ÕL VIDEO | Kolonel Grosberg: Venemaa uues värbamiskampaanias kasutatakse erinevaid sunnimeetodeid ja see näitab kahte asjaIganädalasel kaitseministeeriumi pressikonverentsil andis viimastest julgeolekualastest arengutest ülevaate kaitseväe luurekeskuse ülem kolonel Margo Grosberg.
Grosberg ütles, et uudiseid Ukrainast on vähe. Lahingute intensiivsus on olnud madalal tasemel alates aprilli algusest.
„Kui eelnevatel nädalatel on peamine raskuspunkt olnud Vene õhulöökidel, siis ilmastik alates eelmise nädala keskpaigast on olnud selline, mis neid õhulööke ei soosi. Järgnevate nädalate prognoos näitab, et sajab palju vihma ja pilvisus on madal. Ka sel nädalal on teateid, et Dnepri lähikonnas on üleujutatud piirkondi, ehk siis ründetegevus on keeruline ja raskendatud,“ rääkis Grosberg.
Kõige suurema intensiivsusega piirkonnad on samad, mis sügisest saadik. Lõmani-Kreminna suunal on Vene üksused Ukraina positsioonide pihta siduvaid ja häirivaid rünnakuid teinud, aga edu ei ole neid saatnud. Samas piirkonnas on tegev Eesti lähedal Pihkvas baseeruv 76. õhudessantdiviis. Avdijivka ja Marjinka piirkonnas on samamoodi üritatud teha siduvaid rünnakuid, et takistada ukrainlaste ettevalmistusi võimalikuks pealetungiks, kuid ka seal suuremat edu saavutatud ei ole.
Bahmutis on olukord jätkuvalt pinev. „Wagneri ja Vene üksused liikusid nädala jooksul edasi mõned sajad meetrid. Kesklinn peaks olema Wagneri kontrolli all ja on esimesi indikatsioone, et üritatakse edasi tungimist kesklinnas vähendada ja liigutada üksusi ümber selliselt, et veel seal kaitses olevaid Ukraina üksuseid ümber piirata põhja ja lõuna suunast.“
Bahmuti kohta lisas Grosberg, et seni, kuni Ukraina väed on vähimalgi määral linna ametlikes piirides, ei saa öelda, et Bahmut on kaotatud. „Olen siin kordi toonitanud, et linna hoidmisel on olnud erinevaid eesmärke. Alates kaitserajatiste loomiseks Kramatorski ja Slovjanski jaoks kui ka võibolla mõned muud mulle teadmata põhjused. See kindlasti on ukrainlaste plaani osa ja nad hoiavad linna täpselt nii kaua, kui neil selle plaani jaoks vaja on.“
Ilmastik on olnud soosiv pigem kaitsvateks tegevusteks. Õhuvaatlused ja õhurünnakud on madala pilvisuse tõttu keerulised ja järgnev nädal selles osas ilmselt suurt muutust ei too.
Zaporižžja ja Hersoni piirkonnas on näha, et Venemaa valmistub väga jõuliselt võimalikuks rünnakuks ja kindlustab kaitsepositsioone. Grosbergi sõnul on võtmetähtsusega, kui palju jõuavad Ukraina väed enne vasturünnakut kokku harjutada.
„See on strateegilise edu kõige tähtsam nüanss. Oleme kogu sõja vältel näinud, et Venemaa ei ole suutnud erinevaid relvaliike, eelkõige maaväge ja õhuväge, koos tegutsema panna. Loomulikult on see osaliselt tingitud Ukraina õhutõrje väga heast tegevusest,“ rääkis Grosberg. „Erinevate elementide koosharjutamine on väga tähtis, kuid päeva lõpuks on kõige tähtsam hea ja kaval plaan viia rünnak läbi kohas, kus seda kõige vähem oodati.“
Värbamisel kasutatakse ära kõige haavatavamaid inimesi
Alates 1. aprillist käivitati Venemaal värbamiskampaania, et kutsuda vabatahtlikke tegevteenistusse. Sarnane kampaania oli eelmise suve alguses.
„Tänase päeva seisuga puudub ülevaade, palju on suudetud isikkooseisu värvata. Küll aga oleme täheldanud seda, et lisaks vabatahtlikule värbamisele kasutatakse erinevaid sunnimeetodeid,“ avaldas Grosberg.
Eelkõige keskendutakse kõige haavatavamatele gruppidele, näiteks võõrtöölistele, kes Vene linnades töötavad näiteks ehitajatena. „Üritatakse ära kasutada nende erinevaid rikkumisi, alates elamisloa või tööloa puudumisest. Selle loa puudumise saab andeks, kui sõlmitakse tegevteenistusleping ja minnakse sõdima Ukrainasse,“ sõnas Grosberg.
„Ilmselgelt näitab see kahte asja. Isikkoosseisuga Vene relvajõududes on jätkuvalt probleeme ning tahe sellest sõjast osa saada on jätkuvalt äärmiselt madal.“
Mobilisatsiooni andmebaaside ja reservväelaste kaardistamine ning selle viimine paberfailikapist elektrooniliseks on Grosbergi sõnul olnud alates sügisest Venemaal väga suur asi.
„Septembris käivitatud mobilisatsioonist nägime, et võeti suhteliselt suvalisi inimesi, keda kätte saadi, sest plaan oli vaja täita. Nüüd on hästi palju pandud rõhku sellele, et see oleks digitaalne. On tehtud palju muudatusi, näiteks kutse loetakse kättesaanuks sisuliselt siis, kui see e-mailiga teele saadetakse,“ ütles Grosberg.
Neid asju tehakse mitmel põhjusel. „Esiteks, et inimesed ei saaks ära põgeneda nagu esimese laine ajal. Et oleks parem ülevaade. Kui mäletate, siis sügisel läksid mitmed sõjakomissariaadid müstilisel kombel põlema. Mahapõletamise eesmärk oligi ainult see, et andmed koos kartoteekidega saaks hävida. Korruptsioon on teadupärast Venemaal suhteliselt laialt levinud. Kui enne oli võimalik teatava summa raha või millegi muu eest oma fail ära kaotada sealt failikapist, siis elektroonselt on seda oluliselt keerulisem teha. Ehk siis Venemaa õpib samamoodi oma vigadest nagu teisedki.“


Heikki Mäki: enam kui 100 miljonit saaks eelarvesse juurde ka automaksutaUute maksude kehtestamise asemel võiks valitsus lüüa kaks kärbest ühe hoobiga ehk korrastada tööturg ja paisutada samal ajal riigi rahakotti, kirjutab tööjõurendi ekspert ja tööjõurendi ettevõtte Finesta juht Heikki Mäki.
Skeemitamine madalama palgaga töökohtadega käib tööjõuturul juba aastaid. Niinimetatud skeemitamine on tekkinud Eesti riigi nõudest maksta välisriigi töötajale vähemalt Eesti keskmist palka ehk 1685 eurot.


Reinsalu: prognoosin, et järgmises paketis ei tule suuri täiendavaid sanktsiooneFinancial Timesi teatel ei lase Euroopa Liit Venemaa vastastel sanktsioonidel oluliselt laieneda. Endine välisminister Urmas Reinsalu (Isamaa) prognoosib, et järgmine sanktsioonide pakett tuleb, kuid selle mõju on eelmisest väiksem.„See, et sanktsioonidesse püütakse erandeid sisse viia, vastab tõele,“ sõnas Reinsalu. Ta lisas, et oluline on sanktsioonide kehtestamisel, et see poleks nii-öelda üks samm edasi, kaks sammu tagasi tulenevalt riikide majandushuvist. Reinsalu prognoosis, et 11. sanktsioonide pakett tuleb, kuid selle mõju on eelmisest väiksem.Reinsalu tõi välja, et siiani on õhus jaanuaris G-7 riikide antud lubadus vaadata Vene toornafta hinnalagi üle märtsis, kuid seda ei juhtunud. „See on suur pettumus,“ ütles ta. Reinsalu märkis, et praegu puudub selleks ka poliitiline tahe. Erinevate hinnangute järgi saab Venemaa päevas toornafta ärist sadu miljoneid dollareid kasumit päevas.Sanktsioonide kehtestamine on olnud habras mäng sõja algusest alates, tõdes Reinsalu. Ta selgitas, et sanktsioonide väljatöötamisel esitavad riigid Euroopa Komisjonile ettepanekuid, seejärel hakatakse vaatama, millised sanktsioonid määratakse. „Kindlasti suhtume eitavalt täiendatavatesse eranditesse,“ ütles Reinsalu, lisades, et erandeid oli juba 10. paketis, kuigi oli arutelul paketi edasi lükkamine. „Kui nüüd 11. paketis tulevad erandid taas lauale, oleks põhjust öelda ausalt välja, et üks samm edasi, kaks sammu tagasi poliitikat pole mõtet viljeleda,“ ütles Reinsalu.Reinsalu sõnul ei taha riigid Venemaa sanktsioneerimist laiendada oma majandushuvide tõttu. „Sanktsioonid puudutavad sektorit, mis on seotud riigi ettevõtete tegevusega,“ ütles Reinsalu. Näiteks on Belgias suur teemantide ümbertöötlemise tööstus, kus kasutatakse Vene toorainet. Malta on nafta hinnalae vastu, kuna seal on reederite äri, mille konkurentsivõime langeks. „Kui on teatud teenusgrupp, mida tuleb sanktsioneerida, tuleb riikidele seda selgitada,“ ütles Reinsalu. Sanktsioonidest loobumine poleks Reinsalu hinnangul julgeoleku osas ega moraalselt õigustatud. Reinsalu ei usu, et tulevikus sanktsioonide olemus muutuks. „Küsimus on, kas uusi sanktsioone kehtestatakse, et vältida olemasolevate erandite tegemist,“ ütles Reinsalu. Ta lisab, et erandite sisseviimine nõuab konsensust, samuti vajab ka sanktsioonide pikendamine konsensust. Siiani on suutnud Venemaa Reinsalu sõnul kohaneda sanktsioonidega. „Selleks, et võõrutada Venemaad kohanemisest, tuleb uuesti sanktsioone kehtestada,“ ütles ta. Sanktsioonid peaks Reinsalu hinnangul olema suunatud Venemaa finantssektori ja toormekaubanduse suunas. Vene finantssektor on säilitanud tugeva seose lääne maailmaga, sajad pangad on endiselt Vene süsteemis. Samuti on lääne riikidel siiani investeeringuid Venemaal. Reinsalu ütles, et Eesti huvides oleks Venemaad rohkem survestada. „Tuleb tunnistada, et viimastes sanktsioonide pakettides olevad elemendid on olnud sammud õiges suunas, kuid mitmeid Balti riikide ettepanekuid pole arvesse võetud,“ heitis Reinsalu ette. Reinsalu prognoosib, et 11. paketis tuleb palju tehnilisi muudatusi, aga mitte suuri täiendavaid sanktsioone Venemaal.Välisminister Margus Tsahkna sõnul on vaja jätkata sõja hinna tõstmist Venemaale. „Oleme alati seisnud ja seisame ka edaspidi Euroopa Liidus Venemaale sanktsioonide karmistamise eest.“ Tsahnka lisas, et seni on EL kehtestanud 10. sanktsioonipaketiga ajaloo kõige karmimad sanktsioonid Venemaale. „Hetkel valmistatakse ette Euroopa Liidu 11. sanktsioonipaketti, mis tegeleb ka sanktsioonidest kõrvalehiilimise tõkestamisega ja mille eesmärk, nagu ka kõikide pakettidel, on muuta Venemaal oma sõjamasina rahastamine võimatuks.“FT: Euroopa riigid ei saa EL-i arvates Venemaata hakkamaEuroopa Liit ei kavatse oluliselt laiendada sanktsioone Venemaa vastu, teatas Financial Times neljapäeval, viidates anonüümsetele ELi ametnikele.Täiendavad sanktsioonid Venemaa majanduse vastu lõppeksid väljaande sõnul vetoga ELi liikmesriikide vastu, kes „ei saa elada ilma“ Venemaa tööstusharudeta, näiteks tuumaenergiata.„Me oleme lõpetanud,“ ütles üks ELi ametnik enne sel nädalal algavaid mitteametlikke kõnelusi, kus arutatakse sanktsioonide edasiste voorude üle.„Kui me loome sanktsioone juurde, siis on rohkem erandeid kui meetmeid,“ lisas ametnik.EL on koos Ameerika Ühendriikidega kehtestanud Venemaale alates riigi sissetungist Ukrainasse 10 erinevat sanktsioonipaketti.


Päev börsil: Tallinna börsiindeks ei tõusnud ega langenudTallinna börsiindeks lõpetas päeva eilsel sulgemistasemel ning kindlat suunda pole võtnud ka Euroopa börsid.Tallinna börsiindeks lõpetas 1907,25 punkti peal - täpselt samas, kus eile. Riia börsiindeks kerkis 0,05% ning Vilniuse börsiindeks 0,19%. Tallinna börsil kujunes tänaseks kauplemiskäibeks 973 000 eurot. Sellest suurema osa andsid Merko Ehituse, Tallinna Sadama ning Enefit Greeni aktsiad. Tõusjaid oli Tallinna börsil 10, langejaid 14 ning eilsele sulgemistasemele jäid 9 aktsiat. Mis veel toimus?Eilsel Euroopa Parlamendi istungil kiideti heaks eeskirjad krüptovarade suhtes, mis peaks andma võimaluse jälgida krüptoülekannete liikumist ja tõkestada rahapesu. Loe siit. Nordeconi juhatusega liitub pikaajalise kogemusega ehitusjuht Tarmo Pohlak, kes on varem töötanud Merkos ja US Real Estate'is. Loe siit.Tallink Grupp koondab seoses mitme laeva pikaajalise väljarentimisega töökohti. Koondamisteate on hetkel saanud umbes 20 töötajat. USA ja Euroopa Euroopa peamised börsid pole kindlat suunda päeva jooksul võtnud ning on päeva jooksul kõikunud nii pluss- kui miinuspoolel. Stoxx 600 on kirjutamise hetkel 0,06% plussis ning Skandinaavia aktsiaid koondav OMX Nordic 40 on kerkinud 0,5%. USA börsid avanesid samuti nullpiiri lähedal. Kui S&P 500 ja Dow Jones on plusspoolel, siis Nasdaqi koondindeks oli kerges miinuses. Föderaalreservi ametnike kommentaarid on endiselt agressiivseks jäänud, kuigi USA tööturg näitab jahtumise märke. Clevelandi keskpanga president Loretta Mester andis märku, et toetab veel ühte intressimäärade tõstmist, et ohjeldada inflatsiooni, kuid juhtis tähelepanu vajadusele jälgida hiljutist stressi pangasektoris, mis võib vähendada laenuaktiivsust ja pärssida majandust.


PILTUUDIS: Eestis hinnatõus niigi kõrge, valitsus keevitab veel otsaLiberaalid ja sotsid keevitavad käibele veel 10 protsenti otsa. Rahvas kinnitage rihmad – makske, kui elada tahate.
Teistes riikides püütakse ajaloo kõrgeimat hinnatõusu leevendada, Eestis köetakse seda takka. Sama skeem oli eelmise kriisi ajal, kus Reform ajas oma äraspidise poliitikaga Eestis minema ligi 100 000 inimest. Toonane valitsus oli seisukohal: kui ei meeldi, mine ära. Ilmselt juhtub seekord samamoodi.
Olgu veel lisatud, et eelmise kriisi ajal pidi käibemaksu tõus olema ajutine. Seda pole siiani ära muudetud, ja kavas on veelgi tõsta.


Võru-, Valga- ja Põlvamaa üritused 22.–29. aprill
Laupäev, 22. aprill
Võrus Tamula järvel
kl 7 stardib Võhandu maraton.
Jaanikese motokeskuses
kl 10 motokross «Carma enduuro».
Tõrva gümnaasiumi pargis
kl 10 kepikõnni tervisetund.
Valgas ja Valkas
Eesti-Läti jooks:
kl 11 lastejooksud,
kl 12 põhijooks, stardid Valga keskväljakul.
Vastse-Kuuste kultuurimajas
kl 11.50 Põlvamaa harrastusteatrite žanripäev.
Tõrva noortekeskuses
kl 12 seltsi Eluratas kevadpidu.
Linte mänguväljaku juures
kl 12 setode munaveeretamine ehk loomka.
Põlvas Lootospargis
kl 12.30 naiste meistriliiga jalgpallimatš: FC Lootos – Tallinna FC Flora.
Valga kultuurikeskuses
kl 15 ansambli Oduvantšiki kontsert.
Värska kultuurikeskuses
kl 17 kunstitund «Vein ja värvid».
Võru Kandles
kl 19 Võru tantsukeskuse tantsulavastus «Igal linnul oma laul, igal tantsul oma lugu».
Põlva kultuurikeskuses
kl 19 kontsert, esineb kvintett Papanosh (Prantsusmaa).
Tõrvas Musta Kõutsi kõrtsis
kl 19 tantsuõhtu.
Riidajas
kl 19 jüriöö elamusmatk,
kl 21 tule- ja pürotehnikaetendus.
Põlva keskväljakul
kl 20 jüriöö märgutulede vastuvõtmine.
Võru keskväljakul
kl 21 jüriöö märgutulede vastuvõtmine.
Valga keskväljakul
kl 21 jüriöö märgutulede vastuvõtmine.
Tõrva pubis Juudas
kl 21 MÖK ehk Munitsipaalööklubi.
Pühapäev, 23. aprill
Sangastes
kl 9 linnuhommik «Kas on linnukesel muret?», kogunemine lossi juures.
Räpinas Tuletõrje väljakul
kl 9 laat.
Tsooru rahvamaja juures
kl 10 jüripäeva talgud, jürijooks, matk.
Võõpsu pritsikuuri platsil
kl 12 lihavõttepühad, munaveeretamine.
Valga muusikakoolis
kl 15 pärimusmuusika pilliklubi.
Ihamaru külakeskuses
kl 17 meditatiivne joogaõhtu gongihelide saatel.
Vastse-Kuuste spordiväljakul
kl 19 jürijooks.
Väimela tervisekeskuses
Väimela lauatennisesari.
Esmaspäev, 24. aprill
Tsirguliina rahvamajas
kl 17.30 laste loovmängutund.
Teisipäev, 25. aprill
Põlvas
kl 11 kepikõnni Express.
Ruusa pargis
kl 18 jürikuu sinilillejooks.
Võru kesklinna pargis
kl 18 stardib rattamatk.
Ahja kultuurimajas
kl 20 Alle-Saija teatristuudio etendus «Daamide õnn».
Kolmapäev, 26. aprill
Räpinas
kl 10.30 kepikõnni Express.
Võrumaa keskraamatukogus
kl 14 Ere Kürsa luulekogu «Taivast ja tuulõst» esitlus.
Räpina keskraamatukogus
kl 16 näituse «Räpina mälumängu selts 25» avamine.
Põlva keskväljakul
kl 18.30 kõnnikolmapäevak.
Tsiatsungõlmaal
Võrumaa orienteerumispäevak.
Neljapäev, 27. aprill
Valga kultuurikeskuses
kl 10 lastekirjanduse erialapäev.
Värska kultuurikeskuses
kl 11 eakate ülikooli loeng teemal «Kuidas hoida end petturite ja kelmide eest?».
Kuldres spordisaalis
kl 14 Võru maakonna meistrivõistlused võrkpallis.
Räbi külas Päidlapalus
kl 16 Tartu orienteerumisneljapäevak.
Võru kesklinna pargis
kl 18 stardib rattamatk.
Antsla kultuurikeskuses
kl 18 võru keele vestlusring,
kl 19 Nullteatri dokumentaal-draama «Hääled tuhalinnast».
Võru Kandles
kl 19 Komöödiateatri etendus «Anne Paluver ikka veel 27!».
Reede, 28. aprill
Himmaste raamatukogus
kl 17 vestlusring «Lugusid elust enesest».
Otepää kultuurimajas
kl 18 kontsert, esineb Ingrid Lukas & Bänd.
Nõuni kultuurimajas
kl 19 teatri Rukki Narrid etendus «See ehe Eesti elu».
Põlva kultuurikeskuses
kl 19 festival Orient Põlvas: esineb muusika- ja tantsuansambel Dhoad (India).
Vanaküla külaplatsil
kl 19 volbriõhtu.
Puka kultuurimajas
kl 20 Alle-Saija teatristuudio etendus «Daamide õnn».
Laupäev, 29. aprill
Mehikoorma sadamas
kl 8 avatud kalasadamate päev.
Otepääl Maxima poe taga
kl 9 kevadlaat.
Loosi mõisa pargis
kl 10 talgud.
Tõrva gümnaasiumi pargis
kl 10 kepikõnni tervisetund.
Võru spordikeskuses
kl 10 Võru maakonna meistrivõistlused korvpallis.
Mooste kultuurimajas
kl 11 lauatenniseturniir.
Ala rahvamajas
kl 12 Valgamaa eakate tantsurühmade tantsupäev.
Vastseliina piiskopilinnuses
kl 12 volbripäev.
Võru Kandles
kl 13 kontsert «Võru puhkpilliorkester 125».
Võukülas Varesetare kinnistul
kl 14 rahvusvahelise tantsupäeva tähistamine ja simman.
Värska kultuurikeskuses
kl 14 kontsertetendus «Olen peatamatu».
Põlva kultuurikeskuses
kl 17 festival Orient Põlvas: kontsert «Sahara taeva all – Alžeeria».
Otepää kultuurimajas
kl 19 ansambli TradAttack! kontsert.
Tõrva kirik-kammersaalis
kl 19 keelpilliokteti kontsert.
Mõniste rahvamajas
kl 20 tantsuõhtu ansambliga Vanad Sõbrad.
Tsooru rahvamajas
kl 20 tantsuõhtu ansambliga Vea.


KUIDAS annetada nii, et vastu pükse ei saaks?Slava Ukraini kohale kerkinud kahtlused raha võimalikust väärkasutusest on heitnud varju tervele heategevusvaldkonnale. Kuidas taastada usk annetamisse ning kuidas annetada nii, et nahka üle kõrvade ei tõmmataks?
Kohe pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse 24. veebruaril 2022 leidus mitmesuguseid nupumehi, kes asusid kriisi enda tarbeks ära kasutama. Suurem pettustelaine toimus üle maailma veebis, kus loodi arvukaid «abistamiseks» mõeldud libakontosid.
Inglismaal Surrey ülikooli doktorant Jack Whittaker kirjeldas 2022. aasta mais BBC-le antud intervjuus veebipetturite töömeetodeid: «Neil on lihtsalt telekas lahti ja nad otsivad järgmist suurt asja, mille külge ennast haakida ja Ukraina kriis oli selleks ideaalne võimalus.» Eksperdi sõnul on säärast tegevust saatnud arvestatav edu.
Suurimad rünnakud tabasid Ukraina president Volodõmõr Zelenskõid, kes tänu sotsiaalmeediale sai edastada sõnumeid nii riigijuhtidele kui ka oma rahvale.
«Alates Venemaa invasioonist Ukrainasse oleme tuvastanud suurt tõusu Zelenskõi matkimises,» ütles ajakirjale Forbes BrandShields tegevjuht Yoav Keren kuu aega pärast sõja puhkemist. BrandShield tegeleb tehnoloogiaga, mis n-ö kammib veebi, et tuvastada väärkasutusi nii andmete ebaseadusliku kogumise kui tuntud brändide kuritarvitamise kohta. Ka raha väljapetmine on Kereni sõnul väga levinud, sest inimesed tahavad südamest aidata.
«Et olla kaitstud, tuleb olla väga valvas ja kindel, et heategevusorganisatsioonid on korralikult kontrollitud ja tunnustatud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt,» rääkis mees Forbesile.

Humanitaarabi käib kindlate reeglite järgi

Samuti Ukrainat toetav Eesti Pagulasabi juht Eero Janson selgitab, et humanitaarabisektoris abi andmise korraldamiseks kindlad reeglid ja standardid.
«Partnerite ja tarnijate valikul on meil hankereeglid ja konkurentsikohustus, mis tähendab, et meil on vaja vähemalt kolme pakkumist, et saada parim hind ja kvaliteet ning ühtlasi vältida kokkumängu, onupojapoliitikat ja pettust,» selgitab Janson.
Näiteks toiduabi programmi raames tahtis Pagulasabiga koostööd teha üheksa Ukraina organisatsiooni. Neist valiti pärast põhjalikku kontrolli välja kolm, kellega praegu asju aetaksegi. Kuid näiteks sõjaväge toetavate ja poliitiliselt motiveeritud organisatsioonidega Eesti Pagulasabi koostööd ei tee, sest humanitaarabi reeglistik eeldab neutraalust, sõltumatust ja üksnes kannatajate abistamist.
Samas ei hüüa sõda tulles ja ammugi mitte maavärinad või muud looduskatastroofid, mis löövad igapäevase pildi hetkega segi – hädasolijad vajavad kiiret tegutsemist.
«Sõjaudus tegutsemine ongi keerulisem, aga humanitaarorganisatsioonid nagu meie oleme loodud selleks, et vastata kriisidele. Ükski kriis ei tohi viia meid [endid] sisemisse kriisi. Kui me selles ei tule toime, siis pole meil sinna kriisi asja,» räägib Janson, kelle eestveetav Eesti Pagulasabi on Ukrainas tegutsenud juba aastast 2014, omades oma kontoreid ja töötajaid nii Kiievis kui Zaporižžjas. Tema hinnangul ongi kriisi ajal uue organisatsiooni ülesehitamine raske, sest uutel tegijatel puudub oskusteave.
«Eks iga sõda, iga katastroof toob esile inimesi, kes näevad seal võimalust rikastuda, see on läbi ajaloo nii olnud,» nendib Janson.

Pildil Slava Ukraini Lootuse abipakkide jagamine Orikhivis novembris 2022. FOTO: Slava Ukraini
Slava Ukraini

Loota tuleb neile, keda hästi tunned

Pikalt nii Venemaal kui Ukrainas äri ajanud ja ka Ukraina abistamisega tegelenud ärimees Tiit Pruuli ei ole enda teada kohanud halbade kavatsustega tegelasi.
«Oma kogemuste põhjal tunneksin ma nad ehk ära,» arvab Pruuli, kes on oma ettevõtete ja tutvusringkonna kaudu osalenud paljudes abiaktsioonides kuulivestide ja kiivrite saatmisest humanitaarabini välja. Lisaks on ta kandnud Ukraina keskpanga kontole raha sõjaväevormide ostmiseks.
«Me peame lootma nendele inimestele, kes Eestis tegutsevad. Me ei tunne neid ukrainlasi, kes seal on. Aga kui seda asja ajab Ilmar Raag, siis ma tean tema oskusi ja usaldan teda. Või kui asja ajab Ragnar Sass, siis ma tean tema võimekust ja mul on julge tema kaudu annetusi teha, isegi kui ma ei tea täpselt, mis seal edasi toimub,» räägib Pruuli. «Olen teinud annetusi, kui ma olen näinud konkreetseid Ukraina võitlejaid, kes on käinud Eestis ja ma tean seda üksust, keda me toetame. Ma tean, et see raha ja asjad ei lähe kuskile turule, vaid nendele meestele, kellega ma olen Eestis või mujal kohtunud. Aga kõigil meil ei ole võimalik ise üle anda oma raha või drooni, sõjaolukorras ongi keeruline ja mingi risk alati olemas».
Pruuli hinnangul on aja möödudes Ukraina rahva seas üha suurem pahameel nende suhtes, kes üritavad ühel või teisel moel sõja pealt raha teenida. «Me ei saa lasta üksikul juhtumil teha üldistusi kogu Ukraina toetamise osas. Iga heateoga muutub maailm paremaks. Isegi siis, kui see on väike heategu. Isegi siis, kui seda annetust pole kasutatud 100 protsenti eesmärgipäraselt,» muutub Pruuli sentimentaalseks.

 Pildil Slava Ukraini Lootuse abipakkide jagamine Orikhivis novembris 2022. FOTO: Slava Ukraini
Slava Ukraini

Annetuse teekonda kontrollib GPS

Pikalt heategevusega tegelenud ja Ukrainas äri ajanud Urmas Sõõrumaa ei kanna annetuste suhtes roosasid prille, hoolimata heldest südamest.
«Inimeste hulgas juhtub igasuguseid asju,» nendib ta. «Mina olen Ukrainasse isiklikult 150 000 euro suuruses annetanud nii väikebusse kui talvevarustust. Kuna ma tean Ukraina teemat natukene lähemalt, siis ma olen seda teinud läbi tuttavate inimeste. Minu asjadel olid GPSid peal ja ma nägin täpselt, kuhu nad liikusid, ja ma sain vastu ka pildi koos naeratavate sõduritega. Mul oli asi kontrolli all, aga seal, kus on inimesed, on ka pettused ja kelmused. Ma sain aru, et mingid inimesed elatasid ennast annetuse vahendamisest, aga mina annetan ainult nii, et keegi ei tohi selle pealt midagi teenida.»
Kodumaa pinnal tegeleb Sõõrumaa heategevusega oma heategevusliku fondi Dharma kaudu, mis keskendub suurperede aitamisele ja sotsiaalsüsteemist tulenevate aukude lappimisele. Kui on vaja annetada väljapoole Eestit, siis näiteks Punane Rist on ärimehe jaoks liiga umbmäärane, ta pooldab isiklikumat lähenemist.
«Mul on koostöö usalduslike isikutega, kes on lojaalsed ettevõtete juhid, aga minu poole on pöördunud ka palju teisi tuttavaid Ukrainast abistamissooviga,» meenutab Sõõrumaa sõja algusperioodi. «Nad tahavad midagi pakkuda ning ütlevad, et ainult nemad on ausad ja teised kõik kahtlased. Siis ma olen vastanud, et ma tean ja austan sind, aga mul on oma äri.»
Sõõrumaa mõtleb pikalt küsimuse peale, kas tal on heategevusega midagi ka metsapoole läinud. «Päris sellist lugu, et midagi oleks varastatud või pihta pandud, minu praktikas ei ole,» ütleb ta viimaks. Ta leiab samuti, et mõne üksiku kahtlase tegevuse pärast ei tasu «püssi põõsasse visata», sest palju on inimesi, kes ei saa endaga hakkama ja on olukordi, mis vajavad reageerimist.

Kõige kindlam on annetada otse Ukraina valitsusele

Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi vastutab oma näo ja nimega heatgevusorganisatsiooni united24 tegevuse eest.
GENYA SAVILOV

Kõikidel abistajatel pole mõistagi võimalik Ukrainasse kohapeale sõita ja kui abistamise soov suur, siis tasub rahulikult aega võtta ja endale sobiv organisatsioon välja valida.
Kõige lollikindlam on annetada raha läbi veebiplatvormi https://u24.gov.ua/. Selle veebikülje taga on ametlikult Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi (pildil) ja Ukraina valitsus. United24 logo on ka presidendi dressipluusi peal, millega ta avalikkuse ees esineb. Sellel organisatsioonil on kolm valdkonda, kuhu kogutud raha läheb: riigikaitse ja demineerimine, meditsiiniabi ning Ukraina ülesehitus. Kindlasti tuleks teha annetus just nimelt läbi selle veebiplatvormi, kontrollides veebiaadressi. Mingil juhul ei tohiks anda raha mõnele otsingumootori kaudu leitud Zelenskõi pildiga organisatsioonile, kes võib-olla alatult kasutab riigijuhti ära.
«Me leidsime sotsiaalmeediast lugematul hulgal libakontosid, kuhu on pandud videod, kus Zelenskõi palub annetada humanitaarabi. Me isegi tuvastasime libakrüptoraha, mille nimi on «Zelenskõi»,» rääkis BrandShieldi tegevjuht Yoav Keren Forbesile. «Annetage ainult heategevusorganisatsiooni veebilehe kaudu ja ärge kunagi annetage läbi sotsiaalmeedia või reklaamile klikkides. Ärge siduge ennast annetustega, kus pakutakse kinkekaarte ja olge kindlad, et te ei jaga mingi hinna eest isiklikke andmeid ja finantsandmeid inimestele, kes kontakteeruvad teiega e-kirja või sms-i teel.»


Citadele: tehisintellekt aitab pankadel ennetada kahtlaseid tehinguidTALLINN, 22. aprill, BNS – Citadele digikogemuse arendamise juhi Mārtiņš Bērziņši sõnul on pankadel tehisintellekt kasutusel ning aitab neil jälgida ja ennetada kahtlaseid tehinguid, hinnata krediireitinguid ja isikupärastada teenuseid, tõrjuda küberrünnakuid, teha enesetuvastust pildi abil ning on ka virtuaalne assistent.
"Näiteks kui pettur on hankinud teie pangakaardi andmed ja kasutab seda digitaalse makse taotlemiseks, suudab tehisintellekt tuvastada selle ebatüüpilise maksena, mis ei vasta teie harjumustele – vähendades seega pettusejuhtumite arvu," tõi Bērziņš pressiteates näitena tehisintellekti taibukuse tehingute jälgimisel.
Arukad süsteemid aitavad Bērziņši sõnul märgata ja tõrjuda ka küberrünnakuid ja muid küberohte, tuginedes pidevale andmesisestusele, mis aitab kindlaks teha rünnakute struktuuri ja päritolu.
"Identiteedi kontrollimine on üks levinumaid protsesse, kus tehisintellektil on oluline roll. Kasutades tehisintellekti ja biomeetriliste andmete võimekust, on võimalik avada Citadele pangakonto nii era- kui ka ärikliendina kaugtuvastuse teel," märkis Bērziņš ja lisas, et igal kuul kasutab seda võimalust umbes 2000 inimest.
Virtuaalne assistent ehk vestlusrobot on juba osa klienditeeninduse kultuurist. "Selle eeliseks on see, et see töötab ööpäevaringselt ja aitab lahendada standardseid probleeme ning vastata suhteliselt lihtsatele klientide küsimustele. Praktika näitab, et automatiseeritud vastajate funktsionaalsust eelistavad noored, kes otsustavad probleemile veebi vahendusel lahendus leida, selle asemel, et klienditoega rääkida," ütles Bērziņš, lisades, et vestlusrobotid ja/või häälassistendid muutuvad pangandussektoris üha nähtavamaks.
Tehisintellekt on tõhus abimees ka krediidireitingute hindamisel ja teenuste isikupärastamisel. "Tehisintellekti lahenduste integreerimine aitab juba praegu pankadel hinnata inimese sissetuleku sobivust krediitkaardi, liisingu või kodulaenu saamiseks ning see on muutnud selle protsessi oluliselt kiiremaks," märkis Citadele digikogemuse arendamise juht.
Tallinna toimetus, +372 53 267 243, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Prokuratuur uurib e-kooli kaaperdamisiArvutisüsteemi kuritegusid panevad toime ka lapsed, eelmisel aastal oli Stuudiumi või e-kooli kaaperdamisi oluliselt rohkem kui kunagi varem. Ka praegu uurib Viru ringkonnaprokuratuur kahte e-kooli kaaperdamist. «Kui keegi arvab, et nii on lahe nalja teha, siis asi on naljast kaugel,» rõhutab kohtueelset menetlust juhtiv prokurör.Kaks menetlust on praegu kohtueelses staadiumis. «On toimunud kas e-kooli või õpetaja meilikonto kaaperdamine,» täpsustab prokuratuuri avalike suhete osakonna nõunik Janno Isat.
«Mõlema sündmuse puhul on tungitud sisse võõrale kasutajakontole ning kas muudetud hindeid ja/või edastatud kaaperdatud konto alt ebatsensuurseid sõnumeid ning visuaale.»
Mõlema juhtumi puhul on alustatud kriminaalmenetlust kahe karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitlevad arvutisüsteemile ebaseaduslikult juurdepääsu hankimist ning arvutiandmetesse sekkumist.
Kohtueelset menetlust juhtiv prokurör Riina Bogens rõhutab, et teise isiku e-kontole sisse tungimine ja sealt toimingute tegemise eest alustab politsei kriminaalmenetlust. «Kui keegi arvab, et nii on lahe nalja teha, siis asi on naljast kaugel.»
Teo eest võivad maksimumkaristused küündida kuni kolmeaastase vangistuseni, raskemal juhul isegi viieaastase vangistuseni. Puhtsüdamlik ülestunnistus ning kahetsemine aga võib karistust kergendada, seega soovitab prokurör Bogens teo toimepanijatel ise politseiga ühendust võtta.

E-kool. Pilt on illustreeriv.
Liis Treimann

Möödunud aasta arvutikelmuste kokkuvõttes kirjutas Lõuna-Eesti Postimees, et kui jätta kõrvale arvutikelmused, siis vähemalt 6% arvutisüsteemi kuritegude toimepanijaist olid 2022. aastal lapsed.
Nende teod piirdusidki reeglina stuudiumi või e-kooli kontode kaaperdamisega ning seal teiste inimeste kontode alt postituste tegemisega. «Näiteks tehti naljaviluks postitusi ja üleskutseid õpetajate kontodelt. Stuudiumi ja e-kooli kontode kaaperdamisi registreeriti kokku 19, mida oli kokku oluliselt rohkem kui kunagi varem,» sõnas märtsis Lõuna-Eesti Postimehele justiitsministeeriumi analüüsitalituse juhataja Mari-Liis Sööt.


Rootsi teadlane: Ungari ja Türgi tuleks NATO-st välja visata ning Ukraina vastu võttaRootsi majandusteadlane ja endine diplomaat Anders Åslund kirjutab sotsiaalmeedias, et kaitseliit NATO peaks Ukraina liikmeks võtma ning Türgi ja Ungari oma liikmeskonnast välja viskama.
Åslundi sõnul peaks NATO hakkama „asju tõsiselt ajama”. (On) aeg Ungari ja Türgi välja visata, märgib Åslund.
Kuidas saab ta (NATO) aktsepteerida Ungarit, millel pole sõjaliselt olulisi ressursse ja mis on vastu kõigile NATO headele eesmärkidele? Majandusteadlane kirjeldab Ungarit kui „korrumpeerunud, kahjulikku ja kasutut”.
Åslund kirjeldab Türgit vaid veidi leebemalt. Türgi on küll strateegiliselt oluline, kuid ei ole demokraatlik ja oma välispoliitikas küsitav, kirjutab Åslund.
Åslundi arvates on Ukrainal seevastu hea liikme tunnused. Ukraina on demokraatlik, täielikult läänemeelne ja Euroopa tugevaima armeega, kirjutab Åslund.
Åslund on tuntud Venemaa, Ukraina ja Ida-Euroopa majanduspoliitika eksperdina.
Åslundi reaktsioon on kahtlemata viide Ungari peaministri Viktor Orbáni reedesele kommentaarile. Orbáni kohta on öeldud, et ta oli jahmunud NATO peasekretäri Jens Stoltenbergi avalduse peale, et Ukraina koht on NATO-s.
Mida?! hüüatas Orbán sotsiaalmeedias Stoltenbergi avalduse peale.
Stoltenbergi avaldus pahandas ka Venemaad. Kreml kommenteeris, et Ukraina NATO liikmelisus on „tõsine ja märkimisväärne oht” Venemaa julgeolekule.
Vaevalt, et ühtsed väited on juhus. Orbán on teatavasti Venemaa presidendi Vladimir Putini lähim liitlane Euroopas. Märtsis näitas riik oma toetust Venemaale muu hulgas sellega, et takistas Putini rahvusvahelise vahistamismääruse toetuseks Euroopa Liidu ühisavalduse elluviimist.
NATO needs to get serious:
1. How can it accept Hungary, which has no military assets of relevance but opposes all NATO’s good purposes?
2. Turkey is strategically important, but it is not democratic & dubious in its foreign policy.
Time to kick Hungary & Turkey out.
— Anders Åslund (@anders_aslund) April 21, 2023


Myanmaris lasti maha kõrge valimisametnikYANGON, 22. aprill, AFP-BNS – Myanmari mässulised lasid laupäeval Yangonis maha riigi valimiskomisjoni asejuhi, teatas sõjavägi.
Myanmari sõjavägi on pidanud verist võitlust teisitimõtlejate vastu alates üle kahe aasta tagasi korraldatud riigipöördest, mis vallandas rahutused ja majanduskriisi.
Huntavastased "rahvakaitsejõud" on hakanud võtma sihikule ametnikke, keda peetakse sõjaväega koostööd tegevaks.
Valimiskomisjoni asedirektor Sai Kyaw Thu lasti maha Thingangyuni linnas Yangoni piirkonna idaosas, teatas armee pressiteenistus.
Avalduses nimetati süüdlasteks riigipöördevastaseid rahvakaitsejõudusid, kuid rohkem üksikasju ei avaldatud.
Sõjavägi kukutas veebruaris 2021 tsiviiljuht Aung San Suu Kyi valitsuse, väites, et see tuli eelneva aasta valimistel võitjaks läbi pettuse.
Hunta on andnud enda määratud ametnikega valimiskomisjonile ülesandeks korraldada uued valimised, kuid kriitikute sõnul pole mingit võimalust, et valimised tuleks vabad või õiglased.
Läinud kuul saatis komisjon laiali Suu Kyi Rahvusliku Demokraatialiiga, sest see ei olnud end huntavõimude kehtestatud uue range valimisseaduse alusel uuesti registreerinud.
AFP – Baltic News Service


Mis on järel suurest Ukraina-abistamisest?Kui Venemaa tungis Ukrainale kallale, siis avanesid kergelt inimeste rahakotid, et aidata sõdivat Ukrainat, ja südamed, et võtta vastu põgenikke. Mis on kõigest sellest saanud?
Tüdimus. Tollal oli hommikul esimeseks asjaks vaadata rindekaarte, et kas ukrainlased ikka peavad vastu. Nüüd ei vaata päevade kaupa muud, kui ainult lühiuudiseid, et näha, kas miski on rinnetel muutunud.
Ei tea, kui paljud enam Ukrainale annetavad. Kusagil need andmed ilmselt on, aga ei tunne huvi, sest 2022. aasta algusega võrreldes ilmselt vähe. Pole ju endalgi, elektrihinna keris valitsus juba mitu kuud enne sõda lakke ja nüüd on tulemas laastav vaesumine tõstetavate maksude kaudu. Ütleme otse, Ukraina jaoks enam raha pole.
Pettumus. Sõja alguse annetamisbuumi aegu hoiatati, et Ukraina on korrumpeerunud riik ja kõik annetused ei pruugi kohale jõuda. Aga et omad annetustega tüssavad, ei osanud oodata. Eriti veel noor naine, kes hakkas Riigikogus Ukrainale abi paludes nutma. Nüüd tunduvad need krokodillipisaratena.
Miks noored kenad naised nii petlikud on? Liina Kersnal oli võimalus olla populaarne naispoliitik, aga ta ronis kohe skandaali ja tõestas, et naised on sama korruptsioonialtid kui mehed. Johanna-Maria Lehtme oli justkui Ukraina kaitseingel, aga siis hakkasid tulema teated suurtest palkadest, dokumentatsioon oli sassis ja nüüd on jõutud skandaalini annetusrahadega, mida igati kinni mätsida üritatakse, Lehtme-partei on ju valitsuses.
Õnneks annetasin Ukrainale militaarsaadetiste kaudu, aidates osta siit asju, mis viidi sinna kohale. Slava Ukrainale ma küll ei annetaks ja ilmselt väga paljud, sest üks noor naine oskas kogu selle kompoti ebameeldivaks muuta.
Kahjuks on asjal veel üks külg: ma pole kohanud ühtegi Ukraina põgenikku, kellega saaks niiöelda koos Putinit sõimata. See ei tundu neid kõnetavat. Eelmisel suvel üritasin väga paljudega tutvust teha, kuid enamik olid venekeelsed ja mitte-Ukraina-patrioodid. Siin elades on neist saanud tavalised Tallinna venelased, vähemalt sovjetliku mentaliteedi osas.
“Slava Ukraini” saab karjuda ainult siis, kui vaatad kaarti ja loed uudiseid, kuis ukrainlased on venelasi peksnud. Kõik muu enam seda karjuma ei pane.
Jüri Kukk


Keskerakond hullutas rahvast jäätisemasinaga, Eesti 200, Isamaa ja EKRE ajudegaRiigikogu lahtiste uste päeval said inimesed külastada Toompea lossi ja suhelda näost näkku poliitikutega. Kui mõni erakond meelitas rahvast ligi jäätisemasinaga, siis teised jäid rohkem oma liistude juurde ehk püüdsid inimesi enda külge naelutada meeleolukate mõttevahetustega.
 On üks päev aastas, mil iga tavakodanik saab Toompea lossis üsna vabalt ringi jalutada, poliitikutega kohtuda ning käia ära Pika Hermanni tornis – riigikogu lahtiste uste päev. Postimees külastas seekordset lahtiste uste päeva ning tegi nähtust reportaaži.

Toompea lossi ette jõudes on näha, et menu on suur. Turvakontrolli järjekord on pikk. Palju on inimesi tulnud lastega, palju on ka välismaalasi. Ringi jalutavad rahvariietes tantsijad, poliitikud ja näha on ka politseinikke. Ehkki sel päeval oli võimalik osa võtta mitmesugustest üritustest ja osaleda ka ekskursioonil, otsustame fotograafiga, et vaatame hoopis, mis toimub fraktsioonides ning mida seal inimestele pakutakse.

Riigikogu lahtiste uste päev tõi Toompeale palju rahvast.
Taavi Sepp

Kollane rott ja ringi sibliv orav

Esimesena seame sammud Reformierakonna fraktsiooni. Ikkagi parlamendi kõige jõulisema esindatusega erakond. Fraktsiooni juurde jõudes on märgata orava kostüümis maskotti, kes käib ringi ja sotsialiseerub kohale tulnud lastega. Uksel tervitatakse kõiki ja palutakse edasi astuda. Keset suurt koosolekuruumi seisab naeratava näoga endine peaminister ja Reformierakonna legendaarne liige Siim Kallas, kes vahetpidamata soovijatega fännipilte teeb. Mõne aja pärast Kallas lahkub.

Küsin vastselt riigikogulaselt Timo Suslovilt, kuhu Kallas kadus. Ta olevat ära väsinud ja Suslovi kinnitusel tehti Kallasega sadu fännipilte. Mingit suuremat atraktsiooni Reformierakonna fraktsioonis üles pandud ei ole, laual on meeneid ja paberid, kus saab täita Reformierakonna viktoriini. Suslov ütleb, et inimesed on viisakad ning küsitakse ja räägitakse paljudel teemadel. «Alati võib küsida. Aktuaalsed teemad kõik,» sõnab ta.

Reformierakonna peamiseks «atraktsiooniks» oli Siim Kallas, kellega sai fännipilti teha.
Taavi Sepp

Värske riigikogulane Karmen Joller sõnab, et õppis ühelt kodanikult viipekeelt ning naiskodukaitsjad palusid tal ka elustamist õpetada. Peamiselt küsivad inimesed tema käest meditsiini teemadel. «Küsitakse, mida tuleks meditsiinis muuta. Siis ma ikka räägin, et meedikuid tuleb hoida,» ütleb ta. Lahtiste uste päeval ta enda sõnul sõimata ei ole saanud, kuid muidu ikka. «Kui ma kandideerisin, siis ükskord öeldi, et ma olen kollane rott, aga see oli väga äge, sest rotid on väga targad ja nutikad loomad, kuigi ma tunnen ennast rohkem oravana,» ütleb Joller.

Kui muidu ei saa, siis jäätisega ikka saab

Ilmselt kõige suurem menu paistab juba kaugelt Keskerakonna fraktsiooni juures. Taamal on näha suuri Keskerakonna lippe ja peaaegu elusuuruses Jüri Ratase pappkuju. Lähemale jõudes saab selgeks, miks Keskerakonna fraktsioonis nii palju rahvast on. Keskerakondlased on toonud kohale kaks jäätisemasinat ja jagavad tasuta jäätist. Jäätist jagav Keskerakonna avalike suhete juht Andres Kalvik tõdeb meile, et jäätist on läinud kõvasti ja masinad on üle kuumenenud. «Huvi on nii suur, et masinad ei saa järele,» ütleb ta.

Keskerakonna jäätisemasin oli nii populaarne, et kippus üle kuumenema. Pildil Keskerakonna avalike suhete juht Andres Kalvik.
Taavi Sepp

Jüri Ratas kohtus iseendaga.
Taavi Sepp

Värske fraktsiooni esimees Tanel Kiik ütleb Postimehele, et riigikokku tuldi kohale juba kella kümneks, et sättida valmis jäätisemasinad, lipud ja muu vajalik atribuutika. Kiige sõnul on inimesed kohale tulnud peamiselt selleks, et rääkida muredest ning esitada poliitikutele oma ettepanekud. Kiik ütleb, et enamasti on juttu uue valitsuse maksupaketist, pensionitest ja tervishoiuteenustest. Samas tuleb ette ka seda, et küsitakse Keskerakonna siseelu kohta. «Aga loomulikult on päris palju ka neid, kes tulevad lihtsalt jäätist maitsma, ruumide ja riigikogu hoone kui sellisega tutvuma,» nendib Kiik.
Õiendada või lausa sõimata Kiik saanud ei ole. «Inimesed on alati viisakad ja mina olen ise ka. On küsimusi ja ettepanekuid,» ütleb Kiik.

Samal ajal kui Kiigega intervjuud teeme, märkame Keskerakonna fraktsiooni poole tormavat Karmen Jollerit. Hiljem kuuleme, et Joller käis kõikides fraktsioonides teatamas, et kadunud on üks väike poiss, kel nimeks Marek. Loodame, et väike Marek leiti üles.

Riigikogu või kirik?

Isamaa fraktsioonis on olukord märksa rahulikum kui Keskerakonna ja Reformierakonna ruumides, kuid mõni huviline siiski on. Jalutame sisse parajasti ajal, kui Isamaa kommunikatsioonijuht Viljar Voog saab ühelt vanaproualt riielda. Vanaproua manitseb, et riigikogus ei tohiks karjuda ega ebaviisakalt käituda. «Riigikogu on püha koht nagu kirik,» ütleb ta.

Viljar Voog sai õpetussõnu, mida erakonnakaaslastele edasi anda.
Taavi Sepp

Isamaa fraktsioonis võtab inimesi vastu endine justiitsminister Lea Danilson-Järg, kes kinnitab, et sõimata ei ole ka tema saanud. Seal küsitakse poliitikutelt arvamust näiteks majanduspoliitika kohta. Postimehe ajakirjaniku sealviibimise ajal on fraktsioonis üks välismaalane, kes tunneb huvi, kui palju on riigikogus naisi ja kui palju mehi.

Ühtäkki astub Isamaa fraktsiooni sisse Tanel Kiik, kes võtab kätte Isamaa lendlehe ja hakkab seda sirvima. Seejärel lahvatab järgnev vestlus.

Tanel Kiik: Ma vaatan huviga, et kõik asjad, mis üldse riigis tehtud, on siin kirja pandud.

Lea Danilson-Järg: See on lihtsalt see, et Isamaa valimislubadused viiakse alati ellu.

Tanel Kiik: Te võiksite lubada astmelist tulumaksu, vaatame, kas läheb läbi.

Lea Danilson-Järg: No vaat, astmelist tulumaksu jah ilmselt meie programmis olema ei hakka, aga on selge, et tulumaksureform, mis tehti, kus meil on tulumaksuvabastus, sõltub sissetulekust. Väiksema sissetulekuga inimestel on suurem maksuvaba tulu ja suurema sissetulekuga inimestel on väiksem. See on päris mõistlik lahendus.

Tanel Kiik: Kui see on õige, siis tegelikult oleks õige minna veel üks samm edasi ja teha astmeline tulumaks ära. Siis on lihtsam.

Lea Danilson-Järg: See ei ole hea. See juba karistab tõesti, nagu Reformierakond räägib...

Tanel Kiik: Ära mine Refi retoorika peale. On täiesti vale ehitada inimestele üles arusaama, et riik karistab sind, kui ta makse kogub. See on fundamentaalselt vale lähenemine.

Lea Danilson-Järg: Siis tekib selline skeemitamine...

*Räägivad teineteisele peale ehk tekst on arusaamatu. Hetke pärast kõnnib Kiik edasi teise ruumi.*

Isamaa fraktsioonis läks Tanel Kiige ja Lea Danilson-Järgi vahel lausa vaidluseks.
Taavi Sepp

Ajakirjanikust tuleb teha fotomälestus

Kõige huvitavama ja teistest eripärasema kogemuse saab aga EKRE fraktsioonist. EKRE ei pane rõhku tasuta nännile või lõbusatele mängudele, vaid nende formaat on lihtsam: saab küsida küsimusi Jaak Madisoni ja Varro Vooglaiu käest. Fraktsioon on paksult inimesi täis.

Näiteks tuntakse huvi abieluvõrdsuse ja kooseluseaduse teemadel. Poliitikud julgustavad inimesi, et kui millegagi rahul ei olda, tuleb meeleavaldusele minna. Vooglaid sõnab, et meeleavaldus abieluvõrdsuse teemal kindlasti ka tuleb. «Kui Toompeale tuleb 25 000 inimest, siis see on selline rahvamass, mida siin pole mitte kunagi nähtud. Siis, ma arvan, et see saadab neile sõnumi, et me ei saa siin praegu julgeolekupoliitika olukorras täielikult rahva lõhestamisega tegeleda. See on inimeste kätes,» ütleb ta.

Värsked riigikogulased Varro Vooglaid (EKRE) ja Luisa Rõivas (Reformierakond).
Taavi Sepp

Lisaks tuntakse huvi, kas Jaak Madison kavatseb Euroopa Parlamenti kandideerida. «Mis mul muud üle jääb. Ma ju loobusin riigikogu mandaadist,» ütleb Madison naerusui. Seejärel võtab initsiatiivi toosama mees, kes Madisonile küsimuse esitas. «Kes on Jaagu poolt?» küsib ta. Kõik ruumis olijad tõstavad käe peale minu. Kaalutlen samal ajal peas, kas minna vooluga kaasa või jääda põhimõtetele kindlaks. Otsustan viimast ja lähtun põhimõttest, et ajakirjanikuna töökohustusi täites ei saaks ma kätt tõsta ükskõik millise erakonna fraktsioonis viibides. Samal ajal aktiveerub paar lähemal seisvat meest, kes märkavad, et minu käsi ei tõuse. Üks neist tõstab minu poole fotokaamera ja pildistab, teine üritab mind pildistada salaja.

Toas viibijad arvasid, et Jaak Madison peaks Euroopa Parlamendis jätkama
Taavi Sepp

Jaak Madison tõdeb intervjuus, et temal vedas ja sõimata ta inimestega vesteldes ei saanud. Ta räägib, et enamikule inimestele valmistab muret, kuidas EKRE saab nii suure koalitsiooni vastu. «Uus koalitsioon on 60 kohaga, seega võib ükskõik mida ära teha usaldushääletusega,» ütleb ta. «Siis ongi aus tunnistada, et poliitreaalsus on see, et enamik Eesti ühiskonnast toetas neid erakondi ja nüüd tuleb sisse võtta seda, mida valiti. Ka valijal on vastutus,» nendib Madison.

Uued tulijad võtavad rahulikult

Erakondadest on kõige vaiksem ja rahulikum Eesti 200 fraktsioonis, kus inimestega suhtlevad poliitikud Toomas Uibo ja Marek Reinaas. Laual on mõned meened ja paber heade soovide või mõtete edastamiseks, kuid suuremat mürglit uustulnukate fraktsioonis ei toimu. «Me oleme pigem tagasihoidlikumad, aga jutud on sisukamad kindlasti. Väga tore on inimestega kohtuda ja muresid-mõtteid kuulata,» räägib Uibo. Tema sõnul on näiteks paljudel maainimestel olnud mureks transport. On öeldud, et praegune ühistransport ei rahulda neid. Üldplaanis on inimesed olnud aga viisakad ja toredad.

Lisaks fraktsioonidele said inimesed külastada näiteks riigikogu esimehe kabinetti. Pildil praegune riigikogu esimees Lauri Hussar
Taavi Sepp

Kui Isamaa, EKRE ja Eesti 200 fraktsioonid on küllakutsujate meelelahutuseks panustanud pigem mõttelõngade jagamisele, siis sotside fraktsioonis saab taas jälle lõbusamat laadi tegevustes osaleda. Üles on pandud tahvel, kus sotside fraktsiooni liikmete pildid, ning külastajad peavad arvama, kellega on tegu. Samuti saab teha endast pilti sotside logode taustal. Kui fotograafiga sisse jalutame, pakutakse pildistamise võimalust kohe ka meile. Keeldusime viisakalt, sest see veel puudus, et Postimehe dressipluusis ja töötõendit kandev ajakirjanik poseeriks rõõmsalt ühe valitsuserakonna logode taustal.

«Tunne oma sotsi» ehk külalised said mängida mängu, kus pidid fotodelt ära tundma Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni liikmed
Taavi Sepp

Sotsiaaldemokraadist riigikogulane Reili Rand ütleb, et päev on läinud väga meeleolukalt. «Minul on need esimesed riigikogu avatud uste päevad ja olen kolleegidelt kuulnud, et huvi on suurem kui nende mälu järgi varem,» ütleb ta. Näiteks tunnevad inimesed huvi uue valitsuse plaanide kohta ja enim tagasisidet saab ta enda sõnul eesootavate maksumuudatuste kohta. On olnud ka neid, kes on andnud kriitikat. «Ma ütleks pigem nii, et on olnud ka mõni kriitilisem vestlus. Kasvõi selles osas, et miks enne valimisi ei rääkinud kõik jõud asjadest nii, nagu pärast valimisi on,» lisab Rand.

Riigikogul käis külas üle 5000 inimese

Riigikogu lahtiste uste päeval käis Toompea lossi, parlamendi töö ja saadikutega tutvumas üle 5000 külalise. Huvilisi oli ka paljudest välisriikidest, nende seas Ukrainast, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Iirimaalt, Hispaaniast, Kreekast, Türgist, Islandilt, Kanadast, Armeeniast, Nigeeriast, Mehhikost, Hiinast, Jaapanist, Lõuna-Koreast, Sri Lankalt, Indiast ja Taist.
Lahtiste uste päev algas Nõmme Muusikakooli brassansambli Tärkamine kontserdiga Toompea lossi rõdult. Lossi hoovis tervitas külalisi riigikogu esimees Lauri Hussar.
Avatud olid riigikogu esindus- ja tööruumid ning fraktsioonid, kus sai kohtuda vast valitud saadikutega. Tavapäraselt menukad olid ekskursioonid ja Pika Hermanni külastamine. Riigikogu liikmetest tegid ekskursioone Eduard Odinets ja Anti Poolamets.
Kohvikujuttudes rääkisid riigikogu uued liikmed Arvo Aller, Mario Kadastik, Ester Karuse, Tiit Maran, Riina Solman ja Kadri Tali oma ootustest rahvasaadikuna ning parlamendiliige Jürgen Ligi jagas nendega oma kogemusi, vestlusringi juhtis Urmas Vaino. Kohvikus peetud arutelul «Kuidas teha liikumine elustiili osaks?» vahetasid Grete Lõbu juhatusel mõtteid parlamendiliikmed Karmen Joller, Tanel Kiik, Evelin Poolamets, Reili Rand, Riina Solman ja Hendrik Johannes Terras.
Traditsioonilisest mälumängust võttis osa viis noorte ja kaks riigikogu võistkonda. Esikoha pälvis riigikogu I võistkond, kuhu kuulusid parlamendiliikmed Arvo Aller ja Marek Reinaas ning riigikogu kantselei õigus- ja analüüsiosakonna nõunikud Toivo Mängel ja Triinu Põdramägi. Tasavägises heitluses teise koha pärast jäi peale ja ühtlasi pälvis parima noortevõistkonna tiitli XIII noorte laulu- ja tantsupeo esindus koosseisus Maria Rüster, Monika Alu, Viktoria Pärn ja Gerda-Kristina Trei. Mälumängu valmistasid ette ja viisid läbi tuntud kilbarid Indrek Salis, Aare Olander ja Timo Tarve.
Liikumisaasta puhul olid üles seatud Liikuma Kutsuva Kooli ja Eesti Paraolümpiakomitee praktilised töötoad ning Eesti Tervisemuuseumi ja Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi tegevusalad. Külas käis Tallinna Keskraamatukogu liikumismängude ja raamatukogubussiga Katarina Jee.
XIII noorte laulu- ja tantsupeo eelsete tervitustega astusid üles noored rahvamuusikud huvistuudiost Õhin, üheskoos tantsiti suvisele peole. Valges saalis kõlas tervituskontsert noorte laulu- ja tantsupeolt «Püha on maa». Lossi hoovis olid üles seatud Kodutütarde ja Noorte Kotkaste töötoad. Naiskodukaitse pakkus võimalust toetada sinilillekampaaniat «Anname au!».
Riigikogu tähistas lahtiste uste päevaga 104. sünnipäeva. Esimene iseseisvas Eestis rahva valitud esindus – Asutav Kogu – tuli kokku 23. aprillil 1919 Tallinnas. Riigikogu tähistab seda sündmust alates 1999. aastast lahtiste uste päevaga – tänavu toimus lahtiste uste päev 23. korda.


Pangad kasutavad oma igapäevatöös suures mahus tehisintellekti. Tavainimene seda ei märkagiTehisintellekt (TI) on pea kõikide inimeste elu osa, tegutsedes tihti meie elus lausa märkamatult. Selgub, et ka panganduses on TI roll suurem, kui arvata oskame.Swedbankis kasutatakse täna tehisaru ja masinõpet, kuid eelkõige klienditeeninduses. Swedbanki klienditeenuste juhi Eda Raagmetsa sõnul puutub klient robotiga kokku siis, kui vestleb panga virtuaalse assistendiga. „Virtuaalne assistent lahendab meil ära suurema osa vestlustest, mida kliendid algatavad, õpib iga vestlusega ning töötab ja annab kiireid vastuseid ööpäevaringselt,“ ütles Raagmets. Tehisintellekti kasutatakse analüüsimiseks Raagmets lisas, et pensionifondide osas kasutab Swedbank meetodeid ja mudeleid, mis aitavad hinnastada finantsinstrumente, määratleda majandustsükli faasi, ajastada investeeringuid jne.Statistilised meetodid aitavad kirjeldada turgude käitumist ning võtta arvesse ajaloolisi seaduspärasusi finantsturgudel. Samas lisas Raagmets, et finantsturgude modelleerimine on piiratud kasuteguriga – maailm on pidevas muutumises ning mudelid, mis toimisid eile, ei pruugi toimida täna. Swedbank kasutab algoritme ja robotit mitmete analüüside ja pakkumiste puhul. „Laenutoodete puhul teevad aga meie töötajad tihedat koostööd robotiga,“ lausus Raagmets. Ta lisas, et masin teeb ära kõik vajalikud rutiinsed tegevused, misjärel teeb panga töötaja kliendile personaalse pakkumise. „Ehk siis hoolimata võimekusest oma protsesse juba täna täielikult automatiseerida, soovime pakkuda kliendile personaalset teenindust, lahendusi ja inimlikku suhtumist kliendi vajadustest lähtuvalt,“ ütles ta.Coop Pank kasutab tehisintellekti abi turunduskampaaniate planeerimisel ja laenuotsuste analüüsimisel. „Käesolevast aastast kasutame turunduskampaaniate meedia planeerimisel ka dünaamilist andmemudelit, kuhu kaasatakse erinevaid andmeid, nagu näiteks kodulehe külastused, laenutaotluste alustamised, esitatud laenutaotlused, laenulepingud,“ ütles Coop Panga erakliendipanganduse juht Rasmus Heinla. Ta lisas, et nende andmete modelleerimisel suudetakse lähtuvalt ärilisest eesmärgist paika panna kõige kuluefektiivsem meediaplaan. Uute andmete lisandudes õpib süsteem andma järjest paremaid soovitusi.„Ka näiteks laenutaotluste analüüsimisel on meil mitmed protsessid läbi avatud panganduse süsteemi automatiseeritud,“ sõnas Heinla. Samuti on Heinla sõnul Coop Pangal arendamisel laenukalkulaator, mis on „õppinud“ oma tööd eelnevate inim-otsuste pealt ja oskab seeläbi prognoosida järgmist laenuotsust automaatselt. „Üldiselt peame tõenõoliseks, et tulevikus asenduvad ka laenuotsused tehisintellekti automaatikaga ja ka kliendiga suhtlus asendub automaatikaga suuremal määral kui praegu,“ ütles Heinla. Eelkõige võidavad sellest kliendid, sest teenus muutub kiiremaks ja kvaliteetsemaks. Heinla rõhutab, et Coop Pank soovib alatiseks jääda inimnäoga pangaks, kelle poole ettevõtted ja inimesed saaksid ka otse pöörduda.SEB Baltikumi andmeteaduse juhi Lennart Kiti sõnul kasutab SEB tarkvararoboteid üsna laialdaselt. „Eelkõige toimetavad robotid monotoonsete ja kindla regulaarsusega korduvate töödega, et töötajatel oleks võimalik keskenduda keerukamatele tööülesannetele,“ ütles Kitt. Ta lisas, et Baltikumis töötab neil tänaseks 87 robot-kolleegi, kes tegid märtsis enam kui 60 täiskohaga töötaja töö. Samas rõhutas Kitt, et tehisaru teostab käsklusi vastavalt ette defineeritud olukordadele.SEB kasutab Kiti sõnul teatud juhtudel automaatseid laenuotsuseid, kuid see toimub vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruse artiklile 22. „Selle järgi on andmesubjektil õigus, et tema kohta ei tehtaks otsust, mis toob kaasa teda puudutavaid õiguslikke tagajärgi või avaldab talle märkimisväärset mõju,“ sõnas ta.„Teavitame klienti sellest ja võimaldame tal lasta otsus pangatöötajal üle vaadata. Masinõppele tuginevaid ümberõppivaid krediidiriski hindamise mudeleid me ei kasuta, sest laseme oma mudeleid valideerida ka välistel hindajatel,“ lisas Kitt. Ka teistes olukordades lähtub SEB sellest, et kliendiga suhtlemisel tuleb jääda pigem konservatiivseks ja „masin“ ei tohiks hakata looma kontrollimatut sisu. „Siiski kasutame majasisestes protsessides mitmeid masinõppele tuginevaid tehisintellektilahendusi,“ sõnas ta. SEB Varahalduse fondijuhi Endriko Võrklaeva sõnul kasutab SEB pensionifondide arendamisel olulisel määral tehisintellekti abi. „Tehisintellekt veel meie fondide investeerimisotsuseid ei tee, aga tulevikus võib see siiski katta teatud töölõike,“ ütles Võrklaev.Ta lisas, et katsetas hiljuti näiteks ChatGPT juturoboti võimeid turuülevaadete kirjutamisel – ülevaade 2021. aasta tähtsamatest sündmustest majanduses ja finantsturgudel tuli tehisintellektil üsna hästi välja. Tuleviku prognoosimisel jäi see tehisaru aga siiski hätta.Suures plaanis jäävad robotid veel inimestele alla Finantsturgudel on Võrklaeva sõnul kauplemisrobotid teinud tööd juba aastaid. „Enamasti on sellised robotid orienteeritud lühemaajalistele panustele ja päevasisesele kauplemisele,“ selgitas ta ja lisas, et pikem vaade investeerimisele nõuab veidi loomingulisemat lähenemist ja siin jääb tehisaru veel inimestele alla.„Seniks kuni robotid veel arenevad, keskendume nende laialdase kasutamise asemel nendesse investeerimisele,“ ütles ta. „Saadaval on näiteks erinevaid börsil kaubeldavaid fonde (ETF-e), mis valivad oma portfellidesse just robootika- ja tehisintellekti ettevõtteid. Hetkel meil küll neid ETF-e pensionifondide portfellides ei ole, kuid nad on meie investeerimisvõimaluste radaril.“Luminori eraisikute panganduse juht Tanel Rebase sõnul kasutavad nemad tehisintellekti pettuste ennetamiseks ja rahapesu tõkestamiseks. „Kasutame tehisintellekti näiteks andmetes ebakõlade leidmiseks või kahtlaste tehingute esiletoomiseks. Sellistel puhkudel aitab tehisintellekt inimestel aega kokku hoida, ka võib selline töö oma mahu tõttu inimese jaoks isegi võimatu olla,“ ütles ta. Ta lisas, et finantssektor on üks valdkondi, kus tehisintellektil on suur potentsiaal. „Tehisintellekt aitab äritegevust kliendikeskselt digitaliseerida ja isikupärasemaks muuta, vähendades kulusid ja parandades klienditeenindust läbi automatiseerimise,“ lausus Rebane. Rebase sõnul jääb suure tõenäosusega jääb unktsioone, mida ei saa robotitele „üle kanda“. Finantssektor peab tagama, et meie tegutsemismudelid oleksid läbipaistvad ja vastavad regulaatorite nõuetele, ning välistama protsesside kallutatuse, ütles ta.


Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 24. aprilliksRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 24. aprilliks
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=24.04.2023>.
Esimene lugemine – kolm eelnõu
Põhiseaduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse „Julgeolekuasutuste
järelevalve erikomisjoni moodustamine“ eelnõuga (12 OE<https://www.riig
ikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/d2530764-65d5-4846-be08-3d4f0f3a9f24
/riigikogu-otsus-julgeolekuasutuste-jarelevalve-erikomisjoni-moodustamine>)
luuakse Riigikogus julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon. Komisjon
teeb täidesaatva riigivõimu asutuste üle järelevalvet küsimustes, mis
puudutavad julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade tegevust, sealhulgas
põhiõiguste tagamist, julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade töö
tõhusust ning nende üle tehtavat järelevalvet.
Eelnõu kohaselt moodustatakse erikomisjon koalitsiooni ja opositsiooni
võrdse esindatuse printsiibist lähtudes. Erikomisjoni liikmete arvu
määrab Riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles
toimuvad muudatused. Komisjoni volitused kestavad Riigikogu koosseisu
volituste lõpuni.
Põhiseaduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse „Korruptsioonivastase
erikomisjoni moodustamine“ eelnõuga (13
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/62f527ff-3204-4463-a7fb-
a70de145ee00/riigikogu-otsus-korruptsioonivastase-erikomisjoni-
moodustamine>) moodustatakse korruptsioonivastasest seadusest tulenevate
ülesannete täitmiseks korruptsioonivastane erikomisjon. Komisjon teeb
korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle parlamentaarset
järelevalvet, arutab omal algatusel ametiisikute võimalikke
korruptsioonijuhtumeid ja annab nende kohta hinnanguid, teeb järelevalvet
Riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamise üle, kontrollib oma
pädevuse piires huvide deklaratsioone ning täidab muid seadusest
tulenevaid ülesandeid.
Eelnõu kohaselt moodustatakse erikomisjon koalitsiooni ja opositsiooni
võrdse esindatuse printsiibist lähtudes. Erikomisjoni liikmete arvu
määrab Riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles
toimuvad muudatused. Komisjoni volitused kestavad Riigikogu koosseisu
volituste lõpuni.
Põhiseaduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse „Riigieelarve kontrolli
erikomisjoni moodustamine“ eelnõuga (14
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/06feff15-a66a-422d-
8d19-c36e28801a89/riigikogu-otsus-riigieelarve-kontrolli-erikomisjoni-
moodustamine>) moodustatava riigieelarve kontrolli erikomisjoni eesmärk on
tagada koostöös Riigikontrolliga valitsuse üle kontroll riigieelarve
täitmise ning riigi vara ja riigieelarve vahendite säästliku, tõhusa,
mõjusa ja õiguspärase kasutamise osas. Komisjon vaatab muu hulgas läbi
riigi majandusaasta koondaruande ja selle kontrolliaruande, tegeleb avaliku
sektori auditeerimise küsimustega ning arutab Riigikontrolli
kontrolliaruandeid ja ülevaateid ning riigikontrolöri tõstatatud olulisi
küsimusi.
Eelnõu kohaselt moodustatakse erikomisjon koalitsiooni ja opositsiooni
võrdse esindatuse printsiibist lähtudes. Erikomisjoni liikmete arvu
määrab Riigikogu juhatus, kes kinnitab ka komisjoni koosseisu ja selles
toimuvad muudatused. Komisjoni volitused kestavad Riigikogu koosseisu
volituste lõpuni.
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Kell 11 – komisjonide istungid
Euroopa Liidu asjade komisjonis – kell 13.30: Eesti seisukohad 27.
aprillil toimuval eurorühma mitteametlikul kohtumisel ning 27.–28.
aprillil toimuval ELi majandus- ja rahandusnõukogu ja keskpankade juhtide
mitteametlikul kohtumisel, kutsutud rahandusminister Mart Võrklaev;
keskkonnakomisjonis – komisjoni töö tutvustus; Riigikohtule arvamuse
andmine, kutsutud Keskkonnaministeeriumi esindajad;
maaelukomisjonis – kell 11.10: komisjoni töö tutvustus;
majanduskomisjoni ja rahanduskomisjoni ühisistungil – kell 11.15:
Rahandusministeeriumi 2023. aasta kevadprognoos, kutsutud rahandusminister
Mart Võrklaev (konverentsisaal);
majanduskomisjonis – pärast ühisistungit: komisjoni töö tutvustus;
rahanduskomisjonis – pärast ühisistungit: Rahandusministeeriumi 2023.
aasta esimesel poolaastal ette valmistatavad eelnõud, kutsutud
rahandusminister Mart Võrklaev;
riigikaitsekomisjonis – julgeolekuolukorra arengud, kutsutud
Kaitseministeeriumi valitsemisala esindajad;
sotsiaalkomisjonis – sotsiaalhoolekande seaduse valdkonnad ning
sotsiaalhoolekande seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
väljatöötamiskavatsus, kutsutud Sotsiaalministeeriumi esindaja.
Välislähetused
24.–25. aprill
Riigikogu esimees Lauri Hussar osaleb Euroopa Liidu parlamentide spiikrite
konverentsil Prahas Tšehhis.
24.–25. aprill
Väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson osaleb Põhja- ja Baltimaade (NB8)
parlamentide väliskomisjonide esimeeste kohtumisel Oslos Norras.
24.–26. aprill
Eesti-Läti parlamendirühma esimees Peeter Tali ja väliskomisjoni
aseesimees Henn Põlluaas osalevad ametlikus delegatsioonis Eesti
presidendi riigivisiidil Läti Vabariiki.
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Peruu ekspresident Toledo viidi pärast väljaandmist vanglassePeruu endine president Alejandro Toledo vangistati pühapäeval ehk vaid mõni tund pärast seda, kui ta saabus tagasi kodumaale pärast väljaandmist Ühendriikide võimude poolt, teatasid võimuesindajad ja kohalikud ajakirjanikud.Ekspresidenti süüdistatakse rahapesus ja korruptsioonis oma ametiajal.
Praegu 77-aastane Toledo tegutses Peruu presidendina aastatel 2001–2006.
Ajakirjanike andmetel viidi endine riigipea õhtul helikopteriga Barbadillo vanglasse.
Peruu prokurörid uurivad Brasiilia ehituskonglomeraadi Odebrechtiga seotud laiaulatuslikku altkäemaksuskandaali, mis raputas kunagi pea kogu regiooni.
Toledot süüdistatakse selles, et ta sai Odebrechtilt miljoneid dollareid vastutasuks ehitustööde riigihankelepingute eest ning prokurörid taotlevad talle rohkem kui 20-aastase vangistuse määramist.


Õpetlik päevIga kuu viimsel teisipäeval kogunevad MTÜ Karksi-Nuia Pensionäride Ühenduse jututuppa rõõmsameelsed inimesed.Seda päeva oodatakse väga. Tragid perenaised hoolitsevad suupistete eest ja istet võtnud eakad ootavad jututeemasid. Üks on kindel, alati on esimene päevakorraline punkt sünnipäevalaste meelespidamine. Seekord õnnitlesime juubilare Lainet 85., Reeta 80. ja Liiat 87. sünnipäeva puhul. Igati auväärne iga! Nii see on, iga elatud aasta on meile kingituseks ja oleme tänulikud, mis meile antud on. Soovime, et meie eakad tunneksid end turvaliselt ja oskaksid ning suudaksid igapäevaselt hakkama saada oma kodus. Nii järgnes päev huvitavate õpetlike teemadega.Kutsutud oli ravimtaimetundja Triinu Rõigas Viljandi haiglast, kes rääkis ravimtaimedest ja nende tarbimise mõjust eakate tervisele. Võis arvata, et meie vanuses inimesed teavad ja tunnevad ravimtaimi, puu- ja köögivilju, siis õpetuseks saime teada, milliseid ravimtaime teesid ei tohiks tarbida teatud haiguste puhul koos ravimitega. Samuti tuletas meelde, kui oluline on igas eas tervislik toitumine. Oli, mida kõrva taha panna. Teine külaline, Viljandi politseijaoskonna vanemkomissar Elerin Tetsman, rääkis teemal „Kuidas ära tunda kelmust". Politseinik tõi mitmeid näiteid erinevatest kelmustest. Ta rõhutas ettevaatlikkusele ja pani südamele olla tähelepanelik, mitte vastata tundmatutele telefonikõnedele, mitte avada petukirju ja mitte avaldada küsijatele isiklikke andmeid. Samuti selgitas, kuidas osata ära tunda pettust.Mõlemad ettekanded olid äärmiselt huvitavad ja õpetlikud, aitäh neile.Aeg veeres kiiresti ja Heino päevakorraline ettekanne uudistest ja ilmast jäigi seekord rääkimata.Kohtumiseni järgmisel korral, 25. aprillil.Hetk kojumineku eel.OLGA PALU, MTÜ Karksi-Nuia Pensionäride Ühendus


Märtsikuu üritused Uue-KaristesHoolimata sellest, et 8. märts üllatas tugeva tuisuga ja mõned klubi 60+ osavõtjad jäid lausa lumme kinni, tähistasime siiski kaminaõhtul rahvusvahelist naistepäeva. Külaliseks oli juba tuntud ja meile mitu korda esinemas käinud Soomaa matkajuht Edu Kuill, teemaks „Naised ja loodus."Edu rääkis loomadest huvitavaid seiku ja võrdles nende käitmist inimeste omaga. Vahepeal mängis kitarri ja laulsime koos tuntud laule.Kohalviibinud naised said meestelt lilli.Oli väga meeldiv õhtupoolik, mis ei tahtnud kuidagi lõppeda, sest Edut võib lõpmatuseni kuulata. Aitäh talle meeldiva kohtumise eest!Klubi 60+ järjekordne kokkusaamine oli esimesel kevadpäeval, 21. märtsil, õdusas kaminaruumis.Seekordseks külaliseks oli veebipolitseinik Elerin Tetsmann, kes oli võtnud kaasa ka meie piirkonnapolitseiniku Õnnela Kõva, et teda meile tutvustada.Seekordne teema oli „Kuidas tunda ära kelmust." Elerin rääkis kui laialdaselt on levinud igasugused kelmused ja tõi selle kohta värvikaid näiteid. Ta andis nõu, kuidas tuleb tegutseda, kui oled sattunud kelmi ohvriks, millest peab hoiduma ja kuhu kelmist teatada. Aitäh kasulike näpunäidete eest! Saime ka mõlema politseiniku kontaktandmed.Õnnitlesime sünnipäevalapsi, kus Elerin laulis meiega kaasa.Ilusat kevade algust kõigile!Järgmine klubi kokkusaamine toimub 18. aprillil kell 13. Kohtumiseni!Veebipolitseinik Elerin tetsmann ja piirkonnapolitseinik Õnnela Kõva häid nõuandeid jagamas.KLUBI 60+


Turvalise Ostukoha märgis näitab veebipoe kõrget teenindustasetEestis on juba ligi 200 veebipoodi, kes on välja teeninud e-kaubanduse Turvalise Ostukoha usaldusmärgise, mis aitab ka tarbijatel lihtsamini valikut langetada.Märgist väljastab ja e-poe tingimustele vastavust monitoorib Eesti E-kaubanduse Liit. „Tegemist on kvaliteedimärgiga, mille olemasolu on igal veebiostlejal mõistlik kontrollida,“ ütles Eesti E-kaubanduse Liidu tegevjuht Tõnu Väät. „Turvalise Ostukoha usaldusmärgis kinnitab, et e-pood on ostlejate jaoks mugav ja kvaliteetse teenindusega – vastab kõigiti tagastus-, taganemis- ja garantiinõuetele, kuvab hindu ning ühikuid korrektselt, kõik müügi- ja transporditingimused vastavad seadustele, panganõuetele, isikuandmed on hästi hoitud ja nii edasi. Märgist kandvate e-kauplejate puhul ei pea ostja muretsema, kas kaupmees aktsepteerib 14-päevast tagastamisõigust, kannab kauba tagastamisel kogu raha tagasi ning kuvab ostu tehes kõiki vajalikke linke ja blankette. Kui pood vastab 100% kõigile tingimustele, siis väljastab liit usaldusmärgise. Märgise olemasolu on seega kasulik nii veebipoele, sest aitab kvaliteedimõõdikud täpselt paika panna, kuid see võimaldab ka tarbijatel hõlpsamalt orienteeruda.“
E-kaubandus kasvab Eestis väga kiiresti ja läheneb juba 25% kaubanduse kogumahust, kuna kaupmehed panustavad ulatuslikult e-kanalitesse, võimaldades tarbijatel diivanilt tõusmata kiiresti võrrelda kümnete e-poodide pakkumisi ja mugavalt ostuotsuseid teha.
Eestis on üheksa inimest kümnest e-ostlemisega kokku puutunud ning kolmveerand Eesti elanikkonnast teeb e-oste aktiivselt. E-ostlemine kasvas Eestis eelmisel aastal 34% ning eestlased tegid e-poodidest oste juba 3,5 miljardi euro eest. Veebipoodides on tooted saadaval ööpäevaringselt ning kulutamata jääb aeg parkimiskoha otsimisele, poodides käimisele ja järjekorras seismisele.
Turvalise Ostukoha usaldusmärgise omanikke on võimalik vaadata siit. Nende seas on ka brändiriietele keskendunud kauplusekett Denim Dream, kelle veebiplatvorm pälvis Turvalise Ostukoha märgise juba 2015. aastal, kui ettevõte astus Eesti E-kaubanduse Liidu liikmeks. „Soovisime klientidele e-ostlemiseks anda kindlustunnet ja seetõttu otsustasime ka märgist taotleda,“ kommenteeris Denim Dreami E-poe juhataja Jaanika Murdjõe.
Samadel põhjustel taotles Turvalise Ostukoha märgist eelmisel aastal ka koduelektroonika ja digikaupade jaemüügikett Klick. Ehkki keti juhatuse liikme Kaire Koiki sõnul eelistavad Klicki kliendid oma oste sooritada valdavalt füüsilistes kauplustes, on ka tema hinnangul e-kaubanduse kliente hoogsalt lisandumas, kelle jaoks on oluline meeldiv ja turvaline ostukogemus.
„Usume, et võrreldes e-kauplustega, kellel antud märgis puudub, oleme kliendi jaoks usaldusväärsemad,“ lisas Murdjõe. Turvalise Ostukoha märgise kasutamine näitab, et e-pood on erilist rõhku pööranud teeninduskvaliteedile ja klientide meeldiva ostukogemuse tagamisele. Märgis peegeldab omakorda tarbijatele e-poe alusväärtusi ja aitab kaasa e-poe usaldusväärsusele.
Ühtlasi garanteerib usaldusmärgis, et e-pood lähtub oma tegevuses seadustest ja normidest ning arvestab ostjate õigustega. Igal aastal tuvastab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (TTJA) sadu e-poode, kes eiravad e-poodidele kehtestatud reegleid, kusjuures suur osa teeb seda teadmatusest. Turvalise Ostukoha märgise teeninud ettevõtted on läbinud põhjaliku hindamise. Eesti E-kaubanduse Liit kontrollib märgisega tähistatud poode pidevalt, seega saab klient olla kindel tingimustele vastavuse ajakohasuses.
„Vaid 1% e-poodidest, kes on taotlenud Turvalise Ostukoha usaldusmärgist, on selle saanud kohe nii, et e-poes poleks olnud vaja teha muudatusi. See näitab ka märgise olulisust turul ning annab tarbijale kindluse, et antud e-pood on teadlik kohustustest ning täidab ja kaitseb kõiki tarbijaõigusi,“ rääkis Väät.
Tarbijad on muutunud üha teadlikumaks, mistõttu eelistavad e-poode, kus on osteldes kõikide andmete turvalisus tagatud. Turvalise Ostukoha märgise kasutamine suurendab seega klientide huvi e-poe vastu ja potentsiaalselt ka müüki. „Otsest seost numbrite ja Turvalise Ostukoha märgise vahel on raske luua, ent klientide ostukäitumist e-poes on see meie hinnangul siiski positiivselt mõjutanud,“ kommenteeris Murdjõe.
Mõni pelgab internetis oste teha, kuna kardab langeda pettuse ohvriks. Usaldusmärgist kandvate e-poodide puhul saab tarbija olla kindel, et nende veebikaupluste vastu ei ole esitatud pretensioone ning kaup jõuab kliendini probleemideta. Klicki juhatuse liikme Kaire Koiki hinnangul annab Turvalise Ostukoha märgise omamine e-poodidele konkurentsieelise nende veebipoodidega võrreldes, kes oma klientide turvalisusele ei pööra niivõrd suurt tähelepanu.
Turvalise Ostukoha usaldusmärgisega e-pood on kohustatud kuvama märgise logo e-poe esilehel, kus see on ostjatele lihtsasti leitav. Logo peab olema lingitud Eesti E-kaubanduse Liidu lehele, kus ostja saab kontrollida, kas e-poel on õigus märgise kandmiseks.
Kui sa ei leia aga e-poelt Turvalise Ostukoha märgist, siis vaata kindlasti, kas e-pood on registreeritud Eestis või mõnes muus riigis ja mis andmeid ta enda kohta avaldab. Euroopa Liidus registreeritud e-poodidel on seadusega ette nähtud andmete avaldamine, mis võimaldab neid identifitseerida. E-poe veebilehel peab kindlasti olema järgmine teave: ettevõtte nimi ja asukoht ning e-posti aadress ja telefoninumber, kuhu probleemide puhul pöörduda. Kauba tagastamise, pretensiooni esitamise ja garantii tingimused, mis tingimustel tagastatakse sobimatu kaup ning kes kannab tagastamiskulud. Nende andmete puudumisel ei ole tegemist seadusekuuleka kauplejaga. Enne ostu sooritamist tee kindlaks, kas müüjaks on juriidiline või eraisik. Kui müüja on eraisik, ei laiene ostule või teenuse tellimisele seadusest tulenevad tarbijat kaitsvad sätted ja tarbijaõigused – näiteks pretensiooni esitamise õigus, 14-päevane taganemisõigus jms. Sama probleem tekib, kui ostad väljaspoolt Euroopa Liitu, sest siis ei pruugi sulle kehtida tagastamisõigus.
Nii mõnigi suurem pank on e-kaupmehele soovitanud kõigepealt taotleda Turvalise Ostukoha usaldusmärgist ja alles peale märgise saamist pangaga koostööks tagasi pöörduda. Selline tagasiside on tunnustus Turvalise Ostukoha märgisele.
Turvalise Ostukoha usaldusmärgist on võimalik taotleda siit.


Ettevaatust, uues petuskeemis kasutatakse rahamuulasidSEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk hoiatab taas hoogustunud telefonipettuste eest.
Autor: SEB Pank
Esimeses kvartalis registreeriti peaaegu viis korda rohkem telefonipettusi kui 2022. aasta neljandas kvartalis. Ligi viis korda kasvas ka kahjusumma.
„Kui eelmise aasta keskpaigast oli näha telefonipettuste langust, siis tänavu on see pettuse tüüp hoogustunud. Uue nähtusena nõuavad kurjategijad ohvrilt ka sularaha,“ ütles SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk pressiteate vahendusel.
„Võib öelda, et see pettuse liik tõusis taas tuhast ja väga võimsalt. Kui võrrelda eelmise kõrgajaga, näiteks 2022 esimese kvartaliga, siis aastaga oli kasv 1,5-kordne,“ märkis Kukk.
Sagenenud on ka juhtumid, kus heausklikud inimesed lasevad kanda oma kontole võõra raha ja annavad selle sularahas võõrale, aidates nii kaasa kuriteo toimepanemisele.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Pangal õnnestus kelmilt 10 000 eurot tagasi saadaTALLINN, 24. aprill, BNS – Pangal õnnestus tagasi saada 10 000 eurot, mille hiidlane kelmi veenva jutu peale teiste inimeste kontodele kandis.
Möödunud aasta lõpus võeti Messengeri kaudu ühendust 75-aastase Hiiumaa elanikuga, keda veendi vestluste käigus tegema erinevatele inimestele rahaülekandeid, teatas BNS-ile Lääne prefektuuri pressiesindaja. Hiidlane kandis aprillis teiste inimeste kontodele 10 000 eurot.
Kelmuse avastamisel tühistas pank maksed ja kannatanu sai ülekantud raha tagasi. Politsei alustas kelmuse uurimiseks reedel kriminaalmenetlust.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Turvalise Ostukoha märgis näitab veebipoe kõrget teenindustasetEestis on juba üle 200 veebipoe, kes on välja teeninud Turvalise Ostukoha usaldusmärgise, mis aitab ka tarbijatel lihtsamini valikut langetada.
Eesti E-kaubanduse Liit koondab rohkem kui 500 usaldusväärset e-kauplejat ja suunanäitajat. Kasvatame e-kaubandust koos!
Märgist väljastab ja e-poe tingimustele vastavust monitoorib Eesti E-kaubanduse Liit. „Tegemist on kvaliteedimärgiga, mille olemasolu on igal veebiostlejal mõistlik kontrollida,“ kinnitab Eesti E-kaubanduse Liidu tegevjuht Tõnu Väät. „Turvalise Ostukoha usaldusmärgis kinnitab, et e-pood on ostlejate jaoks mugav ja kvaliteetse teenindusega – vastab kõigiti tagastus-, taganemis- ja garantiinõuetele, kuvab hindu ning ühikuid korrektselt, kõik müügi- ja transporditingimused vastavad seadustele, panganõuetele, isikuandmed on hästi hoitud ja nii edasi. Märgist kandvate e-kauplejate puhul ei pea ostja muretsema, kas kaupmees aktsepteerib 14-päevast tagastamisõigust, kannab kauba tagastamisel kogu raha tagasi ning kuvab ostu tehes kõiki vajalikke linke ja blankette. Kui pood vastab 100% kõigile tingimustele, siis väljastab liit usaldusmärgise. Märgise olemasolu on seega kasulik nii veebipoele, sest aitab kvaliteedimõõdikud täpselt paika panna, kuid see võimaldab ka tarbijatel hõlpsamalt orienteeruda.“
E-kaubandus kasvab Eestis väga kiiresti ja läheneb juba 25% kaubanduse kogumahust, kuna kaupmehed panustavad ulatuslikult e-kanalitesse, võimaldades tarbijatel diivanilt tõusmata kiiresti võrrelda kümnete e-poodide pakkumisi ja mugavalt ostuotsuseid teha.
Eestis on e-ostlemisega kokku puutunud üheksa inimest kümnest ja kolmveerand Eesti elanikkonnast teeb e-oste aktiivselt. E-ostlemine kasvas Eestis eelmisel aastal 34% ja eestlased tegid e-poodidest oste juba 3,5 miljardi euro eest. Veebipoodides on tooted saadaval ööpäev ringi ning kulutamata jääb aeg parkimiskoha otsimisele, poodides käimisele ja järjekorras seismisele.
Turvalise Ostukoha usaldusmärgise omanikke on võimalik vaadata siit. Nende seas on ka brändiriietele keskendunud kauplusekett Denim Dream, kelle veebiplatvorm pälvis Turvalise Ostukoha märgise juba 2015. aastal, kui ettevõte astus Eesti E-kaubanduse Liidu liikmeks. „Soovisime klientidele e-ostlemiseks anda kindlustunnet ja seetõttu otsustasime ka märgist taotleda,“ kommenteeris Denim Dreami e-poe juhataja Jaanika Murdjõe.
Samadel põhjustel taotles Turvalise Ostukoha märgist eelmisel aastal ka koduelektroonika ja digikaupade jaemüügikett Klick. Ehkki keti juhatuse liikme Kaire Koiki sõnul eelistavad Klicki kliendid oma oste sooritada valdavalt füüsilistes kauplustes, on ka tema hinnangul hoogsalt lisandumas e-kaubanduse kliente, kelle jaoks on oluline meeldiv ja turvaline ostukogemus.
„Usume, et võrreldes e-kauplustega, kellel antud märgis puudub, oleme kliendi jaoks usaldusväärsemad,“ lisas Murdjõe. Turvalise Ostukoha märgise kasutamine näitab, et e-pood on erilist rõhku pööranud teeninduskvaliteedile ja klientide meeldiva ostukogemuse tagamisele. Märgis peegeldab omakorda tarbijatele e-poe alusväärtusi ja aitab kaasa e-poe usaldusväärsusele.
Ühtlasi garanteerib usaldusmärgis, et e-pood lähtub oma tegevuses seadustest ja normidest ning arvestab ostjate õigustega. Igal aastal tuvastab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (TTJA) sadu e-poode, kes eiravad e-poodidele kehtestatud reegleid, kusjuures suur osa teeb seda teadmatusest. Turvalise Ostukoha märgise teeninud ettevõtted on läbinud põhjaliku hindamise. Eesti E-kaubanduse Liit kontrollib märgisega tähistatud poode pidevalt, seega saab klient olla kindel tingimustele vastavuse ajakohasuses.
Vaid 1% e-poodidest, kes on taotlenud Turvalise Ostukoha usaldusmärgist, on selle saanud kohe nii, et e-poes poleks olnud vaja teha muudatusi. See näitab ka märgise olulisust turul ning annab tarbijale kindluse, et antud e-pood on teadlik kohustustest ning täidab ja kaitseb kõiki tarbijaõigusi.
Tarbijad on muutunud üha teadlikumaks, mistõttu eelistavad e-poode, kus on osteldes kõikide andmete turvalisus tagatud. Turvalise Ostukoha märgise kasutamine suurendab seega klientide huvi e-poe vastu ja potentsiaalselt ka müüki. „Otsest seost numbrite ja Turvalise Ostukoha märgise vahel on raske luua, ent klientide ostukäitumist e-poes on see meie hinnangul siiski positiivselt mõjutanud,“ kommenteeris Murdjõe.
Mõni pelgab internetis oste teha, kuna kardab langeda pettuse ohvriks. Usaldusmärgist kandvate e-poodide puhul saab tarbija olla kindel, et nende veebikaupluste vastu ei ole esitatud pretensioone ning kaup jõuab kliendini probleemideta. Klicki juhatuse liikme Kaire Koiki hinnangul annab Turvalise Ostukoha märgise omamine e-poodidele konkurentsieelise nende veebipoodidega võrreldes, kes oma klientide turvalisusele niivõrd suurt tähelepanu ei pööra.
Turvalise Ostukoha usaldusmärgisega e-pood on kohustatud kuvama märgise logo e-poe esilehel, kus see on ostjatele lihtsasti leitav. Logo peab olema lingitud Eesti E-kaubanduse Liidu lehele, kus ostja saab kontrollida, kas e-poel on õigus märgise kandmiseks.
Kui sa ei leia aga e-poelt Turvalise Ostukoha märgist, siis vaata kindlasti, kas e-pood on registreeritud Eestis või mõnes muus riigis ja mis andmeid ta enda kohta avaldab. Euroopa Liidus registreeritud e-poodidel on seadusega ette nähtud andmete avaldamine, mis võimaldab neid identifitseerida. E-poe veebilehel peab kindlasti olema järgmine teave: ettevõtte nimi ja asukoht ning e-posti aadress ja telefoninumber, kuhu probleemide korral pöörduda. Samuti kauba tagastamise, pretensiooni esitamise ja garantii tingimused, mis tingimustel tagastatakse sobimatu kaup ning kes kannab tagastamiskulud. Nende andmete puudumisel ei ole tegemist seaduskuuleka kauplejaga. Enne ostu sooritamist tee kindlaks, kas müüja on juriidiline või eraisik. Kui müüja on eraisik, ei laiene ostule või teenuse tellimisele seadusest tulenevad tarbijat kaitsvad sätted ega tarbijaõigused – näiteks pretensiooni esitamise õigus, 14-päevane taganemisõigus jms. Sama probleem tekib, kui ostad väljastpoolt Euroopa Liitu, sest siis ei pruugi sulle kehtida tagastamisõigus.
Nii mõnigi suurem pank on e-kaupmehele soovitanud kõigepealt taotleda Turvalise Ostukoha usaldusmärgist ja alles pärast märgise saamist pangaga koostööks tagasi pöörduda. Selline tagasiside on tunnustus Turvalise Ostukoha märgisele.
Turvalise Ostukoha usaldusmärgist on võimalik taotleda siit.


Raha tagastada lubanud kelmid petsid naiselt välja üle 21 000 euroTALLINN, 24. aprill, BNS – Kelmid lubasid varem pettuse ohvriks langenud naisele raha tagasi hankida, kuid petsid selle asemel hoopis välja üle 21 000 euro.
Möödnud reedel pöördus politseisse 69-aastane naine, kellega ühendust võtnud kelmid lubasid aidata varem kelmuse ohvriks langenud naisel oma raha tagasi saada, teatas BNS-ile Lõuna prefektuuri pressiesindaja. Kelmid väitsid, et saavad naisele abiks olla, kui ta teeb makseid võõrastele kontodele. Naine kaotas kelmuse läbi 21 200 eurot.
Samal päeval teatas 63-aastane naine politseile, et talle helistas vene keelt rääkinud kelm, kes esitles end politseinikuna. Naisele öeldi, et tema nimele tahetakse võtta laenu ja tegevuse peatamiseks tuleb seda jäljendada. Kõne suunati edasi Swedbanki turvateenistuse töötajale, kes võttis naise telefoniekraani üle ja juhendas, mida teha. Naine sisestas enda Smart-ID PIN1 ja PIN2 koodid. Naise kontole laekus 9400 suurune laen ning seejärel kanti võõrale kontodele edasi 4500 ja 5000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Külalislahkelt naiselt viidi suur summa rahaPolitseisse pöördus 74-aastane naine, kellele tulid 8.aprillil külla kaks võõrast inimest, kes sõid ja tarvitasid tema juures ka alkoholi. Kui inimesed lahkusid avastas naine, et kaduma on läinud 40 000 eurot.21. aprillil teatas 63-aastane naine politseile, et talle helistas vene keelt rääkinud kelm, kes esitles end politseiametnikuna. Naisele öeldi, et tema nimele tahetakse võtta laenu ja tegevuse peatamiseks tuleb seda jäljendada.
Kõne suunati edasi Swedbanki turvateenistuse töötajale, kes võttis naise telefoniekraan üle ja juhendas, mida teha. Naine sisestas enda Smart-ID PIN1 ja PIN2 koodid. Naise kontole laekus laen summas 9400 eurot ning seejärel kanti võõrale kontodele edasi 4500 ja 5000 eurot.
21. aprillil pöördus politseisse 69-aastane naine, kelle poole pöördunud kelmid lubasid aidata varem kelmuse ohvriks langenud naisel oma raha tagasi saada. Kelmid väitsid, et saavad naisele abiks olla, kui ta teeb makseid võõrastele kontodele. Kelmusega tekitatud kahju on 21 200 eurot.


Telefonikelm pettis eakalt välja 20 000 euroReedel, 21. aprillil teatati politseile Tartumaal toimunud kahest juhtumist, kus kelmid võtsid ühendust eakatega ning veensid neid pangaülekandeid tegema. Ühel juhul esitleti end Swedbanki töötajana.21. aprillil teatas 63-aastane naine politseile, et talle helistas vene keelt rääkinud kelm, kes esitles end politseiametnikuna, teavitab Politsei- ja Piirivalveamet.Naisele öeldi, et tema nimele tahetakse võtta laenu ja tegevuse peatamiseks tuleb seda jäljendada. Kõne suunati edasi Swedbanki turvateenistuse töötajale, kes võttis naise telefoniekraan üle ja juhendas, mida teha. Naine sisestas enda Smart-ID PIN1 ja PIN2 koodid. Naise kontole laekus laen summas 9400 eurot ning seejärel kanti võõrale kontodele edasi 4500 ja 5000 eurot.Swedbank on varem teatanud, et nad ei küsi klientidelt kunagi telefonis PIN koode ja nad teevad politseiga koostööd petiste tabamiseks.Teine juhtum leidis aset samuti 21. aprillil, kui pöördus politseisse 69-aastane naine, kelle poole pöördunud kelmid lubasid aidata varem kelmuse ohvriks langenud naisel oma raha tagasi saada. Kelmid väitsid, et saavad naisele abiks olla, kui ta teeb makseid võõrastele kontodele. Kelmusega tekitatud kahju on 21 200 eurot.


Kahtlused kliimamuutuste osas kasvavad üle maailmaAmeerika Ühendriikides ja teistes maailma riikides läbi viidud küsitlused näitavad, et inimtekkelistes kliimamuutustes kahtlevate inimeste hulk suureneb üle maailma.
Chicago Ülikooli läbi viidud uuringust selgub, et inimtegevust peab kliimamuutuste põhjuseks 49 protsenti vastanuist. Viis aastat tagasi oli see number 60 protsenti. 2022. aasta lõpus läbi viidud uuringuettevõtte IPSOS küsitlus, mis kattis ⅔ maailma rahvastikust näitab, et ligi neli inimest kümnest usub, et kliimamuutuste põhjuseks on peamiselt looduses toimuvad protsessid, vahendab Daily Sceptic.
Chicago Ülikooli Energiapoliitika Instituudi (Energy Policy Institute at the University of Chicago; EPIC) uuringust selgub lisaks, et 70 protsenti ameeriklastest ei soovi kliimamuutustega võitlemisele kulutada rohkem kui kaks ja pool dollarit nädalas. Vaatamata aastakümneid kestnud viimsepäeva propagandale, mille eesmörgiks on sundida inimesed elama kollektivitslikus nulle heitmetega ühiskonnas, pole suurem osa ameeriklasi valmis kliimamuutuste peatamiseks ära andma isegi oma taskusse seisma jäänud münte.
EPICu ja IPSOSe uuringud osutavad kliimamuutuseid saatva nõndanimetatud "väljakujunenud" teaduse põhimõttelisele veale, mis väidab, et fossiilkütuseid põletavad inimesed on kliimakahjude peamised süüdlased. Tegemist on ainult hüpoteesiga ja tänaseni pole seda mitte üheski teadustöös osatud ära tõestada. Looduses toimuvad protsessid on kliimamuutustele paremaks selgituseks. Samuti on suurenenud pelgus, et peavoolu kliimateadus on äärmiselt korrumpeerunud, selle edendamiseks kasutatakse vigaseid andmeid, pseudoteduslikku mudeldamist ja otseselt poliitilisi eesmärke teenivat andmete valikulist kasutamist.
Huvitaval kombel on kliimamuutustes kahtlejate hulk Ameerika Ühendriikides suurenenud eelkõige demokraatide ja poliitiliselt sõltumatute inimeste hulgas.
Alates 2018. aastast on kahanenud täiskasvanud inimeste hulk, kes arvavad, et kliimamuutused on peamiselt tingitud inimtegevusest. Küsimus: kas te arvate, et kliimamuutused on täielikult või osaliselt põhjustatud inimtegevusest? Kas te arvate, et kliimamuutused on põhjustatud võrdsel määral inimtegevusest ja looduslikest põhjusest? Kas te arvate, et kliimamuutused on põhjustatud ainult looduses toimuvatest loomulikest muutustest. (Oranž joon: kõik vastanud; sinine joon: demokraadid; punane: vabariiklased; hall: sõltumatud.)
EPICu uuringus leiti samuti, et kahtlused kliimamuutuste ametlike jutupunktide osas on kasvanud ka 18–29 aastaste inimeste seas.
IPSOSe uuringus leiti, et kliimaskepsise hulk on sarnane kõigis vanuserühmades. Sarnaselt EPICuga selgus, et kliimanägemuse juures on tähtsad poliitilised eelistused. Seitsmes riigis, kus uuriti vastajate poliitilisi eelistusi, olid kliimaskeptikud 28 protsenti vasakpoolsete- ja 50 protsenti paremate poliitiliste jõudude toetajatest.
Inimetekeliste kliimamuutuste kõhkluste suurenemise taga võib olla ka inimeste suurem teadlikkus, mida null heitmetega maailma poole liikumine tegelikult kaasa toob.
Ühendkuningriigi teadlaste poolt koostatud FIRES Uuringus, milles teadlaste poolt üritatakse anda täpsem pilt, mida tänased kliimapoliitikad endast kujutavad, kirjutatakse: null heitmed tähendavad, et 2050. aastal tohib toitu pliidil ja ahjus küpsetada 60 protsendi mahus tänasest. 30 aasta pärast pole toidulaual enam veise- ega lambaliha. Pea kogu lennu-ja laevaliiklus pannakse seisma. Maanteid tohib kasutada 60 protsendi ulatuses tänasest. Tsementi enam ei toodeta ja ainus saadaolev teras on taaskäideldud.
Uuringu autorite sõnul on sellised järeldused kooskõlas ÜRO/WEFi Agenda 21ga, ÜRO programmiga "Maailm 2050. aastal" ja WEFi Suure Lähtestamisega.
Maailmakuulus tuumateadlane Dr Wallace Manheimer hoiatas hiljuti, et pürgimine "null heitmete" poole toob kaasa tänase tsivilisatsiooni lõpu.
Toimetas Karol Kallas


Tohver: Ukraina partner võib Slava Ukraini auditiks tšekke võltsida   Pettusekahtlustuse tõttu auditeeritava MTÜ Slava Ukraini Ukraina partner võib tagantjärgi kuluaruandeid võltsida, ütles Slava Ukraini nõukogu esimees Kristo Tohver. Auditi esimene osa peaks valmima lähinädalatel.   Tohver liitus Slava Ukrainiga selle aasta märtsi alguses, kui loodi MTÜ nõukogu. "Ma olin Slava Ukraini MTÜ liikmeks astunud küll juba eelmise aasta alguses, aga formaalsed juriidilised kohustused sain ma nüüd, kui skandaal lahvatas ehk 10. märtsil," rääkis Tohver. Tohveri sõnul sai ta kuulda kahtlustest Ukraina partnerite kohta Ilmar Raagi kaudu. "Raag toimetab ju ka Ukrainas. Tal on seal saunaprojektid ja inimesed suhtlevad omavahel. Ehk siis kuskil veebruari keskpaigas tuli esimene kõne, et kuulge, midagi võib-olla. Tollel hetkel ei olnud midagi konkreetset, lubati materjale koondada ja siis kuskil märtsi alguses istusime esimest korda nõuandva koguga maha ja vaatasime neid vihjeid ja fakte, mis meieni olid Ukrainast jõudnud, ja otsustasime teha MTÜ juhatusele arupäringu nende dokumentide kohta," rääkis Tohver. "Tänaste faktide põhjal, eriti nüüd vaadates seda IC Constructioni kasumiaruannet, millega on väga raske juba vaielda, siis minu hinnang on, et see Ukraina partner on selgelt Lehtmet ja MTÜ Slava Ukrainit petnud: teeninud selle pealt täiesti põhjendamatu kasumi ja see olukord tuleb ära lahendada," lisas Tohver. Kuidas need lepinguid sõlmiti ja miks ja kellega, sellele ei oska Tohver vastata, sest et suvel, kui need lepingud tehti, ei olnud ta organisatsiooniga seotud. "Aga ma olen saanud aru praegu meedia vahendusel, et see partner ei olnud Johanna enda otsitud, vaid see oli läbi eri kokkusattumuste niimoodi tekkinud. Kõrvalt vaadates tundus ju loogiline, et selle asemel, et teha asju siin Eestis mitu korda kallimalt, näiteks neidsamu kiirabisid siin ümber ehitada, viidi see tegevus edasi Ukrainasse, sest seal sai odavamalt," rääkis Tohver.  Firma võib tšekke võltsida  MTÜ Slava Ukraini revisjon venib. "Revisjoni kiiruse osas pean ka endale tuhka pähe raputama, sest lootsime muidugi kiiremini. 10. märtsil, kui me asja avalikustasime, siis oli meil lootus [teha kiiremini]. Aga juba puhtalt selle revisjoni tegija valik oli keeruline protsess. Esiteks ei soovinud keegi seda teha. Teiseks need kuupäevad, mis saime võimalikelt revisjonipakkujatelt, olid pigem sügises," sõnas Tohver. Revisjon toimub kahes osas. "Kõigepealt peab saama selguse sellest, milline dokumentatsioon on üldse olemas, ehk siis jah, on absoluutselt võimalik, et tehakse eriti Ukraina poolt mingeid asju tagantjärgi järgi. Eks tuleb püüda seda tõelisust siis kontrollida," ütles Tohver. "Aga teine pool revisjonist, kui see dokumentatsioon on olemas, ehk kui me näeme, milliste dokumentide alusel, mida on tehtud, siis see on tõhusus. Ehk siis ükskõik milliseid dokumente tekitatakse või nad on päriselt olemas, tuleb kontrollida nende dokumentide sisu. Ehk kui midagi Ukrainas osteti, siis kas on õige hinnaga. See teeb ka selle revisjoni tegemise keeruliseks," lausus Tohver. "Dokumendi auditit oodatakse lähinädalatel ja siis sõltuvalt dokumendi auditi tulemustest saab selle tõhususe poolega alustada esimesel võimalusel," lisas Tohver. Lehtme kuulub erakonda Eesti 200 ja sellega seonduvalt on pidanud kommenteerima seda teemat ka erakonna esimees Lauri Hussar, kes pidevalt viitab sellele revisjonile, et kõigepealt on vaja ära oodata revisjoni tulemused. Samas Eesti Päevalehe vahendusel on teada, et iga neljas eestlaste annetatud euro läks IC Construcionile. "Ka meie oleme juhatuse käest küsinud, et miks selline leping sõlmiti. Ja see on kõige olulisem küsimus täna, millel ei ole täna veel väga selget vastust. Ma saan aru Johanna-Mariast, et see leping sõlmiti sellepärast, et IC Construction teostas kohapeal nende projektide elluviimist," lisas Tohver. "Küsimus on see, miks peab seal vahel olema üks nn peatöövõtja, kes ise neid asju ei tee. Miks ei teinud sedasama All For Victory ehk heategevusfond. Ja mis puudutab seda iga neljandat eurot, mis on läinud IC Consructionile, siis küsimus on selles, et kui palju sellest rahast, on tegelikult läinud ka õigeks asjaks. Ma ikkagi usun ja loodan, et enamus sellest on läinud," lausus Tohver.  Tohver: Lehtme pole kasu saanud  Lehtme on varem IC Constructioni ja All For Victory meeskonda kaitsnud. "Lehtme esimene reaktsioon, kui meie tulime välja selle infoga, oli pigem valuline. See on ju mõistetav, sa oled inimestega teinud aasta aega koostööd väga keerulistes situatsioonides ja sa usaldad neid või vähemalt nii ma usun. Selle tõttu võib-olla need reaktsioonid tal alguses sellised olid," rääkis Tohver.  Tänaseks on Lehtme väga selgelt aru saanud, et teda on petetud, sõnas Tohver. "Lehtme kasuks tuleb öelda see, et täna, et meie koostöö temaga on igati korrektne ja me oleme ühel pool lauda ehk et tema huvi on täpselt samamoodi võimalikult hästi ja põhjalikult aru saada, mis siis tegelikult valesti läks. Kas politseil palutakse uurimine alustada, sõltub sellest, mida revisjon näitab: millised dokumendid on olemas, millised dokumendid on tõelised ja mis on nende dokumentide taga, Tohverile teadaolevalt pole Lehtme annetustest isiklikku kasu saanud. Tohver ei tea veel, kas pöörduda IC Constructioni vastu kohtusse. "Väga raske sellele täna vastata, kui vähegi võimalik on, siis tuleks minna. Aga ma ütlen veelkord - see ju lõpuks sõltub täpselt, milliseid dokumente nad meile esitavad," sõnas Tohver. Tohver möönis, et mainekahju Slava Ukrainile on olnud meeletu. "Veel hullem oleks olnud, kui sellega ei oleks tegeletud. Ehk revisjoni tegemine on ainuvõimalik viis. Väga tore, et selle vastu on tegelikult huvi nii suur, see kindlasti puhastab seda keskkonda," lisas ta. "Täna teeme kõik endast oleneva, et iga edasine sent, mis Slava poolt välja läheb, oleks optimaalne ja tõhus ja mõistlikult tehtud," sõnas Tohver.    					Toimetaja:  Mari Peegel, intervjueerisid Bert Järvet ja Margus Kamlat    					Allikas:  Raadio 2, "Hommik!"


Mees kaotas veebikelmile mitusada eurot21. aprillil pöördus Valgamaal politseisse 35-aastane mees, kes tellis veebipoest suverehvid, kuid sai petta.Mees tasus arve, ent pole tänaseni kaupa kätte saanud ja raha ei ole talle tagastatud.
Ettevõttega pole ostja ühendust saanud. Kelmusega tekitatud kahju on 235 eurot.


Politseikindral Elmar Vaher kohvitas üllatava kaaslasega. «Ei olnud midagi ametialast!»Päikeselisel esmaspäeval võis Tallinna vanalinna kohvikus silmata endist PPA peadirektorit Elmar Vaherit vestlemas mõtlikult Tallinna linnavalitsuse kommunikatsioonidirektori Kirsti Ruuliga. Kirsiks tordil ootas kohviku ees võlakütt Ants Päär.Esmaspäeva keskpäeval märkas tähelepanelik lugeja Tallinnas Müürivahe tänaval asuvasse Reval Cafe kohvikusse sisenemas endist politsei- ja piirivalveameti peadirektorit Elmar Vaherit. Ta kõrvaldati hiljuti teenistusest kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse tõttu.
Toimetusele fotod saatnud isiku sõnul oli Vaheril legendaarse Valli baari kõrval asuvasse kohvikusse minnes näpus portfell. Naisterahvaga rahvast täis kohvikus maha istunud Vaheril aga erilist tuju ei paistnud olevat. «Oli kuidagi väga stressis, mureliku ja mõtliku näoga,» nentis endist PPA peadirektorit silmanud kohvikus viibinu. Ka fotodelt on näha, et käsil oli tõsisem vestlus.
Elmar Vaheri kaaslaseks oli Tallinna linnavalitsuse kommunikatsioonidirektor Kirsti Ruul. Viimane sõnas, et see ei olnud ametialane kohtumine. «Me oleme Elmariga vanad endised kolleegid ja väga head tuttavad, käisime koos söömas,» nentis Ruul.
Vanalinnas asuva kohviku Reval ees parkis ka legendaarne võlakütt Ants Päär. Kas tegu oli juhusega, jääb vaid asjaosaliste endi teada.

Ants Päär enda Mercedese kõrval.
Lugeja foto

Paar nädalat tagasi kirjutas Postimees, et teenistusest kõrvaldamise ajal makstakse Elmar Vaherile ühes kuus 60 protsenti tema keskmisest palgast, kuid sellist tasu ei pruugi Vaher siiski kaua saada. Teenistusest kõrvaldamine ning sellega seotud vähendatud töötasu kehtivad kuni Vaheri teenistussuhte lõppemiseni või seni, kuni kestab tema suhtes algatatud distsiplinaarmenetlus.

Kaitsepolitsei ametnikud esitasid 21. märtsil kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta maikuus  sotsiaalkindlustusametile pensioniavalduse, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit.
Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Esitatud on esialgne kahtlustus, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.


London kehtestas Iraani islamirevolutsiooni kaardiväele sanktsioonidLONDON, 24. aprill, AFP-BNS – Briti valitsus kehtestas Iraanile väidetavate inimõigusrikkumiste eest määratud piirangute raames sanktsioonid riigi islamirevolutsiooni kaardiväele (IRGC) .
Briti välisminister James Cleverly teatas reisikeelust ja varade külmutamisest nelja füüsilise isiku ja IRGC suhtes "tervikuna".
AFP – Baltic News Service


KUULA | Suhtejutud. Hoiatava loo näitel: kas, kuna ja millist intiimset sisu võiks värskele tutvusele saata?Suve jooksul toome teieni Eesti Naise podcast'i „Suhtejuttude“ selle poolaasta kõige kuulatumad ja enim kõneainet pakkunud episoodid. Pingerea 10. kohale on tõusnud episood, milles saatejuhid Risto Veskioja ja Heidit Kaio teemaks sekstingu ehk intiimsete sõnumite ja fotode saatmise sotsiaalmeedias. Kas, kuna ja kui palju seda üldse teha?
Tõuke selleks teemaks said saatejuhid ajakirjas Eesti Naine ilmunud loost, mis rääkis kahe inimese kohtumisest sotsiaalmeedias. „Meil oli kaugsuhe ja ma tahtsin seda vürtsikana hoida. Ma ei osanud arvata, et intiimfotode saatmine maksab mulle sel viisil kätte ja muutub minu kontrollimise vahendiks,“ ütleb selles loos Tiina, kes sattus sisuliselt väljapressimise ohvriks.
Risto tunnistas kohe alustuseks, et tema kogemus on näidanud, kuidas hästi kerge on piltide saatmise keerisesse sattuda. "Ja siis seal olles võivadki piire ehk mitte nii hästi tunnetavad inimesed neid üsna ruttu ületada,“ arutles Risto. „Just. Hästi lihtne on ju öelda, et „ära jaga alasti pilte endast võõrastele“, aga siis avastad, et tegelikult on pool sotsiaalmeedia suhtlust täis alasti pilte ja videoid,“ lisas ta muiates.
Heidit ütles ka konkreetse artikli juurde tagasi tulles, et kuigi eelpool mainitud paar kohtus mingi regulaarsusega ja tundsid teineteist üle kuu aja, siis ikkagi on tema arvates see aeg liialt lühike, et kellelegi endast alastifotosid ja muud materjali usaldada.
Aga kuna siis on õige aeg intiimse sisu saatmiseks ehk sekstinguks? Kas selleks on üldse õiget aega? Mida oleks sünnis värskele tutvusele saata ja kuidas vältida väljapressimise ohvriks saamist?
Kuula saadet, mõtle kaasa ja saada ka enda tekkinud küsimused Heiditile ja Ristole: heidit.kaio@eestinaine.ee.
Episood ilmus esmakordselt 24. aprillil 2023.
Kuula kindlasti ka teisi „Suhtejuttude“ podcasti episoode ja tutvu ka teise Eesti Naise podcast'idega!


Kole lugu: kelmid lubasid aidata Tartumaa naisel raha tagasi saada, aga võtsid ikka ära 21 200 eurotReedel, 21. aprillil pöördus politseisse 69-aastane Tartumaa naine, kelle poole pöördunud kelmid lubasid aidata varem kelmuse ohvriks langenud naisel oma raha tagasi saada.
Kelmid väitsid, et saavad naisele abiks olla, kui ta teeb makseid võõrastele kontodele. Kelmusega tekitatud kahju on 21 200 eurot.