Keskerakond püüab teha Tarmo Tammistest Kohtla-Järve uut linnapeadKohtla-Järve volikogusse kuuluvad keskerakondlased tahavad tagandada kaks kuud tagasi ametisse asunud Virve Linderi linnavalitsuse ja tuua tema asemele endise Narva linnapea Tarmo Tammiste, aga selleks ei ole neil praegu piisavalt hääli koos.Otseseid ja konkreetseid etteheiteid Linderi vähemusvalitsuse senisele tööle volikogu liikmed, kellega Põhjarannik rääkis, ei nimetanud. Küll aga ütlesid mitmed neist, et Keskerakond tahab saada linna etteotsa taas oma inimese.
Veebruari lõpus moodustasid Kohtla-Järvel koalitsiooni viis Keskerakonna ja viis sotside fraktsiooni liiget ning veel neli saadikut: Anton Dijev, Maria Merkulova, Deniss Veršinin ja Zaur Abbassov. 25kohalises volikogus on neil kokku 14 häält. Nende häältega valiti uueks volikogu esimeheks sots Eduard Odinets.
Pisut vähem kui kuu aega varem oli volikogu kinnitanud ametisse Virve Linderi linnavalitsuse. Selleks tulid poolthääled aga valdavalt teisest leerist: valimisliidult Restart Kohtla-Järve, Reformierakonnalt, praegusest võimukoalitsioonist hääletasid poolt vaid Dijev ja veel mõned fraktsioonita saadikud. Linderi linnavalitsus sai ametisse tänu sellele, et Keskerakonna saadikud loobusid hääletamisest.
Nii sotside fraktsiooni esimees Eduard Odinets kui ka keskfraktsiooni esimees Sergei Lopin kinnitasid pärast koalitsioonilepingu sõlmimist, et neil ei ole praegu plaanis Linderit kohe tagandama asuda, kuid tema vähemusvalitsus peab viima ellu sõlmitud koalitsioonilepingut.
Tammiste on nõus linnapeaameti vastu võtma
Sel neljapäeval ütles Lopin, et tal pole otseseid etteheiteid Linderi linnavalitsusele peale selle, et suhtlemine volikoguga võiks tihedam olla. Samas tunnistas ta, et Keskerakonna fraktsioon on teinud ettepaneku asuda Kohtla-Järve linnapeaks Tarmo Tammistele, kes oli Narva linnapea ja lühikest aega ka volikogu esimees kokku ligemale 20 aastat.
Läbirääkimised linnavalitsuse umbusaldamise teemal käivad, kuid me veel mõtleme, kas praegu on mõistlik teha võimuvahetust või mitte.

Anton Dijev

Pärast Narva linnapea ametist tagandamist 2020. aasta kevadel oli Tammiste erakonnakaaslasest majandusministri Taavi Aasa nõunik. Praegu on Tartus elav Tammiste Eesti korteriühistute liidu Lõuna regiooni esinduse juht.
Tammiste ütles, et on andnud nõusoleku kandideerida Kohtla-Järve linnapeaks ja pidanud sel teemal Kohtla-Järvel ka kaks kohtumist osa volikogu liikmetega. "Ega mul praegu rohkem midagi lisada olegi," ütles Tammiste, märkides, et edasine sõltub sellest, kui paljud volikogu liikmed teda toetada kavatsevad.
Eduard Odinets ütles, et Tammiste osas midagi ametlikult kokku lepitud pole. Samas märkis ta, et koalitsioonileppe sõlmimisel oli juttu sellest, et juhul kui linnavalitsus läheb väljavahetamisele, siis kuulub linnapea koht Keskerakonnale.
Sotside fraktsiooni kuuluv sotsiaalkomisjoni esimees Jelena Mutonen sõnas, et ta ei oska nimetada konkreetseid etteheiteid Linderi linnavalitsusele, kuid tunneb, et linna etteotsa oleks vaja kogenumaid omavalitsusjuhte. Eelnevatel aastatel olid Odinets ja Mutonen kogenud keskerakondlastest linnajuhtide põhilised kriitikud.
Valimisliidu Restart Kohtla-Järve liider Janek Pahka ütles, et Keskerakonnal pole muud soovi, kui saada vana võim linnavalitsuses taas enda kätte. "Nad on pidanud mitmeid koosolekuid, et umbusaldusavaldusega välja tulla, aga nad ei ole seni kuidagi selleks hääli kokku saanud," sõnas Pahka, lisades, et Restart püüab leida lahendust, et praegune linnavalitsus saaks normaalses õhkkonnas tööd jätkata.
Kaalukeeleks on Dijevi "fraktsioon"
Üheks seltskonnaks, kes pole vaimustatud linnavalitsuse väljavahetamisest, on niinimetatud Anton Dijevi nelja saadiku fraktsioon. "Läbirääkimised linnavalitsuse umbusaldamise teemal käivad, kuid me veel mõtleme, kas praegu on mõistlik teha võimuvahetust või mitte. Linnas on suurte kärbete tõttu niigi keeruline olukord. Ei ole selge, kas linnavalitsuse vahetus tooks stabiilsust juurde," sõnas ta.
Dijev kinnitas, et valimisliit Restart on selleks, et nad neljakesi ei ühineks linnavalitsuse umbusaldamisega, lubanud toetada teda linnavolikogu esimeheks valimisel, kui tal selline soov peaks tekkima. "Me ei ole praegu midagi otsustanud," ütles Dijev, kes pidas samas plussiks, et Kohtla-Järvel on praegu noor ja popp linnapea Virve Linder. Ta ütles Tammiste kohta: "Ma ei ole kindel, et inimene, kes juhtis Narvat ligemale 20 aastat, mil seal toimusid mitmed suured korruptsiooniasjad, oleks parem variant."
Kohtla-Järve võim langes turbulentsi eelmise aasta oktoobri alguses vallandunud korruptsiooniskandaaliga, mille käigus said kuriteokahtlustuse üheksa volikogu liiget, teiste seas ka Pahka ja Dijev, kuid järgnenud poole aasta jooksul ei ole neile süüdistust esitatud. Oktoobris tagandas volikogu ametist linnapea Toomas Naela ja volikogu esimehe Tiit Lillemetsa. Novembris valiti linnapeaks Virve Linder, kelle linnavalitsuse kinnitas heitliku meelega volikogu ametisse alles veebruari alguses.


Rakvere noormees tulistas Nõukogude sõjaväes teenistuskaaslase surnuks. Kui see oli ikka tema...Kasahhi NSV, Tšikment. 26. aprill 1989. Rakvere noormees - ütleme, et tema nimi on Peeter - vinnastab automaadi, suleb silmad ja tulistab valangu seersant Fomenko suunas, kes langeb sealsamas surnult maha.Järgnev lugu on osaliselt fiktsioon - kursiivis kirjutatud tekstiosa on kokku pandud väikestest lugudest, mis võisid, aga ei pruukinud Peetriga juhtuda.Peeter on pärast kadalippu Venemaa vanglates ja erihaiglates elus ning juba ammu oma vanematekodus Rakveres tagasi. Ta tajub ja mõistab pärast läbielatut asju pisut omapäraselt, ta on teise grupi invaliid.Peetri tegelik nimi ja taust on Virumaa Teatajale teada. Tema isa-ema on maamullas, kuid tal on õde - Rakveres tuntud ja armastatud inimene. Peeter on füüsiliselt terve ja saab asjad toimetatud, kuid ta vajab järelevalvet ja abi. Ta räägib oma noorpõlvest, aga tema jutud on täis fantaasiat - õe sõnul mäletab Peeter end küll ajukirurgi ametis, siis lendurina, seejärel kellegi kolmandana. “Ta räägib väga asjalikku juttu, ja siis tulevad vahele laused, mis kohe kuidagi tõele ei saa vastata,” mainib õde.Peetri päevik. Tšikment, 1989. aasta 20. aprill. Isalt saadud pakist on veel natukene alles. Jagasin selles olnud kommid mitmesse ossa ja peitsin ära. Mõned matsin lausa maha, sest kui see tõprakari jaole saab, siis suudavad nad kümne sekundiga kõik ära süüa. Moldaavlasele saadeti ka kodunt pakk, sisaldas vaid hapendatud arbuuse. Seersant Dzodajevi juhtimisel pandi kõik nahka ja mis üle jäi, loobiti bõtovkasse laiali."(Siin ja edaspidi ette tuleva sõdurislängi kohta leiab seletused vasakult veerust.)"Peetriga juhtunust kirjutas 1989.-1991. aastal mitu Eesti ajalehte. Eelkõige selle pärast, et saaks nõrgamõistuslikuks tunnistatud noormehe NSV Liidu avarustest Eestisse ravile.Toonastes materjalides on kirjas, et Peeter tulistas surnuks jaokomandör Fomenko. Ilmselgelt on nimi välja mõeldud ja selleks on konkreetne põhjus. Osalt samal põhjusel jääb varjatuks ka Peetri õige nimi. Peetri õde: “See, kelle Peeter väidetavalt maha laskis, oli tegelikult üks mägirahvuse esindaja. Meie perekond elas aastaid hirmus, me reaalselt kartsime veritasu. Seda enam, et sel “Fomenkol” olid Eestis sugulased.”Nimed, mis leiduvad Peetri fiktiivses päevikus, on samuti välja mõeldud.21. aprill. Kahjuks said Dzodajev ja major Bobrov osa kodunt saadetud asjadest siiski kätte. Olin ise ka ettevaatamatu - ei jõudnud karamellikommi varjatult ära süüa ja keegi märkas kohe, et mida sa nemets närid seal. Dzodajev kiskus mul suu lahti ja pistis röökima - kust nemets kommi sai? Anna ülejäänud siia! Siis otsisid nad kõik mu asjad läbi ja leidsid padjakoti seest osa minu komme ja ajakirja Noorus. Bobrov oli muidugi pettunud, sest tema loodab iga kodunt tulnud paki seest leida kärakat. Oma raha joob ta nagunii kõik maha, loodab sõdurite käest kärakat juurde saada.Peetri õde mäletab, et ta käis koos vanematega oma venda külastamas, kuid see toimus suvisel ajal ja mitte vahetult enne intsidenti. Kuupäevadega on selles loos samuti segadus - Viru Sõna kirjutas omal ajal, et tulistamine toimus 24. aprillil, aga paljudes Eesti lehtedes ilmunud ja Eesti Komitee allkirja kandvas teadetes oli kirjas, et 26. aprillil.Viru Sõna, toetudes Peetri isa ütlustele, mainis veel, et isa külastas Peetrit 19. aprillil ehk vaevalt nädal enne traagilist lugu. “Seda külaskäiku ei oska ma kinnitada, kuid ma olin siis veel noor ka ja paljudest asjadest mulle võibolla ei räägitudki,” meenutab Peetri õde. “Aga igal juhul olin ühel korral ka mina kaasas, kui venda vaatamas käidi. Peeter väga ei kurtnud, kuid see jäi küll tema jutust meelde, et kaasteenijad olevat väga madala haridustasemega ja muidu matsid. Ütles, et mõni mees püüti vist siis kinni, kui oli tulnud mägedest alla soola tooma.”22. aprill. Zonov tagus peldikus pihku. Inspiratsiooni sai Palestra tüdrukute pildist, mille oli rebinud minu Noorusest. See ei ole tal esimest korda - korra oli ta oma riista karauulis postil seistes püsti saanud ja lasi seda siis Muhtaril lakkuda. Kui me tsooni perimeetrit valvame, siis on koer kaasas.Peeter on Rakvere mees ja kooliteed alustas ta 3. keskkoolis. Ta sündis ajukahjustusega ega saanud seetõttu tavakoolis hästi hakkama. Keskkooli lõputunnistuse sai ta Tartu eriinternaatkoolist.“Algul ei võetud Peetrit kehva tervise tõttu sõjaväkke, ta oli pärast keskkooli lõppu mõnda aega tööl, aga siis ikka võeti,” lausub õde.Pole teada, kas Peeter teenis esialgu mõnes õppeväeosas, kuid intsident leidis aset Kasahstanis Tšikmendis sisevägede üksuses nr 6506. Siseväed olid ehitusvägede järel halvemuselt teine mülgas isegi Nõukogude inimeste arusaamas. Sõdurid, kes kandsid kirsipunaseid paguneid, millel tähed BB (внympeннue вoйcкa - siseväed), tegelesid põhiliselt vangide valvamise ja konvoeerimisega. Nii vangimajade valvamise kui ka konvoeerimise ajal puutusid nad vahialustega tihedalt kokku ja vangide mentaliteet levis ka sõdurite seas. Dedovštšina ehk nooremate sõdurite kiusamine ja mõnitamine vanemate kaasteenijate poolt oli sisevägedes väga levinud.23. aprill. Dzodajev kiusas täna sakslast Kremmerit. Poiss on kusagilt Siberist, neil olevat seal mitu volgasakslaste küla. Saadeti vist sõja ajal Volga jõe äärest välja - Stalin kartis, et pikalt seal elanud sakslased lähevad Hitleri poole üle. Kremmer on vaid pool aastat teeninud, aga ta on meist tublisti vanem ja abielus. Dzodajev nõudis, et Kremmer ette kannaks, mitu korda ta naist päeva jooksul pani, ja ette näitaks, kuidas ta seda tegi. Lõpuks sundis Kremmerit kätekõverdusi tegema ja iga kõverduse ajal karjuma: “Nikun, seltsimees seersant!” Major Bobrov vaatas seda irvitades kõrvalt ja kiitis Dzodajevit: “Hästi, seersant, nii peabki sõdureid füüsiliselt treenima.”Peetri õde: “Isa suhtles pärast õnnetust ühe Peetri volgasakslasest kaasteenijaga. Poiss rääkis, et varem või hiljem oleks selline asi juhtunud, sest kiusamine olevat ikka meeletu olnud.”24. aprill. Pannakse vist jälle konvoisse. Peame zekke kohtumajja vedama. Tavaliselt on meid viiene punt. Loodetavasti ei määrata karauulivanemaks Bobrovi ja asetäitjaks Dzodajevit.Lisaks n-ö väikestele otstele veeti vange raudteel erivagunites NSV Liidu ühest otsast teise, laagritest vanglatesse ja vastupidi. Vangide konvoeerimiseks kasutatud furgoonauto või vangivagun oli kui riik riigis, kus kehtisid ainult hundiseadused. Vangid olid trellidega loomulikult sõduritest eraldatud, kuid viimased elasid samuti pikki nädalaid kitsastes kupeedes pead-jalad koos. Ohvitseridest-lipnikest saatjaid oli vaid ükskaks ja neid eriti ei huvitanud, mida alluvad isekeskis teevad. Tihti tarvitati alkoholi.25. aprill. Dzodajev pani mind ja Kremmerit kätekõverdusi tegema, põhjendas, et meil on krae halvasti õmmeldud. Peksis lahtise käega näkku - nad oskavad nii lüüa, et vermeid ei jää, ainult paiste läheb. Korra Bobrov küsis, miks mul nägu paistes on, siis Dzodajev kõrvalt irvitas, et söön liiga palju. Teine nipp on rusikaga vastu ülevalt teist nööpi lüüa. Selle metallist jalg on ihule lähedal ja hästi valus on. Kummaline, et keha aimab lööki ette. Veel enne, kui mind lüüakse, tuleb veremaitse suhu. Ja nagu halvatud oleks, vastu ka ei suuda lüüa. Kui aga lööksin, siis ilmselt pekstaks mind surnuks. Ma olen muutunud täiesti zombiks. Tahaks, et mind suunataks Afganistani või mõnd rahvarahutust maha suruma. Meie väeosa poisid 1986. aastal kuuldavasti käisid Alma-Ata rahutusi laiali peksmas. Kui ma Dzodajevi kriiskamist või räuskamist kuulen või kui Bobrovi purjus inimese irvitust näen, siis tahaksin, et oleksin Kalevipoeg ja suudaks neid pead pidi väga kaua aega kokku peksta.Kuigi dedovštšinat üritati alates 1980-ndate keskpaigast, pärast Gorbatšovi võimuletulekut, välja juurida, ei andnud see erilist tulemust. Selle ilmingu olemasolust olid huvitatud ka ohvitserid, sest neil oli lihtsam, kui seersandid ja vanemad ajateenijad ise “korda majas hoidsid”. Kui aga keegi dedovštšina tõttu raskelt viga sai, siis üritati lugu kinni mätsida, vigastustest räägiti kui õnnetusjuhtumi tagajärgedest, sest lisaks otsestele osanikele võisid karistada saada ohvitserid.26. aprill. Mul on kohutav hambavalu, aga santšasti prappor ütles, et kui soovin, võib ta ju mul hamba välja lüüa. Kui õigele pihta saab. Bobrov tuhnis jälle mu asjades ja kahjuks leidis üles kirjamapi, kus hoidsin kirju kodustelt ja ühelt tuttavalt tüdrukult. Bobrov pröökas kogu aeg, et ma, nemets, tohin hoida vaid ühe kirja korraga alles ja seda ainult taskus ja pean talle vene keeles ette lugema, mida need nemetskie sljuhhi mulle kirjutavad. Rivistuse ajal viskas Bobrov kirjad Dzodajevile ja käskis sitamajja viia. Ütles, et Izvestijat ei tohigi leninskaja komnatast sitapaberiks viia, et kasige oma taguotsa nemetsite kirjadega, saate ise ka võibolla kultuursemaks. Ja ongi konvoisse minek koos Bobrovi ja Dzodajeviga.Nõukogude armees sundaega teeninud Peeter tulistas 26. (või 24.) aprillil vahipostil olles surnuks jaokomandör Fomenko. Meeleheitliku teoni viisid peksmine, väljapressimised, mõnitused ja alandused. Eesti Komitee käsutuses olnud materjalides oli kirjas, et Peeter võeti vahi alla, süüdistatuna jaokomandör Fomenko tahtlikus tapmises. Kohtupsühhiaatriline ekspertiis tunnistas Peetri vastutusvõimetuks ja teda ootas ees tähtajatu kinnipidamine eripsühhiaatriahaiglates.Peetri õe sõnul marssis ühel hirmsal aprillipäeval nende pisikesse Rakvere korterisse mundris meeste delegatsioon ja pikema tseremooniata hakati midagi paberilt vene keeles ette lugema. “Mul oli kohe hirm, et midagi on halvasti, kuigi ma vene keelt ei osanud. Ema hakkas hüsteeriliselt nutma, ma ei olnud sellist ema kunagi näinud ...” Pisarad võtavad tubli ja elus palju näinud naise üle võimust ka nüüd ...Eesti Komiteelt ilmus 1989. aastal mitmes Eesti ajalehes avaldus: “Avalikustamise käigus on laiale üldsusele teatavaks saanud N. armees valitsev korralagedus ja vägivallatsemine. Kummatigi püüavad sõjardid oma mundriau kaitstes igati moonutada asjade tegelikku seisu ja summutada võimalikke paljastusi. Seepärast ei saa pidada usaldusväärseteks “Peetri” süütegu uurinud sõjaväeprokuratuuri järeldusi. Samuti ei saa olla tõsiseltvõetav Moskva Serbski-nim. Kohtupsühhiaatriainstituudis ilmse tellimistööna teostatud Peetri vaimse seisundi ekspertiis. Nimetatud instituut on omandanud kurja kuulsuse poliitiliste teisitimõtlejate vaimuhaigeks tunnistamisega ning pole mingit garantiid, et selline praktika oleks seal lõppenud. Eesti Komitee pöördub Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi ning kõigi asutuste, organisatsioonide, liikumiste ja hea tahtega üksikisikute poole, kellest võib oleneda Peetri juhtumi tõsiasjade väljaselgitamine. 26. aprillil 1989 toimunud intsidendi kohta tuleb läbi viia täiendav uurimine sõltumatute ekspertide osavõtul, kus võetakse arvesse juhtunu kõik asjaolud ja tagamaad. Peetri vaimse tervise kindlakstegemiseks on vaja teostada ekspertiis Eesti erapooletute psühhiaatrite poolt.”Aprill 1989. Peetri päevikut ei avalikustata kunagi. Major Bobrov leiab selle, sorides taas Peetri asjades. Saamata aru, mis sellesse c нeмeцкими бyквaми (saksa tähtedega) on kirjutatud, võtab ta päeviku kui võimaliku asitõendi kaasa ja viskab kodus burzuikasse. Keegi ei tea, kas päevik üldse olemas oli. Võibolla oli see ainult Peetri peas. Bobrov pääseb sellest loost suhteliselt terve nahaga, auastme alandamisega, kuigi hilisem uurimine tuvastab paljude eeskirjade rikkumise väeosas. Mitte midagi ei muutu.Õde: “Me tegelikult ei tea siiamaani, mis seal tegelikult juhtus. Peeter ei räägi sellest suurt midagi. On võimalik, et tapja polnudki tema ja see lugu lihtsalt mätsiti tema kaela. Võimalik, et tema peas oli klikk ära käinud juba enne juhtumit või siis viidi ta survemeetodite ja alandustega selleni, et rääkis igasugust jama kokku ja võttis omaks asju, mida ta teinud polnud.”1992. aasta kevadsuvel jõudis Peeter Rakverre tagasi. “Ma asjaolusid ei tea,” tunnistas õde. “Isa käis Toompeal, ilmselt siis riigikogus, sageli asju ajamas ja avaldusi esitamas. Ühel päeval läksime lihtsalt Rakvere rongijaama, mul olid veel kummikud jalas, ja Peeter astus Moskva rongilt maha. See oli uskumatu rõõmupäev.”Õe teada saatis Peetrit mingi valvemeeskond või vastutav isik, kuid nemad või tema Rakveres ei väljunud. “Väljanägemiselt oli ta Peeter nagu Peeter ikka, aga vaimselt oli ta murtud mees. Mind püüti tema probleemidest säästa. Ema-isa juurde ta elama jäi, oli vähemalt hoitud ja varjatud.”Eluga, nagu mainitud, saab Peeter enamvähem hakkama. Naisegi võttis vahepeal, aga jäi leseks. Nõukogude Liidu õigusjärglane Venemaa aga jätkab kriminaalkurjategijate ja vaimselt haigete inimeste teenistusse värbamist ning Ukraina-vastasesse sõtta saatmist.SÕNASELETUSED• Bõtovka - eraldi ruum Nõukogude armee kasarmus, kus teoreetiliselt sai triikida mundrit, hoolitseda oma välimuse eest jms. praktiliselt oli see koht, mille olid vallutanud vanemad ajateenijad ja sageli kiusatipiinati seal noorsõdureid.• Nemets (vene k sakslane) - kõigi baltlaste, aga eeskätt eestlaste üldine hüüdnimi Nõukogude armees.• C немецкими буквами - otsetõlge “saksa tähtedega”, aga tegelikult ladina tähtedega suvalises keeles kirjutatud tekst. vene sõdurite arvates olid kõik, kes ei kasutanud kirillitsat, barbarid.• Zekk - kriminaalkurjategija, kasutatakse valdavalt retsidivistide puhul.• Karauul - vahiteenistus. • Krae halvasti õmmeldud - Nõukogude sõduri igapäevavormi kraele tuli iga päev käsitsi külge õmmelda valge riie. pisteid tehti vastavalt staatusele ja teenitud ajale mitut moodi. Staatusele mittevastavalt õmmeldud krae kiskus seersant maha, sageli oli põhjendus, et halvasti õmmeldud.• Santšast - väeosa meditsiinipunkt, velskripunkt, kust vähegi tõsisema tervisehäda korral pahatihti abi ei saanud.• Prappor, praporštšik - kutseline sõjaväelane, auastmelt reakoosseisu ja ohvitseri vahel. Haridustase vastas keskeriharidusele. prappor ei saanud teenistusredelil ohvitseriks tõusta. Tavaliselt olid prapporid väeosa suurimad joodikud ja vargad.• Sljuhha - lits.• Leninskaja komnata - tuba kasarmus, kus sõdureid poliitiliselt hariti, hoiti ajalehti, mööbliks olid mõned lauad ja toolid.• Zamkomzvod - ajateenijast jaokomandöri asetäitja, tavaliselt seersandi auastmes.EpiloogRakvere, aprill 2023. Peeter istub oma isamaja köögis ja suitsetab sigaret sigareti järel. Suitsu talle meeldib tõmmata, ilmselt harjumus sõjaväest. “Tead, see sõjaväevärk ajas mul ikka midagi segamini küll,” ütleb ta ajakirjanikule. “Ma olen grupi peal. Autoga ei saa sõita, isegi jalgrattaga mitte, sest mul lööb vahepeal pildi eest ära, kõik läheb silme ees mustaks.”Peeter räägib, et teenis aega Kasahhi NSV-s sisevägede konvoipolgus. Oli valveteenistuses kohtumajades ja valvas vange, kui neid vanglast kohtusse ja tagasi veeti. Rongides tema konvois ei käinud. “Ümberringi oli selline nälg, et kohalikud sõid kassid-koerad ka ära. Mitte midagi polnud poes müüa. Meil oli ikka lobi ees,” räägib ta.Ja siis: “Ma lasin zamkomzvodi maha. Ta sundis mind tegema asju, mida ma ei pidanud tegema. Pärast olin Kasahhis mitmes kohas ja Moskvas vaimuhaiglas. Seal oli hullem kui pärisvanglas. Trellid akendel ees. Sõltus, kuhu kambrisse sattusid - ühed tahtsid mind keppima hakata. Aga ma sain sealt kambrist minema, need jäid sinna omavahel keppima edasi. Erariietes olin neis haiglates. Isa saatis pakke, tänu neile sain ikka kõhu täis ja kuidagi oldud.”AASTA VAREM hukkus selles väeosas eestlaneTšikmendis baseerunud sisevägede konvoipolk nr 6506 oli, nagu selgub, üks tõeline urgas. Lisaks sellele, mis Peetriga juhtus, hukkus seal 1988. aasta detsembris Raplast pärit Rudolf Rättäli. Tegemist oli autoõnnetusega. Peetri sõnul teenis soomlaseks hüütud noormees temaga mõnda aega lausa ühes roodus. “Ma ei mäleta, kas ta oli ise roolis või kaasreisija, aga nad läksid erariietes linna peale ja tegid avarii,” kõneles Peeter.Mõlema kõnealuse juhtumi ajal oli väeosa nr 6506 poliitosakonna ülem (zampolit) major Juri Vjatšeslavovitš Putškov. Zampolit oli väeosa komandöri abi poliit- ja kasvatusalal ehk sõduritevahelised suhted olid otseselt tema vastutusalas. Seltsimees lõpetas oma karjääri polkovnikuna ja on teadaolevatel andmetel praegu elus, peab pensionäripõlve ning naudib erupolkovnikule ette nähtud hüvesid.Sama numbriga väeosa tegutseb Tšikmendis tänase päevani, kuuludes ilmselt küll Kasahstani vägede koosseisu.2006. aastal kirjutas sealne meedia väeosas teeninud seersandist, kes oli segastel asjaoludel saanud raske koljutrauma ja langenud koomasse."Peksis lahtise käega näkku - nad oskavad nii lüüa, et vermeid ei jää, ainult paiste läheb. Korra Bobrov küsis, miks mul nägu paistes on, siis Dzodajev kõrvalt irvitas, et söön liiga palju.""Mul on kohutav hambavalu, aga santšasti prappor ütles, et kui soovin, võib ta ju mul hamba välja lüüa. Kui õigele pihta saab."Peetri päevik. 20. aprill 1989 21. aprill 1989 22. aprill 1989 26. aprill 1989 Aprill 198923. aprill 1989 24. aprill 1989 25. aprill 1989AIVAR OJAPERV


Tõusva päikese maa - koht, kust Venemaa paistab tähtsusetu ja nõrkPOSTIMEES JAAPANISMõnikümmend kilomeetrit Hokkaido saare suurimast linnast Sapporost lõunas Chitose lennuväljal tõusevad Jaapani F-15 hävitajad mürinaga õhku, koguvad kiirust ja suunduvad kuhugi silmapiiri taha. Nii käib see peaaegu iga päev. Ühele Eesti, ühele Läti ja ühele Leedu ajakirjanikule sõjaväebaasis ekskursiooni tegevad Jaapani ametnikud muidugi ei ütle, kuhu ja mida tegema need lennukid lähevad.* Jutud on off-therecord ja pilte teha ei tohi.Aga isegi kui Chitose baasis toimuv on kaetud saladuselooriga, siis loogika ja avalikud andmed ütlevad ise, mida need hävituslennukid toimetavad. Otse siit üle mere läänes on Venemaa ja Põhja-Korea; füüsiliselt küll kaugemal, aga Jaapani julgeolekumurede jaoks sisuliselt olulisemal kohal asub ka Hiina.Muidu on sõjaväebaas nagu sõjaväebaas ikka. Majad, kus elavad sõdurid. Angaarid, kus paiknevad lennukid. Lennurajad, kus ruleerivad demonstratsiooniks välja toodud hävitajad - nende reaktiivmootoritest välja paiskuv leek soojendab pealtvaatajaid ka saja meetri kauguselt.Siis muidugi söökla ja pood, kus müüakse traditsioonilist sõjaväelinnakute kraami, kiirtoidust kuni suveniirideni. Riiulil jääb silma üks karbike pealkirjaga «Vene rulett». Küsimise peale selgub, et tegu on koogikestega - jaapanlikult mitmekordselt kilesse pakitud -, mis välimuselt kõik ühesugused, aga iga kuues pole maitselt magus, vaid kõrvetavalt terav.Venemaa kardab Jaapanit Kui maailmas üldse on üks koht, kuskohast vaadates paistab Venemaa väike ja nõrk, siis on see Jaapan. Iseenesest on Hokkaido saarelt Venemaa ju siinsamas. Venemaa poolt okupeeritud Jaapani Põhjaterritooriumid (Vene terminoloogia järgi Lõuna-Kuriilid), lähim neist saartest paikneb Hokkaido kaldast ainult mõne kilomeetri kaugusel. Viimaste aastate jooksul on Venemaa okupeeritud saartele paigutanud uut sõjatehnikat, õhutõrjesüsteeme ja isegi tanke. Aga seegi näitab, et Venemaa mõtleb rohkem kaitsele. Et Venemaa kardab.Jaapan kulutab kaitsele vähe. Ainult ühe protsendi oma sisemajanduse kogutoodangust, aga kui sinu majandus on suuruselt maailma kolmas, siis isegi üks protsent tähendab umbes 54 miljardit dollarit aastas. Kui Jaapan tahaks, võiks ta Venemaa poolt okupeeritud saared jõuga tagasi võtta. Mitte sellepärast, et Jaapani väed oleksid nii silmapaistvalt võimsad, aga lihtsalt seetõttu, et need saared on nii lähedal. Teistpidi, Venemaa vaatenurgast jälle kaugel ja tegelikult mittekaitstavad.Aleksandr Dugin, üks Vene imperialismi teoreetikutest, pakkus juba 25 aastat tagasi välja, et Venemaa võiks Lõuna-Kuriilid Jaapanile tagasi anda ning vastutasuks loobuks Jaapan liitlassuhtest Ameerika Ühendriikidega. Isegi kui plaani esimeses osas on teatav realism - tunnistamine, et Venemaa jaoks pole tegu oluliste aladega siis plaani teine osa ehk Jaapani väljameelitamine USA orbiidilt on muidugi naiivne. Jaapani suhe Ühendriikidega on eriline - nad on ameeriklaste uppumatu lennukikandja Vaikse ookeani servas.Jaapanis armastatakse slaidiesitlusi. Postimehel oli võimalus nii Jaapani välis- kui ka kaitseministeeriumis neid korduvalt vaadata ja kuulata. Üks korduv teema oli Jaapani ümber toimuv suur muutus julgeolekupildis.Eestist paistab igalt poolt Venemaa. Kuid jaapanlaste tehtud esitlused tuletavad midagi meelde: Nõukogude Liitu enam pole. Näiteks venelaste Kaug-Ida sõjaväeringkonnas on praktiliselt iga näitaja järgi (sõdurite, lennukite, tankide, laevade arv) nende võimsus võrreldes Nõukogude ajaga vähenenud ligi kümme korda.See ei tee Venemaad ohutumaks - Ukraina tuletab seda iga päev meelde. Hääbuv impeerium võib olla nagu nurkasurutud rott, oma kompleksides ohtlikumgi. Aga annab siiski natuke teistsugust perspektiivi.Kohtudes Tokyo kesklinnas ühe Jaapani mõttekoja analüütikuga, toob ta paar huvitavat näidet Venemaa ja Hiina sõjalise koostöö kohta. Jah, nad teevad ühisõppuseid. Näiteks eelmise aasta septembris toimunud Vostok hõlmas ka Venemaa okupeeritud Jaapani saari. Hiinlased muuseas saartele ei läinud, Jaapani luure jälgis seda hoolikalt. Või siis see, kuidas üks-kaks Vene pommituslennukit on koos Hiina lennukitega kulgenud mööda Jaapani territoriaalpiire.Aga kui kuulata jaapanlaste arutlusi, siis saab ka aru, kui ühepoolne on Vene-Hiina koostöö. Tähenduses, et Hiinal on võimu, võimalusi ja tahet, aga Venemaal, isegi kui tal on tahet, pole võimu ega võimalusi. Venelaste käsutuses on Jaapani läheduses ülbitsevalt öeldes paar lennukit ja paar laeva (tegelikult muidugi veidi enam). Aga see pole enam impeerium, vaid lihtsalt üks suur riik, mis aegamööda kaotab positsioone.Võrdluseks Hiina. Teame, et see on suur, kasvav ning globaalselt üha tähtsam riik. Aga Jaapanist vaadates saab see palju-palju selgemaks. Näiteks aasta jooksul teevad Hiina sõjalennukid umbes tuhat lendu Jaapani õhuruumi lähedale, nii et Jaapani hävitajad peavad õhku tõusma ja kontrollima minema. Seda teevad tõenäoliselt ka need hävitajad, mida Postimehele näidati Hokkaidol asuvas baasis.Kujutame ette, kui Eestis oleks midagi sarnast - keskmiselt kolm korda päevas tuleks Vene sõjalen nukid meie piiridele? Eestis me seda nii hästi ei taju, aga Jaapanist paistab eriti hästi välja Hiina tõus ja Vene langus.Vahel vaid üks riikEestist tulnuna on keeruline Jaapanist kirjutada. Miks see peaks Eesti lugejatele üldse oluline olema? Istume koos Läti Delfi ja Leedu rahvusringhäälingu ajakirjanikuga ühes Honshu saarel Tokyos Akasaka linnaosas asuvas restoranis (misosupp, vaagen sushivalikuga, ploomivein - 10 eurot nägu, kes ütles, et Tokyo on kallis?) ja arutame kõik sama küsimust.«Kirjutad Jaapanist, aga teed loo Venemaast. Niimoodi müüdki selle lugejatele maha,» arvab kolleeg Läti Delfist. Omamoodi küüniline, aga sisaldab tõetera.Tallinna Ülikooli professor japanist Rein Raud (pildil) sõnab teatava frustratsiooniga, et eestlased teavad Jaapanist ja üldisemalt Aasiast vähe, ei saa aru ja tihti eksivad. Näiteks teame, et Põhja-Koread valitseb diktaator, kes näljutab oma rahvast ja silitab tuumapommi, võibolla oleme isegi kuulnud, et Põhja-Korea laseb Jaapani poole ja vahel ka üle Jaapani rakette. Kui paljud meist aga teavad, et Põhja-Korea on aastakümnete jooksul röövinud palju Jaapani kodanikke, täiesti tavalisi inimesi, hoiab neid kinni (vist selleks, et Jaapanit paremini tundma õppida), ning nende inimeste tagasisaamine on üks Jaapani välispoliitika prioriteete.Geograafia on Eesti needus, julgeolekuprobleemid on kogu aeg meie ümber, aga Jaapan on näide, et isegi kui oled tähtis ja justkui kaitstult teistest eemal saare peal, siis julgeolekuprobleemidest pole kusagil pääsu.Aasia on suur. Seda võib näha Shanghais, kogeda Kuala Lumpuris, aga kõige enam on seda ehk tajuda Tokyos. Seisad gigantsel Skytree vaateplatvormil 450 meetri kõrgusel ja vaatad: ühel pool asub Vaikse ookeani rannik, aga siis hoonedhooned-hooned, kuni teisel pool silmapiiril uduhämus paistvate Kanto mägedeni. Võib ju lisada, et poole Harjumaa suurusel Tokyo territooriumil elab 14 miljonit inimest, aga kui panna sinna juurde pealinna ümbritsev «Suur-Tokyo», siis kasvab asukate arv 40 miljonini.Iseenesest on Jaapan ja jaapanlikkus kõikjal meie ümber - Toyota, sushi, manga, Kurosawa, Sony, Honda - ja me teame, et seda nimetatakse tõusva päikese maaks, oleme televiisorist näinud pühakodasid, Fuji mäge ja õitsvaid kirsiaedu. Aga pinna pealt sügavamale minnes teame vähe. Jaapan võib olla maailma suuruselt kolmas majandus, aga Eesti-poolne tähtsaim sisend kahe riigi majanduskoostöösse on endiselt Imavere saeveski (Jaapan on üks Eesti puidu eksporditurgudest).Jaapanit on raske Eestis tutvustada. Ta on oluline, aga nii kaugel. Teisalt on Eesti vaatest seis Jaapaniga imelihtne.«Jaapan tasakaalustab meie jaoks ohtlikku Venemaad,» sõnab nüüdseks juba ametit ja tööruume vahetanud endine välisminister Urmas Reinsalu, teeb siis väikese mõttepausi ja lisab: «Ning Hiinat, kes ei jaga meiega samu väärtusi.» Pange tähele, kuidas nüüdne riigikogu liige kasutab erinevaid sõnu Venemaa ja Hiina iseloomustamiseks.Põhimõtteliselt samadele asjadele viitab ka välisministeeriumi kantsler Jonatan Vseviov, kes lisab aga ka praktilise külje: Jaapan on praegu G7 eesistuja, ja just G7 kaudu käib suurema osa Venemaa-vastaste sanktsioonide kehtestamine ning jõustamine.Kui proovida seda suurt strateegilist valemit väga lihtsas võtmes välja öelda, siis seis on järgmine. Aasias elab 4,5 miljardit inimest ja Eesti jaoks on seal tähtsad kolm riiki: India, Hiina ning Jaapan. India on Eesti suhtes ükskõikne ja nende peaministri Narendra Modi kultiveeritud hindu natsionalismis leidub paratamatult koht läänevastasusel. Hiina, kelle suhtes Eesti oli kaua aega lootusrikas, on viimastel aastatel selgelt demonstreerinud, et nende vaated on teistsugused ning maailma suurima rahvaarvuga riik on Eesti (ja Ida-Euroopa tervikuna) julgeoleku jaoks muutunud pehmelt öeldes problemaatiliseks.Ja siis tulebki Jaapan, kes on suur ja oluline ning asub selgelt «meie tiimis». Professor Rein Raud, nõustudes selle lihtsustatud skeemiga, toob aga lisanduseks veel ühe külje: jaapanlased on esimene ja siiamaani suurim mitteladina tähestikku kasutav ja mitte indoeuroopa taustaga rahvas, kes on suutnud luua globaalse haardega moodsa tehnoloogilise riigi.Jaapanil pikk plaan? Eelmise aasta lõpus toimus just Jaapanis üks viimase aja tähtsamaid globaalseid julgeolekusündmusi. Sündmus, mida jälgiti hoolikalt nii Washingtonis (rõõmu ja kergendustundega) kui ka Pekingis ja Moskvas (mõlemas ärritusega).15,2 triljonit Nimelt võttis Jaapan vastu uue riikliku julgeolekustrateegia, mis sisaldab mitut fundamentaalselt pöördelist punkti: Jaapani kaitsevõime põhimõtteline ümbervaatamine, vasturünnaku tegemise võimete omandamine ja oma kaitsekulude kahekordistamine. See tõstaks Jaapani kaitsekulude poolest sellele kohale, kuhu ta oma majanduse poolest kuulub, kolmandaks maailmas Ameerika Ühendriikide ja Hiina järel.See on samm, mille mõju ei ole tunda täna, homme ega ka järgmisel aastal, vaid mille olulisus tuleb aga välja pika aja jooksul. Kui Hiina esimees Xi Jinping käis Moskvas ja surus Vladimir Putini kätt, siis on see show - mis ei tähenda, et Hiina ja Venemaa suhteid peaks alahindama -, kui aga Jaapan suu rendab oma sõjalisi võimeid kaks korda, siis on see päris. Muidugi võtab see aega ja muidugi peab vaatarna, et otsus muutuks ka päris rahanumbriteks, uuteks lennukiteks, laevadeks ja rakettideks. Glo baalne jõudude tasakaal muutub.Kui Jaapani välisministeerium saatis eelmise aasta lõpus Postimehele kutse tulla Jaapanisse, siis toodi eraldi välja, et juttu tuleb Venemaa okupeeritud Põhjaterritooriumitest. See pani mõtted peas keerlema - Venemaa peab sõda Ukrainas, Venemaa ootused pole täitunud ja Venemaa nõrkus on selgelt välja tulnud. Kas selle taustal loodab Jaapan mingit pööret suhtes Venemaa ja oma 25,000 saarte tagasisaamisel? Kas Jaapanil on pikk plaan?Kohapeal selgus, et see on siiski lühinägelik ja liiga Eesti-keskne vaade. Jaapan on Venemaalt saari tagasi tahtnud aastakümneid ja teeb pidevalt selleks tööd. Venemaa kallaletung Ukrainale pani kogu protsessi aga seisma. Jaapan aitab Ukrainat finantsiliselt ja sanktsioneerib Venemaad, ning see on drastiliselt muutnud ka Jaapani-Vene dialoogi. Kuid põhitelg on Jaapani jaoks ikkagi mujal. See on Hiina; Jaapani jaoks on Venemaa vaid üks, ent tähtis peatükk Hiina-raamatus.Suures mängus ja pikas vaates on Jaapani muutumine aga vajalik ka Eesti jaoks. Jaapani otsus kaitsekulutusi kahekordistada ja julgeolekupõhimõtted ümber vaadata kaitseb ka Eestit. Isegi kui mitte otse, siis kaudselt. Tasakaalustab Hiinat ja Venemaad. Kergendab meie tähtsaima liitlase Ameerika Ühendriikide koormat. Kuigi Eesti kõige päevakajalisemad mu red on seotud Ukrainas toimuvaga, on maailma suuruselt kolmanda majandusega riigi pööre globaalse tähtsusega. Jaapan astus sammu selle poole, et olla ka globaalsel julgeolekuväljal tipptegija.* Jaapani sõjaväe ametlik nimi on Enesekaitse Jõud. See pole pelgalt semantiline erinevus, vaid näitab selgeid poliitilisi ja juriidilisi piiranguid, mismoodi riik oma julgeolekut näeb.** See ei tähenda, et ülejäänud Aasia riigid oleksid kuidagi tähtsusetud, aga väikeriigina on ka Eesti diplomaatiline jõud paratamatult piiratud. Üks silm pistriku, teine aga tuvi omaValimiskampaania ajal proovis EKRE esimees Martin Helme (pildil) paaril korral öelda midagi sellist, et Eesti välispoliitika peaks olema sõnades tasane või lausa vait, aga samal ajal tuleks olla hambuni relvastatud.Rahvuskonservatiivide juhil ei ole muidugi usutavust, et Eesti julgeolekust rääkida, aga tema katsetusi võib kasutada sissejuhatusena ühele teemale, mis võiks isegi üldisemat huvi pakkuda. Kuidas me Eestis julgeolekust räägime? Mis sõnu kasutame? Kas Venemaa on Eestile oht?Poliitikaanalüütik Kadri Liik (pildil) on paaris intervjuus riivamisi puudutanud sarnast ainest. Ühelt t poolt kiitnud Eesti kompromissitust ja emotsioone, aga samas läbi lillede mõista andnud, et suuremad [Lääne-Euroopa] riigid ei saa rääkida ega tegutseda samamoodi.Jaapaniga on sama lugu. Näiteks kui Eesti diplomaadid proovivad kirjeldada selle riigi julgeolekudilemmasid, siis ütlevad nad: strateegiline oht Jaapani jaoks on Hiina, taktikaline aga Põhja-Korea.Jaapanlased ise, olgu selleks siis ametnikud, ametlike dokumentide koostajad või lihtsalt kõrvalt analüüsijad, aga väldivad sõna «oht» igal juhul.Kuna reisil Jaapanis olid lisaks Postimehe ajakirjanikule ka Läti ja Leedu ajakirjanik, siis arutasime omavahel mitmeid kordi, kuidas eri riigid julgeolekust räägivad ja mõtlevad. Eesti, Läti ja Leedu on väga sarnased: otse ja otsekohesed, jõulised ja kompromissitud. Miks aga Jaapan ei ütle, et Hiina on oht? Hiina sõjalennukid ja laevad käivad praktiliselt iga päev Jaapani piiridel, oleks Eestis sama seis, ütleks keerutamata: see on oht.Ühel kohtumisel Jaapani kaitseministeeriumis proovis Leedu kolleeg ääri-veeri seda küsimust tõsta, et näe, Jaapan ei kasuta oma julgeolekustrateegias sõna «oht», et Hiina kohta öeldakse «tõsine mure ja strateegiline väljakutse», ning ainult Põhja-Korea kohta öeldakse, et oht.Jaapani ametnik kerkis selle peale hetkeks oma nahkselt diivanilt, umbes 0,2 sekundi jooksul võis tema näolt ehk isegi välja lugeda ärritust. Siis liikus tema sõrm kõne all olevale dokumendile: «Olgem täpsed ja vaadakem, mis kirjas.»Ja tõepoolest, Põhja-Korea ei ole «oht», vaid kirjas on, et Põhja-Korea sõjaline tegevus kujutab ohtu. Ning Hiina ei ole tõsine mure, vaid Hiina sõjaline tegevus on muutumas tõsiseks mureks.Tundub tähenärimine? Võib-olla mitTe.Sõnade taga on ka mõte, tähendus ja teod. Valid ühe sõna, on seis ühtmoodi, valid teise sõna, siis teistmoodi. Isegi «tõsine mure» vihastas Hiinat. Paar jaapanlast viitasid otse, et «oht» tähendab vaenlast või vähemalt viib vaenlaseni.Professor Rein Raud sõnab samuti, et selline otsekohesus ja sõna «oht» kannab endast teatavat totaalsust, sunnib küsima: kas oled valmis minema lõpuni? Venemaa on oht - kas oled valmis minema lõpuni, kas oled valmis Moskva kõrvale jätma?Küsisin sama asja Tokyo ülikooli professorilt Akio Takaharalt.Professor istub puupüsti raamatuid täis kabinetis ja muigab: «Aga mis muutuks, kui ütleme «oht»? Mis läheks paremaks, kui ütleme «oht»?»Takahara jätkab mõistukõnega pistrikest ja tuvidest ehk neist, kes tahaks julgeolekupoliitikas olla jõulisemad, ja neist, kes vastupidi pehmemad. «Äkki oleme kõik ühe silmaga pistrikud ja teise silmaga tuvid?»Kaug-Ida riikide sõjaline võrdlusKuna Hiina RV jätkab oma relvajõudude laiendamist ja moderniseerimist, on nende meretagused naabrid ja Ameerika Ühendriikide liitlased Jaapan, Lõuna-Korea ja Taiwan sunnitud oma sõjalist võimekust kiiresti kasvatama. Riikide tegevväe suurus: maavägi, merevägi ja õhuvägiAllikas: Graphic NewsHiina-teemadele spetsialiseerunud Tokyo ülikooli professor Akio Takahara ütleb, et Venemaa sõda Ukrainas pole Hiinale meeltmööda ja pigem tahaks Hiina end veidi Venemaast distantseerida.Jaapani relvajõud saavad Hiina kasvava mõju taustal senisest suurema ja rahvusvahelisema rolli. Jaapani kaitseväelane Okinawa prefektuuris Miyako saarel varahommikul oma riigi lippu heiskamas.Kuna Hiina RV jätkab oma relvajõudude laiendamist ja moderniseerimist, on nende meretagused naabrid ja Ameerika Ühendriikide liitlased Jaapan, Lõuna-Korea ja Taiwan sunnitud oma sõjalist võimekust kiiresti kasvatama. Jaapan kulutab kaitsele ainult ühe protsendi SKTst, aga kui majandus on suuruselt maailma kolmas, siis tähendab see umbes 54 miljardit dollarit aastas.MIKK SALU, ajakirjanik


Pettur müüs võltskella 6000 euro eest ja sai kohtus karistuse kätteHarju maakohus mõistis tingimisi vangistuse mehele, kes müüs originaali pähe 6000 euro eest maha võltsitud Rolex kella.
Süüdistuse järgi pakkus Chris 2020. aasta oktoobris internetikeskkonnas 6500 euro eest müügiks võltsitud käekella Rolex Submariner Date, väites, et ostis kella Belgias ametlikust Rolexi poest. Ostjaga kohtus ta Ülemiste keskuse juures ja esitles end teise nimega. Chris müüs võltsitud käekella 6000 euro eest, luues teadlikult kannatanule vale ettekujutuse, et tegemist on originaalkäekellaga. Tänavu märtsis süüasja arutanud Harju maakohus mõistis Chrisile aasta ja kahe kuu pikkuse tingimisi vangistuse.


AUSA SPORDI PÄEV | Kert Toobal: spordivõistlustega manipuleerimine on saanud sisse suurema hoo kui kunagi varemTäna, 15. aprillil tähistatakse üleeuroopalist ausa spordi päeva, mille eesmärk on juhtida tähelepanu spordimaailma varjukülgedele ja võidelda ühiselt kokkuleppemängude vastu. Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus (EADSE) teeb koostöös Kert Toobaliga avaliku pöördumise, milles kutsutakse üles spordivõistluste tulemustega mitte manipuleerima.„Eesti spordile panustatakse ülemaailmselt üle miljardi euro aastas. Selle raha tõttu on spordivõistlustega manipuleerimine ja pettused saanud sisse suurema hoo kui kunagi varem,“ selgitas Toobal ja juhtis tähelepanu, et peaksime ühiskonnana kokkuleppemängude vastu jõulisemalt võitlema. „Petmisega võib teenida küll kõvasti pappi, aga kaotada midagi palju olulisemat – reputatsiooni, karjääri, tahte ja halvemal juhul ka vabaduse,“ rõhutas ta sportlastele südamele pannes.EADSE juhatuse liige Henn Vallimäe tunnistas, et spordivõistlustega manipuleerimine on tõesti üks suurimaid ohte tänapäeva spordi juures. „Meediapildist on enim domineerima jäänud teemad seoses dopinguga, kuid spordivõistluste tulemuste manipuleerimisega tegeletakse kohati rohkemgi. Manipuleerimine varjutab sportlikke põhiväärtusi nagu usaldusväärsus, ausus ja austus,“ ütles Vallimäe ja selgitas, et selliste väärtuste ohtu seadmine ei tule lõpuks kellelegi kasuks.EADSE juhataja tõi välja, et kokkuleppemängude vastu võitlemise juures on oluline tagada kõigi valdkonnaga seotud osapoolte koostöö, pidades eelkõige silmas ametiasutusi, õiguskaitseorganeid, hasartmängude reguleerijaid, spordiliikumisi ning kihlvedude korraldajaid. „Ainult ühiselt märgates ja tegutsedes saame osa spordi tõelisest ilust ja võlust - ausast mängust ja sporditulemuse ettearvamatusest. See teebki spordist ainulaadse spordi,“ ütles ta.Toobal kutsus võitluskaaslasi üles mitte panustama oma spordialale raha, vaid pühendumust ja visadust. „Ärme jaga siseinfot väljapoole, ja nagu ikka, anname endast alati parima,“ toonitas ta spordivõistlustega manipuleerimise vastases üleskutses.EADSE ootab Spordivalvuri keskkonna kaudu teateid nii spordivõistlustega manipuleerimisest, dopingujuhtumitest, väärkohtlemisest, aga ka spordivõistluste ohutusega seonduvatest probleemidest. Kõikide vihjete sisu käsitletakse konfidentsiaalselt.Kuhu pöörduda, kui märkad midagi kahtlast?EADSE Spordivalvuri teavituskeskkond spordivalvur.eadse.ee;Remo Perli, EADSE juhtivuurija, remo.perli@eadse.ee;Kalle Roos, EADSE spordivõistlustega manipuleerimise ennetustegevuse koordinaator, kalle.roos@eadse.ee;Ilona Kivisik, EADSE sporditurvalisuse koordinaator (väärkohtlemine), ilona.kivisik@eadse.ee. Vaata Kert Toobali üleskutset SIIT:Alates 2014. aastast tähistatakse Euroopas igal aastal 15. aprillil ausa spordi päeva (EU Sports Integrity Day), millega avaldatakse toetust kokkuleppemängude vastasele võitlusele.Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutuse eesmärk on edendada Eestis diskrimineerimis vaba, eetilist ning ausat sporti. Sihtasutus koostab reegleid ja juhiseid, tõstes spordis osalejate teadlikkust läbi koolituste ja nõustamise ning teostades kontrolli ja järelevalvet. Organisatsiooni tegevus on suunatud sportlastele, spordi tugipersonalile ja spordiorganisatsioonidele.


Kandis ise raha üle13. aprillil alustati kriminaalmenetlust selles, et märtsikuus loodi Pärnumaal elavale mehele internetis ettekujutus investeerimisvõimalusest ja mees tegi oma pangakontolt eri summades ülekandeid. Kelmusega tekitatud kahju on ligi 5000 eurot. OHTULEHT.EE


Pettur müüs võltskella 6000 euro eestHarju maakohus mõistis tingimisi vangistuse mehele, kes müüs originaali pähe maha võltsitud Rolexi kella.Süüdistuse järgi pakkus Chris 2020. aasta oktoobris internetikeskkonnas 6500 euro eest müügiks võltsitud käekella Rolex Submariner Date, väites, et ostis kella Belgias ametlikust Rolexi poest. Ostjaga kohtus ta Ülemiste keskuse juures ja esitles end teise nimega. Chris müüs võltsitud käekella 6000 euro eest, luues teadlikult kannatanule vale ettekujutuse, et tegemist on originaalkäekellaga. Tänavu märtsis süüasja arutanud Harju maakohus mõistis Chrisile aasta ja kahe kuu pikkuse tingimisi vangistuse.SIIM RANDLA


Kus avada tähtajaline hoius - kas pangas või HLÜs?Nüüdseks on juba kõik suuremad ja väiksemad pangad oma tähtajalise hoiuse intresse tõstnud.Ehkki intresside tõus on olnud kohati mitmekordne, ei jõua need hoiulaenuühistute (HLÜ) pakutavale ikka veel järele. Millisel juhul siis eelistada panka ja millisel juhul HLÜd?Aastaid olid pankade tähtajaliste hoiuste intressid kas päris nullis või sellele üpris lähedal. Pank, kes pakkus intressi, mis ulatus 1% ligidale, tõusis teiste seast juba selgelt esile.Pankades puhuvad uued tuuledSeoses euribori tõusuga on tõstetud ka tähtajalise hoiuse intresse, et raha kallinemisega kaasnevad hüved jõuaks viimaks ka hoiustajateni. Tegelikult oligi olukord, kus pank sai hoiustajate raha kasutada praktiliselt igasugust tasu maksmata, üpriski absurdne. Tänaseks ulatuvad pankade pakutavad tähtajalise hoiuse intressid veidi üle 3%. Tõus on olnud märkimisväärne.Meedias ilmuvad nüüd artiklid, mis toovad pangas hoiustamist esile kui kasumlikku valikut. Võib tekkida küsimus, kuidas saab umbes 3%-line intressimäär olla kasumlik, kui alles 2022. aasta oktoobris ulatus inflatsioon Eestis üle 24%?Põhjus peitub hinnatõusu olulises aeglustumises. Ökonomistide väitel on hinnad poole viimase aasta võrdluses tõusnud kuni 2% ja kui seda kõrvutada pankade tähtajalise hoiuse intressidega, siis ideeliselt on tõesti võit justkui olemas. Ehkki see võit on väga väike. Seega võib öelda, et pigem võimaldavad panga tähtajalised hoiused raha väärtust hoida, kui seda kasvatada.Vali HLÜ, kui tahad raha väärtust kasvatadaKa hoiu-laenuühistute tähtajalise hoiuse intressid varieeruvad, kuid kõik ühistud pakuvad suuremat protsenti kui pangad. See tähendab, et peale hinnatõusu seljatamise ja raha väärtuse säilitamise saab summat kasvatada. Ja mitte ainult summat ennast, vaid ka oma säästude ostujõudu.Näiteks Eestihoiuse tulusaim tähtajaline hoius on Maksihoius, mis võimaldab hoiustajal teenida koguni 8%-list intressi. See ületab pankade pakutavaid intresse mitu korda. Kui Maksihoius on saadaval ainult kampaania ajal, siis Eestihoiuse tavaline Tähtajaline hoius on avatav igal ajahetkel. Sel juhul on intress 6% kandis, mis on samuti kõvasti suurem kui panga tähtajaliste hoiuste puhul.HLÜd valides ole tähelepanelikHLÜs hoiustamisega võivad kaasneda pangas hoiustamisega võrreldes suuremad riskid, sest kui pangas kaitseb klienti Tagatisfond, siis paljudel ühistutel vabatahtlikku kaitsefondi pole.Leidub HLÜsid, kes on hoiustaja seljatagusele mõelnud ning soovivad talle kaitset pakkuda.Eestihoiuse Garantiifondtöötab Tagatisfondiga sarnasel põhimõttel. Kui ühistu raha laekumises peaks tekkima lünki, ei pea sellepärast hoiustaja kannatama. Puuduv raha võetakse Garantiifondist ja hoiustajale makstakse teenitud intressid ning hoiuse summa täies ulatuses välja - täpselt nii nagu maksegraafik ette näeb.Eestihoiuse Garantiifond on rohkem kui 1 miljoni euro suurune ja ühistu on selle loonud vabatahtlikult.Seetõttu on väga oluline tutvuda HLÜ tausta ja senise tegevusega. Tee endale selgeks, kuidas ühistu üldse tulu teenib ja veendu, et sa saad sellest skeemist aru. Tutvu ka ühistu varasemate majandustulemustega. Kui sa neid omal käel ei leia, palu neid endale tutvustada klienditeenindajal. Ühistus, kellel midagi varjata pole, tehakse seda hea meelega.Vaata üle ka see, kui palju ühistu minevikus oma hoiustajatele väljamakseid on teinud. Mida suuremas summas väljamakseid, seda kindlam võid olla, et ühistu äriplaan töötab.Algas Maksihoiuse kampaaniaKui sul on sääste, mis ootavad paigutamist, siis saad just praegu avada Maksihoiuse, millega on võimalik teenida kuni 8% intressi.


AUSA SPORDI PÄEV | Kert Toobal: spordivõistlustega manipuleerimine on saanud sisse suurema hoo kui kunagi varem“Eesti spordile panustatakse ülemaailmselt üle miljardi euro aastas. Selle raha tõttu on spordivõistlustega manipuleerimine ja pettused saanud sisse suurema hoo kui kunagi varem,” selgitas Toobal ja juhtis tähelepanu, et peaksime ühiskonnana kokkuleppemängude vastu jõulisemalt võitlema. “Petmisega võib teenida küll kõvasti pappi, aga kaotada midagi palju olulisemat – reputatsiooni, karjääri, tahte ja halvemal juhul ka vabaduse,” rõhutas ta sportlastele südamele pannes.
EADSE juhatuse liige Henn Vallimäe tunnistas, et spordivõistlustega manipuleerimine on tõesti üks suurimaid ohte tänapäeva spordi juures. “Meediapildist on enim domineerima jäänud teemad seoses dopinguga, kuid spordivõistluste tulemuste manipuleerimisega tegeletakse kohati rohkemgi. Manipuleerimine varjutab sportlikke põhiväärtusi nagu usaldusväärsus, ausus ja austus,” ütles Vallimäe ja selgitas, et selliste väärtuste ohtu seadmine ei tule lõpuks kellelegi kasuks.
EADSE juhataja tõi välja, et kokkuleppemängude vastu võitlemise juures on oluline tagada kõigi valdkonnaga seotud osapoolte koostöö, pidades eelkõige silmas ametiasutusi, õiguskaitseorganeid, hasartmängude reguleerijaid, spordiliikumisi ning kihlvedude korraldajaid. ”Ainult ühiselt märgates ja tegutsedes saame osa spordi tõelisest ilust ja võlust – ausast mängust ja sporditulemuse ettearvamatusest. See teebki spordist ainulaadse spordi,” ütles ta.
Toobal kutsus võitluskaaslasi üles mitte panustama oma spordialale raha, vaid pühendumust ja visadust. “Ärme jaga siseinfot väljapoole, ja nagu ikka, anname endast alati parima,“ toonitas ta spordivõistlustega manipuleerimise vastases üleskutses.
EADSE ootab Spordivalvuri keskkonna kaudu teateid nii spordivõistlustega manipuleerimisest, dopingujuhtumitest, väärkohtlemisest, aga ka spordivõistluste ohutusega seonduvatest probleemidest. Kõikide vihjete sisu käsitletakse konfidentsiaalselt.
Kuhu pöörduda, kui märkad midagi kahtlast?
EADSE Spordivalvuri teavituskeskkond spordivalvur.eadse.ee;
Remo Perli, EADSE juhtivuurija, [email protected];
Kalle Roos, EADSE spordivõistlustega manipuleerimise ennetustegevuse koordinaator, [email protected];
Ilona Kivisik, EADSE sporditurvalisuse koordinaator (väärkohtlemine), [email protected]
Kert Toobali üleskutse:
[embedded content]
Alates 2014. aastast tähistatakse Euroopas igal aastal 15. aprillil ausa spordi päeva (EU Sports Integrity Day), millega avaldatakse toetust kokkuleppemängude vastasele võitlusele.
Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutuse eesmärk on edendada Eestis diskrimineerimis vaba, eetilist ning ausat sporti. Sihtasutus koostab reegleid ja juhiseid, tõstes spordis osalejate teadlikkust läbi koolituste ja nõustamise ning teostades kontrolli ja järelevalvet. Organisatsiooni tegevus on suunatud sportlastele, spordi tugipersonalile ja spordiorganisatsioonidele.


Kelmid koorivad investeerimishuvilistelt mitu miljonit eurot aastasViimase paari aastaga on aktiivsete investorite arv Eestis hüppeliselt kasvanud. Enam kui 100 000 Eesti kodaniku väärtpaberikontos on vähemalt üks Tallinna börsil kaubeldav väärtpaber. Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik tunnistab, et tekkinud investeerimisvaimustuse suurimaks varjuküljeks on sellest tulu lõikavad petturid.„Investeerimispettused on hetkeseisuga üks enam levinud pettusevorme, kus võrreldes nii mõnegi teise kasutusel oleva populaarse skeemiga on kaasnevad kahjud kordades suuremad,“ rõhutab Kiik. Politsei andmetel registreeriti eelmisel aastal Eestis 268 investeerimiskelmuse juhtumit kahjusummaga kokku üle kolme miljoni euro.
Paljude investeerimiskelmuste puhul võetakse ohvriga ühendust telefoni teel ja pakutakse suurt kasumi teenimise võimalust. Esineb ka teisi variante kontakti loomiseks, näiteks võib mõnel juhul ohver endast ise märku anda, sattudes ennast registreerima läbi võltsitud investeerimisvõimaluse reklaami. Investeerimispettus võib hõlmata väga erinevaid varaklasse: aktsiatest ja optsioonidest kuni krüptorahani. Petturid kasutavad valeinfot ja väljamõeldud võimalusi, et veenda inimesi oma raha neile kandma.
„Eriti magusaks sihtmärgiks on just alustavad investorid, kel puudub varasem kogemus ja sageli ka praktilised oskused tehinguid teha ning ohte ära tunda. Jutt ülikiirest tootlikkusest ja võimalusest kasutada kogenud eksperdi abi esimese tehingu tegemiseks viib nii mõnegi eksiteele. Halvemal juhul on juba esimese kõne lõpuks ohvri arvutisse paigaldatud programm, mis võimaldab ohvri seadet distantsilt juhtida ning tehinguid seeläbi lihtsalt teha,“ kirjeldab pettuste tõkestamise spetsialist.
Kuidas end investeerimispettuse eest kaitsta?
Võimalikule pettusele viitab ekspertide sõnul reeglina kolm olulist punkti, mis telefonikõne käigus ilmnevad. Ettevaatlikuks tuleks muutuda ebatavaliselt kiire kasumi teenimise võimaluse või ülikõrge tootluse pakkumistele, samuti ka kiire otsuse tegemise vajadusele ning personaalsetele pakkumistele, millest ei tohi teistele rääkida. „Igasugune investeerimisotsus nõuab kaalutletud lähenemist ja läbipaistvatele andmetele tuginemist. Kui seda ei võimaldata, siis on targem kohe jutt lõpetada,“ ütleb Kiik.
Suurem osa petukõnedest tehakse Eesti inimestele välisriikidest. See tähendab, et kelmide peatamine ja tabamine on keeruline protsess ning kord juba kaotatud raha tagasi saamise tõenäosus on madal. Samas ei tähenda see Kiige sõnul veel automaatselt, et petukõne ise on alati võõrkeelne või vigane. Täiesti tavapärane on, et professionaalsed kurjategijad kasutavad õnnestumiseks näiteks kohalikke vahemehi.
Investeerimispettuse ohvriks langedes ja selle tõttu raha kaotanuna tuleks aga viivitamatult võtta ühendust nii panga kui ka politseiga.
Näiteid enim levinud petuskeemide kohta ning nõuandeid, kuidas nendes olukordades käituda, leiab siit.


AUSA SPORDI PÄEV: Kuhu pöörduda, kui märkad midagi kahtlast?15. aprillil tähistatakse üleeuroopalist ausa spordi päeva, mille eesmärk on juhtida tähelepanu spordimaailma varjukülgedele ja võidelda ühiselt kokkuleppemängude vastu. Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus (EADSE) teeb koostöös Kert Toobaliga avaliku pöördumise, milles kutsutakse üles spordivõistluste tulemustega mitte manipuleerima.
Foto: Shutterstock.com
“Eesti spordile panustatakse ülemaailmselt üle miljardi euro aastas. Selle raha tõttu on spordivõistlustega manipuleerimine ja pettused saanud sisse suurema hoo kui kunagi varem,” selgitas Toobal ja juhtis tähelepanu, et peaksime ühiskonnana kokkuleppemängude vastu jõulisemalt võitlema. “Petmisega võib teenida küll kõvasti pappi, aga kaotada midagi palju olulisemat – reputatsiooni, karjääri, tahte ja halvemal juhul ka vabaduse,” rõhutas ta sportlastele südamele pannes.
EADSE juhatuse liige Henn Vallimäe tunnistas, et spordivõistlustega manipuleerimine on tõesti üks suurimaid ohte tänapäeva spordi juures. “Meediapildist on enim domineerima jäänud teemad seoses dopinguga, kuid spordivõistluste tulemuste manipuleerimisega tegeletakse kohati rohkemgi. Manipuleerimine varjutab sportlikke põhiväärtusi nagu usaldusväärsus, ausus ja austus,” ütles Vallimäe ja selgitas, et selliste väärtuste ohtu seadmine ei tule lõpuks kellelegi kasuks.
Foto: Shutterstock.com
EADSE juhataja tõi välja, et kokkuleppemängude vastu võitlemise juures on oluline tagada kõigi valdkonnaga seotud osapoolte koostöö, pidades eelkõige silmas ametiasutusi, õiguskaitseorganeid, hasartmängude reguleerijaid, spordiliikumisi ning kihlvedude korraldajaid. ”Ainult ühiselt märgates ja tegutsedes saame osa spordi tõelisest ilust ja võlust – ausast mängust ja sporditulemuse ettearvamatusest. See teebki spordist ainulaadse spordi,” ütles ta.
Toobal kutsus võitluskaaslasi üles mitte panustama oma spordialale raha, vaid pühendumust ja visadust. “Ärme jaga siseinfot väljapoole, ja nagu ikka, anname endast alati parima,“ toonitas ta spordivõistlustega manipuleerimise vastases üleskutses.
EADSE ootab Spordivalvuri keskkonna kaudu teateid nii spordivõistlustega manipuleerimisest, dopingujuhtumitest, väärkohtlemisest, aga ka spordivõistluste ohutusega seonduvatest probleemidest. Kõikide vihjete sisu käsitletakse konfidentsiaalselt.
Kuhu pöörduda, kui märkad midagi kahtlast?
[embedded content]


Venemaa seisab silmitsi uue EL-i sanktsioonipaketigaVenemaa seisab silmitsi järjekordsete Euroopa Liidu sanktsioonidega, mille eesmärk on nurjata kõik katsed mööda hiilida eelmistest majandussanktsioonidest, mis kehtestati pärast Vladimir Putini sissetungi Ukrainasse veidi enam kui aasta tagasi.Euroopa Liit kavatseb võtta kasutusele oma 11. sanktsioonipaketi Venemaa vastu, kinnitas ELi finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu volinik Mairead McGuinness neljapäeval CNBC-le.
«Euroopa on kehtestanud 10 sanktsioonipaketti, meil tuleb veel üks pakett,» sõnas McGuinness. «Ärge alahinnake jõupingutusi, mida Venemaa teeb koos oma sõpradega üle maailma, et meie sanktsioonidest mööda hiilida - need mõjutavad Venemaa majandust, need mõjutavad Venemaa sõjamasinat.»
Ta ei täpsustanud, mille vastu uued sanktsioonid on suunatud. Varasemad sanktsioonivoorud olid suunatud Venemaa nafta- ja gaasiekspordile, võtmetehnoloogiatele, valuutareservidele ning samuti teatud üksikisikutele ja ettevõtetele.
Venemaa majandus on nõrgenemas ja sanktsioonid on toiminud, ütles ELi ametnik. Kuid tema sõnul tuleks nüüd keskenduda sanktsioonide täielikule rakendamisele, et Venemaal oleks raskem neist mööda hiilida.
«See, millest Venemaa on ilma jäänud, on nii rahastus kui ka tehnoloogia, et oma sõjamasinat uuesti arendada, ja neil on probleeme lahinguväljal. Me peame tagama, et nad ei leiaks võimalusi meie sanktsioonide vältimiseks,» ütles ta.
«Ma rõhutan korduvalt, et mida sügavamad on meie sanktsioonid, mida suurem on nende mõju, seda rohkem otsib Venemaa neid viise, olgu selleks siis teised riigid või erinevad pangakontod, mille abil neist mööda hiilida,» lisas ta.
Venemaa on seisnud silmitsi mitmete majanduslike tagasilöökidega ning majandusteadlaste ja teiste ekspertide sõnul läheb neil palju kehvemini, kui valitsus väidab. Riigi erasektor kahaneb ja riigi peamised tuluallikad - nafta ja gaasi eksport - on kukkunud pärast seda, kui lääneriikid kehtestasid eelmise aasta lõpus hinnalaed.


Kes kuuluvad „pika vaatega riiki korda tegeva“ valetajate koalitsiooni?Postsovjetliku Eestit valitsuskoalitsiooni kuuluvad peale roolijoodikute, Kremliga seotud ärimeestelt rahalist toetust saavate isikute ja eestlaste heaolu ja identiteedi vastu võitlejate veel hulgaliselt huvitavaid isikuid.
Näiteks üks valitsuspartei liige ehitas valla koolile ujula ja õpilaskodu asemel veekeskuse koos neljatärnise hotelliga. Eelnevalt elas ta võimu kuritarvitades aastaid sentigi maksmata valla territooriumil asuvas majutusasutuses. Õiguskaitseorganid ei näe aga selle e-valimiste toel Riigikokku pääsenud isiku tegevuses rikkumisi. Kui kellelgi mingi kahtlus ka tekib siis saab ju kõik 75 aastaks salastada.
Valitsuskoalitsiooni parimaks esindajaks on aga Eesti 200 häältemagnet ja Slava Ukraini looja, kelle tegevust on asutud juba hoogsalt kinni mätsima. Selle isiku tegevus kvalifitseerub otseselt karistusseadustiku sätte alla, sest teisele isikule varalise kahju tekitamise eest tegelikest asjaoludest teadvalt ebaõige ettekujutuse loomise eest varalise kasu saamise eesmärgil on karistusseadustiku järgi kvalifitseeritav kelmusena, seejuures on raskendavateks asjaoludeks veel kui kelmuse läbiviimiseks on pöördutud avalikuse poole, kahju on tekitatud suures ulatuses ning tegu on toime pandud grupi poolt. Slava Ukraini asutaja on oma tegevuse rajanudki justkui karistusseadustiku järgi kelmuse paragrahvis sätestatust eeskuju järgides.
Avalikusest saadud andmete alusel on ta loonud abiorganisatsiooni justkui endale hea sissetuleku kindlustamiseks. Avalikuses on ta inimesi ja ettevõtteid annetusi tegema kutsudes korduvalt kinnitanud, et kõik annetused lähevad erandlikult abivajajatele ning tema tegeleb sellega ilma tasu saamata vabatahtlikkuse alusel.
Veel hiljuti kinnitati Slava Ukraini tegelaste poolt, et avalikuks saanud andmed välja makstud üüratutest palkadest ei vasta tõele, sest kõik töötavat seal tasuta. Seega on avaliku arvamuse kohaselt Slava Ukraini juhtiv isik selgelt tegutsenud teistele isikutele varalise kahju tekitamisega ebaõige ettekujutuse loomisel varalise kasu saamise eesmärgil ja seda veel suures ulatuses ning avalikuse poole pöördudes. Ise endale suure palga maksmiseks MTÜ loomist ei saa muud moodi hinnata. Seejuures nõudis ta veel riigilt maksusoodustuste tegemist enda poolt juhitud MTÜ-le.
Nagu nüüd ajakirjanduse kaudu on selgunud ei piirdunud selle isiku tegevus vaid iseendale palga maksmisega. Lisaks sellele kantis ta ajakirjanduse andmetel annetusteks antud raha veel Ukrainasse oma lähedase sõbra firma arvele. Nagu ta ise väidab, jõudis kõik kogutud raha Ukraina abivajajateni. Eks siis tema lähedased sõbrad ole need kõige suuremad abivajajad. Veel väidab ta, et ei ole ise mingit kasu saanud. Kas siis ise endale välja makstud palka ei olegi kasu saamine? See jutt tundub küll süüdimatu valetamisena, aga eks ta õpi ju koalitsiooni kaaslasest valitsusjuhilt.
Huvitav, palju läks sellisele tegelasele maksma vahetult enne valimisi AK uudiste jaoks tehtud valimisreklaam?
Eesti Vabariigi president ja välisminister loevad sellist tegevust eeskuju väärivaks ning on sellist isikut tunnustanud ning annetanud talle teenetemärgid. Hea eeskuju küll, kelle järgi joonduda.
Slava Ukrainis toimunut on asutud juba hoogsalt kinni mätsima. Õiguskaitseorganid ei ole alustanud isegi mingit menetlust, vaatamata sellele, et antud tegevuses on kuriteo tunnused olemas. Nagu viimasel ajal on kujunenud tavaks ei tohi „õige“ erakonna liikmeid puutuda. Seega on lähiajal oodata kõigi materjalide salastamist 75 aastaks.
Artur Viks
Heiki Viks


VIDEO: Ukraina presidendi endine nõunik maalib sünge pildi riigi tuleviku kohta – tuleb teine Ukraina sõdaUkraina presidendi endine nõunik Oleksi Arestovõtš maalib sünge pildi riigi tuleviku kohta. Tema väitel tuleb veel teine Ukraina sõda.
Arestovõtš prognoosib, et kui Lääs vaatab Ukraina korruptsiooni ja majanduslikku suletust, siis loobutakse investeeringutest ja pööratakse ära. Edasi on tšau pakaa! Ei mingit Euroopa Liitu ega NATO-t.
Sellele järgneb Arestovõtši sõnul tüli Läänega ja Ukraina on tagasi nn hallis tsoonis.
Putin aga ei kao kuhugi. Putin on edasi ka pärast 2024. aastat. Ta võidab valimised ja hakkab valmistuma kättemaksuks ja kompensatsiooniks. Tal on biograafias juba esimene Tšetšeenia sõda ja teine Tšetšeenia sõda. Ning ta tahab kindlasti teist Ukraina sõda.
Siin on video asja kohta:
https://eestinen.fi/wp-content/uploads/2023/04/arwestov.mp4


Keres: nii monstrumpikka kohtumenetlust ei ole võimalik kuidagi õigustada   Kaitsjad nõuavad Tallinna Sadama kohtuasja lõpetamist ning tegid kohtule vastava taotluse; prokuratuuri hinnangul aga pole taotlusel alust, kohtuasja on venitanud meelega ka kaitsjad ning lahendini on ikkagi võimalik jõuda mõistliku ajaga.   Kaitsjad esitasid Tallinna Sadama kohtuasjas möödunud neljapäeval taotlused kriminaalmenetluse lõpetamiseks aegumise ning alternatiivselt mõistliku menetlusaja möödumise tõttu. Korruptsioonis süüdistatava endise Tallinna Sadama juhi Ain Kaljuranna advokaat Paul Keres ütles ERR-ile, et taotlus on absoluutselt põhjendatud, sest kohtumenetlus on veninud juba "monstrumpikaks". "Kui vaadata Euroopa inimõiguste kohtu praktikat, milline menetlusaeg on mõistlik, siis see on esimese astme kuritegude puhul kuskil seitse-kaheksa aastat ja teise astme kuritegude puhul kuni viis aastat. See aeg hakkab jooksma, kui isik saab teada enda suhtes toimuvast kriminaalmenetlusest. Ain Kaljurand sai sellest teada, kui ta vahi alla võeti ja see oli 2015. aasta augustis. Ja veninud ei ole see sugugi kaitsjast või kaitselausest tulenevalt, vaid see on veninud kas objektiivsetest asjaoludest tulenevalt või kannatanust ehk Tallinna Sadamast tulenevalt, kes on üritanud menetlust venitada igatepidi, ja prokuratuurist tulenevalt. Nii et õigustada seda monstrumpikka menetlust ei ole kuidagi võimalik ja see menetlus tuleks lõpetada," lausus Keres, et loomulik on ka võimalike kuritegude aegumise küsimus. Riigiprokurör Denis Tšasovskih ütles ERR-ile, et prokuratuur on kindel, et aegumistähtaeg ei ole süüdistatavate osas saabunud ning süüdistas kohtuasja venimises omakorda süüdistatavaid ja nende kaitsjaid. "Sügisel saabus see (tähtaeg) üksnes Sven Honga ja Keskkonnahoolduse OÜ osas. Olenemata sellest, et menetlus on olnud pikk, on prokuratuur kindel, et kohtuasjas on võimalik jõuda lahendini mõistliku aja jooksul. Kohtuasja arutamine on korduvalt edasi lükkunud, kuid prokuröride veendumusel on selles oluline roll kaitsjate ja süüdistavate tegevusel, mis on väljendunud erinevate võimaluste ja võtete ära kasutamises istungi edasilükkamiseks ning istungite venitamiseks," lausus Tšasovskih. Kaitsjad esitasid teisipäeval, kui kohtuasi otsast peale algas, ka taotluse taandada kohtunik Kristina Väliste ja rahvakohtunik Vladimir Simagin. Kohus taotlust ei rahuldanud. Kerese sõnul esitasid nad taandamistaotluse, sest kui kohtuasi algab algusest, siis tuleks menetlus viia sellisesse staadiumisse, nagu asi algakski päriselt otsast peale ja kriminaalmenetluses tähendab see, et ükski kohtuasja läbi vaatav kohtunik ei tohi olla tutvunud kriminaalasja tõenditega. "Aga meil kaks kohtu liiget, eesistuja ja rahvakohtunik, on. Kohtupraktikas on selliseid juhtumeid olnud veelgi ja siis on taandamistaotlused rahuldatud, aga meil ei rahuldatud," nentis Keres. Prokuratuur aga kohtuniku ja rahvakohtuniku taandamise taotlust põhjendatuks ei pea. "Menetlusseadus ei näe ette taandamisalust olukorras, kus üks rahvakohtunik vahetus. Prokuratuur on veendunud kohtunike erapooletuses. Meil ei ole alust kahelda kohtu eesistuja või rahvakohtuniku objektiivsuses," ütles Tšasovskih. Kohus ei jõudnud neljapäeval kohtuasja lõpetamise taotluste kuulamisega lõpule ning sellega jätkatakse sel nädalal. Kaitsjate taotlus ei menetluse lõpetamiseks ei jää ilmselt viimaseks, samasisulisi taotlusi on oodata tõenäoliselt ka teistelt osalistelt ehk tsiviilkostjatelt ja kolmandatelt isikutelt, öeldi ERR-ile maakohtust.Tallinna Sadama kohtuasjaga taasalustamise esimene istung. Autor/allikas: Priit Mürk/ERR Keres: kohtuasja taasalustamise tegelik põhjus on prokuratuuris  Tallinnas Harju maakohtus algas teisipäeval otsast peale 2019. aastal alguse saanud Tallinna Sadama kohtuasja arutelu, sest kohus rahuldas kohtukoosseisu kuulunud rahvakohtunik Peeter Kaasiku taotluse tervisliku seisundi tõttu ametist vabastamiseks. Kerese sõnul menetluse taasalustamise juurpõhjus hoopis see, prokuratuur on tema hinnangul teadlikult valesti klassifitseerinud süüdistuse. "Nad on klassifitseerinud süüdistuse altkäemaksuna, kuigi kõikide asjaolude kohaselt, isegi kõik prokuratuuri faktiväited peaksid paika pidama, siis saab see maksimaalselt olla erasektori altkäemaks. See on teise astme kuritegu, tavaline ehk avaliku sektori altkäemaks on esimese astme kuritegu. Ja rahvakohtunikke on vaja kaasata ainult esimese astme kuritegude lahendamisel, mis tähendab seda, et kui prokuratuur oleks kvalifitseerinud süüdistuse õigesti, siis rahvakohtunikke vaja ei oleks ja kohtunik Väliste saaks selle asja menetlemisega üksi edasi minna ehk mingit täiendavat viivitust ei tekiks," lausus Keres. Keres lisas, et prokuratuur on kangekaelselt kuulda võtmata jätnud ka ringkonnakohtu ja riigikohtu märkused. "Ringkonnakohus on neile kolm korda öelnud, et nende kuriteo klassifikatsioon oli vale ja ühe korra on selles asjas sama öelnud ka riigikohus või vähemalt mõista andnud. Nad ikkagi keelduvad seda klassifikatsiooni muutmast ja tagajärjeks on see olukord, kus me oleme," ütles Keres. Tšasovskihi sõnul on prokuratuur veendunud, et tegu on avaliku sektori altkäemaksuga. "Süüdistusaktis on toodud ka konkreetsed põhjalikud põhjendused, miks tegu on just avaliku sektori, mitte erasektori altkäemaksuga. Oleme valmis enda veendumist kohtule põhistama eelseisvates kohtuvaidlustes," ütles ta. Tšasovskih möönis, et vahistamismenetluses viitas ringkonnakohus, et kuigi tegemist on põhjendatud kuriteokahtlusega, siis pigem on tegemist erasektori korruptsiooniga. "Siiski tuleb arvestada, et selline lahend on tehtud kohtueelse menetluse alguses, kui tegemist oli esialgse kahtlustusega, mis põhines oluliselt napimal informatsioonil kui süüdistus," lausus ta, lisades, et prokuratuur on ringkonnakohtu seisukohti arvesse võtnud, kui neid ei saa võtta ettekirjutustena prokuratuurile. Keres nimetas prokuratuuri kangekaelsust ühelt poolt jonnakuseks. "Teisest küljest – nad mõistavad, et kui nad ümber kvalifitseerivad, siis neil ei ole aegumisele mitte mingisuguseid vastuväiteid," lausus ta. Tšasovskihi sõnul on selle üle vaieldud kaitsjatega menetluse algusest peale. "Leiame, et faktipõhise ja lõpliku õigusliku hinnangu annab selles küsimuses asja sisuliselt lahendav kohus," nentis ta. 2015. aastal alguse saanud Tallinna Sadama kriminaalasi jõudis kohtusse 2019. aastal ning sellest ajast on kokku toimunud 90 kohtuistungit. Need olid planeeritud jätkuma kuni tuleva aasta 28. märtsini. 2015. aasta suve lõpul vahistas kaitsepolitsei Allan Kiili ja Ain Kaljuranna, süüdistuse järgi võtsid nad Tallinna Sadama juhatuse liikmetena kümne aasta jooksul suures ulatuses altkäemaksu. Süüdistuse järgi moodustas altkäemaksust suurima osa, ligikaudu kolm miljonit eurot, Kiilile Türgi ja Poola laevatehaste esindajate lubatud altkäemaks praamide müügilepingute sõlmimiseks. 2020. aasta oktoobris lõpetas maakohus Allan Kiili kriminaalasja menetlemise, sest ta oli raskelt haigestunud ega olnud võimeline kohtuprotsessil osalema. Kiil suri möödunud aasta juunis.


Kohtusaalist: MTA süüdistuste ümberlükkamiseks ei pea tõendeid ette kogumaKohtus vastutusotsuse vaidlustamisel ei saa keelduda tunnistaja ülekuulamisest üksnes põhjusel, et tema ülekuulamist ei taotletud maksumenetluses.
Advokaadibüroo TARK vandeadvokaat ja partner Tanel Küün
Riigikohus kordas 18. jaanuari 2023. aasta otsuses nr 3-19-2430 uuesti oma varasemat seisukohta, et äriühingule tehtud maksuvõlga tuvastav maksuotsus ei ole eelhaldusaktiks vastutusotsusele.


Veebis said ostes petta paljud inimesedReedel, 14. aprillil pöördusid politseisse mitmed Tartumaa inimesed, kes olid Facebook Marketplace’i kaudu ostu või müüki sooritades langenud kelmuse ohvriks.
Kõikide juhtumite puhul saadeti ostjale kullerteenuse link, kuhu ostja pidi sisestama oma andmed, kas pangakaardi numbri, Mobiili-ID või Smart-ID koodid.
Tekitatud kahju on kokku 2983 eurot. Kelmusjuhtumite üksikasjad selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Tartumaa inimene langes veebipettuse ohvriks, kahju 36 797 eurotPolitsei poole pöördus Tartumaa inimene, kes langes ajavahemikul detsembrist märtsini veebikeskkonnas pettuse ohvriks. Kelmusega tekitatud kahju 36 797 eurot.
Politsei alustas juhtumi uurimiseks kriminaalmenetlust.


Tartus elav mees sai libapolitseilt kõne, kahju 1233 eurotPolitsei poole pöördus Tartus elav mees, kes sai 3. aprillil kõne end politseiametnikuna esitlenud kelmilt, milles räägiti tema nimele vormistatud laenust.
Selleks, et tema nimele laenu ei saaks võtta palus kelm mehel avada uue pangakonto ja kinnitada seda Smart-ID PIN 1 ja PIN 2 abil.
Kelmusega kanti mehe kontolt ära 1233 eurot. Politsei alustas juhtumi uurimiseks kriminaalmenetlust.


Alex Voss: maksud on hind, mida makstakse tsiviliseerimata ühiskonnas elamise eestLinnade arendusega tegelev Singapuri libertaarist ettevõtja Alex Voss leiab portaalis Mises.org, et maksud on just nende õigustuseks toodud peamiste põhjenduste tõttu barbaarsed.
Maksud on hind, mida me maksame tsiviliseeritud ühiskonna eest. Maksud on hind, mida me maksame tsivilisatsiooni eest. Mulle meeldib maksta makse. Nende eest ma ostan tsivilisatsiooni.
– USA ülemkohtunik Oliver Wendell Holmes Jr
Maksuaruannete esitamise hooajal annavad paljud inimesed teile praktilist nõu, kuidas vähendada maksusummat ja leevendada oma maksu- ning aruandekohustusi. [Jutt käib Ameerika Ühendriikidest.] Taoliste nõuannete kordamise asemel, sooviksin ma pigem arutleda maksude rolli üle ühiskonnas ja täpsemalt, et miks meile pole makse vaja.
Pea kõik inimesed saavad aru, et maksude maksmine mõjub inimestele psühholoogiliselt halvasti ja sellega kaasnevad muud halvad mõjud. Kuid seejärel leitakse, et vaatamata kõigile puudustele, on maksud hind normaalses ühiskonnas elamise eest. Vähemalt selline on loosungi mõte, mille leiab [Ameerika Ühendriikide pealinna] Washington DC riikliku maksuameti peakontori hoone eest.
Minu hinnangul on tegemist valetamisega. Maksud ei ole hind, mida me maksame tsiviliseeritud ühiskonnas elamise eest. Maksud hoopis aitavad õõnestada kõike seda, mis on jäänud järele tsiviliseeritud ühiskonnast.
Maksustamise ettekäändeks tuuakse tavaliselt kaks suuremat põhjendust. Esimesena nimetatakse, et makse on vaja avalike hüvede pakkumiseks. Teisena väidetakse, et rikkust on vaja võrdsemalt ümber jagada. Mina leian, et kumbki põhjus pole maksustamiseks eriti põhjendatud. Kui maksustamist on üldse vaja, siis peaks sellele leidma mingid muud alused.
Mõlemad põhjendused on kuidagi lihtsameelsed. Kes asjast paremini tahab aru saada, nemad võiksid näiteks lugeda Murray Rothbardi traktaati "Inimene, majandus ja riik" (Man, Economy, and State). Viidatud raamatus esitatud tõestused on laitmatud ja loogiliselt järjepidevad. Raamatus järeldatakse, et ainukene tõeliselt eetiline maailm, milles me võiksime elada, peab olema maailm, milles makse ei eksisteeri ning ühiskonnas pole olemas väljapressimist.
Miks makse ei tohi kasutada heaoluriigi paisutamiseks
Kõik majandus on mikroökonoomika. Sellist nähtumust, nagu "makroökonoomika", ei saa väljaspool miljardite inimeste isiklikul tasandil langetatud otsuseid olla olemas. Antud põhjusel me alustame seda mõtteharjutust lähtudest üksikisiku vaatepunktist. Üksikisikutel on vaja selles maailmas midagi teha. Selline tegevus tähendab kindlate eesmärkide saavutamiseks teatud vahendite kasutamist. Kuid kuidas me teame, milliste eesmärkide poole püüelda ja milliseid vahendeid selleks kasutada? Sellise otsuse peavad langetama üksikisikud iseseisvalt. Üksikisik peab uskuma, et eesmärgi saavutamine teeb tingimata tema elu paremaks. Ta peab samuti uskuma, et tema teod koos tema kasutatud vahenditega aitavad tal edukalt jõuda soovitud lõpptulemuseni. Siinkohal pange tähele, et ma ei väida, nagu inimene oleks neid otsuseid tehes eksimatu või tingimata võimekas lõppeesmärki saavutama. Ma ütlen seda, et ta peab enne eesmärgi saavutamist ise uskuma nii vahenditesse kui eesmärki.
Viis, kuidas meie kui välised vaatlejad teame, et üksikisik soovib jõuda mingi lõpptulemuseni, on ainult tema tegevuse jälgimine. Kui üksikisik võib alati öelda, mida ta hindab ja teha enda mõtlemises järeleandmisi, millest ta seejärel maailmale teada annab, ei saa me siiski olla lõpuni kindlad, et ta tahab jõuda just ühe kindla eesmärgini ja mitte teiseni. Tema eesmärkides saame me olla kindlad ainult siis kui ta näitab oma soove päris maailmas toime pandavate tegude läbi. Antud seisukoht on oluline, kuna ma ei leia, et tüüpiline turumudel oleks väga tõhus ja inimene ise homo economicus. Need ei ole maailmast täpsed pildid. Minu hinnangul on inimene ise kõige paremas olukorras teadmaks, mis suurendab tema heaolu ja tema on tegelikult ainus, kes teab, mis aitab tal jõuda paremale järjele. Seda ei saa teada ükski väline osapool.
Antud vaatenurgas saame me teha palju põhjalikuma järelduse. Kui üksikisik on ainus, kes võib teada, mis suurendab tema heaolu, siis me peame tingimata lubama üksikisikutel langetada ühiskonnas otsuseid vabatahtlikkuse alusel. Sellisel viisil väljendatud eelistused oleks nende ainus viis näidata, mis tegelikult suurendab nende endi heaolu. Tagajärjena takistab igasugune sekkumine turumajandusse alati üksikisiku võimekust näidata oma eelistusi tegude kaudu.
Sellel kohal pole palju tõsta esile, kui arvestada asjaoluga, et kõik vabal turul kordasaadetud teod suurendavad heaolu (vähemalt esialgselt või a priori) ja kõik sunniviisilised sekkumised turule kahjustavad ilmtingimata üksikisiku võimet suurendada oma heaolu, siis kui valitsus sekkub majandusse, siis muudab ta sellega maailma tingimata halvemaks. Kasulikkust ei saa mitte mingil viisil valitsuse sekkumise tingimustes teaduslikult suurendada.
Lõpuks me märkame, et kuna ükskõik millised valitsuse sekkumised muudavad ühiskonna olukorra hullemaks, siis maksustamine on otseselt antud kategooria osa. Mitte vabast tahtest tehtud maksena tähendab maksustamine sunniviisilist vahendite ära võtmist ühiskonna kaasliikmetelt. Neid summasid oleks pidanud ilmtingimata kulutama teisiti. Kui seda ei saanud teha, siis mis on üldse maksustamise mõte? Selle tõttu me teame, et vahendid, mis võetakse ära teatud inimeste rahakotist ja antakse kapitali jagajate kätte, kes ilmtingimata kulutavad raha vähemtõhusas laadis ja muudavad maailma niiviisi halvemaks.
Miks varade ümberjagamine maksustamise kaudu muudab maailma vaesemaks
Teine suurem väide, miks makse on vaja ütleb, et varasid on vaja jagada ümber palju õiglasemas laadis. Seegi on loogiline eksitus. Tegelikult on kogu varade "ümberjagamise" mõte loogiliselt vale algusest peale.
Loodusvarasid leidub üle kogu maailma. Mõnes kohas on neid rohkem ja teises ükskõik milliseid loodusvarasid palju vähem. Hoolimata alguspunktist, me teame, et inimesed tegutsevad maailmas soovimatu rahuldamatuse leevendamise nimel. Sellest tõdemusest lähtudes me teame, et see tähendab tihti teatud sisendite hankimist (need võivad olla lihtsalt oskused ja üksteise aitamine kuni suure tööstustehnoloogiani). Neid sisendeid konkreetses keskkonnas omavahel segades jõutakse väljundini. Antud väljund müüakse seejärle maha. Mida kõrgem on müügihind, seda parem on see tootjale. Mida väiksem see on, seda parem tarbijale.
Arvestades asjaoluga, et kogu majandustegevus seisneb sisendite ümberkorraldamise kaudu rikkuse loomises, mille eesmärgiks on tarbijaskonna soovide täitmine (millega saavutatakse tootja jaoks kõrgem hind), me teame, et tootjad (või ettevõtjad) soovivad pakkuda tarbijatele võimalikult suurt heaolu eesmärgiga tagada endale võimalikult suurte kasumite kaudu võimalikult suur heaolu. Sellises mõttes osutab kasum sellele kui palju head keegi on konkreetseks hetkeks maailmale teinud. Selliste kasumite maksustamine ja ära võetud vahendite andmine neile, kes pole nii palju head teinud, tähendab tarbijate heaolu vähendamise ergutamist ning kõrgemaid hindu. Samuti tähendab see, et see seab ettevõtjad, kes ei tooda nii palju, kunstlikult paremasse olukorda kui nende kutsekaaslased, kes tootsid maailma tarbeks tegelikke väärtuseid.
Lubades turul endal jagada ressursse ja rahalisi vahendeid on ainus õiglane ressursside jaotamise viis. Olles täpsem, siis tegemist ei ole päris "jaotamise" protsessiga. Iga ühiskonnas toimuv tehing viib tingimata sinna, kus konkreetsel hetkel asuvad varad. Igas tehingus osaleb vähemalt kaks isikut, kes teevad oma elu a priori paremaks. Pole olemas sellist asja, nagu mingisugune vara kellelegi eraldamine, kui see, mida igapäevaselt soovib teha üksikisik. Sellisena tähendab vara ümberjagamine valitsuse sunnil raha eraldamist eemale sellest, mida tarbijad soovivad. Sellisena võttes pole vara ümberjagamine kuidagi meeldiv.
Toimetas Karol Kallas


Kelmidele PIN-koodid andnud naised kaotasid ligi 12 500 eurotTALLINN, 17. aprill, BNS – Kolm naist andsid möödunud nädalal politseinike ja pangatöötajana esinenud kelmidele oma pangakontole ligi pääsemiseks PIN-koodid ning kaotasid seeläbi kokku ligi 12 500 eurot.
14. aprillil pöördus politsei poole 64-aastane naine, kellele väidetavalt helistasid politsei ja panga töötajad ettekäändega, et kannatanu pangakontol toimub midagi kahtlast, teatas BNS-ile Põhja prefektuuri pressiesindaja. Naine andis neile oma PIN-koodid ja avastas hiljem, et tema kontolt on võetud raha ning tema nimele on võetud laen. Kelmuse tõttu kaotas naine 4925 eurot.  14. aprillil pöördus politsei poole 75-aastane naine, kellele samuti helistas väidetavalt politseinik väitega, et naise kontolt püüdis keegi raha välja võtta. Politseinikuna esitlenud kelm ütles, et raha tuleb kanda teisele kontole ja selleks on vaja PIN-koode. Naine andis küsitud koodid. Kelmuse läbi kaotas naine 5509 eurot.  14. aprillil helistas 68-aastasele naisele väidetavalt Google töötaja, kes teavitas, et naise telefon on seotud digirahakoti teenusega ning raha on ohus. Asjaolude kontrollimiseks paluti alla laadida rakendus RustDesk ning öeldi, et edasi võtab naisega ühendust pangatöötaja. Seejärel sai naine kõne väidetavalt pangalt, kes raha päästmiseks palus tal siseneda internetipanka ja kinnitada tegevused PIN-2 koodi abil. Kelmusega tekitatud kahju on 2020 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Nädalavahetusel tegutsesid mitmes paigus pikanäpumehed
Reedel, 14. aprillil teatati politseile, et Tartus Võru tänavalt on ehitusobjektilt varastatud tööriistad. Vargusega tekitati kahju 1700 eurot.
 Laupäeval varastati Tartus Päeva tänava majast seljakott koos autovõtmete, dokumentide ja sularahaga. Lisaks majast kaasa viidud kraamile ärandati õuelt 2020. aasta valge sõiduauto Škoda Superb.
Pühapäeval langes varguse ohvriks Riia tänaval olev sõiduauto, kust varastati kalastuskott koos varustusega. Vargusega tekitatud kahju ulatus 400 euroni.
Lisaks vargustele sai politsei nädalavahetusel teateid ka arvutikelmustest. 14. aprillil pöördusid politseisse mitmed Tartumaa inimesed, kes olid Facebook Marketplace’i kaudu ostu või müüki sooritades langenud kelmuse ohvriks.
Kõikide juhtumite puhul saadeti ostjale kullerteenuse link, kuhu ostja pidi sisestama oma andmed, kas pangakaardi numbri, Mobiili-ID või Smart-ID koodid. Tekitatud kahju on kokku 2983 eurot. Kelmusjuhtumite üksikasjad selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Venelastelt hinnalisi kingitusi saanud laskesuusabossi ähvardab pikk vanglakaristusLaskesuusatamise Liidu (IBU) endine president Anders Besseberg sai Norras ametliku süüdistuse korruptsioonis. Teda ähvardab 10-aastane vangistus.25 aastat Rahvusvahelist laskesuusaliitu juhtinud Bessebergi suhtes alustati uurimist juba 2018. aastal. Kolm aastat hiljem avaldas IBU sõltumatu uurimiskomisjon (ERC) raporti, milles kirjeldatakse aastaid kestnud korruptsiooni organisatsiooni kõrgeimal tasemel. Endine president Anders Besseberg ja tema abi Nicole Resch said venelastelt kingitusi ja aitasid neil vastutasuks kinni mätsida dopinguga patustamist.
Raportist selgus, et kingituste hulka kuulusid tasuta puhkusereisid, uhked kellad, jahiretked, sularahakohvrid ja isegi prostituudid. Süüdistuse järgi sai ta vähemalt 200 000 dollarit, kuid see summa võib reaalsuses olla ka palju suurem.
Lisaks sellele on talle esitatud süüdistus püüdluses mõjutada 2016. aastal IBU koosolekul toimunud hääletust. Besseberg püüdis mõjutada erinevate riikide alaliite hääletama Tjumeni poolt 2021. aasta MMi korraldamise osas.
«On tõendeid, et Besseberg võttis 10 aasta jooksul korduvalt altkäemaksu,» vahendas Inside The Games Norra prokuratuuri teadaannet. Maksimaalselt võib korruptsiooni eest Norras määrata inimesele 10 aastat vanglakaristust.
77-aastane Besseberg eitab kõiki süüdistusi.


Puust ja punaseks! TV3 erisaade „Laseri maksustuudio“ teeb selgeks, kuidas tõusud meid mõjutama hakkavadAlates tänasest on TV3 esmaspäevaõhtutes erisaadete sari „Laseri maksustuudio“, mida juhib Marii Karell. Erisaadete sünni taga on meid kõiki puudutav teema – maksumuudatused.
„Uuelt koalitsioonilt on oodata kokku 19 maksude muudatust. See on ilmselt rekord ning „Laseri maksustuudios“ võtamegi ette erinevad peremudelid ja püüame aru saada, kuidas mõjutavad maksumuudatused Eesti inimesi – mis juhtub rahakotis, kui teenida 1000 eurot; mis saab siis, kui teenida Eesti keskmist palka; mis aga siis, kui perel on lapsed? Need teemad selgitame lahti poliitikute ja ekspertide abiga,“ kirjeldab saatejuht Marii Karell.
Tänases esimeses saates on otsestuudios Mart Võrklaev, Jüri Ratas, Helir-Valdor Seeder ja Riina Sikkut. „Joonistame skeeme ja tabeleid koos värske rahandusministri Mart Võrklaeva, värske terviseministri Riina Sikkuti, Keskerakonna esimehe Jüri Ratase ja Isamaa esimehe Helir-Valdor Seederiga. Värskelt kolmandaks ametiajaks määratud peaministriga käime samuti maksumuudatuste vajalikkuse üle,“ selgitab Marii Karell.
„Laseri maksustuudio“ on TV3 otse-eetris alatest tänasest esmaspäeviti kell 19.00.
me armastame eestit mäng — FOTO: Tonybet
TV3.ee
Me armastame Eestit
Me armastame Eestit! Vasta ja võida ahvatlevaid auhindu!


Norra esitas endisele laskesuusajuhile korruptsioonisüüdistuseOSLO, 17. aprill, AFP-BNS – Norra võimud esitasid endisele laskesuusajuhile Anders Bessebergile esmaspäeval "raskendatud korruptsiooni" eest süüdistused, mille alusel varjas ta väidetavalt Venemaa dopingujuhtumeid vastutasuks teenete, sealhulgas prostituutide ja jahilkäikude eest.
"Asitõendeid on piisavalt tõestamaks, et ta võttis korduvalt vastu pistist enam kui kümneaastase perioodi jooksul," ütles prokurör Marianne Djupesland avalduses.
"Asja tõsidust rõhutab usalduse kaotamine, mida tema teod esindavad, IBU presidendi positsiooni valguses," lisas Norra riikliku majandus- ja keskkonnaalaste kuritegude juurdlus- ja süüdistusameti (Økokrim) ametnik Djupesland.
Økokrimi avalduse kohaselt võttis Besseberg, kes juhtis Rahvusvahelist Laskesuusatamise Liitu (IBU) aastail 1992 kuni 2018, vastu "pistiseid kellade, jahiretkede ja trofeede, prostituutide ja liisitud auto näol".
Süüdistused, mis puudutavad asjaolusid ajavahemikus 2009 kuni 2018 peegeldavad järeldusi, mille avalikustas IBU kokku kutsutud sõltumatu uurimiskomisjon oma hukkamõistvas aruandes 2021. aasta jaanuaris.
Tänaseks 77-aastane norralane eitab igasugust väärkäitumist.
"Besseberg kinnitab, et ta ei lubanud ennast kunagi lasta korrumpeerida ning et ta ei püüdnud mõjutada IBU dopinguküttide tööd kellegi kasuks," ütles endise suusajuhi advokaat Norra uudisteagentuurile NTB.
IBU märkis avalduses, et nad on võtnud süüdistused teadmiseks ja et nad on teinud Økokrimiga koostööd "selle keerulise ja pikaajalise juhtumi" puhul ning "jätkavad oma täieliku ja tingimusteta toetuse pakkumist jõudmaks lahenduseni".
Aastal 2021 jõudis IBU väline komisjon, mille kutsus kokku Bessebergi mantlipärijast rootslane Olle Dahlin, järeldusele, et norralane oli kaitsnud "Vene huve" pikki aastaid peasekretäri Nicole Reschi abiga.
Niinimetatud lokulööjate tunnistuste, Austria ja Norra politsei korraldatud haarangute, aga ka Maailma Antidopingu Agentuuri (WADA) aruande põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Besseberg oli saanud Vene ametnikelt vähemalt 200 000 dollarit (umbes 165 000 eurot) sularaha ning ta võttis vastu ka kutseid jahilkäikudele Venemaal ning kasutas prostituutide teenuseid.
Vastutasuks varjas ta väidetavalt mitut dopingujuhtumit ning tegi kõva lobitööd Venemaa huvides.
AFP – Baltic News Service


„Rahva moraalne tuletorn“ ei paista Russalka tagant väljaNo misasi see on – aina rohkem sarnaneb Alar Karis käpiknukuga irvhambast näitleja käes: näitleja pöörab nuku näoga enda poole ja laseb ennast kinnitada, õnnistada ja õnnitleda.
Presidendiametnik nimetas täna keskpäeval Kadriorus ametisse Kaja Kallase uue valitsuse. Selleks pidi kümmekond poliitikut sõitma oma tossavate autode ja saatjatega läbi venestatud pealinna uutest ummikutest. Kas härra Karis pole midagi kuulnud e-riigist? Palju põletatud bensiini, väljutatud heitgaase ja avariiohtlikke olukordi oli vaja selleks, et poliitikute kinnitatud marionett kinnitaks vastutasuks näost näkku neidsamu poliitikuid, kes said võimule tänu pidevale jultunud valetamisele? Või Kristina Kallasel olid kaasas eksklusiivsed pastlad ja kannel eestlase Karise jaoks?
„Opositsioon tuletab teile pidevalt meelde, et on ka teistsuguseid arvamusi. See on igati normaalne ja demokraatlik. Piinlikuks muutub see siis, kui mängulust ja sõnatorked kasvavad parlamendi töö blokeerimiseks ja ebaviisakuste kaskaadiks. Ent juba on näha, et võimuliidu ja vastasrinna suhted saavad olema üsna karused,“ sõnas Karis.
Piinlik peaks olema kinnitada ametisse luiskajad, kes said võimule tänu kõigis teistes riikides ebaseaduslikele hämaratele e-valimistele ja valitsusmeedia räpastele infooperatsioonidele; piinlik peaks olema kätelda pedofiilia kinnimätsijatega; piinlik peaks olema õnnistada eesti rahvalt sõjas kannatavate ukrainlaste toeks kogutud miljonite kõrvalekantijatega.
Aga kõige selle pärast ei ole eestlaste poolt mittevolitatud Alar Karisel piinlik. Tal on piinlik, kui keegi rahva poolt valitud opositsioonisaadikutest esitab teravaid küsimusi. Sest see on ju ebaviisakas.
President peaks olema rahva ühendaja, põhiseaduse garant ja seega ka eesti rahvuse ja keele läbi aja säilimise eest võitleja, aga ta volitas kõige vingemaid venestajaid Eesti ajaloos. Kas see ongi meile lubatud „moraalne majakas“, mille valgus ei paista Russalka tagant?
„Nüüd aga – jõudu tööle!“ sõnas Alar Karis uut valitsust ametisse nimetades.
Et siis jõudu makse tõstma ja uusi leiutama?
President ei peaks olema korrumpeerunud valelike poliitikute üleskeeratav pulmavana. Sest saabub päev, kui teda enam ei keeratagi üles ja visatakse, Alma kõrvitsapurk käes, „Pehmete ja karvaste“ pimedasse kambrisse koos muu rahvale kalliks maksma mineva tarbetu koliga.
https://www.youtube.com/watch?v=DsNoM9LK-wI
Ivan Makarov


Ajujahil otsitakse ideede asemel nüüd toimivaid ettevõtteid. Enamik plaanib tarkvarapõhist äriAprilli lõpuks selgub, millised 20 tiimi jätkavad idufirmade konkursil Ajujaht kiirendiprogrammis.Programmi pürgis ettevõtteid 12 riigist, enim laekus avaldusi IKT-valdkonnast.Ajujahi žürii sõelus 120 kandideerija seast välja 40 iduettevõtet, kes pääsevad edasi järgmisesse vooru. Startup Estonia juhi Eve Peetersoni sõnul otsiti teist aastat järjest ideede asemel juba toimivaid iduettevõtteid ja tiime.Seetõttu on programmi küpsemaks muutumise tõttu tõusnud ka osalejate tase. "Pole üllatav, et tarkvarapõhised valdkonnad on Eesti iduettevõtjate seas lemmikud ning see kajastub kenasti ka Ajujahti kandideerijate hulgas. Sellele vaatamata on tänavune TOP 40 üsna mitmekülgne ja saame näha nii tehisintellektipõhiseid tehnoloogiaid kui ka uuenduslikke füüsilisi tooteid," rääkis Peeterson.Žürii poolt paremateks tunnistatud tiimid osalesid möödunud ja osalevad ka järgmisel nädalavahetusel kahepäevastes bootcamp'ides, kus valitakse välja 20 iduettevõtet, mis jätkavad kiirendiprogrammis.Populaarseimad valdkonnad olid sarnaselt eelmisele hooajale info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning tööstus ja disain. Eelmise aastaga võrreldes laekus enam kandidaate tervise ja biomeditsiini alal.Ajujahi kiirendiprogramm sünnib avaliku- ja erasektori koostöös ning selle ellukutsuja on EASi ja KredExi ühendasutus. Läbi aastate on Ajujahile kandideerinud üle 5500 äriidee ning kiirendist on tuule tiibadesse saanud mitmed kohalikud ja rahvusvahelised edulood. Programmi vilistlaste hulka kuuluvad näiteks Bolt, Bikeep, Click & Grow, GoWorkaBit, FoodDocs ja Timbeter.Loe pikemalt: https://www.ituudised.ee/uudised/2023/04/17/ajujahil-otsitakse-ideede-asemel-nuud-toimivaid-ettevotteid-enamik-plaanib-tarkvarapohist-ari


Veebis mööblit soetanud naised langesid identse pettuse ohvriksMöödunud reedel jõudis politsei töölauale kaks avaldust inimestelt, kes heas usus sotsiaalmeedia kaudu mööblit ostes ühesuguse skeemi alusel vastu pükse said.
Reedel teatati politseile, et 11. aprillil ostis 51aastane Pärnus elav naine Facebooki Marketplace’ist tooli. Müüja saatis talle kullerfirma lingi, kuhu naine sisestas oma pangakaardi andmed, kinnitades need Smart-IDga. Pärast kinnitamist tehti aga naise kontol neli tehingut kogusummas 985 eurot.
Samal päeval leidis aset teinegi samasugune juhtum, kui Marketplace’ist soetas tooli 53aastanse Saarde vallas elav naine. Müüja saatis saardelannalegi kullerfirma lingi, kuhu ostja sisestas enda aadressi ja tasus nii tooli kui kullerteenuse ees. Pärast makset avastas tooliostja, et tema pangakontolt on haihtunud üle 450 euro.
Mõlema juhtumi asjus alustas politsei kriminaamenetluse seadusepügala alusel, mis käsitleb kelmust. Teisele isikule varalise kahju tekitamise eest tegelikest asjaoludest teadvalt ebaõige ettekujutuse loomise teel ja varalise kasu saamise eesmärgil karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.


Altkäemaksu võtnud endisele IBU presidendile esitati süüdistus     Norra prokuratuur esitas rahvusvahelise laskesuusatamise liidu (IBU) endisele juhile Anders Bessebergile ametliku korruptsioonisüüdistuse.   Kaks aastat tagasi avalikustas IBU sõltumatu uurimiskomisjon ERC raporti, milles süüdistas alaliitu 25 aastat juhtinud Bessebergi Venemaa huvide kaitsmises ning riigi spordijuhtidelt pistise võtmises. Toonases raportis kirjutas IBU ERC, et Bessebergi pühendumus puhta spordi eest võitlemisele oli "näitemäng". Komisjon leidis, et Besseberg eelistas ja kaitses Venemaa huve "sisuliselt kõigis oma tegudes" ja toonitas, et see ületas ratsionaalsuse piirid. Näiteks olevat norralane toonasele Venemaa Laskesuusatamise Liidu presidendile Aleksandr Tihhonovile pakkunud võimalust jätkata IBU asepresidendina ka pärast seda, kui viimasele esitati süüdistus mõrvakatsele kaasa aitamises. Kui IBU juhatusele esitati 2014. aastal tõendeid sellest, et toonane Venemaa alaliidu president Aleksandr Kravtsov üritas sama aasta IBU kongressil hääli osta. Venelased pakkusid Bessebergile aastate jooksul väidetavalt erinevaid kinke, näiteks maksti kinni tema jahiretked, kallid luksuskellad ja talle pakuti prostituutide teenuseid. Viimased viis aastat on juhtumit uurinud Norra majandus- ja keskkonnakuritegudega tegelev asutus Ökokrim, kes leidis, et Besseberg rikkus koos toonase IBU peasekretäri Nicole Reschiga seadusi aastatel 2009-18. "Ökokrimi arvates on piisavalt tõendeid kinnitamaks, et süüdistatav võttis kümneaastase perioodi vältel järjepidevalt vastu altkäemaksu," vahendab Reuters Norra prokuröri Marianne Djupeslandi sõnu. Ökokrim tegi uurimise käigus koostööd Austria, Tšehhi, Liechtensteini ja Kanada võimudega. Süüdimõistev otsus võib Bessebergi vangi saata kuni kümneks aastaks.    					Toimetaja:  Anders Nõmm


Kavalad netipetturid esinevad politseinikenaVEEBIKELMUS › Võrumaa Teataja ajakirjaniku töömeili postkasti ilmus möödunud nädalal vägagi uhke disainiga õngitsuskiri. Seekord olid rahamaiad petuskeemitajad kasutanud efektset keelumärki ning saatjaks märkinud justkui politsei enda.Eriti veider oli saabunud „kohustusliku kutse” puhul see, et kohale oli see vuhisenud neli päeva tulevikust. Saamise hetkel oli planeedil Maa siiski 13. aprill, aga kiri tuli petukosmosest 17. aprilli kuupäeva kandes.Tähelepanu meiliaadressi lõpuosalePPA veebipolitseiniku Andero Sepa (pildil) sõnul on tegemist praegu leviva petuskeemiga. „Selle ainus eesmärk on inimest hirmutada „kompromissi” otsima. Kompromissina palutakse maksta „trahv” ja asi „unustatakse”. Oleme selle levikust teadlikud ja ka korduvalt hoiatanud selle eest.”Sepa kinnitusel ei ole kiri ja selle manused ise seniste kontrollide käigus ohtlikuks osutunud. Seega võib selle veebikonstaabli soovitusel jätta lihtsalt tähelepanuta ja kustutada. „Kõige lihtsam viis eristamaks reaalselt politsei- ja piirivalveameti poolt saadetud kirju pettustest on, et meie kirjad tulevad alati @politsei.ee lõpuga aadressilt. Mitte mingil juhul @yahoo.com või @gmail.com ega muudelt sarnastelt,” rõhutab politsei esindaja.Filtreerimine aitabSelliste õngitsuskirjade saamise lõpetamiseks soovitab ta kasutada näiteks käsitsi seadistatud rämpsposti filtrit. Andero Sepp suunab sinna lisama reegli, et kirjad, mis sisaldavad „DG Sirle Loigo”; „Eesti Kriminaalpolitsei”; „Õiguspolitsei”; „seadustiku seadus”, on kõik rämpspost ja kuuluvad kustutamisele. „Eestis politsei- ja piirivalveamet selliseid ühendeid ei kasuta, seega pole ohtu, et vajalikud kirjad ka kustutataks,” lubab ta.Võrumaa Teataja ajakirjaniku töömeili postkasti ilmus möödunud nädalal vägagi uhke disainiga õngitsuskiri. Fotod: STEN SANG PPASten Sang