha otsivaid ettevõtteid Eesti idufirmade seas rohkem.Fakt on aga see, et idufirmade rahakaasamine on tänavu märkimisväärselt vähenenud. Kui võrrelda selle aasta esimest kaheksat kuud mulluse sama ajavahemikuga, siis vahe on kümnekordne: 1,1 miljardit 120 miljoni vastu. Küll aga ei tohi unustada, et mullune oligi Eesti iduettevõtetele erakordselt hea aasta, ületades Euroopa keskmist inimese kohta kümme korda. „Selle eelmise aasta sees üle poole oli ka Bolt, kes kaasas 600 miljonit,“ märgib Martinson.Asutajate Selts korraldas suve jooksul umbes tuhande idufirma seas uuringu, mille kohaselt plaanib töötajaid koondada vaid 4% iduettevõtteid. 7% vastanuid ei välista, et peavad oma tegevuse lõpetama. „Koondatakse ikkagi absoluutselt viimasel võimalusel - talendist naljalt ei loobuta, see tööjõud on siin nii napp, mistõttu hoitakse inimestest viimase hetkeni kinni,“ põhjendab Martinson.Üldiselt sektor kasvab, mitte ei kiratse, rõhutab ta. „Kui võtta esimesed kaks kvartalit, siis maksuameti andmete baasil on see tööstusharu aasta-aastalt kasvanud umbes 20%,“ märgib Martinson.Koondavad ka mõjukadEesti ühe suurema riskikapitalifondi Karma Ventures asutaja Margus Uudam ütles aasta alguses, et suurimat mõju siinsetele idufirmadele võib näha just 2023. ja 2024. aastal, sest senine kasv pole olnud tervislik. „Mõnikord tundub esmapilgul, et mõju ei ole või jääb see lühikeseks ja meid ei võta ei ussi- ega püssirohi, aga paljud mõjuaspektid meie ökosüsteemis ilmnevad hoopis oluliselt hiljem. Seetõttu arvan, et allapoole korrigeerimine kestab ikkagi päris mitu aastat,“ märkis ta.2012. aastal asutatud Startup Wise Guysi partner ja investor Herty Tammo sõnab, et üleilmsed tehnoloogiahiiud hakkasid koondama juba ligi aasta tagasi, sest nägid turuolukorra muutumist. „Oleme sarnast mustrit näinud sel aastal Euroopas ja ka Eesti ettevõtted pole sellest pääsenud. Selgelt on see mõjutanud küpsema faasi ettevõtteid, kus n-ö odav raha on kergitanud ettevõtete väärtust ja selle fookuseks on olnud kasv,“ ütleb Tammo.„Investorite sentiment on muutunud ja kasvu fookus on asendunud või hakanud asenduma kasumiootusega. See omakorda tähendab, et küpsema faasi ettevõtetel on raske kaasata raha samadel tingimustel. Nad on sunnitud muutma ettevõtteid efektiivsemaks ja näitama uutele investoritele, et ettevõttel on võime muutuda kasumlikuks,“ ütleb Tammo.Paljud Eesti küpsema faasi idufirmad suutsid raha kaasata enne, kui turg muutus, aga varsti on neil vaja uut raha kaasama hakata ja seetõttu näeme arvatavasti veel koondamisi, sõnab ta.Osa valdkondi täiesti puutumataKuigi Startup Estonia selle aasta esimese poole andmete kohaselt vähenes investeerimistehingute arv 22-ni, jäi silma üks positiivne trend. Nendest rahastustehingutest vähemalt kolmandik ehk üheksa olid seotud süvatehnoloogiaga.Süvatehnoloogia idufirmade kasv oli selle aasta esimeses pooles ka kiireim. Startup Estonia andmebaasi kohaselt on praegu Eestis 128 iduettevõtet, mille tegevusala on süvatehnoloogia. Nende idufirmade käive oli esimesel poolaastal 79,1 miljonit eurot, olles suurenenud 34%, mis on Eesti idusektori keskmisest kaks korda kiirem kasv. Nende esimesel poolaastal tehtud üheksa tehinguga kaasati kokku 30,5 miljonit eurot.Herty Tammo ütleb, et kui vaadata Euroopat laiemalt, siis eristuvad selgelt kogu pildist veel kaitsetööstus ja rohetehnoloogia. „Esimene on tugevalt mõjutatud praegusest geopoliitilisest olukorrast ja seal sektoris tehakse aktiivselt investeeringuid. Võtame kasvõi näiteks meie enda Milremi. Rohesektor sõidab samas väga tugevalt kliimaeesmärkide pärituules. Riikide rahastus, muutuvad normid ja regulatsioonid, energiahindade tõus ning rohetehnoloogiatesse investeerivate fondide teke on juba tekitanud väga tugeva makromajandusliku tõmbe,“ selgitab ta.„Minu sektoris, kus mu kliendid on pangad - kel läheb tänu euribori tõusule väga hästi -, mõjutab turul toimuv sedagi, kuidas meil endil läheb,“ lisab Taavi Tamkivi, 2018. aastal loodud rahapesuvastase iduettevõtte Salv Technologies kaasasutaja ja tegevjuht.Endiste Skype'i ja Wise'i tähtsaimate töötajate asutatud Salv ise kaasas selle aasta alguses neli miljonit eurot, et laieneda ennekõike Inglismaal, aga ka Balti riikides ja Skandinaavias.Hästi läheb ka nendel finantstehnoloogia ettevõtetel, kes on seotud raha paigutamisega klassikalistesse finantsinstrumentidesse, sest see on praegu väga populaarne.Mõnevõrra teistsugune on lugu krüptovallas, kus hästi läheb neil, kes teevad väga head tehnilist asja, kuid kehvemini neil, kes paari aasta taguse üleskiitmisega suure hurraaga kaasa läksid, märgib Tamkivi. See võib ka mõne Eesti ettevõtte käekäiku mõjutada.Mõnele jääbki see kriis viimaseksSiiski ei ole välistatud, et mõnele Eesti idusektori tuntud tegijale saab seekordne kriis saatuslikuks. „Paratamatult peavad mõned [uksed] kinni panema. Kui on raskem finantseeringuaeg, siis on neid mõnevõrra rohkem. Seda tunnet, et kolmandik end kinni paneks, meil ei ole, aga üksikud kindlasti lõpetavad tegevuse,“ on Allan Martinson veendunud.Ta meenutab, et start-up'iks nimetatakse ettevõtet senikaua, kuni see on suutnud tõestada oma toote turule vastavust (ingl product-market fit). „Start-up'i ülesanne ongi see üles leida, seda kontrollida ja tõestada. Kui see ei õnnestu, siis tulebki uks kinni panna või suunda muuta,“ põhjendab Martinson. Sellest hoolimata on Eesti iduettevõtete elumus olnud läbi aja märkimisväärselt suurem kui mujal maailmas.Üldpildis toimib idusektor edasi nii, nagu see on alati toiminud, arvab 2016. aastal loodud idufirmade börsi Funderbeam asutaja Kaidi Ruusalepp. „Juhitakse rahavoogusid, korrigeeritakse turge ja tooteid. Kui on vaja, koondatakse, ja kui vaja, palgatakse inimesi juurde. Tihti on koondamised seotud näiteks turgude dünaamikaga ja koondatakse seal, kus turg ei arene, aga samal ajal palgatakse teisele turule juurde,“ kirjeldab ta.Herty Tammo kinnitab, et nemad investeerivad ikka edasi. „Kindlasti on neid portfelli ettevõtteid, kes ei suuda raha kaasata ja peavad uksed sulgema, rohkem kui enne. Samas paljud tõmbavad kulusid koomale ja saavad kasumlikuks. Need, kes kasvavad väga kiiresti, suudavad ilusti raha kaasata. Seda isegi nii, et saavad valida, kellelt ja kui palju raha võtavad. Praegu on väga hea aeg investeerida ja see aastakäik on kindlasti väga tugevate tulemustega,“ lausub investor.Taavi Tamkivi on aga veendunud, et see kriis kellelegi saatuslikuks ei saa. „Need, kes on viimastel nädalatel ja kuudel koondamistega silma hakanud, on ikkagi nii Eestis kui ka oma valdkonnas maailmas lipulaevad. Nad on siiani suutnud oma tegevust efektiivselt ja targalt korralda. Kui nad mingitel ajavahemikel peavad rohkem koomale tõmbama, siis pigem näitab see seda, et nad on õigel teel ja suudavad raskel ajal kiirelt otsuseid teha,“ sõnab Tamkivi. PROOVILEPANEKVaidlusi varasemast palju rohkemViimased kümme aastat tehnoloogiasektori ettevõtteid nõustanud advokaatide sõnul on tänavu tulnud neile ka palju idufirmadega seotud vaidlusi, mille põhjus on kirjalike kokkulepete puudumine.Olukorras, kus raha hind on tõusnud ja investorid seda enam nii naljalt ei jaga, on tekkinud ka üksjagu vaidlusi nii idufirmade asutajate vahel kui ka nende ja investorite vahel. Sellist olukorda kui viimasel aastal polegi varem olnud, märgivad advokaadibüroo Rask advokaadid Timo Kullerkupp ja Karl Erik Esko, kes on viimased kümme aastat just tehnoloogiaettevõtteid nõustanud. Timo Kullerkupp on selle aja jooksul nõustanud sadat firmat.„Tihti on põhjuseks, et algsed kokkulepped on jäänud lõpuni läbi rääkimata. Sellele lisandub tänane olukord, kus raha kaasata on raske, pinged on suured, kuid inimesed tahavad oma elustandardit hoida ja otsivad võimalusi, kuidas efektiivselt toimetada. Ütleme nii, et see iduettevõtete vahepealne dieediolukord ei sobi kõigile ja see tekitab pingeid juhtide vahel,“ räägib Kullerkupp.Karl Erik Esko märgib, et praegune olukord on meie iduettevõtetele viimase kümne aasta suurim proovilepanek. „Seni on siin olnud pidev kasvuperiood ja - mis on iduettevõtete puhul tavaline - jõutakse palju rohkem, kui vormistada kokkuleppeid paberil ja fikseerida, milles on esialgu kokku lepitud. Kirjalike kokkulepete puudumine loob hea pinnase vaidlusteks, kuhu lõpuks on vaja kaasata ka juriste. Nende praktika on näidanud, et kirjalikult fikseeritud asutajalepingud on puudu pea pooltes idufirmades,“ sõnab Esko.Allan Martinson Asutajate Seltsist ütleb, et tema pole otseselt ühestki sellisest vaidlusest kuulnud. „Kui räägime investorilepingutest, siis seal on kindlad põhjad ees - nii globaalselt kui ka Eestis. Tavaliselt, kui on ettevõtte väärtus paigas, siis see on paigas. Investor võib juhatuse kaudu nõuda kulude kokkuhoidu olenevalt sellest, mis ta õigused on, aga valdavalt juhivad firmasid asutajad ja tegevjuht. Investor võib mõju avaldada, aga ta ei saa otseselt öelda, et koondage või ärge koondage,“ selgitab ta.KÄRPIMINESel aastal koondamisest teavitanud info- ja sidevaldkonna ettevõtted■ Caretime OÜ teatas 24. juulil kavatsusest koondada 9 töötajat. ■ Change Capital OÜ teatas 15. augustil 16 töötaja koondamisest. ■ Cloudmore OÜ teatas 25. aprillil kavatsusest koondada 16 töötajat. ■ Eurora Solutions OÜ teatas 7. septembril 80 töötaja koondamisest.■ Solar Labs OÜ teatas 12. jaanuaril 5 töötaja koondamisest.Veriff OÜ teatas 9. veebruaril kavatsusest koondada 42 töötajat ja 22. augustil 55 töötaja koondamisest.■ VisionCraft OÜ teatas 24. juulil 22 töötaja koondamisest.Tuleb aga arvestada, et osa Eestis tegutsevaid iduettevõtteid on registreeritud väljaspool Eestit.Allikas: Eesti töötukassa"Kaie HanssonKoondamiste eesmärk on ettevõttele täpsema fookuse seadmine ja kulubaasi vähendamine.""Margus UudamPaljud mõjuaspektid meie ökosüsteemis ilmnevad hoopis oluliselt hiljem.""Herty TammoKui vaadata Euroopat laiemalt, siis eristuvad selgelt kogu pildist veel kaitsetööstus ja rohetehnoloogia."Merit Valdsalu ja Andrus Aaslaiu asutatud Single.Earth seisis silmitsi pankrotiga.Allan Martinson kinnitab, et koondamine on ikkagi viimane võimalus.Taavi Tamkivi tõdeb, et krüptovaldkonnast leiab näiteid mõlema äärmuse kohta.2022. aasta septembris avas Eurora Tartus innovatsiooni- ja arenduskeskuse. Tänavu septembri alguses teavitas ettevõte, et koondab üle maailma 111 inimest, alles jääb 93 töötajat.Herty Tammo sõnul on küpsemate ettevõtete praegune eesmärk efektiivsemaks muutuda.Advokaadibüroo Rask advokaadid Karl Erik Esko (vasakul) ja Timo Kullerkupp on viimased kümme aastat pühendanud just tehnoloogiaettevõtete nõustamisele.Siiri Liiva


BNS-i esmaspäeva tähtsamate uudiste kokkuvõteTALLINN, 19. september, BNS – BNS-i esmaspäeva tähtsamate uudiste kokkuvõte.
- President Alar Karis tõstatas New Yorgis kohtumisel ÜRO peasekretäri António Guterresega Venemaa agressioonist tingitud teemad, eelkõige Ukraina viljaekspordiga seonduva, märkides, et Ukraina viljaeksporti blokeeriv Venemaa käitub Mustal merel nagu piraat.
 - Teetööd ja kaitseväe õppus lisavad teisipäeval uusi liikluspiiranguid, millega transpordiamet soovitab sõiduaja planeerimisel arvestada.
- Terviseminister Riina Sikkut vastas esmaspäeval riigikogu liikmete Andre Hanimägi, Jaanus Karilaiu, Jaak Aabi ja Maria Jufereva-Skuratovski arupärimisele psühholoogide puuduse kohta, tõdedes, et vaimse tervise spetsialistidest on puudus.
- Esmaspäeva pärastlõunal juhtus liiklusõnnetus Tapa linna külje all Imastu külas, kui Eestis baseeruvate Briti liitlassõdurite raskeveok sõitis koos haagisel olnud jalaväesoomukiga Warrior teelt välja päevalillepõllule ja vajus külili, kirjutas Virumaa Teataja.
– Riigikogu võttis esmaspäeval õiguskantsler Ülle Madise ettepanekul riigikogu liikmelt Kert Kingolt saadikupuutumatuse.
 - Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees märkis esmaspäeval riigikogus erakonnakaaslaselt Kert Kingolt saadikupuutumatuse võtmise arutelul, et õiguskantsler Ülle Madise on poliitroima osaline.
- Keskkonnaagentuuri ilmaprognoosi järgi püsib lähipäevil suvesoojus ning nädala lõpus tuleb kuni 24 kraadi sooja.
 - Esmaspäeval algas Kaitseliidu Lõuna maakaitseringkonnas Viljandimaal õppuse Ussisõnad järgmine etapp, mille käigus formeeritakse üksuste reakoosseis, värskendatakse võitlejate sõjalisi baasteadmisi ja liigutakse oma väljaõppealadele.
 – Regionaalminister Madis Kallase hinnangul on mõistlik pidada arutelu võimaluse üle kehtestada pankadele erakorraline maks ning need rahad suunata ühekordsetesse investeeringutesse.
 – Riigikogu väliskomisjon leidis esmaspäeval Ukraina parlamendi väliskomisjoni liikmetega peetud videokohtumisel, et Ukrainat oleks vaja senisest enam toetada.
 - Ilmateenistuse prognoosi järgi tuleb teisipäeval kuni 23 kraadi sooja ning päeva teisel poolel läheb sajuseks.
 – Medisoft AS arendatud Perearst3 tarkavaras ilmnenud vea tõttu tekkis tervise infosüsteemis ligi 700 vigast haiguslugu ja patsientide haiguslugude kokkuvõttes olev info võib olla segunenud teise inimese kohta käiva infoga.
 – Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta kutsus Madridis Hispaanias rahvusparlamentide Euroopa Liidu asjade komisjonide (COSAC) esimeeste kohtumisel riike üles Ukrainat rohkem aitama ja sanktsioone Venemaale tugevdama.
 - Möödunud nädala lõpus pöördus politseisse mees, keda veebikelmid olid tüssanud vähemalt 8000 euroga.
 - Valgas pühapäeval politseile vahele jäänud illegaalid olid pärit Afganistanist, Kamerunist, Indias, Iraanist, Iraagist ja Malilt.
– Rühm Valgas kinni peetud immigrante lahkus omavoliliselt Läti Mucenieki asüülitaotlejate keskusest, ütles Läti piirivalveameti kõneisik Kristine Petersone.
– Rektorite nõukogu hinnangul oleks ülikoolide rahastamiseks sõlmitud halduslepingust mitte kinnipidamine riigi poolt lubamatu ja nõukogu tuletab valitsusele meelde, et ülikoolide tegevustoetuse planeeritud kasv ei ole kõrghariduse eelisarendamine, vaid paljude aastatega tekkinud mahajäämuse likvideerimine.
– Riigi Tugiteenuste Keskuse (RTK) hallatav struktuuritoetuste e-keskkond ei pidanud suurele väikeelamute kütteseadmete uuendamise toetuse taotlejate huvile vastu ning veidi pärast taotlusvooru avanemist kell 9 jooksis süsteem kokku.
- Harjumaal eksisid möödunud nädala lõpus metsa kaks inimest, kellest üks kukkus kokku ja suri.
– Kliimaministeeriumi eestvedamisel läbi viidud analüüsi järgi oleks Eesti võimaliku tuumajaama ühe reaktori aastane kasutatud kütuse kogus tõenäoliselt 12 tonni, ent arvestades tuumaelektrijaama elueaks 60 aastat, tekiks selle aja jooksul kasutatud kütust ühe reaktori kohta kokku 720 tonni, mis oma mõõtmetelt on võrreldav umbes kolme merekonteineriga.
- President Alar Karis keskendub esmaspäevast neljapäevani ÜRO Peaassamblee 78. istungijärgu kõrgetasemelisel avanädalal New Yorgis Julgeolekunõukogu reformivajadusele, Ukraina toetamisele ja globaalsetele partneritele
– Välisminister Margus Tsahkna osaleb kuni reedeni New Yorgis aset leidval ÜRO Peaassamblee istungjärgu avanädalal, mille raames toimuib esmaspäeval Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel.
 – Baltimaade õhuturbemissioonis osalevad NATO hävitajad saatsid eelmisel nädalal kaheksal korral Läänemere kohal rahvusvahelises õhuruumis lennanud Vene lennukeid, teatas esmaspäeval Leedu kaitseministeerium.
- Eesti ja Läti otsus osta Saksa keskmaa õhutõrjesüsteeme ei mõjuta Leedu otsust Norras valmistatud NASAMS-i kasuks, ütles Leedu kaitseminister Arvydas Anušauskas.
- Umbes 3600 alaliselt Lätis elavat Vene kodanikku saab sel nädalal kirja, et neil tuleb 90 päeva jooksul riigist lahkuda, teatas telekanalil TV3 uudistesaade Neka Personiga  pühapäeval.
– Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi saabus esmaspäeval New Yorki enne oma kõnet ÜRO Peaassambleel ja kohtumist president Joe Bideniga.
 – Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ja Brasiilia riigipea Luiz Inácio Lula da Silva kohtuvad kolmapäeval New Yorgis, teatas Brasiilia presidendikantselei.
– Ukraina teatas esmaspäeval, et tema väed murdsid läbi Vene kaitseliinist Bahmuti linna lähedal. "Bahmuti piirkonnas käivad ägedad lahingud. Meie sõdurite eduka tegevuse tulemusel murti vaenlase kaitseliin," ütles Ukraina maavägede komandör Oleksandr Sõrskõi.
– Ukraina väed vabastasid eelmisel nädalal riigi lõuna- ja idaosas kokku seitse ruutkilomeetrit, ütles esmaspäeval asekaitseminister Hanna Maljar.
 - Ukraina presidendikantselei ülema nõunik Mõhhailo Podoljak hoiatas pühapäeval taas sõjaväest kõrvalehoidjaid tagajärgede eest, vahendas uudisteagentuur UNIAN.
– Hiina välisminister Wang Yi külastab 18.-21. septembrini Venemaad julgeolekuläbirääkimiste eesmärgil, teatas esmaspäeval  välisministeerium.
 – Kanada saatis esmaspäeval riigist välja India diplomaadi, kellel arvatakse olevat seos sikhide juhi mõrvaga, teatas Kanada välisminister Melanie Joly.
 – Kanada uurib usaldusväärset informatsiooni, et India agendid võisid olla seotud eksiilis viibinud sikhide templi juhi ja iseseisva sikhi riigi loomise eest võidelnud Hardeep Singh Nijjari mõrvaga, teatas esmaspäeval peaminister Justin Trudeau.
 – Saksamaa annab Ukrainale Venemaa vastu võitlemiseks veel 400 miljoni euro väärtuses (428 miljonit dollarit) relvi ja abi, teatas Berliin esmaspäeval.
 – Kiiev teatas esmaspäeval, et on esitanud Maailma Kaubandusorganisatsioonile (WTO) hagi oma kolme EL-i naabri, Poola, Slovakkia ja Ungari vastu, seoses nende kehtestatud keeluga Ukraina teravilja impordile.
 – President Joe Biden lubas laupäeval, et hoolimata viie ameeriklase vabastamiseni Iraanis viinud vahetustehingust, paneb USA Teherani ränka hinda maksma.
– Üks viiest esmaspäeval Iraanist välja lennutatud USA kodanikust kiitis president Joe Bidenit võimalike poliitiliste tagasilöökide eiramise ja tema vabastamiseni viinud vahetustehingu sooritamise eest.
 – USA kinnitas esmaspäeval vangide vahetust Iraaniga ja teatas, et president Joe Biden andis armu viiele vangistatud või kohut ootavale Iraani kodanikule.
 – Katari lennuk viie vabastatud USA kodanikuga lahkus esmaspäeval vangide vahetuse osana Iraanist, teatasid ametiisikud.
 – Ukraina tagandas esmaspäeval kuus asekaitseministrit, kahe nädala eest vallandati korruptsiooniskandaali tõttu kaitseminister Oleksi Reznikov.
– Hoolimata Etioopia põhjaosas saavutatud rahuleppest jätkuvad tõsised rikkumised, konflikt võib laieneda üle kogu riigi ja seada ohtu regionaalse stabiilsuse, hoiatasid esmaspäeval ÜRO inimõiguseksperdid.
 – Kuue miljardi dollari väärtuses Iraani külmutatud varasid kanti esmaspäeval USA-Iraani vangide vahetuse kokkuleppe osana Katari pangakontodele, ütles olukorraga kursis olev allikas.
– Taiwan tuvastas ööpäeva jooksul saare ümbruses 103 Hiina sõjalennukit, millest enamik ületas Taiwani väina keskjoone, teatasid Taipei võimuesindajad.
 - Ühendriikide endine president Donald Trump keeldus täpsustamast, kuidas ta täpselt kavatseb valimiste võidu korral Ukraina sõja lõpetada, kuid rääkis usutluses meediakanalile NBC niiöelda õiglasest kokkuleppest, vahendas esmaspäeval uudisteagentuur UNIAN.
Baltic News Service


Tagaotsitavate arv vähenes üheniAasta alguses kirjutas Järva Teataja, et Järvamaal oli tagaotsitavaid viis, kellest kaks peaksid olema Eestis alaliselt elavad inimesed.Siimul-Joonast otsiti taga alates eelmise aasta 9. novembrist. Mees hoidis kõrvale kriminaalmenetlusest (väljapressimine). Ardi Sulu otsitakse taga alates 2013. aasta 7. oktoobrist. Sulu hoidub karistuse kandmisest (vägivald võimuesindaja vastu). «Tema kohta on teada, et ta viibib Hispaanias, kuid paraku ei ole õnnestunud teda siiani tabada,» täpsustas toona Kesk-Eesti politseijaoskonna tagaotsimise koordinaator Meelis Maaslepp.Peale selle on Järvamaal tagaotsitavate hulgas kolm välisriigi kodanikku, kes on Eestist lahkunud ja hoiduvad kriminaalmenetlusest. Neist kaks juhtisid autot joobes peaga ja üks pani toime kehalise väärkohtlemise.Nüüd on Järvamaal tagaotsitav üksnes Ardi Sulu. Siimul-Joonase tabasid politseinikud selle aasta augustis.Kõik Eestis tagaotsitavaks kuulutatud on kirjas politsei kodulehel www.politsei.ee/et/tagaotsitavad-inimesed. Kellel on nende asukoha kohta teavet, võiksid sellest teada anda telefonil 112 või aadressil ppa@politsei.ee. (JT)


Türgist liigub Venemaale seade laskemoona tootmiseksKIIEV, 19. september, BNS - Ukraina kutsub Saksamaad ja ettevõtet Spinner üles lõpetama laskemoona tootmiseks kasutatava kalli varustuse saatmist Venemaale, vahendas uudisteagentuur UNIAN teisipäeval meediakanali Bloombergi uudist.
Bloomberg kirjutab, et tal on juurdepääs Ukraina riikliku korruptsiooniennetuse agentuuri kirjale, kus seisab, et Türgist pärit Spinner Werkzeugmaschinenfabrik GmbH toodetud laskmoona tootmise seade peaks Venemaa tehasesse jõudma septembri lõpus.
Masinat on vaja mürskude tootmiseks, mida Vene sissetungijad Ukrainas kasutavad.
"Kui seade Venemaale jõuab, siis ei saa me enam midagi teha, et takistada selle kasutamist Venemaa poolt sõjalistel eesmärkidel," seisis kirjas.
Märgitakse, et masin laaditi veoautole Türgis 30. augustil. Seejärel transporditi see praamiga Musta mere kirderannikul asuvasse sadamasse ja sealt läheb see Serovi mehaanikatehasesse
Baltic News Service


Kaja Kallas: rohkem ma dokumente ei esitaKorruptsioonivastane erikomisjon küsis Kaja Kallaselt näha teist laenulepingut, millega ta laenas tänavu juulis oma abikaasale Arvo Hallikule lisaks 20 000 eurot. Kallas vastas, et ta seda ei jaga, kuna eelmine leping oli konfidentsiaalne ja komisjon kuritarvitas tema usaldust.OHTULEHT.EE


Meie linnapea! Tagandatud Katri Raiki toetasid sajad narvalasedAMETIST PRII: ühte koondunud keskerakondlased peavad piirilinnale uue juhi leidma„Kahe aasta jooksul olen ma kogenud reetmist ja paljut, mida ma ei arvanud tulevat, aga see tegi mind kui inimest ja poliitikut ainult tugevamaks,“ ütles Narva linnapea Katri Raik paar minutit enne seda, kui volikogu talle umbusaldust avaldas.Narva linnavolikogu kogunes tõeliselt erakorraliselt - laupäeva hommikul kell kümme. Ainsa päevakorrapunktina oli kavas avaldada umbusaldust linnapea Katri Raikile. Asja taga seisid pärast eelmisi kohalikke valimisi mitme nimekirja ja fraktsiooni vahel vibreerinud keskerakondlased, kes lõpuks koondusid ning võtsid kampa ka mõned Katri Raigi nimekirja liikmed. Umbusaldamise poolt hääletas 19 volikogu liiget, vastu oli kaheksa, poole tunniga oli otsus vormistatud.Katri naš mer!*Istungi toimumise aja valikuga pani aga volikogu enamus natuke mööda. Vaba päev andis narvalastele võimaluse tulla toetama tagandatavat linnapead. Veerand tundi enne kella kümmet oli Raekoja platsil tubli kolm-nelisada inimest, peeti kõnesid ja korjati allkirju linnapead toetavale pöördumisele.Kui istung algas, lugesid Raiki toetavad volikogu liikmed pöördumise ette. Lugemist jagus nii Jana Kondrašovale, Vladimir Žavoronkovile kui ka Anton Pratkunasele.Mõnisada inimest raeplatsil, emotsionaalne pöördumine, millega volikogule tuletati meelde kohalikel valimistel Raikile antud 4512 poolthäält, ja linnapea toetajate häälekas skandeerimine istungisaalis ei pannud kedagi ümber mõtlema. Volikogu enamus jälgis ümberringi toimuvat möllu täiesti emotsioonitult. Ainult reedel sünnipäeva tähistanud Mihhail Stalnuhhin suvatses põgusalt naeratada, kui talle ulatati volikogu esimehe Irina Janovitši õnnitluste saatel lillekimp.Koostöö ei sujuVolikogu keskerakondliku fraktsiooni Narva juht Aleksei Jevgrafov luges väga kiires tempos ette põhjused, miks senine linnapea volikogule enam ei kõlba.Esimesena nimetas ta linnapea ja volikogu vahelise koostöö puudumist: linnavalitsus esitab volikogule dokumente hilinemisega ja need on sageli halvasti ette valmistatud. Teiseks venitas linnapea paljude ettevõtmistega, mis tõi kaasa linna võlakoormuse kasvu.„Kolm aastat tagasi oli Narva võlakoormus 28 miljonit, nüüd on 47 miljonit,“ põrutab Jevgrafov. „Ja kui linnapea arvates on keskmine narvalane 60ndates aastates mees punase nelgi ja Maxima kilekotiga, näitab ta üles täielikku empaatia puudumist. Linna juhtimise stiili on vaja muuta ja selleks on hädavajalik linnapea vahetamine.“Jevgrafov vuristas kogu jutu ette ka vene keeles: „Et kõik aru saaksid“. Tänukõnet pidanud Raik ei jäänud võlgu ja ütles lõpetades: „Räägin sama jutu veel kord, et kõik aru saaksid.“Lahkuv linnapea luges ette mõned asjad, mida ta ametis jätkates järgmise kahe aastaga teeks: uued majad Narva haiglale ning ühendatavale Pähklimäe ja Paju koolile, Euroopa Liidu õiglase ülemineku summade meelitamine Narva ja nende toel uute töökohtade tekitamine.„Tahan, et Narva jääks näoga Eesti poole,“ ütles Raik. „Et siit ei tuleks segaseid või vastuolulisi signaale, see on väga tähtis.“Lubas tagasi tullaVaba inimesena raekojast lahkudes tänas Raik meeleavaldajaid ja lubas neile, et ei lahku Narvast: „Järgmistel valimistel kandideerin uuesti!“„Tuleb teise rolliga harjuda, aga ma ei arva, et see kestab igavesti,“ ütles Deniss Lartšenko Raiki toetanud fraktsioonist Respekt. „Need inimesed, kes on ühte laagrisse koondunud, on liiga ahned. Täna umbusaldust avaldanud inimestel ei olnud uute ideede ja reformide vastu midagi. Me teame, et väga paljudel linnavolinikel on hinnasilt küljes ja sellega on asi klaar.“„Kui linnavalitsus ei saa teha koostööd linnavolikoguga, siis niimoodi ei saa edasi minna,“ kordas Jevgrafov pärast istungi lõppu umbusalduse põhjuseid ja jättis vastuseta küsimuse, kas Raiki loetletud asjad saavad teoks või mitte. „Volikogu ei pea kõiki neid ideid heaks kiitma, aga vähemalt arutama peab kindlasti. Linnapea peab otsustama oma pädevuse piirides, aga kui küsimused puudutavad volikogu, tuleb otsused kooskõlastada.“Kellest saab Narva uus linnapea, Jevgrafov ei öelnud, küll aga olla paar-kolm nime tal kirjas. Küsimuse peale, kas uus linnajuht on Narvast või tuleb kuskil mujalt, ta ainult naeratas: „Nii ja naa.“* Katri on meie linnapea!Katri Raik nimetab varjatud tulu teenimise süüdistust jamaksKuni umbusaldamiseni oli linnapea kuulumine sihtasutuste nõukogudesse igati talutav.Laupäevasel Narva volikogu istungil, kus Katri Raik linnapeaametist priiks päästeti, rääkis umbusaldamise eestkõneleja Aleksei Jevgrafov, kuidas linnapea avalikkuse eest varjates end sihtasutuste Narva Haigla ja Narva Elamumajandus nõukogudesse määras ning sel moel 1200 eurot kuus juurde teenis. Keskerakonna Narva piirkonna aseesimees Andrus Tamm saatis juba päev varem justiitsministeeriumile ja riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile kirja, milles palub hinnata, kas Raik on toimetanud seaduslikult.Raik ja tema liitlased on korduvalt endisi Narva juhte süüdistanud, et kasulikele inimestele korraldatakse linna süsteemis hea palgaga ametikoht. Raiki toetava Narva volikogu fraktsiooni Respekt liikmete sõnul püüavad oponendid näidata, et Raik käitub ise täpselt samamoodi. Deniss Lartšenko ütleb muiates, et läheb juba lahti, sest neljapäevasel volikogu istungil saab keeleoskamatuse tõttu koolidirektori ametikohalt vabastatud Irina Janovitš volikogu esimeheks kuupalgaga 4000 eurot.„Mind on määranud nõukogudesse linnavalitsus ja mina seda kooskõlastanud ei ole,“ selgitab Raik. „Linnasekretär on selle korrektselt vormistanud, oleme seda korduvalt arutanud. Kas see on palgalisa? Jah, on. Aga selle taga on märkimisväärne töö, eriti haigla puhul.“„Olen haigla nõukogu töö üle väga uhke,“ ei näe ta midagi taunimisväärset. „Me oleme saavutanud selle, et riik toetab 37,6 miljoni euroga haigla renoveerimist ja uue haiglahoone ehitamist. Nõukogus olen ma olnud väga teadlikult, et saavutada selline tulemus. Ma väga loodan, et see raha jõuab kohale. Narva Linnaelamu nõukokku läksin ainult sellepärast, et sotsiaaleluruumi korda ümber ei pöörataks, nagu praegu juba tahetaksegi teha. Ida-Virumaa linnadele ja riigile kuuluvas Ida-Viru investeeringuagentuuri nõukogus on alati olnud linnapead ja see on täiesti loomulik.“SÜLEM ROOSE: Tagandatud linnapeale Katri Raikile toetust avaldanud inimesed kinkisid talle sületäie punaseid roose. Asso Ladva UUE LINNAPEA NIME EI ÜTLE: Katri Raiki umbusaldamise eestvedaja Aleksei Jevgrafov sõnas, et paar-kolm linnapeakandidaadi nime on tal kirjas.MITMEL LINNAVOLINIKUL ON HINNALIPIK KÜLJES: Deniss Lartšenko fraktsioonist Respekt ütles, et praegune võimuliit kaua ei püsi, sest mõned neist on liiga ahned.ASSO LADVA


Liibüa üleujutusele võib järgneda veel sarnaseid katastroofeLiibüat tabanud katastroofist on möödunud juba üle nädala. ÜRO viimatise raporti teatel suurenes hukkunute arv 11 300ni. Ilmselt jätkab see kurb arv kasvamist. Ekspertide hinnangul ei pruugi see tragöödia lähiajal ainsaks omataoliseks jääda, sest nii Liibüas kui ka mujal maailmas on ohtralt tammisid, mille eluiga on lõppemas.Derna linna ja teisi ümbruskonna asulaid tabanud surmavate tulvavete vallandumise põhjustas kahe tammi kokkuvarisemine, mis ei pidanud vastu torm Danieli tekitatud pingele. Eksperdid hoiatasid juba ammu, et üleujutused võivad tammidele saatuslikuks saada ja kümneid tuhandeid inimesi ohustada. Ent korrumpeerunud võimud ei võtnud neid kuulda. Kohutav ettekuulutus täituski 11. septembri varajastel tundidel.Moonutatud surnukehadPurunenud Abu Mansouri ja Derna tammide tagant vallandunud tulvavesi hävitas teele jäänud kortermajad ning tänavad. Surma said tuhanded inimesed. Endiselt otsitakse rusude ja muda alt ohvreid, kelle tuvastamine pole kerge ülesanne - sageli läheb selleks vaja DNA teste, sest vesi ja muda on laipu tundmatuseni moonutanud. Ikka veel pole isegi ligilähedaselt teada, kui palju inimesi on hukkunud. ÜRO viitas Punase Poolkuu statistikale, mille kohaselt on surnud vähemalt 11 300 ja kadunud üle 10 000 inimese. Kohalik tervishoiuministeerium kõneleb aga enam kui 3100 hukkunust. Tõenäolisem on kahjuks esimene hinnang.Kohutav tragöödia ei pruugi lähiaastatel omataoliste seas sugugi ainsaks jääda. Liibüasse ehitati suurem osa praegustest tammidest ajal, mil neid kerkis ka mujal maailmas otsekui seeni pärast vihma, ehk 1970ndatel. Nüüd on need jõudnud aga oma eluea lõppu - eriti arvestades, et neid pole korralikult hooldatud ja vihmasajud ujutavad sageli kesise järelevalve all olevaid veehoidlaid üle.Sarnane seis on ka mujal maailmas, mitte ainult Liibüas. Suurimateks ohupiirkondadeks peetakse Indiat ja Hiinat, kus 20. sajandi keskpaigas ehitati kokku 28 000 suurt tammi, mis on nüüdseks aegumas. Eriti kriitiliseks näiteks on Indias Keralas asuv Mullaperiyari tamm, mis on üle 100 aasta vana ja asub maavärinarohkes piirkonnas. Kui see peaks lagunema, on ohus 3,5 miljoni inimese elu, kirjutab The New York Times.Ohtlik on mujalgiAasia riikide kõrval on üks maailma suurimaid tammiehitajaid USA, kus on sarnased probleemid. Seal on tammide keskmine vanus 65 aastat ja tuhandeid neist ähvardab lähitulevikus varisemisoht. Hiljutiste seaduste toel eraldati küll parandustöödeks kolm miljardit dollarit, ent tegelikult oleks kõigi tammide renoveerimiseks tarvis 25 korda suuremat väljaminekut. Kuus aastat tagasi tekkisidki Californias Oroville'i tammi juures ärevad hetked, kui tugevate vihmasadude tõttu kardeti tammi purunemist ja evakueeriti pea 200 000 inimest. Katastroofi toona siiski ei järgnenud ja rajatis läbis kiire uuenduskuuri.Mõned tammid varustavad kohalikke elanikke endiselt joogiveega ja võimaldavad talunikel põlde niisutada. Ent neist paljude roll hüdroenergia tootmisel on muutunud marginaalseks. Selles hääbumises on oma osa tammide taha kogunevatel setetel ja kliimamuutustest tingitud üha pikematel põuaperioodidel. Seda arvestades on asutud tammisid vaikselt eemaldama ja jõgesid taastama - see trend kogub hoogu ka Euroopas.Vaatlejate hinnangul lõikavad Derna katastroofist kasu kohalikud sõjapealikud eesotsas Khalifa Haftari ja tolle poegadega. Haftari kontrolli all oleva Liibüa Rahvusarmee (LNA) võitlejad jälgivad päästjate tegevust, ent ei püüagi neid aidata. Võitlejad üritavad hoopis vastutusest kõrvale hiilida - just nemad on piirkonna ainsaks jõukeskuseks - ja linna saabuvat abi kontrollida. Seeläbi kulub aga päästmisoperatsioonideks tunduvalt rohkem aega. Nagu Õhtuleht möödunud nädalal kirjutas, on Liibüa sügavalt lõhestunud, sisuliselt on riigil kaks valitsust.Reedel väisas kogu Ida-Liibüat kontrollida sooviv Haftar ka ise Dernat, kirjutab The Guardian. Ta kiitis nii päästjate kui ka LNA liikmete tegevust. Ent vaatlejate hinnangul oli tegemist vaid imagotrikiga.AARE KARTAU


Kallas keeldub riigikogu erikomisjonile edaspidi dokumente edastamastKaja Kallas teatas riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile, et selle liikmed on rikkunud tema usaldust ja ühtegi dokumenti ta neile enam ette ei näita.
"Kallase sõnul käib komisjonis tema suhtes poliitiline omakohus," kirjutab Eesti rahvusringhäälingu uudisteportaal.
18. septembril toimunud "omakohtu" istungil soovis komisjoni esimees Mart Helme näha ametlikke pabereid, mis tõestavad, et Kaja Kallas on tõepoolest olnud mõnes advokaadibüroos väga kõrge palgaga partner, mida ta on korduvalt väitnud.
Äriregister samas ei näita, et Kaja Kallas oleks mõnes advokaadibüroos olnud partner. Kuna Kaja Kallas on avalikkusele korduvalt mitmetes asjades valetanud, siis erikomisjoni liikmed tema sõnu enam väga ei usu. Mart Helme sõnul pole usutav, et ühe advokaadibüroo noorempartner (millises positsioonis Kallas võis olla), teeniks palka, millest oleks võimalik anda abikaasale 370 000 euro ulatuses laenu.
Kallase sõnul üritavad korruptsioonivastase komisjoni liikmed tema "aastate jooksul teenitud sissetulekute" päritolu uurides "tõestada ainult enda peas välja mõeldud narratiivi".
Väidetavalt möödus komisjoni istung ärksas ja sõnaohtras meeleolus.
Toimetas Karol Kallas


Rahandusministeeriumit ettevõtete tulumaksu taastamise idee ei vaimusta   Sotsiaaldemokraadid käisid riigieelarve kõnelustel ühe tuluteenimise võimalusena välja ettepaneku taastada klassikaline ettevõtete tulumaks. Rahandusministeerium ja ettevõtjad leiavad, et kuigi lisaraha võib niiviisi tõesti leida, tooks jaotamata kasumi tulumaksuvabastuse kaotamine riigile siiski rohkem kahju kui kasu.   Eesti riik maksustab ettevõtetel praegu seda kasumit, mis võetakse ettevõttest välja, näiteks dividendidena. Tulu, mis jääb ettevõttesse, näiteks reservi, ei maksustata. Eesti, aga ka Läti eristuvad siin paljudest teistest lääneriikidest, kus on kasutusel klassikaline ettevõtete tulumaksusüsteem. Selle järgi maksustatakse ettevõtete kasumit sõltumata sellest, kas see on ettevõttest mingil moel, näiteks dividendidena välja võetud. Rahandusministeeriumi finants- ja maksupoliitika asekantsler Evelyn Liivamägi ütles, et taasinvesteeritud kasumi tulumaksuvabastuse kaotamine võib tuua riigile lisatulu, kuid sel juhul peab valitsus vähendama enda ootust ka majanduskasvule. "Eesti on kriisidest, näiteks koroonakriisist, tulnud välja oluliselt kiiremini kui prognoositud just tänu sellele, et ettevõtete jaotamata kasumid ei ole maksustatud, ettevõtted on saanud selle arvelt teha elus püsimiseks vajalikke kulutusi ja investeeringuid. Kui me ootame, et majandus taastuks ja hakkaks tõusma, siis ettevõtetelt raha ära võtmine sellele kindlasti kaasa ei aita. Selles mõttes on rahandusministeeriumi seisukoht, et kui me tahame majandustõusu, siis peab ettevõtetele jätma selle mitte välja võetud raha kasvamiseks ja investeerimiseks," ütles ta. Kaubandus-tööstuskoja peadirektor Mait Palts sõnas, et arusaam, nagu maksaks Eesti ettevõtjad võrreldes teiste riikide ettevõtjatega vähem tulumaksu, on väär. "Kui me vaatame Eesti ettevõtete makstud tulumaksu, on see erisoodustustelt või dividendidelt, siis tegelikult on meie tulumaksukoormus täiesti võrreldav nii Põhjamaade kui ka muu Euroopaga. Mõnel juhul maksame me isegi rohkem. Kui me täna maksame sama palju kui seal, kus on traditsiooniline tulumaksusüsteem ja maks kõrgem, siis ma arvan, et Eesti ettevõtlus ei kannataks seda lihtsalt välja. Arvestades meie muutunud majanduspoliitilist positsiooni Euroopas, siis ma arvan, see oleks väga vale sõnum ja signaal," ütles Palts. Evelyn Liivamägi sõnas, et ettevõtete kasumite täiendav maksustamine ei tähenda, et automaatselt hakkab laekuma ka rohkem maksuraha. "Kui mõelda aastatesse 1999 ja 2000, kui kehtestati tänane tulumaksusüsteem, siis 2000. aastatest kasumid tohutult kasvasid, sest enam ei olnud põhjust varjata. Varem oli tavaline tekkepõhine maksusüsteem ja iga ettevõtja eesmärk oli näidata seda kasumit nii väiksena kui võimalik, et maksta vähem maksu. Lihtsalt need maksupettused ja skeemid liiguvad ühest kohast teise," selgitas Liivamägi. Liivamägi ütles ka, et rahandusministeeriumis ei ole taasinvesteeritud kasumi maksuvabastuse kaotamist lähemalt arutatud. Seetõttu ei ole tehtud ka arvutusi, kui palju niiviisi võiks riigieelarvesse tulu juurde saada.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Võrumaalanna kaotas kelmile 17 000 eurotVõrumaal elav naine jäi kelmi tõttu ilma 17 000 eurost.Politsei poole pöördus Võrumaal elav naine, kes leidis suvel Facebookist reklaamlingi, milles lubati kerget ja kiiret raha teenimise võimalust.
Naine hakkas suhtlema vene keelt kõneleva mehega, kelle suuniste alusel kandis naine mitme kuu vältel üle erinevaid summasid. Lõpuks paigaldas ta mehe juhendamisel oma arvutisse AnyDesk programmi, andis talle oma paroolid ja kandis juhendamise teel üle mitmeid kordi erinevaid summasid.
Ühtäkki avastas naine, et tema nimele on sõlmitud laenuleping ning et tema pangakontole laekunud raha on kadunud. Kokku kannatas naine kahju summas 17 000 eurot.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Võrumaa elav naine kaotas veebikelmile 17 000 eurotTALLINN, 19. september, BNS - Kerget raha teenimise võimalust lootnud Võrumaa naine sattus veebikelmide teele ning kaotas lõpuks 17 000 eurot.
Politsei poole pöördus Võrumaal elav naine, kes leidis suvel Facebookist reklaamlingi, milles lubati kerget ja kiiret raha teenimise võimalust. Naine hakkas suhtlema vene keelt kõneleva mehega, kelle suuniste alusel kandis naine mitme kuu vältel üle erinevaid summasid, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Lõpuks paigaldas ta mehe juhendamisel oma arvutisse AnyDesk programmi, andis talle oma paroolid ja kandis juhendamise teel üle mitmeid kordi erinevaid summasid. Ühtäkki avastas naine, et tema nimele on sõlmitud laenuleping ning et tema pangakontole laekunud raha on kadunud. Kokku kannatas naine kahju summas 17 000 eurot.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Võrumaa naine leidis Facebookist reklaamlingi, kahju 17 000 eurotPolitsei poole pöördus Võrumaal elav naine, kes leidis suvel Facebookist reklaamlingi, milles lubati kerget ja kiiret raha teenimise võimalust.
Naine hakkas suhtlema vene keelt kõneleva mehega, kelle suuniste alusel kandis naine mitme kuu vältel üle erinevaid summasid. Lõpuks paigaldas ta mehe juhendamisel oma arvutisse AnyDesk programmi, andis talle oma paroolid ja kandis juhendamise teel üle mitmeid kordi erinevaid summasid.
Ühtäkki avastas naine, et tema nimele on sõlmitud laenuleping ning et tema pangakontole laekunud raha on kadunud. Kokku kannatas naine kahju summas 17 000 eurot.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Võrumaa elav naine kaotas veebikelmile 17 000 eurotKerget raha teenimise võimalust lootnud Võrumaa naine sattus veebikelmide teele ning kaotas lõpuks 17 000 eurot.
Politsei poole pöördus Võrumaal elav naine, kes leidis suvel Facebookist reklaamlingi, milles lubati kerget ja kiiret raha teenimise võimalust. Naine hakkas suhtlema vene keelt kõneleva mehega, kelle suuniste alusel kandis naine mitme kuu vältel üle erinevaid summasid, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Lõpuks paigaldas ta mehe juhendamisel oma arvutisse AnyDesk programmi, andis talle oma paroolid ja kandis juhendamise teel üle mitmeid kordi erinevaid summasid. Ühtäkki avastas naine, et tema nimele on sõlmitud laenuleping ning et tema pangakontole laekunud raha on kadunud. Kokku kannatas naine kahju summas 17 000 eurot.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Läänemets: võiksime täna kokkuleppele jõudaKoalitsiooninõukogu koguneb lootuses riigieelarve lõpuks paika saada täna kell 14. «Võiksime täna kokkuleppele jõuda. Eile õhtul me veel omavahel konsulteerisime,» sõnas siseminister Lauri Läänemets (SDE) Postimehele.Võtmekonfliktiks on jätkuvalt, kuidas lappida riigieelarves olevat auku. Sotsid on välja käinud idee pangamaksust, kuid Eesti 200 liige Marek Reinaas ütles täna ERRile, et seda ei tule.
«See on huvitav, et ta seda välja ütles. Võibolla ta teab rohkem kui mina,» kommenteeris Läänemets. «Võibolla pidas Marek Reinaas silmas, et peaministril on täna pangajuhtidega kohtumine. Ma ei tea, äkki tal oli mingit eelinfot või oli sisetunnetus.»
Pangamaksu arutelu puhul on tema sõnul tähtis loogika, et pangad panustaksid majandusse tagasi. «Kui see pole pangamaks, siis näiteks avansilise tulumaksu tõstmine. On see mingi muu skeem... Skeem iseenesest pole ju tähtis.»
Nagu Postimehes tänases lehes kirjutas, on koalitsioonikõnelustel arutatud ka nn maksuküüru kaotamise ärajätmist, kuid Reformierakond sellest, oma peamisest valimisest ei loobu. «Mina ütleks, et mõistlik oleks sama vana maksuküüru mitte tagasi teha. Sellisel juhul oleks mõistlik juba klassikalisem astmeline tulumaks teha. Kõigil on selge, kust jooksevad piirid ja palju keegi maksab ning see ei jääks ajale nii palju jalgu, kui elu läheb kallimaks ning tuleb numbreid suuremaks muuta.»
Siiski võib Läänemetsa võib valikuna küsida, kas keerata maksuküüru kaotamine tagasi või kehtestada palju uusi makse. «Mina ütleks, et oleks mõtekam maksuküür tagasi tõmmata. Aga meil on partnerid, tuleb nende arvamusega arvestada ja kuna seadus on juba kehtestatud, siis olukord praegu selline on.»


Eesti Transpordikütuste Ühingu uueks tegevjuhiks sai Krista-Maria AlasSeptembris alustas Eesti Transpordikütuste Ühingu (endise nimega Eesti Õliühing) uue tegevjuhina tööd Krista-Maria Alas, kes oli varem Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liidu tegevjuht ning enne seda töötas 9 aastat Maksu- ja Tolliametis.
Lrista-Maria Alas on kütusevaldkonnaga lähedalt kokku puutunud Maksu- ja Tolliametis.
Foto: ATML
Uus Eesti Transpordikütuste Ühingu juht on kütusevaldkonnaga lähedalt kokku puutunud Maksu- ja Tolliametis, kus ta juhtis kütusega seotud maksumenetluste üksust. Krista-Maria Alas omab magistrikraadi Tartu Ülikooli Sotsiaalteaduste valdkonna õigusteaduse erialal ning on läbinud erinevaid juhtimisalaseid täiendprogramme.


Julm pettus! Verevähki teeselnud naine viis perekonna pankrotti: mul on ainult lapseraha praegu!Viimases “Märgatud Eestis” saates vestles Taavi Libe finantspetturite küüsi jäänud inimestega. Lisaks uuriti, mida arvab olukorrast politsei ning kuidas soovitab käituda turbespetsialist.
Ka lähedased võivad koju tuua petturi
Umbes kolm aastat tagasi tuli perele külla nende tütar koos uue sõbranna Kaisaga, kes väidetavalt kannatas verevähi all ning vajas välismaal pidevalt verevahetust. Algselt andis pereema Kaisale 1000 eurot laenu, mis pidavat kuu kuni paariga kogu summas tagasi makstama, kuid hiljem andis perepoeg Janno lausa 3000 eurot juurde.
“Mina lolli peaga andsin ema isikukoodi,” sõnas Janno ja nii võttiski Kaisa pereema nimele erinevaid laene, mida naine siiani maksma peab. Tühjad lubadused viisid pereema ja Kaisa politseisse. Tänu korrakaitsjatele sai pere 12 000 eurot Kaisalt tagasi, kuid laenuintresside tagasimakse eest peab perekond ise vastutama.
Täna on perekond kahjuks endiselt täbaras seisus ning pereemal on maksta ligi 5000 eurot. Küsimusele kui palju naine hetkel raha igakuiselt teenib, sai Taavi üsna südantmurdva vastuse: “Mul on ainult lapseraha praegu,” mis täna Eestis ei ole üldse suur summa. Peres kasvab erivajadusega laps, kes hädasti seda raha täna vajaks.
Hetkel perekond võlga tagasi ei maksa, kuna laenu tagasimakseks peab raha koguma.
Politsei ei saa menetleda, kuid proovib ennetada
Ohvrid, kellega Taavi rääkimas käis, tunnevad, et politsei käest nad pettuste korral abi ei saa. PPA raskete kuritegude talituse juht Vjatseslav Milenin soovitab aga kindlasti pöörduda politseisse. “Neid juhtumeid on palju ja neid juhtumeid on erinevaid. Suures osas jah, kui raha on ülekantud, kui raha läks välisriiki, välispanka, siis siin me oleme rääkinud ja tunnistame, et seda raha tagasi saada on praktiliselt võimatu.”
Milenin aga rõhub, et pöördumine on vajalik, et teada saada kelmide käitumismustreid ning kuidas need ajas muutuvad. Selliste teadmiste tänu on võimalik teha suuremat ennetustööd. “Selliste kuritegude puhul ennetamine on kõige tähtsam. Mitte menetlus, vaid ennetus.”
Raskete kuritegude talituse juht Vjatseslav Melnin — FOTO: “Märgatud Eestis” TV3
Hambad korda küberrahaga
2019. aastal sai Arvi kõne, kus pakuti talle võimalust investeerida küberraha ettevõttesse Bitcoin, kuhu mees kandis üle 500 eurot. Mees sai petturitelt lausa abi, et valida endale head krüptoärid, kuhu veel rohkemgi sissemaksta. Arvi nägi pea igapäevaselt, kuidas raha kasvab. Kui Arvi enam sissemakseid teha ei suutnud, sooitasid petturid mehel laenu võtta ning ekstra 4000 eurot läks nagu kuum sai.
Kokkuvõttis Arvi 17 000 eurot laenu koos oma rahadega ning silme all raha kontol ainult kasvas. Kui aga mehel tekkis tahtmine oma teenitud raha välja võtta, lõppes ka rahaline edu ning Arvi pidi leppima kurva reaalsusega – ta langes finantspetturite küüsi.
Nüüd 4 aastat hiljem maksab Arvi endiselt võlgu tagasi.
“Ise olin rumal. Kedagi teist ei saa süüdistada. Ise olin kergeusklik ja tänu sellele lihtsalt, et pole lihtsalt hambaid suus. Tahtsin lihtsalt saada korda, kuna ma hambaarsti hirmsal kombel kardan. Mõtlesin, et teenin lihtsalt raha ja lasen endale siukese operatsiooni teha, kus lihtsalt magan ja hommikul on kõik ja hambad suus, mitte ükshaaval.”
Sellega aga asi ei piirdnud. Arvile helistati taas ning teeseldi juristi, kes lubas saada kogusummast 11 000 eurot tagasi kui Arvi aga 1000 eurot lisaks maksab. Arvi lootuses saada osagi oma rahast tagasi läks ka selle õnge ning kokku jäi mees ilma 18 100 eurost.
Spetsialist
SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk soovitab säärased kõned lihtsalt kinni panna. Lisaks märgib naine, et enamik inimesi, kes investeerivad sellisesse pettusesse, ei saa isegi aru, mis täpsemalt kübervaluuta on. Tavaliselt on nendeks petturiteks just välismaa grupeeringud, kes teadmatutelt raha lüpsavad. Kuna ekraanl figureerivad suured ja ilusad numbrid, siis tihti tekib ka kihk panustada veelgi rohkem ning lisaks algsummale, võetakse enda nimele ka laenu.
“Väga sageli näeme ka, et võetakse kiirlaenu selleks, et nii öelda panna see raha, siis just kui kuhugi kasvama ja see moment kui hakkad küsima ja tahad seda raha kätte saada, et seal on juba väga suur summa teenitud, siis kaob kontakt.”
Kukk lisas ka, et vahel jäetakse ohvrid pikalt rahule ning siis ilmutakse taas välja uue pettusega, mis lubab kogu kaotatud raha tagasi saada.
Vaata saatest “Märgatud Eestis” teisi petulugusid ning kuula, kuidas Kaisa end telefonikõnes Taaviga kaitses!


Erisused tulumaksuga maksustamiselFoto: Shutterstock
Kasumi maksustamisest kõrvalehoidumise vastased meetmed (ATAD)
Maksueelise saamise eesmärgil tehtavat tehingut reguleerib tulumaksuseaduse § 51. Lisaks tulumaksuseaduse §-le 51 reguleerib maksudest kõrvalehoidumist ka maksukorralduse seaduse § 84. Selles on sätestatud nn majandusliku tõlgendamise põhimõte ehk maksustamisel lähtutakse majanduslikust sisust, mitte juriidilisest vormist. Säte näeb ette, et kui tehingu või toimingu sisust ilmneb, et see on tehtud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil, siis kohaldatakse maksustamisel sellise tehingu või toimingu tingimusi, mis vastavad tehingu või toimingu tegelikule majanduslikule sisule.
Aastate jooksul on kohtusse jõudnud mitmeid tulumaksuvaidlusi1, mille puhul on hinnatud tehingute vormilist vastavust nende sisule ning maksudest kõrvalehoidumise esinemist konkreetses olukorras.
Üldistatult on Riigikohus2 jõudnud järgmisele kolmele järeldusele.
Kellelgi ei ole kohustust korraldada oma tegevust viisil, millega kaasneb kõrgem maksukoormus.
Seadusliku maksuplaneerimisega on tegemist seni, kuni maksukohustuslase tehingu vorm vastab selle tegelikule majanduslikule sisule ja järgitakse maksuseadusi.
Füüsilise isiku puhul on tegemist maksude tasumisest kõrvalehoidumisega, kui isik saab majanduslikus mõttes tulu ja ta väldib maksukohustust tehingu majanduslikku sisu moonutatult kajastades.
——-
1 Meedias on enim kajastust leidnud tuntud Eesti äriühingute osaluste võõrandamist puudutanud vaidlused. Need on keskendunud küsimusele, kas füüsilise isiku poolt vahetult enne osaluse võõrandamist osaluse üleandmine endale kuuluvale äriühingule ning sellega kaasnev osaluse võõrandamiselt saadud tulu maksukohustuse edasilükkamine on käsitletav maksudest kõrvalehoidumisena või mitte.
2 Näiteks Riigikohtulahendi 3-3-1-15-11 punktid 13 ja 14
Milles seisneb nende erinevus?
Sätete olulisim erinevus on see, et tulumaksuseaduse § 51 alusel tekib maksumaksjal maksukohustus kohe, kui ta on loonud skeemi, mille vähemalt üks põhieesmärkidest (mitte ainus eesmärk!) on maksueelise saamine (mitte maksudest kõrvalehoidumine!) sõltumata tehingu sisust ja vormist (tehingu vorm ja sisu võivad olla kooskõlas!).
Seega kuulub tulumaksuseaduse § 51 alusel deklareerimisele ja tulumaksuga maksustamisel igasugune tehing, mille puhul on selle üks eesmärkidest maksueelise saamine ning tehingu tegelik sisu ja vorm on omavahel kooskõlas.
Sõltuvalt tehtud tehingust kuulub see deklareerimisele kas maksudeklaratsiooni TSD lisal 6 (nt tulumaks ülejäävalt laenukasutuse kulult) või lisal 7 (tulumaks välismaise kontrollitava äriühingukasumilt), mida on juhendis täpsemalt selgitatud.
Seevastu eeldab maksukorralduse seaduse § 84 rakendamine ja selle alusel maksustamine ka tehingute tegeliku majandusliku sisu väljaselgitamist ning nimetatud sätet saab rakendada üksnes juhul, kui tehing on tehtud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil.
Sõltuvalt tehtud tehingust kuulub see deklareerimisele lähtuvalt sisust maksudeklaratsiooni TSD õigel lisal.
Näiteks võib sätteid rakendada olukorras, kus Eestist makstakse riigi A residendist äriühingule litsentsitasu. Maksuleping vähendab tulumaksuseaduse alusel kinnipeetavat maksumäära. Mõningase uurimise järel selgub, et riigi A äriühing on Eesti ja riigi B residentide vaheline lüli, et kinnipeetavat tulumaksu vähendada. Eesti ja riigi B vahel ei ole kehtivat maksulepingut. Sellisel juhul võib üldise kuritarvituste vastase sätte alusel keelduda riigi A lepingut kohaldamast ja litsentsitasult tuleb tulumaks tulumaksuseaduse alusel tavapärases määras kinni pidada.
Oluline on rõhutada, et nii maksukorralduse seaduse § 84 kui ka tulumaksuseaduse alusel ei maksustata ühtegi tehingut, mille tegemise eesmärk ei ole maksueelise saamine.
Näiteks on äriühingutel jätkuvalt kõik võimalused maksta ja saada litsentsitasusid ning füüsilistel isikutel on jätkuvalt võimalik kasutada oma vara igakülgselt tulu teenimiseks füüsilise isikuna, füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE) või äriühingu kaudu. Tulumaksuseaduse muudatusega ainult elimineeritakse nende maksumaksjate maksueelised, kes loovad teadlikult skeeme selliste maksueeliste saamiseks, mis ei ole neile mõeldud.
Rahvusvaheline maksupoliitika on aastaid keskendunud piiriülese topeltmaksustamise vältimisele (näiteks OECD mudelmaksuleping ning Euroopa Liidu eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate direktiiv dividendide maksustamise kohta).
G20 algatusel ning OECD juhtimisel toimus fundamentaalne muutus mõtlemises 2013. aastal, kui käivitati rahvusvaheline maksubaasi õõnestamise ja kasumi nihutamise vastane projekt (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS), millega on liitunud üle 135 riigi ja jurisdiktsiooni.
Esimene rahvusvahelist lähenemist kandev muudatus toimus viidatud Euroopa Liidu ema- ja tütarettevõtjate direktiivis, kuhu 2015. aastal lisati üldine kuritarvituste vastane säte. Selle kohaselt on liikmesriikidel keelatud võimaldada direktiivis sätestatud soodustusi skeemi või skeemide ahela puhul, mis ei ole kõiki asjasse puutuvaid fakte ja asjaolusid arvesse võttes tegelik, kuna selle peamine eesmärk või üks peamisi eesmärke on saada maksueelis, mis on vastuolus direktiivi sisu või eesmärgiga. Eestis võeti antud muudatus 2016. aastal üle tulumaksuseaduse § 50 täiendamisega lõikega 14.
Aastal 2016 lepiti Euroopa Liidus kokku äriühingu tulumaksu vältimise vastases direktiivis (Anti-Tax Avoidance Directive, ATAD), mille artikkel 6 laiendas üldise kuritarvituste vastase sätte dividendidelt kõigile äriühingu tulumaksu aspektidele. Selle kohaselt on liikmesriikidel keelatud võtta arvesse skeeme või skeemide ahelat, mis, olles loodud põhieesmärgiga või ühe põhieesmärgiga saada maksueelis, mis on vastuolus kohaldatava maksuõiguse sisu või eesmärgiga, ei ole kõiki asjasse puutuvaid fakte ja asjaolusid arvesse võttes tegelik. Eestil oli kohustus nimetatud säte riigisisesesse õigusesse üle võtta 2018. aasta lõpuks.
2016. aastal lepiti OECDs veel kokku riikide maksulepinguid täiendavas mitmepoolses konventsioonis (MLI), mis laiendab üldise kuritarvituste vastase sätte juba kõigile maksulepingutega kaetud maksudele ja maksumaksjatele. Selle kohaselt ei anta maksulepingus tulule või varale ettenähtud soodustust, kui kõikide asjaolude põhjal on mõistlik järeldada, et soodustuse saamine oli tehingu, mis otseselt või kaudselt viis selle soodustuse saamiseni, üks peamistest eesmärkidest. Eesti on MLI allkirjastanud ning selle ratifitseerimine toimus 2019. aastal.
Kokkuvõtlikult on alates BEPS projekti käivitamisest 2013. aastal kogu rahvusvaheline tähelepanu koondunud topeltmaksustamise vältimiselt maksude tasumisele – järjest vähemaid viise maksude optimeerimiseks peetakse legaalseks ning legaalse maksuoptimeerimise piirid muutuvad aina kitsamaks, suurem rõhk on igasuguse maksueeliste saavutamisel, mitte ainult maksude tasumata jätmisel.
Tulumaksuseaduse § 541 reguleerib üldise kuritarvituste vastase sätte rakendamist residendist äriühingu kasumi maksustamisel. Kui on tuvastatud, et tegemist on tehingu või tehingute ahelaga:
mille põhieesmärk või üks põhieesmärkidest on saada maksueelis, mis on vastuolus kohaldatava maksuõiguse või välislepingu sisu või eesmärgiga, ja
mis ole kõiki asjasse puutuvaid asjaolusid arvesse võttes tegelik ning
millega kaasnes maksumaksjale tulu kaotus või üleliigne kulu, siis
tulumaksuga maksustatakse summa, mille residendist äriühing oleks tuluna saanud, või summa, mille residendist äriühing oleks kuluna kandmata jätnud, kui oleks puudunud tulumaksuseaduse §-s 51 nimetatud tunnustele vastav tehing või tehingute ahel.
Deklareerimine ja tulumaksu tasumine
Maksueelise saamise eesmärgil tehtud tehingud (TuMS § 541) kuuluvad deklareerimisele. Need deklareeritakse maksudeklaratsiooni vormi TSD lisa 6 II osas, kus tuleb koodile 6240 märkida liigiks “622” ehk saamata jäänud tulu või kandmata jäänud kulu.
Deklaratsiooni vorm TSD esitatakse ja maksukohustus tasutakse maksustamisperioodile järgneva kuu 10. kuupäevaks.
Tulumaks ülejäävalt laenukasutuse kulult
Kontsernid on hakanud üldise maksukoormuse vähendamiseks üha rohkem kasutama kasumi ümberpaigutamist ülemääraste intressimaksete kaudu. Sellise tegevuse tõkestamiseks piiratakse maksumaksja ülejääva laenukasutuse kulu mahaarvamist.
Arvestades Eesti tulumaksusüsteemi eripära, kus kasumit maksustatakse alles selle jaotamisel, ei saa Eestis kehtestada intresside mahaarvamise piirangut ning seetõttu maksustatakse sarnaselt teiste ettevõtlusega mitteseotud kuludena ülejäävat laenukasutuse kulu1.
Tulumaksuseaduse § 542 lõike 1 alusel maksustatakse residendist äriühingu, välja arvatud finantsettevõtja, ülejääv laenukasutuse kulu, mis ületab:
3 000 000 eurot ning
30% residendist äriühingu majandusaasta intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsest kasumist (edaspidi amortisatsioonieelne kasum),
osas, mis ületab residendist äriühingu kahjumit, välja arvatud juhul, kui:
residendist äriühing ei ole finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni osa ja tal ei ole sidusettevõtjat ega püsivat tegevuskohta või
laenu kasutatakse pikaajalise avaliku sektori taristuprojektide rahastamiseks, mille puhul nii projekti teostaja, laenukasutuse kulu, vara kui ka tulu asukoht on Euroopa Liidus, või
residendist äriühing, kes on finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni liige, valib lõike 8 kohaldamise.
Seega ülejäävalt laenukasutuse kulult ei pea maksma tulumaksu finantsettevõtja ning äriühing, kes ei ole finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni osa ning kellel ei ole sidusettevõtjat ega püsivat tegevuskohta. Samuti olukorras, kus laenu kasutatakse pikaajalise avaliku sektori taristuprojekti rahastamiseks.
——
1 Tulumaksuseaduse seletuskiri RT I, 28.12.2018, 44 – jõustunud 01.01.2019.
Laenukasutuse kuluks tulumaksuseaduse tähenduses loetakse intressikulu igasuguselt võlakohustuselt ning muu kulu, mis on majanduslikult samaväärne rahaliste vahendite kaasamisel tekkinud intressi ja kuluga, sealhulgas:
maksed kasumiosaluslaenudelt;
vahetusvõlakirjadelt ja nullkupongvõlakirjadelt kogunenud arvestuslik intress;
alternatiivsete rahastamiskokkulepete alusel saadud summad;
kapitalirendi maksete rahastamiskulude osa;
kapitaliseeritud intress, mis on arvestatud sellega seotud vara bilansilise väärtuse hulka, või kapitaliseeritud intressi amortisatsioonikulu;
turuväärtuse põhimõtte alusel arvutatud rahastamise tootlusele vastavad summad;
üksuse laenukasutusega seotud tuletisinstrumentide või riskimaanduskokkulepete alusel tekkinud tinglik intress;
laenukasutusest ja rahaliste vahendite kaasamisega seotud instrumentidest tulenev vahetuskursikasum või -kahjum;
rahastamiskokkulepete garantiitasud, korraldustasud ja samalaadsed rahaliste vahendite laenamisega seotud kulud. (TuMS § 542 lg 2)
Ülejääv laenukasutuse kulu on summa, mille võrra residendist äriühingu mahaarvatav laenukasutuse kulu ületab intressitulu ja muud majanduslikult samaväärset maksustatavat tulu (TuMS § 542 lg 2). Intressitulu ja muu majanduslikult samaväärne maksustatav tulu on tulu, mis tuleneb võlanõuetest.
Ülejääva laenukasutuse kulu arvestus toimib kassapõhiselt, s.t laenukasutuse kulu võrreldakse kassapõhise intressituluga. Ülejääv laenukasutuse kulu saadakse, kui kasumiaruande põhjal on kassapõhiselt laenukasutuse kulu suurem kui intressitulu.
Intressituluks on n-ö peegelpildina samad tululiigid, mis laenuvõtja jaoks on määratletud laenukasutuse kuluna.
Näited ülejääva laenukasutuse kulu maksustamisest
Äriühingu amortisatsioonieelne kasum on 20 miljonit eurot, ülejääv laenukasutuse kulu 10 miljonit eurot ning ettevõte puhaskahjum on 5 miljonit eurot. Ülejääv laenukasutuse kulu ületab 7 miljoni võrra 3 miljoni euro lävendit ning on 4 miljoni euro võrra suurem kui 30% äriühingu amortisatsioonieelsest kasumist. Kuna 4 miljonit eurot ei ületa äriühingu puhaskahjumit (5 miljonit eurot), ei teki äriühingul maksukohustust.
Äriühingu amortisatsioonieelne kasum on 20 miljonit eurot, intressikulu 10 miljonit eurot, amortisatsioon 15 miljonit eurot ning ettevõte puhaskahjum on 3 miljonit eurot. Intressikulu ületab 7 miljoni võrra 3 miljoni euro lävendit ning on 4 miljoni euro võrra suurem kui 30% äriühingu amortisatsioonieelsest kasumist. Kuna 4 miljonit eurot ületab puhaskahjumit (3 miljonit eurot) 1 miljoni euro võrra, tekib kohustus tasuda tulumaksu ühelt miljonilt.
Finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontsern on kontsern, kuhu kuuluvad kõik üksused, mis on täielikult hõlmatud konsolideeritud finantsaruandega, mis on koostatud rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite või Euroopa Liidu liikmesriigi finantsaruandlussüsteemi alusel (TuMS § 542 lg 4).
Kui residendist äriühing on finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni osa, siis saab ta ülejääva laenukasutuse kulu maksustamisel valida kahe kontserni erandi vahel. Erandite kasutamiseks peavad olema täidetud tulumaksuseaduse § 542 lõigetes 8 ja 9 sätestatud tingimused.
Residendist äriühing, kes on finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni liige, võib valida, et tema ülejäävat laenukasutuse kulu ei maksustata, kui ta tõendab, et tema omakapitali ja koguvara suhe on sama või suurem kui kontserni, välja arvatud kontserni kuuluvate finantsettevõtjate, omakapitali ja koguvara suhe, ning kui on täidetud järgmised tingimused:
residendist äriühingu omakapitali ja koguvara suhet peetakse võrdseks kontserni omakapitali ja koguvara suhtega, kui residendist äriühingu omakapitali ja koguvara suhe on kontserni omast kuni kaks protsendipunkti väiksem;
kõiki varasid ja kohustusi hinnatakse sama meetodiga nagu konsolideeritud finantsaruandes, mis on koostatud rahvusvaheliste finantsaruandluse standartide või Euroopa Liidu liikmesriigi finantsaruandlussüsteemi alusel. (TuMS § 542 lg 8)
Residendist äriühing, kes on finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni liige, võib lähtuda tulumaksuseaduse § 542 lõikes 1 sätestatust kõrgemast ülejääva laenukasutuse kulu piirmäärast. Kõrgem ülejääv laenukasutuse kulu piirmäär arvutatakse kahes etapis:
suhtarv arvutatakse, jagades kolmandate isikutega seoses tekkinud kontserni ülejääva laenukasutuse kulu (välja arvatud kontserni kuuluvate finantsettevõtjate ja lõike 1 punktis 2 nimetatud laenukasutuse kulu) kontserni (välja arvatud kontserni kuuluvate finantsettevõtjate) amortisatsioonieelse kasumiga;
saadud suhtarv korrutatakse residendist äriühingu amortisatsioonieelse kasumiga. (TuMS § 542 lg 9)
Sidusettevõtja on:
üksus, milles residendist äriühingul on otsene või kaudne osalus, mis on vähemalt 25% hääleõigusest või kapitalist või mille kasumist tal on õigus saada vähemalt 25%;
füüsiline isik või üksus, kellel on maksumaksjas otsene või kaudne osalus, mis on vähemalt 25% hääleõigusest või kapitalist, või kellel on õigus saada vähemalt 25% selle maksumaksja kasumist;
kõik asjaomased üksused, kui füüsilisel isikul või üksusel on maksumaksjas ja ühes või enamas üksuses otsene või kaudne osalus, mis on vähemalt 25%. (TuMS § 542 lg 5)
Pikaajaline avaliku sektori taristuprojekt on projekt, mille eesmärk on pakkuda, ajakohastada, käitada või hooldada suuremahulist vara, mida Euroopa Liidu liikmesriik peab üldist avalikku huvi pakkuvaks.(TuMS § 542 lg 6)
Amortisatsioonieelne kasum arvutatakse, liites tulumaksuga maksustatavale tulule ülejääva laenukasutuse kulu maksustamise eesmärgil korrigeeritud summad ning maksustamise eesmärgil korrigeeritud kulumi- ja amortisatsioonisummad. Kui maksustamise eesmärgil korrigeeritud summasid ei ole, siis lähtutakse raamatupidamislikest summadest.
Amortisatsioonieelsest kasumist jäetakse välja:
tulumaksust vabastatud tulu, sealhulgas tulu, mille arvel jaotatud kasumit ei maksustata;
kogu pikaajalise avaliku sektori taristuprojekti rahastamiseks kasutatud laenust saadud tulu. (TuMS § 542 lg 7)
Kui residendist äriühingu ülejääv laenukasutuse kulu jääb maksustamisperioodil allapoole tulumaksuseaduse §-s 542 sätestatud piirmäära, on residendist äriühingul õigus teha tulumaksu ümberarvutus eelnevatel maksustamisperioodidel ülejäävalt laenukasutuse kulult tasutud tulumaksu kohta kuni tulumaksuseaduses §-s 542 sätestatud piirmäärani ning nõuda enammakstud tulumaksu tagastamist. (TuMS § 542 lg 10)
Deklareerimine ja tulumaksu tasumine
Tulumaks ülejäävalt laenukasutuse kulult (TuMS § 542) kuulub deklareerimisele maksudeklaratsiooni vormil TSD lisal 6 koodiga “6080”.
Deklaratsiooni vorm TSD esitatakse ning maksukohustus tasutakse maksustamisperioodile järgneva kuu 10. kuupäevaks.
Tulumaks välismaise kontrollitava äriühingu kasumilt
Tulumaksuseaduse § 543 lõike 1 alusel omistatakse residendist äriühingule ja tema kasumina maksustatakse välismaise kontrollitava äriühingu kasumi osa,
mis saadi niisuguse vara kasutamise ja selliste riskide võtmise tulemusel, mis on seotud kontrollitava äriühingu võtmetöötajatega ning
mis on saadud näilikest tehingutest, mille tegemise peamine eesmärk oli saada maksueelis.
Residendist äriühingule omistatava välismaise kontrollitava äriühingu kasum arvutatakse kooskõlas turuväärtuse põhimõttega.
Tehingut või tehingute ahelat peetakse näilikuks, kui asjaomasel üksusel või püsival tegevuskohal ei oleks vara, millelt ta kogu osa või osa oma tulust saab, ja ta ei oleks võtnud vastavaid riske, kui seda ei kontrolliks äriühing, kus täidetakse selle vara ja nende riskidega seotud võtmetöötajate funktsiooni, mis on kontrollitava äriühingu tulu teenimisel määrava tähtsusega. (TuMS § 543 lg 2)
Välismaise kontrollitava äriühinguna käsitatakse:
üksust, mille puhul residendist äriühingul üksi või koos oma sidusettevõtjaga on otsene või kaudne osalus rohkem kui 50% hääleõigusena või ta omab otseselt või kaudselt rohkem kui 50% kapitalist või tal on õigus saada rohkem kui 50% kõnealuse üksuse kasumist;
püsivat tegevuskohta. (TuMS § 543 lg 3)
Tulumaksu välismaise kontrollitava äriühingu kasumilt ei kohaldata residendist äriühingule, kelle kontrollitava äriühingu eelmise majandusaasta kasum ei ületa 750 000 eurot ja kelle muud äritulud, kasum tütarettevõtjatelt, sidusettevõtjatelt ja finantsinvesteeringutelt, intressitulud ning muud finantstulud kokku ei ületa samal perioodil 75 000 eurot.
Deklareerimine ja tulumaksu tasumine
Tulumaks välismaise kontrollitava äriühingu kasumilt (TuMS § 543) kuulub deklareerimisele maksudeklaratsiooni vormil TSD lisal 7 koodiga “7016”.
Deklaratsiooni vorm TSD esitatakse ning maksukohustus tasutakse maksustamisperioodile järgneva kuu 10. kuupäevaks.
Tulumaks lahkumisel
Kui maksumaksja viib vara või oma residentsuse ühe riigi maksujurisdiktsioonist välja, maksustab see riik tema territooriumil tekkinud mistahes kapitalikasumi majandusliku väärtuse, isegi kui seda kasumit ei ole riigist lahkumise hetkeks veel realiseeritud. Ehk maksumaksja suhtes kehtib lahkumisel tulumaks ja maksustatakse tema realiseerimata kapitalitulu, mis on osa üleviidavast varast.
Tulumaksuga maksustatakse summa, mis võrdub väljaviidava vara tuurväärtuse ja bilansilise maksumuse vahega vara Eestist väljaviimise hetkel, kui residendist äriühing viib vara teises Euroopa Liidu liikmesriigis või kolmandas riigis asuvasse püsivasse tegevuskohta. (TuMS § 545 lg 1)
Tulumaksuga maksustamist ei kohaldata väärtpaberite rahastamisega seotud vara väljaviimise suhtes, tagatiseks antud vara suhtes või juhul, kui vara viiakse välja usaldusnormatiivide kapitalinõuete täitmiseks või likviidsuse juhtimiseks, kui vara paigutatakse 12 kuu jooksul tagasi Eestisse. (TuMS § 545 lg 2)
Tulumaksu tasumist võib ajatada, tasudes seda kuni viie aasta jooksul, kui:
residendist äriühing viib vara lepinguriigis asuvasse püsivasse tegevuskohta või
residendist äriühing muutub teise lepinguriigi residendiks. (TuMS § 545 lg 3)
Ajatamise tingimused on sätestatud tulumaksuseaduse § 545 lõigetes 4–7.
Deklareerimine ja tulumaksu tasumine
Tulumaks lahkumisel ehk väljaviidud vara kuulub deklareerimisele maksudeklaratsiooni vormil TSD lisal 7 koodiga “7014”.
Deklaratsiooni vorm TSD esitatakse ning maksukohustus tasutakse maksustamisperioodile järgneva kuu 10. kuupäevaks.
Loe lisaks: ATAD – maksude vältimise vastased reeglid
Allikas:
Maksu- ja tolliamet


Kütusemüüjate esindusorganisatsioon sai uue juhiSeptembris alustas Eesti transpordikütuste ühingu (endise nimega Eesti õliühing) uue tegevjuhina tööd Krista-Maria Alas, kes oli varem alkoholitootjate ja maaletoojate liidu tegevjuht ning enne seda töötas üheksa aastat maksu- ja tolliametis.
Uus Eesti transpordikütuste ühingu juht on kütusevaldkonnaga lähedalt kokku puutunud maksu- ja tolliametis, kus ta juhtis kütusega seotud maksumenetluste üksust. Krista-Maria Alas omab magistrikraadi Tartu ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna õigusteaduse erialal ning on läbinud erinevaid juhtimisalaseid täiendprogramme.
Sobivaim kandidaat
Krista-Maria Alas võtab ameti üle kütusemüüjate esindusorganisatsiooni neli aastat juhtinud Mart Raamatult. Eesti transpordikütuste ühingu juhatuse liikme Ülle Tamme sõnul leidis liikmete üldkoosolek, et ühingu lähi- ja pikaajaliste eesmärkide edukaks saavutamiseks on Krista-Maria Alas sobivaim kandidaat.
„Näeme järjest enam, et transpordi- ja kütusesektorit peamiselt mõjutavateks aspektideks on kliima- ja keskkonnaküsimused, mis kanduvad üle ka riiklikusse maksupoliitikasse. Tugeva maksunduse ja õigusteaduse taustaga juhil saab olema võtmeroll riigi ning ettevõtete sujuva koostöö tagamisel. Uue juhi esimeseks suurimaks väljakutseks saab olema sektori sujuv muutmine säästlikumaks ning panustamine uue kliimaseaduse väljatöötamisse,“ lisas Tamme.
Intrigeeriv väljakutse
Krista-Maria leiab, et uus väljakutse on väga intrigeeriv. „Olles varasemalt maksu- ja tolliametis töötades kütuse valdkonnaga tegelenud, on ülimalt põnev asuda juhtima ühingut, mis koondab Eesti suurimad transpordikütuste tarnijaid. Kütusesektor ühendab endas nii maksu- kui ka majanduspoliitilisi aspekte, mistõttu on riigi poolt põhjalikult läbimõeldud ja töötavad regulatsioonid väga tähtsad. Kliimaeesmärkide täitmine mõjutab lähiaastatel märgatavalt kütusesektorit. Kahtlemata saab väljakutseks olema ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamine. Riik peab koostöös erasektoriga kujundama selge ja etteaimatava regulatiivse keskkonna – siis on võimalik kõige efektiivsemalt ka eesmärgid saavutada,“ märkis Krista-Maria.
MTÜ Eesti Transpordikütuste Ühing on Eesti transpordikütuseid käitlevate ettevõtete esindusorganisatsioon, mis ühendab täna 13 liiget.


Transpordikütuste ühingu uueks tegevjuhiks sai Krista-Maria AlasTALLINN, 19. september, BNS – Septembris alustas Eesti Transpordikütuste Ühingu, endise nimega Eesti Õliühing, uue tegevjuhina tööd Krista-Maria Alas.
Alas oli varem alkoholitootjate ja maaletoojate liidu tegevjuht ning enne seda töötas üheksa aastat maksu- ja tolliametis, kus ta juhtis kütusega seotud maksumenetluste üksust. Tal on magistrikraad Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna õigusteaduse erialal ning ta on läbinud erinevaid juhtimisalaseid täiendprogramme.
Alas võtab ameti üle kütusemüüjate esindusorganisatsiooni neli aastat juhtinud Mart Raamatult, kes liitus Hugo Osulale kuuluva Mootor Grupiga. Raamat asus grupi tasandil täitma äriarendusjuhi ametikohta, kuid võttis sisse ka juhatuse liikme positsiooni kohalikke liinivedusid teostavas bussifirmas AS Sebe.
MTÜ Eesti Transpordikütuste Ühing on Eesti transpordikütuseid käitlevate ettevõtete esindusorganisatsioon, mis ühendab praegu 13 liiget, kelle peamiseks tegevusaladeks on transpordisektoris kasutatavate kütuste ja muude energiakandjate ning -liikide kättesaadavaks tegemine tarbijatele.
Tallinna toimetus, +372 56 505 306, majandus@bns.ee
Baltic News Service