„Inimkond seisab sellise ohuga vastamisi esmakordselt.“ Millise stsenaariumi järgi toimuks avarii Zaporižžja tuumajaamas?„Zaporižžja reaktorid on teistsugused kui Tšornobõli jaama omad ning avarii leiaks aset teistsuguse stsenaariumi järgi,“ räägib Fortele tuumaenergia ja -ohutuse spetsialist Olga Košarna.
Ukraina sõjaväeluure juht Kirill Budanov teatas, et Venemaa on lõpetanud ettevalmistused terrorirünnaku korraldamiseks Zaporižžja tuumajaamas. Tema sõnul paigutas Vene armee lõhkelaengud nelja reaktori juurde. Lisaks on mineeritud tema sõnul ka jaama jahutusbassein. Selle plahvatuses võivad reaktorid sulada 10 tunni kuni 14 päeva jooksul. Budanovi väitel on Venemaa juhtkond terrorirünnaku plaani heaks kiitnud.
Valge Maja riikliku julgeolekunõukogu pressiesindaja John Kirby teatas see-eest, et USA ei näe märke, et Venemaa oleks valmis jaama õhku laskma või Ukraina sõjas tuumarelvi kasutama.
Mis praegu Zaporižžja tuumajaamas toimub, uuris Forte Ukraina tuumaenergia ja tuumaohutuse eksperdilt Olga Košarnalt.
Praegu võib realiseeruda hulk erinevaid stsenaariume. Okupandid hakkasid jaama mineerima juba eelmise aasta 4. märtsil, kui nad sinna jõudsid. Esimesena panid nad miinid jõepoolsele küljele. Eelmise aasta suvel mineerisid ära nad basseinid, kust võetakse reaktoritele jahutusvett. Basseinides asuvad spetsiaalsed ehitised, seal on näha juhtmeid ning selle pärast on jaama töötajad kindlad, et basseinid on mineeritud. Lisaks on teada, et esimese ja teise energiaploki masinasaali ajasid venelased rasked veoautod, sel kevadel toodi veoautod ka neljanda ploki masinasaali. Masinasaalide katustele on venelased rajanud laskepesad, võimalik, et snaiprite jaoks.
Seoses lõhkekehadega on juba aset leidnud ka erinevaid intsidente. 12. aprillil üks neljanda energiaploki kõrvale pandud lõhkekehadest plahvatas ja energiaploki aknad purunesid. Üks mu tuttav viibis sel hetkel seal ja võib seda kinnitada. Rahvusvaheline aatomienergia agentuur üritas pärast väita, et plahvatus toimus jaamast kaugemal, kuid see pole tõsi. Tuumajaama juures lõhkeb pidevalt miine ka hulkuvate koerte tõttu, keda on piirkonnas väga palju. Mu tuttavad, kes jaamas töötavad, on rääkinud, et see on tavaline, kui hulkuvad koerad tuumajaama aia ääres miini otsa satuvad ja õhku lendavad, nii et vaesest koerast ei jää midagi järele.
Venelased ei suuda reaktoreid endid õhku lasta, sest see eeldaks väga suurt hulka lõhkeainet. Reaalsem stsenaarium on see, et venelased kahjustavad reaktori jahutussüsteemi. Isegi kui reaktor ei tooda elektrienergiat, siis sealt, kus asub kütus, eraldub ikkagi soojust ning vaja on jahutust. Juba kasutatud tuumakütust tuleb hoida viis aastat viiendas basseinis ning seda tuleb viie aasta vältel veel hoida sobival temperatuuril ja jahutada. Viie aasta möödudes saab selle laadida betoonkonteineritesse ja transportida spetsiaalsesse hoidlasse. Vesi on tuumajaamas põhiline element, mis aitab tagada ohutuse.
Tegelikult pole see reaalne, sest reaktorid on Zaporižžjas teise ehitusega, kui need olid Tšornobõlis avarii ajal. Zaporižžjas on nn korpusreaktorid, see tähendab, et piltlikult öeldes katab reaktori põhiosa suur kastrul. Reaktoril on esimene ja teine ahel, mõlemas on jahutusvesi. Tšornobõli reaktoritel ei olnud korpust ja hermeetilist kesta, nagu on Zaporižžja reaktoritel. Reaktorit katab Zaporižžjas meetripaksune tugevdatud betoonikiht ning sinna sisse on paigutatud spetsiaalsed filtrid, mis peavad raadionukliite kinni hoidma, ning katalüsaatorid, mis peavad vähendama vesiniku kontsentratsiooni reaktori katuse all. Aga kui sellest süsteemist vesi ära kaob, hakkab tuumakütus kuumenema ning lõpuks jõuab see temperatuurideni, mil hakkab ära sulama tsirkoonsulam, mida kasutatakse reaktori sees uraani hoidmiseks.
Fukushimas juhtus sama asi: seal sulas kütus reaktorites ning hoiubasseinides ilma jahutuseta ära. Miks see ohtlik on? Sest sellisel juhul eraldub suur hulk vesinikku. Jah, on olemas katalüsaatorid reaktori sees, mis peaksid vesiniku kontsentratsiooni vähendama, kuid need ei suuda seda ka igavesti teha. 4% vesinikku õhus on juba plahvatusohtlik segu ning Fukushimas toimuski vesinikuplahvatus. See poleks tuumaplahvatus, aga vesinik tõmbaks reaktorist kaasa radioaktiivse I-131 ning strontsiumi ja kannaks selle suurele maa-alale laiali.
Tšornobõli ja isegi Fukushimaga Zaporižžja võimalikku avariid võrrelda ei saaks. Tšornobõli reaktori ehitus oli hoopis teine, seal kasutati tuumareaktsioonide aeglustamiseks ja esimese ahela jahutuseks üldse grafiiti ning kõik reaktori sisu lendas laiali – selle lõhustumiseks looduses kulub üle 2000 aasta. Zaporižžja reaktorid on sellised, et isegi kui tuumakütus ära sulab, jääb see reaktori korpuse sisse.
Tuumaelektrijaamu pole kunagi ehitatud sõjalisi ohte silmas pidades. Uute ehitatavate jaamade reaktorisektsiooni peal oleva hermeetilise kesta tugevus on mõeldud kerge lennuki tabamusele vastu pidamiseks, maavärinateks ja üleujutusteks. Sõjalist tegurit ei võetud kunagi arvesse. Inimkond seisab selle probleemiga vastakuti esmakordselt, sest 1977. aasta Genfi konventsioonide I protokollis on fikseeritud, et tammide ja tuumarajatiste läheduses on keelatud läbi viia sõjalisi operatsioone. Inimkond puutub sellise probleemiga kokku esimest korda.
Teiseks. Südamiku sulamine koos radioaktiivsuse vabanemisega toimus näiteks Fukushimas, kui tuumareaktorite ja kasutatud tuumkütuse basseinide jahutamiseks veevarustus ära kadus. Selle tulemusena algas sulamine, eraldus suur kogus vesinikku ja ei toimunud mitte tuumaplahvatus, nagu mõned ajakirjanikud kirjutavad, vaid vesiniku plahvatus, sest neli protsenti vesinikust õhus on, nagu ma ütlesin, plahvatusohtlik segu. Ja see tõi reaktoris radioaktiivsuse välja.
Radionukliidide leviku modelleerimiseks on olemas vahendid erinevateks olukordadeks kiirgusjuhtumi korral, olenevalt ilmastikutingimustest ja muust. Ukrainas Euroopa RODOS-süsteemi juurutamisel aktiivselt osalenud professor Ivan Kovalets, keda ma hästi tunnen, on hoiatanud, et kui kõik reaktorid on jaamas seisatud, oleks halvimal juhul tagajärjeks 20-kilomeetrine tsoon jaama ümber, kust inimesed tuleb ära evakueerida.
Eelmisel aastal simuleerisid nad töötavat reaktoriga juhtunud õnnetust. Siis olid tagajärjed muidugi väga tõsised ja radioaktiivne saaste levis suurele territooriumile. Olenevalt tuule suunast haaras see ka Venemaal Krasnodari krai ja mõne stsenaariumi järgi Bulgaaria, Türgi jne.
Reaktorid ei tooda elektrit, ent need nõuavad pidevat jahutust. Tuuma ahelreaktsiooni ei toimu, ent eraldub jääksoojus, mistõttu on vajalik teise ahela jahutamine. Esimene ahel on aktiivne tsoon ja seda on vaja jahutada 70 protsenti. Viiendat energiaplokki hoiavad venelased meelega töös. Seal on esimese ahela jahutusvedeliku temperatuur 275 kraadi. Nad hoiavad seda, et hoida minimaalset kontrollitavat võimsust. Aga isegi 1 protsent muutust muudaks raske õnnetuse korral radionukliidide koostist. Venelased teevad seda meelega väljapressimise jaoks.
Elektrit pole jaamas toodetud alates 2022. aasta septembrist, vaid vastupidi, seda tarbitakse Ukraina ühtsest energiasüsteemist pumpade, ohutussüsteemide jms tööks. Üks 750 kV liin on juba seitse korda hävinud ja praeguseks on üle mindud diiselgeneraatorile.


Veebist kutsikat soovinu sai tünga6. juulil pöördus politseisse 29aastane mees, kes soovis veebist kutsikat osta. Müüjaga lepiti kokku summas 400 eurot, millest 250 eurot kandis mees kohe Belgia panga arvelduskontole. Koer pidi tulema Eestisse transpordifirmaga. Firma võttis mehega ühendust ning küsis temalt lisaks vaktsiinide ja konteineri eest 1200 eurot, mille ostja ka tasus. Hiljem nõuti temalt veel 2400 eurot, aga siis sai ostja aru, et tegu on petuskeemiga. Kelmusega tekitatud kahju on 1450 eurot.OHTULEHT.EE


India Lääne-Bengali osariigis käivad ohtra vägivalla saatel valimisedKOLKATA, 8. juuli, AFP-BNS – Vähemalt seitse inimest on sasnud surma ja kümned viga, kui valimiskampaaniate ajal puhkeva vägivalla poolest tuntud India Lääne-Bengali osariigis käivad kohalikud valimised.
Indiat valitsev Bharatiya Janata (BJP) partei on viimastel aastatel kõvasti vaeva näinud, et saavutada edu ka Lääne-Bengalis, mida suure osa oma ajaloost on valitsenud kompartei.
104 miljoni elanikuga osariigis käib kohalike valimiste hääletus, milleks on üles seatud üle 200 000 erineva kandidaadi.
"Osariigi erinevates külades on valimistega seotud vägivallas hukkunud seitse inimest ja kümneid on saanud viga," rääkis Lääne-Bengali politsei abidirektor Jawed Shamim AFP-le.
Teine politseiametnik, kes soovis jääda anonüümseks, kuna tal pole luba meediaga rääkida, ütles, et viis hukkunut on osariiki valitsevast Trinamooli Kongressiparteist.
Hukkunud on ka üks BJP ning üks India Kommunistliku Partei esindaja.
Kohalike ringhäälingujaamade eetris olnud kaadritel on näha, kuidas konkureerivad parteitöötajad tiirutasid kurikad käes mööda tänavaid; samuti oli näha valimisjaoskondade ees põlema pandud hääletuskaste.
Hääletuskabiinide ümber olid valves julgeolekujõud ning poolsõjaväelised üksused.
Politsei on konfiskeerinud üle 200 nn toorpommi, mis on Lääne-Bengali valimistega kaasnev peamine toode. Pomme saab mustalt turult odavalt osta, et hääletajaid hirmutada või neile viga teha.
Lääne-Bengalit on alates 2011. aastast juhtinud Trinamooli Kongressipartei juht Mamata Banerjee, kes võttis võimu üle varem kolm aastakümmet osariiki juhtinud kommunistidelt.
Banerjee kritiseerib India peaministri Narendra Modi juhitud BJP hindunatsionalistlikku poliitikat, mis on viinud suure moslemivähemusega riigi suurte usutülideni.
Modi seevastu süüdistab Lääne-Bengali administratsiooni endeemilises korruptsioonis.
Osariigi poliitilise vägivalla juured ulatuvad aga aastakümnete taha ning politsei on alates 1960. aastatest registreerinud valimiste ajal tuhandeid mõrvu.
2021. aasta kohalikel valimistel, kui Trinamool kindlalt võitis, kuid ka BJP oma positsioone tugevdas, tulistati või raiuti surnuks mitu mõlema partei aktivisti ning nende kehad riputati mõnikord hirmutamiseks puude otsa.
AFP – Baltic News Service


Karlovy Vary filmifestivali peaauhinna võitis Bulgaaria-Saksa draamaPRAHA, 9. juuli, AFP-BNS – Tšehhis 57. korda peetaval Karlovy Vary filmifestivalil, mis on Euroopas üks tähtsamaid kultuurisündmusi, võitis laupäeval peaauhinna Kristallgloobuse Bulgaaria-Saksa draama "Blaga õppetunnid".
Bulgaaria kogenud režissööri Stephan Komandarevi lugu räägib hiljuti lesestunud eakast naisest, kes satub telefonikelmide ohvriks ning kaotab oma säästud. Ent südikas naine otsustab olukorra enda kasuks pöörata ning hakkab ise kelmustega tegelema.
Hollywoodi täht Russell Crowe pälvis Kristallgloobuse väljapaistva kunstilise panuse eest maailmakinosse varem Tšehhi lääneosa kuurortlinnas. Peamiselt peaosadega "Gladiaatoris" ("Gladiator"), "Los Angelese räpased saladused" ("LA Confidential") ja "Piinatud geenius" ("A Beautiful Mind") tuntust kogunud Austraalia näitleja esines ka festivali avakontserdil oma bändiga Indoor Garden Party.
USA näitlejatar Robin Wright, kelle tuntuimad rollid on Jenny "Forrest Gumpis" ja Claire Underwood Netflixi kõige esimeses algupärases sarjas, poliitilises draamas "Kaardimaja" ("House of Cards"), pälvis laupäeval festivali presidendi auhinna.
Rootsi näitlejatar Alicia Vikander, kes on tuntud "Taani tüdruku" ("The Danish Girl"), "Ex Machina" ja "Tomb Raideri" filmidest, sai varem samuti festivali presidendi auhinna.
Korraldajad müüsid 30. juunil alanud festivali linastustele 123 000 piletit, mida on umbes 15 000 võrra vähem kui koroonapandeemia eelsel festivalil.
AFP – Baltic News Service


Kohus mõistis Oliver Kruuda maksuasjas süüdiEndine piimatööstur Oliver Kruuda mõisteti süüdi valeandmete esitamises Tere piimatööstuse käibedeklaratsioonides. Kohus määras Kruudale tingimisi vanglakaristuse.
Kohus mõistis Oliver Kruuda maksuasjas süüdi.
Foto: Liis Treimann
Prokuratuur on rahul, et ringkonnakohus leidis, et maksukuriteo toimepanemine on tõendatud.


Mees kaotas politseinikuna esinenud kelmile 15 000 eurotTALLINN, 10. juuli, BNS – End politseinikuna esinenud kelm võttis pühapäeval mehe nimel laenu ja avas tema teadmata konto, kust näppas kokku 15 000 eurot.8. juulil pöördus politseisse 22-aastane mees, kelle sõnul helistas talle end politseinikuna esitlenud mees, kes väitis, et tema andmed on lekkinud ja turvalisuse tagamiseks on vaja teha turvakontroll, teatas BNS-ile Lõuna prefektuuri pressiesindaja.Mees lubas helistajatel rakenduse kaudu siseneda oma isiklikku arvutisse, msjärel mindi tema Swedbanki pangakontole. Lisaks võeti mehe nimele Coop pangast laenu summas 5000 eurot ning tema teadmata tehti talle LHV panka konto, kust liikus 10 000 eurot Leedu arveldusarve numbrile.Kelmusjuhtumi üksikasjad selgitab politsei kriminaaluurimises. Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.eeBaltic News Service


Tippadvokaat Keres nõuab peaminister Kallaselt ebaõigete andmete ümberlükkamistIsamaa erakonna suurrahastajat Parvel Pruunsilda esindava advokaadibüroo Levin vandeadvokaat Paul Keres on saatnud nõude peaminister Kaja Kallasele, et valitsusjuht tunnistaks ebaõigete andmete esitamist Pruunsilla miljonieurose annetuse kohta kolmele opositsioonierakonnale, lükkaks need andmed ümber ja vabandaks tema kliendi ees.Kallas ütles möödunud nädala neljapäeval valitsuse pressikonverentsil, et pole veel artiklit Pruunsilla tehtud suurannetuse kohta lugenud, kuid usub, et eelmise aasta kuulujuttudel, nagu oleks Pruunsild toetanud Keskerakonna soovi suurendada perehüvitisi ja teha koostööd EKRE-ga, on alust. «Siis käisid linna peal jutud, et Parvel Pruunsild on neile kõigile maksnud selle eest, et nad selle valitsuse lõhuksid ja teeksid [koalitsiooni] koos,» rääkis Kallas. «Tõesti, need kuulujutud käisid ja tundub, et nendel kuulujuttudel oli siis päriselt alus.»
Keres kirjutab Kallasele saadetud ebaõigete andmete ümberlükkamise nõudes, et too on esitanud esiteks väite kuulujuttude leviku ja nende sisu kohta eelmisel, 2022. aastal, ning teiseks esitanud kinnituse nende kuulutujuttude tõesuse kohta.
Keres viitab Riigikohtule, kes on selgitanud, et isikut võidakse üldsuse ees kujutada ebaõigesti ka sel teel, et esitatakse kaudseid asjaolusid, millest mõistlikult saab järeldada mingeid otseseid fakte, mis käivad hageja kohta.
Keres kirjutab oma nõudes, et arvestades Kallasele pressikonverentsil esitatud küsimust ning Kallase antud vastust, mõistab keskmine mõistlik isik tema öeldut järgmiselt: «2022. aastal maksis Parvel Pruunsild Eesti Keskerakonnale, Erakonnale Isamaa ja Eesti Konservatiivsele Rahvaerakonnale raha selleks, et nad lõhuksid Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsiooni ja looksid koalitsiooni, millesse kuuluksid Eesti Keskerakond, Erakond Isamaa ja Eesti Konservatiivne rahvaerakond.»
Kerese käsitluses on Kallase väide õigusliku kvalifikatsiooni järgi faktiväide, kuna selle tõesus on faktiliselt tõendatav või ümberlükatav. Teisisõnu: on faktiliselt kontrollitav, kas Pruunsild maksis nimetatud erakondadele 2022. aastal raha.
Samuti on Kerese sõnul faktiliselt kontrollitav, kas juhul, kui selline sündmus aset leidis, oli sellega seotud kokkulepe, et raha maksmise tingimuseks on Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsiooni lõpetamine ning uue, Keskerakonna, Isamaa ja EKRE koalitsiooni loomine.
Keres resümeerib, et Kallase pressikonverentsil esitatud väide on ebaõige ja õigusvastane, kuna teotab Pruunsilla au ja head nime. Ta lisab, et väide on ebaõige juba seetõttu, et 2022. aastal ei ole Pruunsild teinud mis tahes rahalisi makseid Keskerakonnale ega EKRE-le.
Samuti on Kerese sõnul ebaõige Kallase väide, et Pruunsilla toetused kolmele opositsioonierakonnale oleksid seotud kokkuleppega mingi konkreetse vastusoorituse tegemise kohta toetuse saajailt. «Parvel Pruunsild annetab oma raha avalikult ja õiguspäraselt maailmavaatelistel eesmärkidel,» kirjutab Keres peaministrile läkitatud nõudes.
Pruunsild on hiljuti Keskerakonnale, Isamaale ja EKRE-le annetatud miljonit eurot – Keskerakond oma osast, 300 000 eurost eelmisel nädala loobus – selgitanud sellega, et talle on sümpaatne nende kolme erakonna tegevus peretoetuste kaitsel, kuna see langeb kokku tema maailmavaatega.
Kerese sõnul võimaldavad aga Kallase väited väärtustada Pruunsilda isikuna, kes kasutab oma vara korruptiivsel eesmärgil, soovides raha maksmisega saavutada olukorda, kus valitsusi lõpetatakse või moodustatakse tema suva järgi, vastuolus demokraatliku õigusriigi põhimõtete ning seadusega.
«Teie rikkumise raskust suurendab asjaolu, et olete need väited esitanud asjaolusid kontrollimata, ent peaministri positsioonilt vabariigi valitsuse pressikonverentsil, kus neid kuulis kogu Eesti meedia,» kirjutab Keres läkitatud nõudes. «Selliselt käitudes olete Pruunsilda laimanud Eesti valitsusjuhina kõige nähtavamalt platvormilt, eesmärgiga tekitada poliitilist skandaali ja kahjustada Pruunsilda koos erakondadega, keda ta toetab.»
Keres kirjutab Kallasele, et eelnevast tulenevalt ja juhindudes seadusest on peaminister kohustatud avaldatud väited ümber lükkama ning tegema seda samas mahus ja samal viisil, nagu leidis aset nende avaldamine. Seega nõuab Keres, et Kallas avaldaks selle nädala neljapäeval valitsuse pressikonverentsil järgmise avalduse:
«6. juulil 2023 toimunud Vabariigi Valitsuse pressikonverentsil avaldasin, et 2022. aastal maksis Parvel Pruunsild Eesti Keskerakonnale, Erakonnale Isamaa ja Eesti Konservatiivsele Rahvaerakonnale raha selleks, et nad lõhuksid Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsiooni ja looksid koalitsiooni, millesse kuuluksid Eesti Keskerakond, Erakond Isamaa ja Eesti Konservatiivne rahvaerakond. See väide on vale, esitatud minu poolt läbimõtlematult ja sel põhjusel vabandan Parvel Pruunsilla ees.»
Postimees saatis täna riigikantselei kaudu peaminister Kallasele küsimuse, kas ta on valmis järgmisel valitsuse pressikonverentsil edastama vabanduse Pruunsilla aadressil öeldu kohta, ja palus sellele vastata nii kiiresti, kui võimalik.
Tänavu aprilli lõpus mõistis Harju maakohus Kereselt välja 15 000 eurot, kuna too oli võrrelnud peaminister Kallast korruptsioonis süüdistatuna kohtu all oleva endise keskerakondlasest haridusministri Mailis Repsiga.


Mees jäi soovitud telefonist ilmaEndale uut telefoni soetada soovinud Võrumaa mees langes tõenäoliselt pettuse ohvriks.Reedel pöördus politseisse 42-aastane mees, kes tahtis soov.ee veebilehelt osta mobiiltelefoni iPhone 11 Pro Max.
Mees tasus müüjale 335 eurot, aga ei ole siiani telefoni kätte saanud. Politsei uurib juhtunut kriminaalmenetluses kelmust käsitleva paragrahvi alusel.


Keres nõuab peaminister Kallaselt ebaõigete andmete ümberlükkamistTALLINN, 10. juuli, BNS – Isamaa erakonna suurrahastajat Parvel Pruunsilda esindav vandeadvokaat Paul Keres nõuab peaminister Kaja Kallaselt, et valitsusjuht tunnistaks ebaõigete andmete esitamist Pruunsilla miljonieurose annetuse kohta kolmele opositsioonierakonnale, lükkaks need andmed ümber ja vabandaks tema kliendi ees, kirjutab Postimees.
Keres kirjutab Kallasele saadetud ebaõigete andmete ümberlükkamise nõudes, et too on esitanud esiteks väite kuulujuttude leviku ja nende sisu kohta eelmisel, 2022. aastal, ning teiseks esitanud kinnituse nende kuulutujuttude tõesuse kohta.
Kallas ütles möödunud nädala neljapäeval valitsuse pressikonverentsil, et pole veel artiklit Pruunsilla tehtud suurannetuse kohta lugenud, kuid usub, et eelmise aasta kuulujuttudel, nagu oleks Pruunsild toetanud Keskerakonna soovi suurendada perehüvitisi ja teha koostööd EKRE-ga, on alust. "Siis käisid linna peal jutud, et Parvel Pruunsild on neile kõigile maksnud selle eest, et nad selle valitsuse lõhuksid ja teeksid [koalitsiooni] koos," rääkis Kallas. "Tõesti, need kuulujutud käisid ja tundub, et nendel kuulujuttudel oli siis päriselt alus."
Keres viitab Riigikohtule, kes on selgitanud, et isikut võidakse üldsuse ees kujutada ebaõigesti ka sel teel, et esitatakse kaudseid asjaolusid, millest mõistlikult saab järeldada mingeid otseseid fakte, mis käivad hageja kohta.
Keres kirjutab oma nõudes, et arvestades Kallasele pressikonverentsil esitatud küsimust ning Kallase antud vastust, mõistab keskmine mõistlik isik tema öeldut järgmiselt: "2022. aastal maksis Parvel Pruunsild Eesti Keskerakonnale, Erakonnale Isamaa ja Eesti Konservatiivsele Rahvaerakonnale raha selleks, et nad lõhuksid Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsiooni ja looksid koalitsiooni, millesse kuuluksid Eesti Keskerakond, Erakond Isamaa ja Eesti Konservatiivne rahvaerakond."
Kerese käsitluses on Kallase väide õigusliku kvalifikatsiooni järgi faktiväide, kuna selle tõesus on faktiliselt tõendatav või ümberlükatav. Teisisõnu: on faktiliselt kontrollitav, kas Pruunsild maksis nimetatud erakondadele 2022. aastal raha.
Samuti on Kerese sõnul faktiliselt kontrollitav, kas juhul, kui selline sündmus aset leidis, oli sellega seotud kokkulepe, et raha maksmise tingimuseks on Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsiooni lõpetamine ning uue, Keskerakonna, Isamaa ja EKRE koalitsiooni loomine.
Keres resümeerib, et Kallase pressikonverentsil esitatud väide on ebaõige ja õigusvastane, kuna teotab Pruunsilla au ja head nime. Ta lisab, et väide on ebaõige juba seetõttu, et 2022. aastal ei ole Pruunsild teinud mis tahes rahalisi makseid Keskerakonnale ega EKRE-le.
Samuti on Kerese sõnul ebaõige Kallase väide, et Pruunsilla toetused kolmele opositsioonierakonnale oleksid seotud kokkuleppega mingi konkreetse vastusoorituse tegemise kohta toetuse saajailt. "Parvel Pruunsild annetab oma raha avalikult ja õiguspäraselt maailmavaatelistel eesmärkidel," kirjutab Keres peaministrile läkitatud nõudes.
Pruunsild on hiljuti Keskerakonnale, Isamaale ja EKRE-le annetatud miljonit eurot – Keskerakond oma osast, 300 000 eurost eelmisel nädala loobus – selgitanud sellega, et talle on sümpaatne nende kolme erakonna tegevus peretoetuste kaitsel, kuna see langeb kokku tema maailmavaatega.
Kerese sõnul võimaldavad aga Kallase väited väärtustada Pruunsilda isikuna, kes kasutab oma vara korruptiivsel eesmärgil, soovides raha maksmisega saavutada olukorda, kus valitsusi lõpetatakse või moodustatakse tema suva järgi, vastuolus demokraatliku õigusriigi põhimõtete ning seadusega.
"Teie rikkumise raskust suurendab asjaolu, et olete need väited esitanud asjaolusid kontrollimata, ent peaministri positsioonilt vabariigi valitsuse pressikonverentsil, kus neid kuulis kogu Eesti meedia," kirjutab Keres läkitatud nõudes. "Selliselt käitudes olete Pruunsilda laimanud Eesti valitsusjuhina kõige nähtavamalt platvormilt, eesmärgiga tekitada poliitilist skandaali ja kahjustada Pruunsilda koos erakondadega, keda ta toetab."
Keres kirjutab Kallasele, et eelnevast tulenevalt ja juhindudes seadusest on peaminister kohustatud avaldatud väited ümber lükkama ning tegema seda samas mahus ja samal viisil, nagu leidis aset nende avaldamine. Seega nõuab Keres, et Kallas avaldaks selle nädala neljapäeval valitsuse pressikonverentsil järgmise avalduse:
"6. juulil toimunud valitsuse pressikonverentsil avaldasin, et 2022. aastal maksis Parvel Pruunsild Eesti Keskerakonnale, Erakonnale Isamaa ja Eesti Konservatiivsele Rahvaerakonnale raha selleks, et nad lõhuksid Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsiooni ja looksid koalitsiooni, millesse kuuluksid Eesti Keskerakond, Erakond Isamaa ja Eesti Konservatiivne rahvaerakond. See väide on vale, esitatud minu poolt läbimõtlematult ja sel põhjusel vabandan Parvel Pruunsilla ees."
Tänavu aprilli lõpus mõistis Harju maakohus Kereselt välja 15 000 eurot, kuna too oli võrrelnud peaminister Kallast korruptsioonis süüdistatuna kohtu all oleva endise keskerakondlasest haridusministri Mailis Repsiga.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Petsid välja ligi8000 eurot5. juulil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 53-aastase saarlasega võttis Messengeri kaudu ühendust naine, kes teatas mehele, et viimane on võitnud raha ja sõiduauto.Auhinna kättesaamiseks pidi mees tasuma erinevaid tasusid, mida ta ka tegi.Kui saarlaselt nõuti ka transporditasu, siis keeldus ta rohkem ülekandeid tegemast. Tekitatud rahaline kahju on kokku 7700 eurot.


Vandeadvokaat Keres nõuab peaminister Kallaselt ebaõigete andmete ümberlükkamistIsamaa erakonna suurrahastajat Parvel Pruunsilda esindav vandeadvokaat Paul Keres nõuab peaminister Kaja Kallaselt, et valitsusjuht tunnistaks ebaõigete andmete esitamist Pruunsilla miljonieurose annetuse kohta kolmele opositsioonierakonnale, lükkaks need andmed ümber ja vabandaks tema kliendi ees, kirjutab Postimees.
Paul Keres, vandeadvokaat
Keres kirjutab Kallasele saadetud ebaõigete andmete ümberlükkamise nõudes, et too on esitanud esiteks väite kuulujuttude leviku ja nende sisu kohta eelmisel, 2022. aastal, ning teiseks esitanud kinnituse nende kuulutujuttude tõesuse kohta.
Kallas ütles möödunud nädala neljapäeval valitsuse pressikonverentsil, et pole veel artiklit Pruunsilla tehtud suurannetuse kohta lugenud, kuid usub, et eelmise aasta kuulujuttudel, nagu oleks Pruunsild toetanud Keskerakonna soovi suurendada perehüvitisi ja teha koostööd EKRE-ga, on alust.
"Siis käisid linna peal jutud, et Parvel Pruunsild on neile kõigile maksnud selle eest, et nad selle valitsuse lõhuksid ja teeksid [koalitsiooni] koos," rääkis Kallas.
Tõesti, need kuulujutud käisid ja tundub, et nendel kuulujuttudel oli siis päriselt alus.
Keres viitab Riigikohtule, kes on selgitanud, et isikut võidakse üldsuse ees kujutada ebaõigesti ka sel teel, et esitatakse kaudseid asjaolusid, millest mõistlikult saab järeldada mingeid otseseid fakte, mis käivad hageja kohta.
Keres kirjutab oma nõudes, et arvestades Kallasele pressikonverentsil esitatud küsimust ning Kallase antud vastust, mõistab keskmine mõistlik isik tema öeldut järgmiselt: "2022. aastal maksis Parvel Pruunsild Eesti Keskerakonnale, Erakonnale Isamaa ja Eesti Konservatiivsele Rahvaerakonnale raha selleks, et nad lõhuksid Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsiooni ja looksid koalitsiooni, millesse kuuluksid Eesti Keskerakond, Erakond Isamaa ja Eesti Konservatiivne rahvaerakond."
Kerese käsitluses on Kallase väide õigusliku kvalifikatsiooni järgi faktiväide, kuna selle tõesus on faktiliselt tõendatav või ümberlükatav. Teisisõnu: on faktiliselt kontrollitav, kas Pruunsild maksis nimetatud erakondadele 2022. aastal raha.
Samuti on Kerese sõnul faktiliselt kontrollitav, kas juhul, kui selline sündmus aset leidis, oli sellega seotud kokkulepe, et raha maksmise tingimuseks on Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsiooni lõpetamine ning uue, Keskerakonna, Isamaa ja EKRE koalitsiooni loomine.
Keres resümeerib, et Kallase pressikonverentsil esitatud väide on ebaõige ja õigusvastane, kuna teotab Pruunsilla au ja head nime. Ta lisab, et väide on ebaõige juba seetõttu, et 2022. aastal ei ole Pruunsild teinud mis tahes rahalisi makseid Keskerakonnale ega EKRE-le.
Samuti on Kerese sõnul ebaõige Kallase väide, et Pruunsilla toetused kolmele opositsioonierakonnale oleksid seotud kokkuleppega mingi konkreetse vastusoorituse tegemise kohta toetuse saajailt. "Parvel Pruunsild annetab oma raha avalikult ja õiguspäraselt maailmavaatelistel eesmärkidel," kirjutab Keres peaministrile läkitatud nõudes.
Pruunsild on hiljuti Keskerakonnale, Isamaale ja EKRE-le annetatud miljonit eurot – Keskerakond oma osast, 300 000 eurost eelmisel nädala loobus – selgitanud sellega, et talle on sümpaatne nende kolme erakonna tegevus peretoetuste kaitsel, kuna see langeb kokku tema maailmavaatega.
Kerese sõnul võimaldavad aga Kallase väited väärtustada Pruunsilda isikuna, kes kasutab oma vara korruptiivsel eesmärgil, soovides raha maksmisega saavutada olukorda, kus valitsusi lõpetatakse või moodustatakse tema suva järgi, vastuolus demokraatliku õigusriigi põhimõtete ning seadusega.
"Teie rikkumise raskust suurendab asjaolu, et olete need väited esitanud asjaolusid kontrollimata, ent peaministri positsioonilt vabariigi valitsuse pressikonverentsil, kus neid kuulis kogu Eesti meedia," kirjutab Keres läkitatud nõudes. "Selliselt käitudes olete Pruunsilda laimanud Eesti valitsusjuhina kõige nähtavamalt platvormilt, eesmärgiga tekitada poliitilist skandaali ja kahjustada Pruunsilda koos erakondadega, keda ta toetab."
Keres kirjutab Kallasele, et eelnevast tulenevalt ja juhindudes seadusest on peaminister kohustatud avaldatud väited ümber lükkama ning tegema seda samas mahus ja samal viisil, nagu leidis aset nende avaldamine. Seega nõuab Keres, et Kallas avaldaks selle nädala neljapäeval valitsuse pressikonverentsil järgmise avalduse:
6. juulil toimunud valitsuse pressikonverentsil avaldasin, et 2022. aastal maksis Parvel Pruunsild Eesti Keskerakonnale, Erakonnale Isamaa ja Eesti Konservatiivsele Rahvaerakonnale raha selleks, et nad lõhuksid Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsiooni ja looksid koalitsiooni, millesse kuuluksid Eesti Keskerakond, Erakond Isamaa ja Eesti Konservatiivne rahvaerakond. See väide on vale, esitatud minu poolt läbimõtlematult ja sel põhjusel vabandan Parvel Pruunsilla ees.
Tänavu aprilli lõpus mõistis Harju maakohus Kereselt välja 15 000 eurot, kuna too oli võrrelnud peaminister Kallast korruptsioonis süüdistatuna kohtu all oleva endise keskerakondlasest haridusministri Mailis Repsiga.


Tartumaa mees sai telefonikõne väidetavalt politseinikult, kahju 10 500 eurotLaupäeval, 8. juulil pöördus politseisse 22-aastane mees, kelle sõnul helistas talle end politseiametnikuna esitlenud mees, kes väitis, et tema andmed on lekkinud ja turvalisuse tagamiseks on vaja teostada turvakontroll.
Mees lubas helistajatel rakenduse kaudu siseneda oma isiklikku arvutisse, mille järel mindi tema Swedbanki pangakontole. Lisaks võeti mehe nimele Coop pangast laenu summas 5000 eurot ning tema teadmata tehti talle LHV panka konto, kust liikus 10 000 eurot Leedu arveldusarvenumbrile.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaaluurimises.


Koolid ei saa ainsana vastutada laste meediateadmiste eestEhkki uuendatud õppekava järgi peavad koolid tulevikus rakendama ka meediapädevusõpetust, ei tohi laste meediateadmiste arendamine jääda vaid koolide kohustuseks. Oluline osa on täita lapsevanematel.
Viljandi [eel]arvamusfestivalil korraldas Tartu ülikooli juhitava Balti infohäirete sekkekeskuse meediapädevuste spetsialist Inger Klesment vestlusringi "Miks need noored kogu aeg telefonis passivad?". Muude teemade hulgas käsitleti seda, kus ja millal peaks lastele meediateadmisi õpetama.
Kõik lapsed ei ole nutiseadmest sõltuvuses
Viljandi gümnaasiumi direktor Juhan-Mart Salumäe sõnas, et meediapädevus ei ole üks spetsiifiline oskus, vaid see kuulub üldpädevuste hulka. "Ideaalpilt oleks see, et need teadmised käiksid läbi kõikidest tundidest, ka matemaatikast ja ühiskonnaõpetusest, aga integreerimine ja sildade loomine ei ole kõige lihtsam," ütles ta.
Mõni noor veedab nutiseadmes kaheksa kuni kümme tundi päevas ning seega on gümnaasiumid jätnud seljataha küsimuse, kas noored oskavad digivahendeid kasutada. "Pigem on väljakutse see, et neid võimalusi, mida nutiseadmes teha, tuleb kiirelt peale," lausus Salumäe.
Vestlusringis osalenud 10-aastane Iko Mengel sõnas, et paljud tema sõbrad on internetiohtudest teadlikud ja seega leiavad sotsiaalmeediast võimalusi enda harimiseks. "Näiteks mina olen õppinud keemiat ja geograafiat, mida ma koolis oma vanuses veel õppida ei saa," ütles ta.
Politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonispetsialist Maarja Punak lausus, et politseinikud ei puutu kokku otseselt laste või noorte nutisõltuvusega, küll aga tulevad neile teated õpilastest, kes nutiseadme kasutamise tõttu enam kooli ei jõua. Teisalt pöördutakse politseisse ka nutimaailmas juhtunud õnnetuste tõttu, näiteks siis, kui laps on hakanud suhtlema võõra inimesega, kes teda sõimab või temalt raha välja pressib.

Teadlikkus on olulisem keelamisest
"Lapsevanemal on väga suur roll," toonitas Maarja Punak. Tema sõnul on tähtis, et vanem näitaks üles huvi lapse tegemiste vastu, näiteks mängiks koos temaga Robloxit või huvituks TikTokis nähtavast. Huvi ülesnäitamine ennetab olukorda, kus laps ei julge murest räkis sellepärast, et neist teemadest ei ole varem kõneldud. "Sa ei pea täpselt teadma, kuidas Snapchat või TikTok töötab, aga vanemana pead lahendama oma lapse mure," lausus Punak.
Ka Eesti rahvusraamatukogu meediapädevuste spetsialisti Eva Ladva sõnutsi on tähtis koostöö vanematega. "Lapsevanemal on sama tähtis roll kui koolil ja mitteformaalset haridust pakkuval asutusel nagu raamatukogu või isegi politseil," nentis ta. "Ei saa niimoodi olla, et lapsevanem palub koolil või politseil nutisõltlasest lapse korda teha, see on ikkagi koostöö."
Juhan-Mart Salumäe sõnas, et nutiseadme keelamine koolis ei ole lahendus. "Noored on väga nutikad ja leiavad viisi, kuidas telefonis olla," nentis ta ja lisas, et küsimus peitub selles, mida noored ja lapsed nutiseadmes teevad ning kas vanemad teavad nendest tegevusest.
Punak rõhutas, et kindlasti ei tohi lapse nutiseadmetes salaja nuhkida ja sõnumeid lugeda. Ilma kokkuleppeta on selline tegevus illegaalne. Ühtlasi murrab see ka lapse usalduse. "Kui oled ühe korra usaldust rikkunud, on keeruline seda tagasi saada," lausus Punak. Seega on oluline, et lapsel oleks oma usaldusisik. "See on ka põhjus, miks ma ütlen, et ole lapse jaoks olemas – ta tuleb ja räägib ise sulle, mida ta nutimaailmas teeb," nentis Punak.
Iko Mengel nõustus, et avatud suhtlus vanematega võib ära hoida erinevaid internetikasutusega kaasnevaid probleeme. Ta lisas, et ka lapsed võivad üksteisele toeks olla. "Minu sõbrad on minult abi palunud, kui nad ei ole kindlad, kas miski on päris – koos kontrollime."
Eva Ladva lisas lõpetuseks, et lapsevanem ei pea oma probleemidega üksinda jääma. "Kui lapsel või noorel on midagi nutiseadmes juhtunud, siis see võib tunduda nagu maailma lõpp, aga uskuge, et kellelgi on see juba varem juhtunud, ja julgege abi paluda," ütles ta.


Ole ettevaatlik! Nahaalsed internetikelmid pole kusagile kadunudIgavest armastust ja truudust lubavad Kanada peigmehed on minevik ning internetikelmid on tänapäeval juba palju kavalamad. Ainuüksi viimase poole aastaga on erinevate petuskeemide ohvriks langenud üle 500 eestlase. Nende rahakottidest on kelmidele läinud üle 3 miljoni euro.
„Kõige populaarsemad skeemid, millega on tekitatud kõige suuremat kahju, on pangakõne skeem ja investeerimisskeem. Pangakõne skeem on sama skeem, kus kasutatakse politsei nime ja panga nime, sellega on poole aastaga tekitatud kahju 251 inimesele summas 1,7 miljonit,“ ütles Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin.
Lisaks on levinud ka investeerimis- ning pakikelmused. Kuna internetiostlemine ja pakkide koju tellimine on alates koroonapandeemia algusest aina suurenenud, on pätid oma haaret ka sinna laiendanud ning nende skeem on pealtnäha vettpidav – mobiiltelefonile tuleb sõnum, kus ohvritel palutakse paki kättesaamiseks tasuda tollimaks või ümbersuunamistasu. Koduleht, kuhu inimene suunatakse, on võrdlemisi realistlik. Isegi nii realistlik, et vahel on rahast ilma jäänud inimesed ka Omnivaga pahandanud.
„Kõige olulisem ongi meeles pidada, et me ei küsi raha ega isikuandmeid ei SMSi ega lingi teel. Samamoodi tasub tähelepanu pöörata telefoninumbritele ja meiliaadressidele, kus sõnumid tulevad. Lisaks on Omniva kodulehe avalehel olemas täpsemad juhised, kuidas pettuseid ära tunda ja kui on kahtlus, siis kindlasti tasub meile helistada või kodulehele piiluda,“ ütles Omniva kvaliteedijuht Jaanika Kööp.
Isegi kui pangakonto on parasjagu tühi, saavad kelmid seal ikka pahandust teha, näiteks ohvri nimele laenu võtta.
„Tõsi on see, et rahad liiguvad kiiresti ja raha tagasi saamine võib olla suur probleem. Pangana me muidugi reageerime kiiresti ja püüame inimesi aidata,“ ütles LHV kommunikatsioonijuht Priit Rum.
Hea lugeja, kas oled hiljuti sattunud mõne kelmuse ohvriks ning sooviksid oma lugu lähemalt rääkida ja teisi hoiatada? Kui jah, siis kirjuta meile: [email protected]ee. Tagame soovi korral anonüümsuse.
Vaata lähemalt ka päises olevast videost!


ÜLEVAADE | Julged seksmänguasjad, meelad poosid Jaguaril ja kadunud abikaasa: kes on taas leheveergudele sattunud ärinaine Terje Aru?Paar päeva tagasi ilmus Eesti Päevalehes lugu, et ärinaise Terje Aru (58) osalusega ettevõtte sidusfirmad, juhid ja kaasomanikud on teeninud Venemaa kaitsetööstuse lepingutest miljoneid eurosid, sealhulgas Ukraina sõja ajal. Äridaam Terje Aru on omaaegne värvikas Kroonika persoon, kes pakkunud kõneainet läbi aastate.
Äridaam Terje Aru sai kuulsaks 90ndatel, kuid mitte oma rikkuse poolest. Toona hüüdnimega „Lahja eelmängu Terje“ tituleeritud naise tuntusele tegid teene tegelikult 1999. aasta kevadel paigaldatud valimisplakatid, millel ta oma Jaguari kapotile nõjatudes veripunaseks värvitud huultega meelalt naeratades poseeris, seljas punane minikostüüm. Valimiskampaania ei õnnestunud ning rahvasaadikut naisest siiski ei saanud, vahendab Kroonika.
Veel kuulsamaks sai ärinaine pool aastat hiljem, kui jagas Kroonika veergudel naistele nippe, kuidas ennast saab ise end rahuldada: „Näiteks võib ihualasti olles ennast karvamütsiga silitada. Või külma teelusikaga. Terje julgustas ajakirja vahendusel naisi enesega hästi läbi saama: „Naine peab endale selgeks tegema, mis talle meeldib. Sa ju tead ometi, mis muusika sulle meeldib, mis materjali sa naudid ja kas sulle istub soe või külm.“
2000. aasta aprillis oli Terje avalikkuse huviorbiidis, kui ta abikaasa Lembit Aru jäädavalt kadunuks jäi. Tänase päevani ei ole kinnitatud lahkumise põhjust, kuid on pakutud välja mitmeid spekulatsioone. Kõige enam levis versioon, et abikaasa kadumise taga on Terje Aru ise. „Nii Vigala Sass kui ka Vormsi Enn on öelnud, et Lembit tuleb ükskord tagasi!“ ütles Terje toona Õhtulehe intervjuus. „Tean küll, et see kõlab nagu mingi naistekas, mida ma harilikult ei usuks, aga seda meeldib uskuda!“ vahendab Õhtuleht. Terjel on kadunuks jäänud abikaasa Lembituga ühine poeg Mihkel.
Kuigi see ei olnud ega ei jäänud Terje ainsaks abieluks. „Olen olnud kolm korda abielus. Esimest korda abiellusin 19-aastaselt ja armastus kestis neli kuud, siis läks abikaasa sõjaväkke ja kui tagasi tuli, oli meie vahel vaid sõprus. Lahutasime ära. Aga vanematele ei julgenud me seda paar aastat öelda ning elasime sõpradena kaks aastat koos,“ rääkis Terje aastaid hiljem Kroonikale intervjuus. Oma esimesest abielust on tal tütar Karita, vahendab Kroonika.
Aastal 2008 abiellus Terje oma äripartneriga Aleksandr Tšusiga, kes võttis naise perekonnanime Aru. Spontaanne järelpidu toimus Pariisis: „Üllatuse tegid venemaalastest sõbrad, kes juhuslikust Tallinna reisibüroost ostsid väiksemale seltskonnale hotelli ja piletid ning panid meid lihtsalt fakti ette- homme pidutseme edasi Pariisis!“
„Me lähme lapsega talle uksele vastu ja kui ta on väsinud, aitan tal kasuka seljast ja võtan saapad jalast. Ma tean, et naised lähevad selle jutu peale turri, aga minu mees teeb minuga sama,“ kirjeldas Terje, kuidas talle meeldib oma uue kallima eest hoolitseda. Koos on neil laps Alex Erik.
Mitme lapse ja lapselapse ema Terje elu ei ole viimastel aastatel pärast pulmi ajakirjanduse veergudel kajastatud. Vaikus lõppes, kui avalikustati maksupettus ja äriside Vene kaitsejõududega. Nüüd ähvardab tema Ukrainas arestitud tehast riigistamine.
Loe rohkem Eesti Päevalehest.


NATO dilemma: Ukraina peab saama Vilniuses konkreetseid lubadusi - aga need ei tohi olla konkreetsedUks on valla, ent siseneda ei tohi. NATO kaks leeri räägivad justkui sama, aga rõhk on erinev.Teisipäeval Vilniuses algaval NATO kohtumisel on ilmselt keerukaim Ukraina liitumise arutelu. Lähemas plaanis on asi selge: Ukraina ei liitu NATO-ga ei tänavu, järgmisel ega ka ülejärgmisel aastal. Pikem plaan oleks justkui sama selge. 2008. aastal sai Bukarestis nii Ukrainale kui ka Gruusiale lubatud, et tulevikus on nad liituma oodatud. Alla kirjutasid kõik tollased liitlased, ka praegu Ukraina vastu avalikult vaenulik Ungari peaminister Viktor Orban. „Me kõik oleme nõus, et Ukrainast saab alliansi liige,“ ütles NATO peasekretär Jens Stoltenberg juunis sellele otsusele viidates. „Ja me kõik oleme nõus, et NATO liitlased ja Ukraina otsustavad ise, millal on õige aeg Ukraina alliansi liikmeks kutsuda.“Seekordsel kohtumisel ei ole Ukrainal sellist kutset loota, aga suur osa liitlasi tunneb vajadust anda Ukrainale midagi käegakatsutavamat kui 15 aasta tagune lubadus. Diplomaatilisuse poolest tuntud Stoltenbergil ja teistel liidritel tuleb lõhestada juuksekarvu ja kõndida noateral, et leida kompromiss mitme vastandliku seisukoha vahel. Eesti-sugused idatiiva riigid nõuavad, et Ukraina edasisele teele joonistataks ette selged rõngad: hüppate neist kõigist läbi ja saategi liitumiskutse. Üsna jõuliste Ukrainat toetavate avaldustega on välja tulnud veel Skandinaavia riigid, Ühendkuningriik ja paljude üllatuseks ka Prantsusmaa. „Prantsuse positsioon on nüüd lähemal Poola kui Saksamaa omale,“ märkis üks diplomaat juunis ajalehele Le Monde. Prantsusmaa meedia teatel on vaidlus läinud nii teravaks, et rikub Saksa-Prantsuse suhteid ja president Emmanuel Macroni Saksamaa visiidi ärajätmine oli samavõrd seotud nii Ukrainaga kui ka Prantsusmaal toimunud rahutustega.Teine leer räägib justkui täpselt sama, aga rõhuasetus on erinev. Ukraina juhidki on korduvalt tõdenud, et sõjategevuse ajal ei oleks liitumine mõeldav, sest kollektiivkaitse põhimõte tähendaks siis kohest sõda ka NATO ja Venemaa vahel. Ukraina liitumise aktiivsed toetajad räägivad, et Ukraina vajaks tuleviku jaoks kas liitumise tegevuskava (MAP) või mingit muud selgesõnalist kirjeldust, milliseid kriteeriume on vaja liitumiseks täita.„Peame saama selge kinnituse, et Ukraina saab NATO liikmeks ja lepitakse kokku, kuidas selle eesmärgini jõutakse,“ ütles esmaspäeval välisminister Margus Tsahkna. Skeptikud kinnitavad samuti, et Venemaal ei ole NATO tegevuse üle vetoõigust ja NATO uks jääb avatuks. Aga sisse astuda sellest ei tohi. Konkreetsete tegevuskavade asemel rõhutavad need liitlased oma avaldustes fakti, et Ukrainale ei saa kohe liitumiskutset esitada, justnagu teised riigid oleksid midagi sellist nõudnud. „Peame vaatama olukorda kainelt, ka Ukraina valitsus ise on öelnud, et NATO-ga liitumine on välistatud, kuni Venemaa Ukrainas sõdib,“ sõnas Saksa parlamendi ees kantsler Olaf Scholz.Samasuguseid märksõnu kasutab Ukraina peamine sõjaline toetaja USA. President Joe Bideni julgeolekunõunik Jake Sullivan keeras reedel ajakirjanike küsimustele vastates jälle jutu sellele, et Vilniuses Ukrainale liitumiskutset ei anta. „Me ei ürita kolmandat maailmasõda alustada,“ rõhutas Sullivan ilmselget.Uks jääb avatuks, sisse astuda ei tohiBiden pidas juunis vajalikuks öelda, et NATO uksed on küll lahti, aga tingimusi Ukraina jaoks lihtsustama ei hakata. Kuid ükski Ukraina toetaja ei olegi nõudnud mingit lihtsustamist, vaid vastupidi, hoopis konkreetsete liitumisnõuete sõnastamist. „Siin on palju teemasid. Kas nende süsteem on turvaline, kas see on korruptsioonivaba, kas see vastab NATO standarditele?“ loetles Biden. „Ma arvan, et nad [kunagi] liituvad, aga see ei ole automaatne.“ Pühapäeval kordas Biden jälle, et liitumine saab toimuda alles pärast sõja lõppu.Politico teatel rõhutavad teisedki skeptikud, et kuigi tingimuste täitmist on vaja, ei tohi see tähendada, et nõuete täitmisega kaasneb automaatne liitumiskutse. Selle asemel proovitakse leida mingit vahevarianti, mis oleks Bukaresti deklaratsiooniga võrreldes konkreetsem, aga mitte päris konkreetne. Kuidas see välja peaks nägema, üritavad diplomaadid isekeskis aru saada. Vaated lähevad lahku selleski, kas liitumine saab toimuda ka näiteks siis, kui tulevahetus lõpeb, aga rahulepet ei sõlmita ja Ukraina pole kogu oma territooriumi tagasi saanud. Toetajad meenutavad küll, et Lääne-Saksamaa liitus 1955. aastal olenemata sellest, et Nõukogude Liit okupeeris samal ajal Saksamaa idaosa. Ent kuna tollal valmistutigi mõlemal poolel maailmasõjaks, ei saa praeguseid kahtlejaid selle võrdlusega eriti rahustada. Õpetlikum näide on praegu Rootsi liitumisega kaasnevad raskused ja Põhja-Makedoonia 2020. aastal liitumine, mida naaberriigid Bulgaaria ja Kreeka märksa tühisemate kahepoolsete vaidluste tõttu aastaid pidurdasid. Vastuseisu seljatamiseks pidi väikeriik lõpuks oma nime praeguse vastu vahetama ja bulgaarlastele eriõigused tagama. Kauplemine ähvardaks Ukrainat ka siis, kui Venemaa faktorit ei eksisteeriks.Riikide toetusavaldused ei näita tingimata kogu pilti. Politico kirjutab, et ka Ukraina liitumise avalike toetajate seas on neid, kes tegelikult jagavad USA ja Saksamaa skeptilisust. Osa arvab, et see küsimus peaks jääma Venemaa ja Ukraina tulevaste rahukõneluste teemaks. Ukraina meedias jälgitakse neid sõnavõtte siiski suure tähelepanuga. Näiteks Itaalia peaminister Giorgia Meloni rääkis veel aasta alguses ainult „avatud uste poliitikast“, aga maikuus koos Volodõmõr Zelenskõiga tehtud avalduses juba soovist „aidata Ukrainal rajada Bukaresti deklaratsiooni järel teed euroatlandi perekonda“, mida tõlgendati mõnes väljaandes selge märgina, et Itaalia hoiak on muutunud.Eesti endine president Toomas Hendrik Ilves ütles tänavu kevadel Lennart Meri konverentsil tehtud vahekommentaaris, et terminoloogiale keskendumine tundub talle asendustegevusena. Värskeim liige Soome esitas liitumisavalduse mullu mais ja sai alla aasta hiljem NATO liikmeks, ilma et sellega oleks kaasnenud mingisugust „teekaarti“ või keerukate sammude jada. Ilves märkis, et kui päriselt tahetaks, võetaks ka Ukraina samamoodi vastu. Nii-öelda käegakatsutavatest sammudest alustab seekordsel kohtumisel tööd NATO-Ukraina nõukogu, mis vahetab välja senise NATO-Ukraina komisjoni. Vahe on põhimõtteliselt selles, et komisjonis arutasid NATO riigid Ukraina esindaja juuresolekul Ukrainaga tehtavat koostööd, aga nõukogus arutavad NATO ja Ukraina juhid asju võrdväärsete  partneritena. Märgiliselt tegutses varem sarnase ülesehitusega NATO-Vene komisjon, mille töö on praeguseks peatatud.Tulevased lahendused juba praegu? Kuni NATO kollektiivkaitse nende puhul ei kehti, tahaks Ukraina läänelt muid julgeolekutagatisi. Biden ütles pühapäeval CNN-i avaldatud intervjuus, et USA on valmis pakkuma Ukrainale samasugust pikaajalist partnerlust nagu Iisraelile. „Annaksime relvi ja võimet ennast kaitsta, juhul kui sõlmitakse relvarahu ja rahuleping,“ selgitas Biden. Välismeedia teatel osalevad koos ameeriklastega julgeolekutagatiste arutelus aktiivselt ka Ühendkuningriik, Prantsusmaa ja Saksamaa.Relvi annavad USA ja teised NATO riigid Ukrainale praegugi ning jääb segaseks, mida uut võib Vilniuse kohtumine sellesse tuua. Eelmine NATO peasekretär Anders Fogh Rasmussen ütles, et kui NATO ei langeta laienemise kohta selget otsust, võib osa liitlasi otsustada oma sõdurid kahepoolse kokkuleppe alusel Ukrainasse saata. „Teame, et Poola on väga aktiivselt pakkunud Ukrainale konkreetset abi,“ ütles Rasmussen ajalehele Guardian. „Ja ma ei välistaks, et Poola võib siin veelgi jõulisemalt sekkuda ja neile järgnevad ka Balti riigid. See võib hõlmata ka sõdurite kohalesaatmist.“ 1"Kui NATO ei langeta otsust, võib osa liitlasi oma sõdurid kahepoolse kokkuleppega Ukrainasse saata.""Õpetlikum näide on Rootsi liitumisega kaasnevad raskused ja Põhja-Makedoonia 2020. aastal liitumine."„Me ei ürita kolmandat maailmasõda alustada,"rõhutas Jake Sullivan.Mida arvavad Euroopa liitlased Ukrainale liitumistee andmisest?TOETAV ETTEVAATLIK VASTUPortugal PEAVALU Hispaania Island Suurbritannia Prantsusmaa Holland Luksemburg Norra Taani SaksamaaItaalia Tšehhi Sloveenia Soome Poola Eesti Läti LeeduSlovakkia Horvaatia Ungari Montenegro Põhja-MakedooniaAlbaania Rumeenia Kreeka Bulgaaria TürgiUngari käitub väljapressijana, aga ei nõua midagiEnim peavalu tekitab teistes liitlastes Ungari, kes loobib peale Ukraina toetamise kaikaid kodaratesse ka Rootsi liitumisele. Probleeme tekitab teadupärast ka Türgi president Recep Tayyip Erdoğan, kes esitas pühapäeval järjekordse nõudmise, et Rootsi NATO-sse pääsemiseks tuleks edasi liikuda ka Türgi ja EL-i liitumiskõnelustega.Ent vähemasti on Erdoğanil teada-tuntud nõudmised, mille osalise täitmise korral on endiselt lootust, et Türgi vastuseis pehmeneb. Üheks põhiteemaks peetakse USA lennukite F16 tarnet. Nii USA kui ka Türgi eitavad järjepidevalt, et lennukid on Rootsi liitumisega kuidagi seotud, ent kahest teemast räägitakse ometi alatasa korraga. „Mõlemad on meie hinnangul Euroopa julgeolekuks hädavajalikud,“ ütles mais USA välisminister Antony Blinken. Teemasid seob omavahel ka USA kongress, mis on seadnud Rootsi liitumise lennukite saamise tingimuseks.Orbán aga ei nõua venitamise lõpetamiseks otseselt midagiega too sellele ka põhjendusi.See teeb liitlasi topelt murelikuks, sest Ungari valitsus ei paista praegusel juhul võitlevat mingite enda riiklike soovide, vaid üksnes Venemaa huvide eest.Praeguse seisuga on Ungari parlament lükanud Rootsi liitumise arutamise sügisesse. Soome puhul venitati otsusega, kuni oli selge, et türklased kiidavad selle heaks. Siis eraldati Soome küsimus Rootsi omast ja Ungari parlament kinnitas kiiresti liitumise.PUNASED JOONEDUus USA relvaabiEelmisel nädalal kinnitas Biden Ukrainale uue 800 miljoni dollarise relvaabipaketi andmist ja esimest korda sisaldab pakett ka kobarpomme. Kuna kobarpommidest keskeltläbi iga sajas jääb kasutamise käigus lõhkemata ja ohustab tulevikus tsiviilelanikke, on nende kasutamise keelanud enamik NATO riike, aga mitte näiteks Eesti, Läti ja Soome, samuti mitte USA. Samasuguseid pomme on praeguses sõjas kasutanud ka Venemaa ja vähemal määral Ukraina, kes on neid varem soetanud Türgist.Järgmiseks USA relvaabi „punaseks jooneks“, mille purunemist tänavu oodatakse, on HIMARS-i raketisüsteemi juurde käivad kaugmaaraketid ATACMS. Kui kobarpommid hõlbustavad kaevikutes peituvate vastastega võitlemist, siis 300 kilomeetri kaugusele ulatuv ATACMS seaks senisest veel ohtlikumasse olukorda tagalas asuvad Vene laod, staabid ja muu taristu.NATO peasekretäril Jens Stoltenbergil on probleeme rohkem kui kõrini.Kaarel Kressa;Jake Sullivan USA rahvuslik julgeolekunõunikLääneriikide lisajõud idatiival (veebruarist 2022)Saksamaa 650-2200Prantsusmaa 300-1000USA 5000-24000


NATO dilemma: Ukraina peab saama Vilniuses konkreetseid lubadusi – aga need ei tohi olla konkreetsedUks on valla, ent siseneda ei tohi. NATO kaks leeri räägivad justkui sama, aga rõhk on erinev.
Teisipäeval Vilniuses algaval NATO kohtumisel on ilmselt keerukaim Ukraina liitumise arutelu. Lähemas plaanis on asi selge: Ukraina ei liitu NATO-ga ei tänavu, järgmisel ega ka ülejärgmisel aastal. Pikem plaan oleks justkui sama selge. 2008. aastal sai Bukarestis nii Ukrainale kui ka Gruusiale lubatud, et tulevikus on nad liituma oodatud. Alla kirjutasid kõik tollased liitlased, ka praegu Ukraina vastu avalikult vaenulik Ungari peaminister Viktor Orbán. „Me kõik oleme nõus, et Ukrainast saab alliansi liige,“ ütles NATO peasekretär Jens Stoltenberg juunis sellele otsusele viidates. „Ja me kõik oleme nõus, et NATO liitlased ja Ukraina otsustavad ise, millal on õige aeg Ukraina alliansi liikmeks kutsuda.“
Eesti-sugused idatiiva riigid nõuavad, et Ukraina edasisele teele joonistataks ette selged rõngad: hüppate neist kõigist läbi ja saategi liitumiskutse.
Seekordsel kohtumisel ei ole Ukrainal sellist kutset loota, aga suur osa liitlasi tunneb vajadust anda Ukrainale midagi käegakatsutavamat kui 15 aasta tagune lubadus. Diplomaatilisuse poolest tuntud Stoltenbergil ja teistel liidritel tuleb lõhestada juuksekarvu ja kõndida noateral, et leida kompromiss mitme vastandliku seisukoha vahel. Eesti-sugused idatiiva riigid nõuavad, et Ukraina edasisele teele joonistataks ette selged rõngad: hüppate neist kõigist läbi ja saategi liitumiskutse.
Üsna jõuliste Ukrainat toetavate avaldustega on välja tulnud veel Skandinaavia riigid, Ühendkuningriik ja paljude üllatuseks ka Prantsusmaa. „Prantsuse positsioon on nüüd lähemal Poola kui Saksamaa omale,“ märkis üks diplomaat juunis ajalehele Le Monde. Prantsusmaa meedia teatel on vaidlus läinud nii teravaks, et rikub Saksa-Prantsuse suhteid ja president Emmanuel Macroni Saksamaa visiidi ärajätmine oli samavõrd seotud nii Ukrainaga kui ka Prantsusmaal toimunud rahutustega.
Teine leer räägib justkui täpselt sama, aga rõhuasetus on erinev. Ukraina juhidki on korduvalt tõdenud, et sõjategevuse ajal ei oleks liitumine mõeldav, sest kollektiivkaitse põhimõte tähendaks siis kohest sõda ka NATO ja Venemaa vahel. Ukraina liitumise aktiivsed toetajad räägivad, et Ukraina vajaks tuleviku jaoks kas liitumise tegevuskava (MAP) või mingit muud selgesõnalist kirjeldust, milliseid kriteeriume on vaja liitumiseks täita.
„Peame saama selge kinnituse, et Ukraina saab NATO liikmeks ja lepitakse kokku, kuidas selle eesmärgini jõutakse,“ ütles esmaspäeval välisminister Margus Tsahkna.
Skeptikud kinnitavad samuti, et Venemaal ei ole NATO tegevuse üle vetoõigust ja NATO uks jääb avatuks. Aga sisse astuda sellest ei tohi. Konkreetsete tegevuskavade asemel rõhutavad need liitlased oma avaldustes fakti, et Ukrainale ei saa kohe liitumiskutset esitada, justnagu teised riigid oleksid midagi sellist nõudnud. „Peame vaatama olukorda kainelt, ka Ukraina valitsus ise on öelnud, et NATO-ga liitumine on välistatud, kuni Venemaa Ukrainas sõdib,“ sõnas Saksa parlamendi ees kantsler Olaf Scholz. „Sellepärast seisan selle eest, et keskenduksime Vilniuses praegu absoluutsele prioriteedile ehk Ukraina tegeliku võitlusvõime tugevdamisele.“
„Me ei ürita kolmandat maailmasõda alustada,“ rõhutas Jake Sullivan.
Samasuguseid märksõnu kasutab Ukraina peamine sõjaline toetaja USA. President Joe Bideni julgeolekunõunik Jake Sullivan keeras reedel ajakirjanike küsimustele vastates jälle jutu sellele, et Vilniuses Ukrainale liitumiskutset ei anta. „Me ei ürita kolmandat maailmasõda alustada,“ rõhutas Sullivan ilmselget.
Biden pidas juunis vajalikuks öelda, et NATO uksed on küll lahti, aga tingimusi Ukraina jaoks lihtsustama ei hakata. Kuid ükski Ukraina toetaja ei olegi nõudnud mingit lihtsustamist, vaid vastupidi, hoopis konkreetsete liitumisnõuete sõnastamist. „Siin on palju teemasid. Kas nende süsteem on turvaline, kas see on korruptsioonivaba, kas see vastab NATO standarditele?“ loetles Biden. „Ma arvan, et nad [kunagi] liituvad, aga see ei ole automaatne.“ Pühapäeval kordas Biden jälle, et liitumine saab toimuda alles pärast sõja lõppu.
Uus USA relvaabi
Eelmisel nädalal kinnitas Biden Ukrainale uue 800 miljoni dollarise relvaabipaketi andmist ja esimest korda sisaldab pakett ka kobarpomme. Kuna kobarpommidest keskeltläbi iga sajas jääb kasutamise käigus lõhkemata ja ohustab tulevikus tsiviilelanikke, on nende kasutamise keelanud enamik NATO riike, aga mitte näiteks Eesti, Läti ja Soome, samuti mitte USA. Samasuguseid pomme on praeguses sõjas kasutanud ka Venemaa ja vähemal määral Ukraina, kes on neid varem soetanud Türgist.
Järgmiseks USA relvaabi „punaseks jooneks“, mille purunemist tänavu oodatakse, on HIMARS-i raketisüsteemi juurde käivad kaugmaaraketid ATACMS. Kui kobarpommid hõlbustavad kaevikutes peituvate vastastega võitlemist, siis 300 kilomeetri kaugusele ulatuv ATACMS seaks senisest veel ohtlikumasse olukorda tagalas asuvad Vene laod, staabid ja muu taristu.
Politico teatel rõhutavad teisedki skeptikud, et kuigi tingimuste täitmist on vaja, ei tohi see tähendada, et nõuete täitmisega kaasneb automaatne liitumiskutse. Selle asemel proovitakse leida mingit vahevarianti, mis oleks Bukaresti deklaratsiooniga võrreldes konkreetsem, aga mitte päris konkreetne. Kuidas see välja peaks nägema, üritavad diplomaadid isekeskis aru saada.
Vaated lähevad lahku selleski, kas liitumine saab toimuda ka näiteks siis, kui tulevahetus lõpeb, aga rahulepet ei sõlmita ja Ukraina pole kogu oma territooriumi tagasi saanud. Toetajad meenutavad küll, et Lääne-Saksamaa liitus 1955. aastal olenemata sellest, et Nõukogude Liit okupeeris samal ajal Saksamaa idaosa. Ent kuna tollal valmistutigi mõlemal poolel maailmasõjaks, ei saa praeguseid kahtlejaid selle võrdlusega eriti rahustada. Õpetlikum näide on praegu Rootsi liitumisega kaasnevad raskused ja Põhja-Makedoonia 2020. aastal liitumine, mida naaberriigid Bulgaaria ja Kreeka märksa tühisemate kahepoolsete vaidluste tõttu aastaid pidurdasid. Vastuseisu seljatamiseks pidi väikeriik lõpuks oma nime praeguse vastu vahetama ja bulgaarlastele eriõigused tagama. Samasugune kauplemine ähvardaks Ukrainat ka siis, kui Venemaa faktorit ei eksisteeriks.
Õpetlikum näide on Rootsi liitumisega kaasnevad raskused ja Põhja-Makedoonia 2020. aastal liitumine, mida naaberriigid Bulgaaria ja Kreeka märksa tühisemate kahepoolsete vaidluste tõttu aastaid pidurdasid.
Riikide toetusavaldused ei näita tingimata kogu pilti. Politico kirjutab, et ka Ukraina liitumise avalike toetajate seas on neid, kes tegelikult jagavad USA ja Saksamaa skeptilisust. Osa arvab, et see küsimus peaks jääma Venemaa ja Ukraina tulevaste rahukõneluste teemaks. Ukraina meedias jälgitakse neid sõnavõtte siiski suure tähelepanuga. Näiteks Itaalia peaminister Giorgia Meloni rääkis veel aasta alguses ainult „avatud uste poliitikast“, aga maikuus koos Volodõmõr Zelenskõiga tehtud avalduses juba soovist „aidata Ukrainal rajada Bukaresti deklaratsiooni järel teed euroatlandi perekonda“, mida tõlgendati mõnes väljaandes selge märgina, et Itaalia hoiak on muutunud.
Eesti endine president Toomas Hendrik Ilves ütles tänavu kevadel Lennart Meri konverentsil tehtud vahekommentaaris, et terminoloogiale keskendumine tundub talle asendustegevusena. Värskeim liige Soome esitas liitumisavalduse mullu mais ja sai alla aasta hiljem NATO liikmeks, ilma et sellega oleks kaasnenud mingisugust „teekaarti“ või keerukate sammude jada. Ilves märkis, et kui päriselt tahetaks, võetaks ka Ukraina samamoodi vastu.
Komisjonis arutasid NATO riigid Ukraina esindaja juuresolekul Ukrainaga tehtavat koostööd, aga nõukogus arutavad NATO ja Ukraina juhid asju võrdväärsete partneritena.
Nii-öelda käegakatsutavatest sammudest alustab seekordsel kohtumisel tööd NATO-Ukraina nõukogu, mis vahetab välja senise NATO-Ukraina komisjoni. Vahe on põhimõtteliselt selles, et komisjonis arutasid NATO riigid Ukraina esindaja juuresolekul Ukrainaga tehtavat koostööd, aga nõukogus arutavad NATO ja Ukraina juhid asju võrdväärsete partneritena. Märgiliselt tegutses varem sarnase ülesehitusega NATO-Vene komisjon, mille töö on praeguseks peatatud, aga mis pole päris laiali saadetud.
Kuni NATO kollektiivkaitse nende puhul ei kehti, tahaks Ukraina läänelt muid julgeolekutagatisi. Biden ütles pühapäeval CNN-i avaldatud intervjuus, et USA on valmis pakkuma Ukrainale samasugust pikaajalist partnerlust nagu Iisraelile. „Annaksime relvi ja võimet ennast kaitsta, juhul kui sõlmitakse relvarahu ja rahuleping,“ selgitas Biden. Välismeedia teatel osalevad koos ameeriklastega julgeolekutagatiste arutelus aktiivselt ka Ühendkuningriik, Prantsusmaa ja Saksamaa.
Kui NATO ei langeta laienemise kohta selget otsust, võib osa liitlasi otsustada oma sõdurid kahepoolse kokkuleppe alusel Ukrainasse saata.
Relvi aga annavad USA ja teised NATO riigid Ukrainale teatavasti praegugi ning jääb segaseks, mida uut võib Vilniuse kohtumine sellesse tuua. Eelmine NATO peasekretär Anders Fogh Rasmussen ütles eelmisel nädalal, et kui NATO ei langeta laienemise kohta selget otsust, võib osa liitlasi otsustada oma sõdurid kahepoolse kokkuleppe alusel Ukrainasse saata. „Teame, et Poola on väga aktiivselt pakkunud Ukrainale konkreetset abi,“ ütles Rasmussen ajalehele Guardian. „Ja ma ei välistaks, et Poola võib siin veelgi jõulisemalt sekkuda ja neile järgnevad ka Balti riigid. See võib hõlmata ka sõdurite kohalesaatmist.“
Deklaratsioonid julgeolekutagatiste kohta aitaksid vähemalt näidata, et lääneriigid on valmis Ukrainat pikemat aega toetama. „Hea uudis on see, et osa neid tulevasi julgeolekutagatisi on juba ellu viidud,“ tunnistas Ukraina NATO-saadik Natalia Galibarenko väljaandele Politico. „Näiteks sõjaline abi, väljaõpe, sanktsioonid, rahaline abi ning Venemaa survestamine ja isoleerimine.“ Ta märkis siiski, et NATO kollektiivkaitse 5. artikliga võrreldavat julgeolekutagatist pole olemas.
Ungari käitub väljapressijana, aga ei nõua midagi
Enim peavalu tekitab teistes liitlastes Ungari, kes on loopinud peale Ukraina toetajate kaikaid kodaratesse ka Rootsi liitumisele. Probleeme tekitas teadupärast ka Türgi president Recep Tayyip Erdoğan, kes viitas pühapäeval järjekordsele nõudmisele, et Rootsi NATO-sse pääsemiseks tuleks edasi liikuda ka Türgi ja EL-i liitumiskõnelustega.
Ent vähemasti olid Erdoğanil selged nõudmised. Üheks põhiteemaks on peetud USA lennukite F16 tarnet. Nii USA kui ka Türgi eitavad järjepidevalt, et lennukid on Rootsi liitumisega kuidagi seotud, ent kahest teemast on ometi räägitud alatasa korraga. „Mõlemad on meie hinnangul Euroopa julgeolekuks hädavajalikud,“ ütles mais USA välisminister Antony Blinken. Teemasid seob omavahel ka USA kongress, mis on seadnud Rootsi liitumise lennukite saamise tingimuseks. Esmaspäeva hilisõhtul laekuski kauaoodatud teade, et Türgi vastuseis on lõppenud ja riigi parlament valmistub Rootsi liitumist ratifitseerima.
Orbán aga ei ole nõudnud venitamise lõpetamiseks otseselt midagi ega toonud sellele ka põhjendusi. See teeb liitlasi topelt murelikuks, sest Ungari valitsus ei paista võitlevat mingite enda riiklike soovide, vaid üksnes Venemaa huvide eest. Praeguse seisuga on Ungari parlament lükanud Rootsi liitumise arutamise sügisesse. Soome puhul venitati otsusega, kuni oli selge, et türklased kiidavad selle heaks. Siis eraldati Soome küsimus Rootsi omast ja Ungari parlament kinnitas kiiresti liitumise.
.


Mees jäi uue telefonitaEndale uut telefoni soetada soovinud Võrumaa mees langes tõenäoliselt pettuse ohvriks.Reedel pöördus politseisse 42-aastane mees, kes tahtis soov.ee veebilehelt osta mobiiltelefoni iPhone 11 Pro Max.Mees tasus müüjale 335 eurot, aga ei ole siiani telefoni kätte saanud. Politsei uurib juhtunut kriminaalmenetluses kelmust käsitleva paragrahvi alusel. LEPM


Kelmid petsid välja üle 3,1 miljoni euroAasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro, neist enim investeerimisel ja petukõnede kaudu. Kokku kaotas kuue kuuga teadaolevalt kelmidele oma raha 520 inimest.Levinum pangapettus on petukõne. Kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja telekomiettevõtete esindajaid. Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk inimestelt kätte saada PIN-koode, et pääseda ligi kõne vastuvõtja pangakontole. Petukõne ohvriks langes 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.130 teadaolevat kelmust pandi toime investeerimisel, kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Peamiselt satuti investeerima internetireklaamide kaudu, millele vajutati ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jäeti. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid.«Levimas on väga palju erisuguseid skeeme, mille puhul võib tunduda, et need toovad kohe rahalise vabaduse, kuid tegemist on pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid, enne kui hakkate investeerima. Ja kui keegi soovitab tuttavat investeerimisnõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega,» rääkis Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin (pildil).Eelmisel aastal oli esimese poole aastaga investeerimispettuste ohvreid 89, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini.Märgatav pettuste tõus on olnud ka postipakikelmustes, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele kokku 81 000 eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid kokku 79, kogukahjuga 53 000 eurot.«Peamiselt saadeti inimestele kullerfirma nimelt sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on probleeme. Sõnumisse oli lisatud link, millele vajutades avanes veebileht, kuhu tuli sõnumi saajal sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegemist oli aga võltsitud veebilehega ja sõnumi saatja oli kelm,» kirjeldas Milenin.Ka on tema sõnul tõusmas pettuste hulk ostu-müügi platvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid.Milenin rõhutas, et kelmide eest kaitseb eelkõige tähelepanelikkus. «Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest see liigub kiirelt pankade ja eri kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse sularahas välja,» ütles politseinik.Pettuste eest saab ennast kaitsta, kui sa ei jaga oma isiklikke andmeid, näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega ega sisesta neid oma seadmes teiste inimeste palvel. Samuti tuleb end kurssi investeerimisega seotud riskidega ja alustada sellega usaldusväärsest kohast, näiteks kodupangast. Eriti tähelepanelik tuleb olla linkide suhtes, mis tulevad tundmatutelt saatjatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas või tekstsõnumiga. LEPMPõhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin tõdes, et Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. KONSTANTIN SEDNEV


Eakas naine langes kelmuse ohvriksPolitsei andis teada, et Marketplace'i kelmused pole kuskile kadunud ning eelmise nädala neljapäeval pöördus politsei poole selle ohvriks langenud 77-aastane Viljandimaa naine.Naisega, kes müüs Facebook Marketplace'is 55 euroga lastevoodit, võttis ühendust ennast ostjana esitlev inimene ning saatis talle väidetavalt kullerlingi, kuhu tuli sisestada oma konto andmed ja PIN-koodid. Müüja sisestas koodid ning hiljem avastas, et tema kontolt on läinud Läti pangakontole 2500 eurot.Facebook Marketplace'is ostes või müües on inimesed viimaste kuude jooksul kelmidele kaotanud tuhandeid eurosid ning kelmide skeem näeb välja selline, et kauba ostjale või müüjale saadetakse kullerteenuse link, millel inimene peaks sisestama näiteks pangakaardi numbri, Mobiil-ID või Smart-ID koodid. Kui inimene on oma andmed sisestanud, kantakse mõne aja pärast tema kontolt summa võõrale pangakontole ja tagasi seda üldjuhul enam ei saa.TRIIN LOIDE


Lõpeb arhitektuurikonkurss Ukraina peremajade tüüpprojekti leidmiseks TALLINN, 11. juuli, BNS –  Teisipäevaga lõpeb arhitektuurikonkurss Ukrainasse rajatavate peremajade tüüpprojekti leidmiseks.
Sõjalise agressiooni vastu võitlev Ukraina loob juba praegu orbudele asendus- ja perekodude süsteemi ja Eesti toetab sellise süsteemi loomist arhitektuurivõistlusega, mille raames otsitakse peremajade tüüpprojekti parimat lahendust.
Arhitektuurivõistlust korraldavad Eesti Rahvusvahelise Arengukoostöö Keskus (ESTDEV), Eesti Arhitektide Liit ja kultuuriministeerium. Peremajade formaat pakub orvuks jäänud Ukraina lastele võimaluse elada kuni kaheksakesi koos asendusvanemaga kaasaegses väikemajas. Arhitektide liidule on oluline pakkuda Ukrainale abi, milleks on meie teadmised kvaliteetse puitarhitektuuri ja lapsesõbraliku keskkonna loomisel.
ESTDEV-i Ukraina ehitusprojektide juhi Tarmo Needo sõnul Eesti on asunud toetama Ukrainat nii sotsiaalhoolekande süsteemi ümberkorraldamisel kui ka peremajadele parima arhitektuurse lahenduse leidmisel ja nende valmis ehitamisel.
"Arhitektuurivõistluse tulemusena sündiv peremaja tüüpprojekt peaks nutikalt ühendama Eesti parimad oskused ruumiloomes ja kogemuse asenduskodude süsteemi ülesehitamisel,“ ütles Needo.
"Lisaks uuenenud peremaja kontseptsioonile on Ukraina kontekstis oluline ka avaliku võistluse formaadi kasutamine. Eesti avaliku sektori pikaajaline kogemus tellida uued hooned läbi avalike arhitektuurivõistluste näitab, et just nii saame parima võimaliku arhitektuurilahenduse ning ühtlasi on see ka tõhus meetod võimaliku korruptsiooni vältimiseks,“ ütles Eesti Arhitektide Liidu president Andro Mänd.
Arhitektuurivõistlusel otsitakse kõrgetasemelise arhitektuuriga puithoonet, mida oleks võimalik toota tehases ning kohandada erinevatele tühjadele kruntidele. Tüüpprojekt tutvustab juba Eestis aastaid kasutusel olevat pedagoogilist lähenemist hubase väikese peremaja näol. Tavapärasesse elupiirkonda rajatavad peremajad sulanduvad kesklinliku miljööga ja ei mõju suurte muust elukeskkonnast eraldatud institutsionaalsete lastekodu kompleksidena. Peremajas peab olema tagatud ka ligipääs ja kasutusmugavus erivajadustega pereliikmetele.
Arhitektuurivõistlusel osalemiseks on kohustuslik kaasata tüüpprojekti loomisse ka Ukraina arhitekte ehk võistlusele tuleb esitada ideekavand, mis on valminud Eesti ja Ukraina arhitektide ühistööna.
"Ühelt poolt aitab see toetada erialaselt Ukraina arhitekte, teiselt poolt aga annab sisendi kohaliku konteksti ja ruumikultuuri paremaks tunnetamiseks. Võidutöö puhul on Ukraina koostööpartneri kaasamine oluline ka ehitusloa saamise ja autorijärelevalve teostamise seisukohalt,“ sõnas kultuuriministeeriumi arhitektuuri- ja disaininõunik Johanna Jõekalda.
Konkursitööde esitamise tähtaeg on teisipäeval. Võistluse žüriisse kuuluvad ESTDEV-i poolt Tarmo Needo, Eva-Maria Liimets ja Anna Silem, kultuuriministeeriumi poolt Johanna Jõekalda, EAL-i poolt Andro Mänd ja Siiri Vallner, Ukraina Arhitektide Liidu poolt Olena Oliynyk. Võistlustingimused on kooskõlastatud Ukraina Arhitektide Liiduga.
Võistluse preemiafond on 20 000 eurot, fondi rahastavad kultuuriministeerium, ESTDEV ja Thermory.
Arhitektuurivõistlus on osa suuremast koostööst kultuuriministeeriumi ja ESTDEV-i vahel, mille eesmärk on tagada Ukraina ülesehitamisel Davosi kvaliteetse ruumikultuuri põhimõtete järgimine. Ülesehitustööde käigus loodav keskkond peab sisaldama ka kultuurilisi kihistusi ja looma uut väärtust.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


JuhtusVaras vajas tööriistu ning šokolaadi10. juulil teatati politseile, et Tartus Riia tänava ehituspoest on varastatud akulöökmutrikeeraja, akulaadija, kaks mõõdulinti ja kaks piimašokolaadi. Vargusega tekitatud kahju on kokku 907 eurot.Veok vajus külili, juht sai viga10. juulil kell 8.42 teatati, et Mustvee vallas Võtikvere külas vajus metsateel veok külili. Kiirabi viis viga saanud juhi haiglasse. Päästjad sulgesid mastiksi abil kütusepaagi lekke. Ootama jäädi teist autot, millesse kütus ümber pumbata.Ei raha, ei telefoni9. juulil pöördus Tartu politseisse 44-aastane naine, kes soovis Facebooki kaudu osta mobiiltelefoni iPhone 12 Pro Max. Ostja tasus müüjale telefoni eest 297 eurot, aga ei ole pärast makse tegemist telefoni kätte saanud.Diivan ja kuppel võtsid tuld9. juulil kella 12.17 ajal süttisid Tartus Ropka tänava korteris diivan ja lambikuppel.Elanik kustutas põlengut veega. Päästjad kastsid põlenud diivaniosad ja lambikupli veega üle. Tulekahju esialgne tekkpõhjus on hooletu suitsetamine.Kuur põles lausleekides8. juulil kell 0.20 teatati, et Elvas Kesk tänaval põleb 100-ruutmeetrine kuur. Päästjate saabudes oli kuur lausleekides, põles ka sellega ühenduses olev kelder ja suitses lähedal asuva maja sein.Päästjad jahutasid kõigepealt maja seinu ning kustutasid seejärel kuuri. Päästetööd lõpetati kell 1.43. Põlengus said lisaks kuurile kannatada lähedal asuvad majad, mille aknad kuumusest purunesid. Ühe maja sein ja uks said samuti kuumakahjustusi.Põlengu tekkepõhjust veel uuritakse.Kelm tekitas noorele mehele suure kahju8. juulil pöördus Tartu politseisse 22-aastane mees, kelle sõnul helistas talle end politseiametnikuna esitlenud mees, kes väitis, et tema andmed on lekkinud ja turvalisuse tagamiseks on vaja teostada turvakontroll.Mees lubas helistajal rakenduse kaudu siseneda oma arvutisse, seejärel mindi tema Swedbanki pangakontole. Lisaks võeti mehe nimele Coopi pangast 5000 eurot laenu ning tema teadmata tehti talle LHV panka konto, kust liikus 10 000 eurot Leedu arveldusarvele.Kelmusjuhtumi üksikasju uurib politsei kriminaalmenetluses.Särtsuratas süttis7. juulil kell 19.02 teatati, et Tartus Riiamäe bussipeatuse lähedal läks põlema elektrijalgratta aku.Päästjad kustutasid põlengu esmaste vahenditega.


NB8 riikide välisministrid toetavad Ukraina teed NATO-sseTALLINN, 11. juuli, BNS - Ajaleht Washington Post avaldas esmaspäeva õhtul Põhja- ja Baltimaade (NB8) välisministrite ühisavalduse, millega toetatakse Ukraina teed NATO-sse.
Eesti välisminister Margus Tsahkna rõhutas, et Eesti toetab Ukraina teekonda Euroopa Liitu ja NATO-sse. „Eesti eesmärk on anda Vilniuse tippkohtumisel Ukrainale selge tegevuskava NATO-ga liitumiseks ja kinnitada alliansi avatud uste poliitikat,“ ütles Tsahkna.
Ühisavaldusele kirjutasid alla välisministrid Lars Løkke Rasmussen Taanist, Margus Tsahkna Eestist, Elina Valtonen Soomest, Thordis Kolbrun Reykfjord Gylfadottir Islandilt, Arturs Krisjanis Karins Lätist, Gabrielius Landsbergis Leedust, Anniken Huitfeldt Norrast ja Tobias Billström Rootsist.
Välisministris tõid esiel, et Põhja- ja Baltimaad esindavad koos ainulaadset osa Euro-Atlandi integratsiooni ajaloos. Põhjamaade välispoliitika üks suurem saavutus oli Balti riikidega pärast külma sõda ulatuslike suhte arendamine. Põhjamaad toetasid oma balti naabrite võitlust iseseisvuse taastamise nimel ja nende teekonda Euro-Atlandi perre. Nüüd tegutsevad Põhja- ja Baltimaad võrdses ja vabas partnerluses õitsvate demokraatlike riikide vahel.
"On aeg kasutada Balti riikide 1990. aastate kogemusi meie ühistes jõupingutustes, millega toetame Ukrainat teekonnal Euroopa Liitu. Oma vankumatu toetuse näitamiseks käisid Põhja- ja Baltimaade välisministrid aprillis koos Ukrainas. Visiit jättis märkimisväärse mulje ja kinnitas taas meie veendumust, et jõuline ja püsiv toetus Ukrainale mitmes valdkonnas on ainus mõeldav teguviis," seisab avalduses.
Välisministrite sõnul ei saa lasta Venemaal lõigata agressiooni vilju. "Ukraina ja selle inimeste tulevik on Euro-Atlandi peres. Euroopa Liit on seda kinnitanud Ukrainale EL-i kandidaatriigi staatuse andmisega. Eelmine kuu tähistas mitte ainult aasta möödumist selle ajaloolise otsuse langetamisest, vaid ka niinimetatud Kopenhaageni kriteeriumite vastuvõtmise 30. aastapäeva. Kopenhaageni kriteeriumid on EL-i laienemise alus ning kujundavad nõudeid demokraatlike väärtuste, majanduse stabiilsuse ja õigusaktide vallas, millele liikmeks pürgijad peavad vastama," seusab pöördumises.
Põhjamaad seisid Balti riikide kõrval, kui need EL-i liikmesust taotlesid, mõistes, kui oluline on piirkondlik koostöö ja ühised väärtused. "Nüüd toetame samadest solidaarsuse ja ühtsuse põhimõtetest lähtudes Ukraina püüdlusi Kopenhaageni kriteeriumite täitmisel ja Euroopa standardite järgi joondumisel," rõhutavad välisministrid.
Olles ise vahetult kogenud Euroopa integratsiooni muutvat jõudu, soovivad Põhja- ja Baltimaad jagada Ukrainaga oma teadmisi, oskusteavet ja parimaid tavasid. EL-i integratsioon käib käsikäes Ukraina taastamis- ja ülesehitustöödega, mis peavad viivitamatult algama. Ambitsioonikas ja pikaajaline tegevus on oluline, et Ukrainal oleks jõudu teostada taastamis- ja ülesehitustöid selliselt, et uusi võimalusi luuakse kõigile ukrainlastele.
"On ülimalt oluline kaasata kõiki asjassepuutuvaid partnereid, sealhulgas erasektorit ja rahvusvahelisi finantsasutusi. Seisame Ukraina kõrval, et ehitada üles tänapäevane ja jõukas riik, mis on kindlalt Euroopa kursil ja millel on vahendid enda kaitsmiseks. Siin märgime ära president Volodõmõr Zelenskõi soovi muuta põhjalikult Ukraina riigiasutusi, juurida välja korruptsioon, kindlustada õigusriiki ning muuta Ukraina avatuks ja läbipaistvaks. Need on suured ambitsioonid, kuid oleme veendunud, et meie pikaajalise toetusega võib Ukraina need eesmärgid saavutada," leiavad BN8 välisministrid.
Nende kinnitusel on Ukraina julgeolek osa Euroopa julgeolekust. "Tõenäoliselt ohustab Venemaa veel kaua Ukraina ja ka meie julgeolekut. Seega peab meie toetus olema järjekindel, püsiv ja pikaajaline. Ukrainal on õigus oma julgeolekukorralduse üle ise otsustada. Kõik NATO liitlased on ühel nõul, et Ukrainast saab alliansi liige," rõhutavad välisministrid.
Allakirjutanute sõnul on praegu kõige olulisem ja pakilisem ülesanne aidata Ukrainal see sõda võita. "Sel nädalal Vilniuses toimuval NATO tippkohtumisel soovime näha ambitsioonikaid samme Ukraina NATO-le lähemale toomisel ning praktilise abi suurendamist – nii rahaliselt kui ka pikemaks ajaks," seisab pöördumises.
"Praeguses kriitilises punktis peame hoolitsema selle eest, et ajalugu ei korduks. President Zelenskõi „rahuvalem“ õiglase ja püsiva rahu kehtestamiseks, mis põhineb Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse austamisel, soovibki seda saavutada. Põhja- ja Baltimaad toetavad aktiivselt Ukraina jõupingutusi selle nimel, et rahuvalemi rakendamisele kindlustatakse võimalikult lai rahvusvahelise kogukonna osalus," märkisid välisministrid.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Tartumaa naine müüs veebi kaudu asju, jäi ilma 4044 eurostEsmaspäeval, 10. juulil pöördus politseisse 24-aastane naine, kes müüs Facebook Marketplace’i kaudu enda asju.
Temaga võttis ühendust ostja, kes saatis talle kullerteenuse lingi ja kuhu naine pidi sisestama oma pangakaardi andmed.
Hiljem avastas naine, et tema pangakontolt on läinud Leedu arveldusarvele 4044 eurot.


Naine langes veebikelmuse ohvriks ja kaotas suure rahasummaLõuna prefektuur alustas kriminaalmenetlust noore naise avalduse alusel, millest selgus, et veebi kaudu kaupa müüa soovinud naine sattus kelmi ohvriks ja jäi ilma suurest rahasummast.
Esmaspäeval politseisse pöördunud 24-aastane naine kurtis, et müüs Facebooki Marketplace’i kaudu enda asju. Temaga võttis ühendust ostja, kes saatis talle kullerteenuse lingi, kuhu naine pidi sisestama oma pangakaardi andmed, kirjeldas Lõuna prefektuuri pressiesindaja toimunut.
Hiljem avastas naine, et tema pangakontolt on läinud Leedu arveldusarvele 4044 eurot.


Võrumaa mees kahtlustab külmaine müüjat kelmusesEsmaspäeval pöördus Võrumaal politseisse vanem meesterahvas, kes tellis Soomest enam kui 2000 euro eest külmainet, kuid pole seda kätte saanud.10. juulil pöördus politseisse 79-aastane mees, kes soovis Soomest osta külmainet ja tasus müüjale 2170 eurot. Mees pole raha tagasi saanud ja kaup pole samuti temani jõudnud.


SÕJARAPORT | Jaanika Merilo: Ukraina ootab peale sõda kiirendatud liitumisvõimalust NATOga. Paistab, et tulemuseni ka jõutiTürgi sõnul on Ukraina NATOga liitumise ära teeninud.
Täna on see kauaoodatud päev, kus Ukraina saab konkreetsema teekaardi tulevikus liitumiseks NATOga. Jens Stoltenbegi poolt pakutud lahendus päev enne suurkohtumist on mõnede meelest kompromiss, teiste meelest aga „sõja venitamine“.
Täna algavalt NATO tippkohtumiselt Ukraina alliansiga liitumise kutset realistlikult hinnates ka ei oota, mõistes just artikli 5 väljakutseid. Küll aga ootab Ukraina selget ja „Soome-Rootsi tüüpi“ lühendatud NATOga liitumise stsenaariumit peale sõda ning sõja kestel julgeolekugarantiisid.
Paistab, et selle tulemuseni oldi päev enne tippkohtumist ka jõutud ning NATO peasekretär Jens Stoltenberg kinnitas omalt poolt, et Ukrainale pakutakse garantiisid nii relvastuse kui finantsabi näol, Ukraina NATO relvastusele ja standarditele üleviimist ja vastavat väljaõpet, spetsiaalse Ukraina-NATO nõukoja loomist, et kiirendada tuleviku liitumist ning lihtsustatud liitumisprotsessi.
Stoltenbergi kinnitusel toetavad kõik NATO liikmed tulevikus Ukraina liitumist ning hiljutisel kohtumisel kinnitas heas mõttes ootamatult ka Türgi president Recep Tayyip Erdoğan president Volodõmõr Zelenskõile, et „Ukraina on liitumise ära teeninud“.
Samas on aga olukord keerulisem näiteks Ungaris ja Bulgaarias. Kui tavaliselt nõuab Ungari toetust Ukrainale, või vähemalt peaminister Viktor Orbáni pidevat veenmist eri meetoditega toetust mitte blokeerida, siis keeruliseks on osutunud ka suhted aeg-ajalt Vene retoorikat kasutava president Rumen Radeviga.
Samal ajal kui Nikolai Denkovi poolt juhitud valitsus on Ukrainat toetanud laskemoona ning relvadega üsna sõja algusest ligi 200 miljoni euro väärtuses, ütles president Radev veel mõned päevad tagasi peetud kohtumisel Zelenskõiga, et „konflikti peab lahendama rahumeelselt diplomaatilisel teel“, kasutades seega tavalisi Vene narratiive.
Mida aga osad Ukraina analüütikud ja poliitikud veel ootaksid NATOlt oleks „Iisraeli-stsenaariumi järgi turvagarantiid“, millele on viidanud ka USA president Joe Biden. Antud stsenaarium sisaldaks nii laiamahulist relvaabi kui ka relvastuse ühist tootmist ja vägede väljaõpet. President Bideni stsenaarium ei sisaldaks küll aga vaikimisi tuumarelvastuse valmistamise ja omamise õigust, erinevalt Iisraelist, vaatamata riigi poolt tuumarelvastuse omamise avalikult mitte tunnistamisele.
Vastavalt 1994. aastal allkirjastatud Budapesti memorandumile Ukraina aga osaliselt hävitas, osaliselt andis Venemaale üle oma tuumarelvastuse. Omakorda pidid memorandumi allkirjastanud Venemaast, Suurbritanniast ning USAst saama Ukraina jaoks julgeolekugarantii. Kusjuures üheks allkirjastamise protsessist osavõtjaks oli USA suursaadik Donald Blinken, praeguse ühe suurima Ukraina sõbra USA välisministri Anthony Blinkeni isa.
Rääkides aga finantsabist ja relvastusest Ukrainale on Kiel Ukraine Support Trackeri andmetel kõik riigid kokku osutanud Ukrainale 166 miljardi dollari suuruses abi. Kuigi iseenesest ei ole see parim võrdlus, siis tuues lihtsalt näitena suurusjärgud: Browni ülikooli hinnangul olid USA kulutused Afganistani sõjale aastatel 2001-2022 üle 2,3 triljoni dollari.
Julgeolekugarantiide lähenemise skeptikud on aga näiteks endine NATO peasekretär Anders Fogh Rasmussen, kes leiab, et „Putin ei tohi olla NATO uksehoidja“, ehk et liitumist ei saa panna sõltuma sõja lõpust. Selline lähenemine motiveerivat Venemaad sõda veel pikalt jätkama. Sama meelt on ka osad Ukraina analüütikud, mõistes samas, et „kiirtee“ liitumiseks peale sõja lõppu ning seni finantstoe, relvastuse, väljaõppe ja tugevama poliitilise koostöö lubadused on ilmselt enim, millele Ukraina praeguse sõjategevuse faasis loota saab. Seega oleks antud plaan Ukrainale pigem „võit“ („перемога“) kui „reetmine“ („зрада“), nagu Ukraina sotsiaalmeedias on populaarne kategoriseerida.
Ameerika Sõjauuringute Instituudi (ISW) andmetel on Ukraina vastupealetungi käigus praeguseks vabastanud 253km2 territooriumi, mis on Instituudi hinnangul pea sama palju kui Venemaa on suutnud ajutiselt kontrolli alla võtta alates selle aasta esimesest jaanuarist.
Viimase ööpäeva jooksul on jätkunud aga rasked lahingud lausa viiel suunal: Kupjansk, Liman, Bahmut, Avdijivka ja Mariinsk. Sõja 503. päevaks on Venemaa kaotanud surnute ja haavatutena üle 253 000 võitleja ning Rahvusvahelise Strateegiliste Uuringute Instituudi (IISS) andmetel ligi 40% oma tankidest. Bloombergi hinnangul on Ukrainal praeguseks tanke rohkem kui Venemaal, kuid eksperdid suhtuvad sellesse paraku pigem skeptiliselt, oletades et arvesse ei ole võetud kõiki vanade tankide varusid.
Esimest korda ilmus Venemaal avalikkuse ette ka alates Jevgeni Prigožini mässust kadunud relvajõudude kindralstaabi ülem Valeri Gerassimov, hajutades ajutiselt Venemaa sõjablogijate kahtlused tema asendamise kohta kindral Mihhail Teplinskiga, kes on Butša kuritegudes osalemise eest ka Suurbritannia sanktsioonide all.
Ühelt poolt näitaks praegune vägede ülemjuhtide väljavahetamine Vladimir Putini järjekordset nõrkust: väljapressijale antakse järele, teiselt poolt on Putinile veelgi tähtsamaks muutunud talle lojaalsed juhid. Parem mitte kõige professionaalsem, aga lojaalne kaitseminister Sergei Šoigu kui professionaalne, see-eest võimalik, et päeva lõpuks kui mittelojaalne uus juht.
Ukrainale tuleb selline lähenemine pigem kasuks, eriti tasapisi jätkuvas pealetungis, kus puhastatakse miinidest maad, võidetakse iga päev kilomeetrite kaupa samm-sammu järel tagasi oma territooriume ning oodatakse uut relvastust ning lennukeid.
Kindlasti aitab vastupealetungile kaasa ka vastuoluline kobarmoon, mille eraldamise kasuks teatud mõttes ootamatult otsustas USA, aidates oma otsusega vähemalt ajutiselt üle saada laskemoona kriisist. On ju ka Euroopa välissuhete nõukoja ekspert Camille Grand kommenteerinud, et „üks päev Ukrainas võrdub kuuga Afganistanis“ just laskemoona kasutamise mõttes.
Lülitume aga ümber NATO suurkohtumise lainele ning juba kell 14:00 algab Delfis erisaade, kus analüüsime vahepealseid tulemusi nii Eesti kui ka muidugi Ukraina seisukohast.


Millist eriala valida?Koolilõpetamistele tõmmati eelmisel nädalal joon alla ja tuhanded noored seisavad valiku ees – mida tasub õppida, et omandatud haridusest oleks kiirelt muutuvas keskkonnas kasu ka pärast lõpetamist?
Kas keegi üldse teab, millised tööd teeb tulevikus ära robot või tehisintellekt ja millised tagavad hea sissetuleku? Edasiõppimise valikute keerulisel maastikul jagab juhiseid Manpoweri personalipartner Maarja Rüütel.
1)    Pööra nõrkused enda kasuks
Üldiselt rõhutatakse alati, et enda tugevused tuleb tööle panna, aga sama võib öelda nõrkuste kohta. Laiskus on olnud inimkonna arengu käivitav jõud. Mida mugavamaks me muutume, seda rohkem on tarvis innovaatilisi lahendusi, mis kõik ebamugavad tegevused enda peale võtaks. Lihtsalt laisk olemisest muidugi ei piisa. Kui üldiselt kipume oma nõrkusi varjama nii teiste kui enda eest, siis tulevikuks eriala valides võiks neile kriitilise pilguga otsa vaadata ja mõelda, kus ja kuidas võiks neist kasu olla. Näiteks pidev muretsemine on tüütu ja ebamugav, aga teatud erialadel võib sellest kasu olla. Ülearu muretsevad ja kõike üle kontrollivad inimesed võivad olla näiteks head andmeanalüütikud, riskihaldurid, testijad või rahapesudetektiivid. Seega, alusta eneseanalüüsi nõrkuste kaardistamisest ja neile positiivsete külgede otsimisest ja liigu alles seejärel oma tugevuste juurde. Kui ise ei oska oma arengukohti üles leida, siis võiks küsida otsekohese loomuga õpetajalt, sõbralt või pereliikmelt, aga minna võib ka karjäärinõustaja juurde.
2)    Lähtu annetest ja huvidest
Kui mõne õppeaine puhul tundub juba 45 minutit koolitundi päevas liiga palju või liiga igav, siis seda ülikooli õppima minna ei tasu. Kui tunniplaanile mõelda, siis võiks küsida endalt iga aine puhul kaks küsimust: kas see on huvitav ja kas see tundub lihtne? Kui mõlemale küsimusele on vastus jaatav, siis tasub eriala kindlasti kaaluda. Seejuures tuleb mõelda laiemalt – füüsika ei ole ainult füüsika, vaid ka inseneeria või arhitektuur, keemia pole pelgalt keemia, vaid ka biomeditsiin või farmaatsia. Kui reaalained üldse ei paelu ja tulevad raskelt kätte, siis tuleks kaaluda midagi muud, hoolimata sellest, et reaalainete teadmisi võib tööturul rohkem tarvis minna. Igas valdkonnas on võimalik jõuda tippu ja teha edukat karjääri, aga see eeldab kombinatsiooni andekusest, tahtejõust ja pingutusest.
3)    Ära vali eriala vanemate soovist lähtuvalt
Vanemad ja sugulased on alati kõige suuremad soovitajad ja kuigi nad tahavad ainult head, peab valima igaüks ise oma tee. Enamasti päädib kellegi teisse soovitusel millegi õppimine kas kooli pooleli jätmisega või sellega, et õpitud erialal ei asuta kunagi tööle.
4)    Õpi kasvõi midagi, ära jäta aastat vahele
Mõnel noorel on õppimise ees hirm, mõnel raskusi õige valiku tegemisega, mõni teab täpselt, mida tahab, aga ei saa sellele erialale sisse. Aastat lihtsalt vahele jätta ei tasu, pigem võiks õppida midagigi, sest isegi kui selgub, et õpitav eriala pole päris see, pole sa ikkagi nullpunktis. Poolelijäänud haridus ei ole küll kraadiga võrdväärne, aga on palju parem kui üldse mitte midagi. Ülikooli kõrval võib kaaluda mõnda praktilist kutseala või kasvõi lühikursust. Elu võib ka üllatada ja juhuslikult valitud eriala osutubki põnevaks ja perspektiivikaks, samuti on üha populaarsem omandadagi elu jooksul mitu eriala.
5)    Ära tuubi, mõtle arengule
Aastal 2023 pole mõtet enam kõike pähe õppida, sest vajalik info on internetis olemas. Kuigi matemaatika ja ajalugu ajas palju ei muutu, siis muutub see, kuidas me infot kasutame. Paljudest täna omandatavatest sisulistest teadmistest pole 10 aasta pärast mingit kasu, seega tuleb õppida hoopis paindlikult reageerima ja olema ise pidevas arengus. Ainult lähtekoht, et miski pole püsiv ja me ise pole erialaselt kunagi küpsed, viib edasi.
6)    Kaalu kutsekooli
Kutseoskustega inimesi on vaja igal ajal. Tõenäoliselt ei hakka inimesed niipea endale tehisintellekti abil koju või kontorisse elektrisüsteeme ehitama või sanitaartehnilisi lahendusi looma. Samuti tellivad inimesed ka tulevikus kondiitrilt sünnipäevatordi, viivad auto regulaarselt hooldusesse ja ootavad, et vajadusel on kiirabiautos mõni õppinud parameedik, mitte asjaarmastaja, kel on taskus tehisintellekt. Kutsekooli lõpetamine annab ühtlasi võimaluse varem tööturule siseneda, millel on mitmeid plusse.
7)    Tee nutikas erialavalik
Ühiskonna struktuursed muutused annavad hulga vihjeid, mida tulevikus tarvis on. Juba praegu on puudu õpetajatest ja meditsiinitöötajatest, aga see probleem süveneb. Haridussüsteem vajab lisaks õpetajatele ja haridusjuhtidele ka enam eripedagooge, logopeede ja tugispetsialiste. Meditsiinis on põud nii arstidest kui õdedest, aga tulevikus kindlasti ka meditsiinianalüütikutest, laboritöötajatest, vaimse tervise ekspertidest, meditsiinitõlkidest, farmatseutidest. Kindlasti on perspektiivikas roheenergeetika. Alati on tarvis erinevate valdkondade insenere ja analüütikuid. Infotehnoloogia vajab inimesi, kes on valmis igapäevaselt juurde õppima ja näevad suurt pilti, mitte kitsast koodirida. Hetkel paistab, et ka juristide töö ei saa kunagi otsa, kuigi vaidluste sisu muutub. See nimekiri ei ole kaugeltki ammendav, aga suunab mõtlema tulevikule, milleks saab suuniseid juba tänasest päevast.
]]>


Mart Võrklaev: meil on ligi miljard eurot, mida nüüd targalt kasutada   Euroopa Liidu Nõukogu kinnitas hiljuti Eesti uuendatud taastekava mahuga 953 miljonit eurot, millest enam kui pool (59 protsenti) on suunatud rohereformiga seotud investeeringuteks nii era- kui ka avalikus sektoris. Ajal, mil majandus jaheneb, on meil järgneva kolme aasta jooksul investeeringuteks kasutada täiendavad 300 miljonit eurot aastas, kirjutab Mart Võrklaev   Olgu selguse mõttes öeldud, et Euroopa Liidult saame erinevaid toetusi lõppeva ja uue perioodi peale kokku üle kaheksa miljardi euro. Kuna kogusumma on detailidesse laskumiseks hoomamatult suur ja koosneb erinevatest toetusfondidest, keskendun sel korral taaste- ja vastupidavusrahastule. Selle eesmärk on toetada investeeringuid ja reforme, mis on hädavajalikud majanduse pikaajaliseks taastumiseks kriisidest ning rohe- ja digireformide toetamiseks. Kui koroonapandeemiast oleme juba taastumas, siis nüüd seisame silmitsi uute kriiside mõjude ja tagajärgedega: Venemaa täiemahuline agressioon Ukrainas, energiakriis, tarneahelate katkemised ja üldine hindade tõus. Meie majandus vajab ergutamist läbi selle nutikamaks ja rohelisemaks muutmise. Tänu taastekavale on meil ligi miljard eurot, mida nüüd ja praegu targalt kasutada ning mis on Eesti uue majanduskasvu alus. Mida saame selle rahaga majanduse elavdamiseks ja elukvaliteedi tõstmiseks teha? Saame vähendada meie majanduse CO2 heidet, piirates eelkõige põlevkivi osakaalu elektritootmisel, toetada ettevõtteid rohereformide ja digipöörde läbiviimisel, pakkuda tuge kohalikele omavalitsustele, parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust, muuta transpordisüsteemi kestlikumaks ning väike- ja korterelamuid energiatõhusamaks. Varasemast mahukamad investeeringud on mõeldud taastuvenergia tootmise suurendamiseks, avamere tuuleparkide arendamiseks ja elektrivõrgu tugevdamisse. Need parandavad Eesti energiajulgeolekut ja vähendavad nii ettevõtete kui ka elanike kulusid fossiilkütustele. Näiteks tänu uutesse õhuradarisüsteemidesse investeerimisele on võimalik luua rohkem tootlikumaid tuuleparke ning seejuures panustada varustuskindlusesse. Uus õhuseire radarisüsteem võimaldab õhupilti segamata paigaldada merre üle 350 meetri kõrguseid tuulegeneraatoreid, mille kasutegur on oluliselt kõrgem kui seni Eestis kasutusel olnud tuulegeneraatoritel, mis on riigikaitseliste kõrgusepiirangute tõttu seni oluliselt madalamad olnud. See tähendab rohkem tuuleenergiat turul, mistõttu see hädavajalik investeering ka taastekavasse lisati. Samuti on meil kümneid miljoneid, et hoogustada rohereformi ettevõtetes, kus olulisel kohal on uute ärimudelite kasutuselevõtt ja kaasaegsete tehnoloogiate rakendamine, et suurendada ressursside ja tööjõu tootlikkust ning konkurentsivõimet. Eesti tööjõu tootlikkus on kasvanud, kuid piirkondlikult ebaühtlaselt ja alla oodatud tempo, sealhulgas on töötlev tööstus erinevalt ülejäänud Euroopast väiksema tootlikkusega kui teised harud. Sedagi probleemi aitaks lahendada uute tehnoloogiate kasutuselevõtt, aga seni on digitehnoloogiate integreerimine ettevõtlussektoris olnud Eestis tagasihoidlik. Taasterahastu abil saame olukorda paremaks muuta. Digivaldkonnas on investeeringud olulised eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, sest EL-i digitaalmajanduse- ja ühiskonna indeksi (DESI) alusel oleme digitaalsete avalike teenuste poolest Euroopa esirinnas, kuid ettevõtjatel on digitehnoloogiate kasutamises veel arenguruumi. Taastekavas sellele arenguhüppele ka keskendume."Avaliku sektori digitaalse võimekuse kasv loob eeldused ka rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamiseks."Lisaks on ette nähtud investeeringud digitaalsete valitsusteenuste ajakohastamiseks uusima tehnoloogia abil, et parandada riigi IT-süsteemide vastupanuvõimet, turvalisust ja tõhusust ning vähendada nii kodanike kui ka ettevõtjate halduskoormust. Avaliku sektori digitaalse võimekuse kasv loob eeldused ka rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamiseks, et säilitada usaldus riigi finantssüsteemi vastu ja tagada selle stabiilsus. Ka säästliku ja keskkonnasõbraliku transpordi arendamiseks on kindlad tegevused paika pandud. "Eesti 2035" strateegias ja kliimaeesmärkide täitmisel on transpordisektoris oluline roll kasvuhoonegaase vähendavatel investeeringutel. Saame luua lahendusi, mis toetavad linnapiirkondades aktiivsete liikumisviiside kasutamist ja eri transpordiliikide koostoimet, et vähendada autostumist. Kohalikud omavalitsused saavad abi, et arendada jalgratta- ja jalgteid liiklejate ohutuse suurendamiseks ning parema ühenduse loomiseks töökohtade ja ühistranspordiga. Tegevuskavast ei jää välja ka Rail Baltic, mille jaoks on planeeritud toetus viie raudteeülesõidukoha ehitamiseks. Kokkuvõttes on Eestile kasutada olevast miljardist eurost kasu meie majandusele, ettevõtetele ja inimestele. Taastekaval on oluline positiivne mõju reaalsele SKP-le. Mõju saavutab haripunkti 2024. aastal, mil taastekava tulemusel on reaalne SKP umbes üks protsent suurem. Positiivne mõju hõivele ilmneb suhteliselt koheselt taastekava vahendite majandusse lisandumisel ehk 2024. aastal ning perioodil 2021–2026 on taastekava tõttu tööhõive keskmiselt umbes 0,4% kõrgem, mis tähendab taastekava mõjul kokku ca 4000 töökoha loomist. Eesti saab märkimisväärset kasu ka teiste liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavadest, mille ülekanduv mõju võib moodustada 2026. aastal 0,5 protsenti SKP-st. Lisanduvad ka pikaajalised mõjud nagu näiteks innovatsiooni suurenemine, efektiivsemad teenused ja üldine heaolu kasv. Euroopa Komisjonilt oli lisaks saadavale taasterahastu toetusele võimalik sama programmi kaudu ka laenu võtta, kuid Eesti otsustas seda mitte teha. Esiteks, taasterahastu saamisel pannakse kõigepealt paika tegevusplaan, mida on vaja ja soovitakse teha, seejärel vaadatakse, kuidas neid tegevusi finantseeritakse. Vajadusel laenatakse juurde ning seda tehakse parimal võimalikul moel. Võtsime hoopis erinevate EL-i toetuste eest elluviidavate projektide riigipoolseks kaasfinantseerimiseks Euroopa Investeerimispangalt 300 miljonit eurot laenu (osa suuremast, kuni 600 miljonilisest laenust), mille tingimused on paindlikumad ja millega kaasneb vähem bürokraatiat. Teiseks, laenuinstrumendist sõltumata suurendavad laenud Eesti laenukoormust, mida on meil vaja hoopis vähendada. Laenurahast veelgi olulisem on aga see, et meile kinnitatud miljardi jagu toetusraha kiiremas korras võimalikult targalt investeeringutena majandusse jõuaks. Väikese ent tõhusa ja dünaamilise riigina peaksime suutma olla ise uue majanduse eeskuju, mille poole vaatavad ja mida soovivad endale ka teised. Just edukalt läbi viidud rohereform ning digi- ja energiapööre loovad meile selleks head eeldused. Planeeritud eesmärkide saavutamiseks on määrava tähtsusega nii riigi kui ka ettevõtete panus taastekavas olevate tegevuste sihikindlal ja õigeaegsel elluviimisel. Lükkame koos meie majanduse mootori täisvõimsusel käima.    					Toimetaja:  Kaupo Meiel