Kuidas ära tunda petusõnumit või -kõne, kui põhitõdedest enam ei piisa?Kui saad kahtlase kõne, katkesta see kohe. Mida peab veel tegema, kui pettur ühendust võtab?Foto: ShutterstockSuvi ja puhkused on täies hoos, aga kahjuks petturid ei puhka. Alles möödunud nädalal levis uudis, et nii Tele2 kui ka Swedbanki töötajatena esinenud kurjategijad petsid Narvas elavalt naiselt telefoni teel välja Smart-ID PIN-koodid ning võtsid tema nimele 4000 euro eest laene. RIA hoiatab õngitsuslehtede buumi eest ja politsei loeb sõnu peale, et eestlased ingliskeelsete libapolitseinike lõksu ei langeks.Pettuste puhul võib teatud juhtudel küll rolli mängida ka inimese enda lihtsameelsus, aga pahalased muutuvad aina kavalamaks. Kuidas siis ära tunda petusõnumit või -kõne, kui see tuleb pealtnäha õigelt numbrilt ja selles ei küsita isiklikke andmeid? Teeme puust ja punaseks!Tele2 Eesti IT turvaspetsialisti Triin Paltsi sõnul on ettevõtteni juba mitmel korral jõudnud info, et operaatori nime alt tehakse petukõnesid. “Petturid esitlevad kõnedes ennast kui Tele2 töötajad ja toovad helistamise põhjusena välja numbri peatamise, iseteenindusse uue numbriga sisselogimise või muu sarnase teema. Mõnel juhul suunavad nad inimesi parooli või PIN-koodide kaudu iseteenindusse või paluvad kliendil alla laadida tundmatu rakenduse, mille näol oli arvatavasti tegemist nuhktarkvaraga,” kirjeldab Palts.Petturid võtavad Tele2 klientidega ühendust erinevate n-ö varastatud mobiilinumbrite pealt ja tagasi helistades võtab vastu numbri tegelik omanik, kes ei tea asjast midagi. “Pettuste arv on iga nädalaga kasvanud ja kuigi siiani on kõned toimunud vaid vene keeles, palume kõikidel oma klientidel valvsad olla. Tele2 taolisi kõnesid kindlasti ei tee, ega oma klientide iseteenindusse ajutise parooliga ega ühelgi teisel viisil ise sisse ei logi,” rõhutab Palts.Uusi õngitsuslehti tekib iga päev kümmekondKui varem on õngitsuskirju saadetud peamiselt meilitsi, siis nüüd on aina tavapärasemaks muutunud telefoni ja SMS-i teel levivad pettused. Riigi Infosüsteemi Ameti (RIA) andmetel on viimase aja üks levinumaid skeeme kullerfirma teavitus valele aadressile saabunud paki kohta. Vahel väidetakse teavituses ka seda, et paki saajal tuleb saadetise kättesaamiseks tasuda tollimaks ning selleks suunatakse kasutaja õngitsuslehele oma pangakaardi andmeid sisestama. Sarnaseid SMS-ide kaudu saadetavaid õngitsusi levib ka teiste, sh tuntud teenusepakkujate, näiteks pankade ja telekommunikatsioonifirmade nimelt.Juuni algul teatas RIA oma ohuhinnangus, et on viimastel nädalatel tuvastanud iga päev suurusjärgus kümmekond uut õngitsuslehte, mille kaudu petavad kelmid inimestelt pangakaardi andmeid ja PIN-koode välja. Teadaolevalt on Eesti inimesed jäänud ilma kokku tuhandetest eurodest, ühel puhul kaotati korraga üle 2300 euro. Kuigi ilmsiks tulnud õngitsuslehed on RIA sulgenud, näitab küberruumi pidev seire, et neid tuleb juurde nagu seeni pärast vihma. Niisiis on tähtis ise silmad lahti hoida, et mitte pettuse õnge sattuda.Viimase aja üks levinumaid skeeme on kullerfirma teavitus valele aadressile saabunud paki kohta.Kuidas petusõnumit või -kõne ära tunda?Petusõnumite ja -kõnede äratundmine ei ole enam üldse nii lihtne kui arvata võiks. Kui veel mõne aasta eest saatsid “Nigeeria printsid” vigases inglise keeles e-kirju, siis täna võib SMS tulla pealtnäha õigelt saatjalt täiesti usutava sõnastusega ja korrektses eesti keeles. Väga tähtis on meeles pidada, et sõnumi saatjat – nii telefoninumbrit kui ka nime – on selleks loodud tööriistade abil suhteliselt lihtne võltsida, mistõttu võivad õngitsussõnumid ilmuda ka päris organisatsiooniga peetud vestluse lõime ja jätta seeläbi tõese mulje. Niisiis ei saa sõnumi saatja järgi kohe kindlaks teha, kas tegemist on õige asja või pettusega.Siiski on mõned olulised märgid, millele tähelepanu pöörata ning mis võivad aidata petusõnumeid ja -kõnesid tuvastada.1. Sõnumi või kõne sisu viitab probleemi kiireloomulisusele. Petturid üritavad sageli tekitada paanikat või hirmu, et inimene reageeriks kiiresti ega jõuaks pikemalt järele mõelda või nõu küsida. Näiteks võivad petturid väita, et konto on blokeeritud, arve maksmata või on teisi probleeme ning küsida “probleemi lahendamiseks” kohe isiklikke andmeid või raha.2. Sõnum sisaldab kahtlast veebilinki. Tihti püütakse lingiga jäljendada ettevõtet või asutust, kelle klientidelt üritatakse andmeid või raha välja petta. Kui tegemist on keerukama pettusega, võib link viia n-ö libakodulehele, mis näeb samuti tõetruu välja. Sellistele lehtedele andmeid sisestada või sisse logida ei tohi.Isegi kui link ei tundu peale vaadates kahtlane, on targem sellele mitte klikkida. Näiteks kui sõnum nõuab pangaandmete uuendamist, on alati turvalisem siseneda panka ametliku kodulehe, mitte sõnumis oleva lingi kaudu.3. Sõnum või kõne tuleb asutuselt, mis ei pöördu tavaliselt kliendi poole sõnumi või telefoni teel. Petusõnumite ja -kõnede korral võib pettur esitleda end kellegi teisena, näiteks pangatöötaja, teenusepakkuja või jõuasutuse esindajana. Petturid võivad paluda jagada oma isiklikke andmeid, paroole või PIN-koode ning väita, et need on vajalikud mingi probleemi lahendamiseks. Oluline on olla teadlik, et päriselt ei küsi usaldusväärsed asutused kunagi isiklikke andmeid ega nõua nende jagamist telefoni või sõnumi teel.Keerulisem on asi ettevõtetega, kes tõesti suhtlevad klientidega SMS-i või telefoni teel, nt postifirmad või teleteenusepakkujad. Siis tuleb taaskord järgida 1. ja 2. soovitust.4. Sõnum või kõne tuleb kahtlaselt ja/või välismaa numbrilt. Nagu öeldud, ei pruugi see alati paika pidada, kuna telefoninumbrit annab võltsida. Siiski aitab numbri osas valvel olek kõige labasema telefonipettuse vastu.5. Sõnumil on kehv õigekiri ja/või ebaloogiline lausete ülesehitus. Seegi pole tehisintellekti ja tõlkeprogrammide arengut arvestades enam rusikareegel, et petusõnumid kehvalt kirjutatud on, aga paljud neist on siiski ka täna keeleliselt vigased või eestlase jaoks imeliku sõnastusega.Petukõnesid tehakse sageli kas vene või inglise keeles – alles möödunud nädalal hoiatas politsei ingliskeelsete automaatkõnede eest, milles öeldakse, et ID-kaardiga või erinevate andmetega on tekkinud probleeme ning selle lahendamiseks ja politseiga suhtlemiseks tuleb valida klaviatuuril number 1. Pärast numbri vajutamist helistab tagasi kelm, kes väidab, et on politseinik. Kõne ajal püütakse inimeselt kätte saada isiklikke andmeid, PIN-koode või palutakse koodidega tehinguid kinnitada. Politsei soovitus on võõrkeelsele kõnele vastu rääkida vaid eesti keeles.Mida teha, kui pettur ühendust võtab?On oluline meeles pidada, et kui asi tundub kahtlane, on alati parem olla ettevaatlik. Tele2 IT turvaspetsialist soovitab enda kaitsmiseks petturite eest:Kui saad kahtlase kõne, katkesta see kohe. Ära hakka põhjendama, miks kõne lõpetad, lihtsalt lõpeta kõne. Ära lase petturil endaga manipuleerida.Kui kahtlaselt numbrilt uuesti helistatakse, ära võta kõne vastu ja blokeeri number.Suhtu kriitiliselt soovimatutesse sõnumitesse või kõnedesse, mis paluvad avaldada isiklikke andmeid või suunavad mõnda tarkvara alla laadima või veebilehti külastama.Ole ettevaatlik ja ära kunagi jaga oma PIN-koode ega isiklikke andmeid. Ükski usaldusväärne asutus ei küsi sellist infot telefoni või SMS-i teel.Kui pettus on toime pandud sinu pangakonto või krediitkaardiga, tuleks pöörduda koheselt enda panga poole. Kui oled langenud pettuse ohvriks, siis teavita sellest võimalikult kiiresti politseid. See aitab pettuse edasist levikut tõkestada ja vähendada ohvrite arvu. Politseid saad teavitada küberkuritegudest sellelt lehelt: cyber.politsei.ee/report.


Politsei teated11. juulil kell 14.24 toimus liiklusõnnetus Mustvee vallas Aovere-Kallaste-Omedu maantee 57. kilomeetril, kus 25-aastane mees sõitis sõiduautoga BMW 725TDS mööda eessõitvast sõiduautost Ford S-Max, mida juhtis 65-aastane mees. Möödasõidu ajal märkas BMW juht, et vastassuunavööndis sõidab talle vastu auto. Kokkupõrke vältimiseks tagasi reastudes riivas BMW Fordi. Kokkupuute tagajärjel paiskus Ford vasakule teelt välja kraavi. Fordis kaassõitjana viibinud 75-aastane naine toimetati haiglasse.Kelmus12. juulil pöördus politseisse 38-aastane mees, kes tahtis soov.ee müügikeskkonnast osta traktorit hinnaga 3999 eurot. Ostja võttis müüjaga ühendust ning lepiti kokku, et ta kannab ettemaksuna 499 eurot ning läheb traktorile järele. Hiljem müüja enam mehe kõnedele ja sõnumitele ei vastanud. Ostja ei ole traktorit kätte saanud ja samuti pole müüja talle raha tagasi kandnud.Kehaline väärkohtlemine12. juulil teatati politseile, et Põltsamaa vallas lõi 28-aastane mees oma 41-aastast elukaaslast. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.PPA/VOOREMAA


Erdoğan jätkab väljapressimist. Rootsile NATO-ga liitumise kutset ikkagi niipea ei antaRootsi võib olla kõik ultimaatumid täitnud, aga tegelik otsus oleneb Türgi, Kreeka ja USA läbisaamisest.Vaid kaks päeva pärast lubadust Rootsi NATO-sse aidata tegi Türgi president Recep Tayyip Erdoğan pool sammu tagasi ja teatas, et vastavat eelnõu ta parlamendile esitada ei saa. Türgi parlament läheb puhkusele ja koguneb oktoobris. Lõppenud nädalal oli parlament tööl, ent nii kiiresti Türgis asju ei aeta.„See ei käi nii, et vajutad nupule ja järgmine päev on tehtud. Nii et ma ei näe seda sel nädalal juhtumas.“Erdoğani selgitus pole tõsiseltvõetav, sest Türgi poliitika praeguste jõujoonte tõttu tehakse parlamendis otsuseid tegelikult täpselt nii kiiresti, kui president tahab. Raske poleks ka parlamenti puhkuse ajal kokku kutsuda, nagu tehti näiteks mullu suvel tervisetöötajate vastase vägivalla arutamiseks. Survet suurendas teisipäeval väiksem valitsuspartner MHP, kelle juhi väitel pole Rootsi väidetava terrorilembuse küsimus ikka veel lahendatud. Rootsi tegevus või tegevusetus enam olukorda ilmselt ei mõjuta. Diplomaatilised allikad kinnitavad väljaandele Al-Monitor, et venitamine on endiselt seotud USA lubadusega Türgile F-16 lennukeid tarnida. Selle elluviimises veel täielikku kindlust ei ole.Põhiroll F-16-tel ja Kreekal. Samuti oleneb Rootsi liikmekssaamine sellest, kas Vilniuses toimunud Türgi-Kreeka ettevaatlik pingelõdvendus pöördub taas või mitte. Nimelt on USA senatis F-16 müügi kinnitamise põhiroll väliskomitee juhil Bob Menendezel, kelle valijaskonnas on palju Türgi vastu vaenulikke USA kreeklasi ja armeenlasi. Sel nädalal ütles poliitik, et kuigi Türgi agressiivne käitumine Egeuse merel on ajutiselt peatunud, vajab Kreeka idanaabrilt ja USA-lt veel kindlamaid julgeolekutagatisi. Türgit ärritab seejuures see, et USA tahab Kreekale müüa eriti moodsaid hävitajaid F-35, mille ühistootmine lõpetati Türgis pärast Erdoğani otsust Vene õhutõrjesüsteeme osta. Kogu sasipundart poleks tekkinud, kui Erdoğan oleks eksperte kuulanud ja 2019. aastal Vene S-400 rakettide ostmisest loobunud. Õnneks läks vähemalt Erdoğani kohtumine Kreeka peaministri Kyriakos Mitsotakisega kolmapäeval küllalt hästi. Mõlema poole sõnul oli atmosfäär hea, ehkki midagi veel kokku ei lepitud. „Probleem tekib siis, kui Türgi ja Kreeka lähenemine peaks läbi kukkuma,“ selgitas olukorda USA mõttekoja FPRI ekspert Aaron Stein. Seni saab Rootsile öelda, et Türgi parlament puhkab ja midagi pole teha."Türgi poliitika praeguste jõujoonte tõttu tehakse parlamendis otsused tegelikult täpselt nii kiiresti, kui president tahab."Ka Ungari ootab sügiseniPärast Erdoğani esmaspäevast lubadust teatas Ungari, et nende jaoks olevat Rootsi liitumise kinnitamine kõigest „tehniline küsimus“. Millal seda aga tehakse, pole selge. Parlament pidi otsuse üle hääletama veidi enne NATO kohtumist, ent lükkas selle taas edasi. Nüüd mindi ka seal suvepuhkusele, mille saaks soovi korral katkestada. Järgmine kord koguneb parlament septembris, hääletuse aega kindlaks määratud ei ole.Erdoğani sõnul läks Türgi parlament puhkusele ja midagi ei saa parata. Tegelikkus on keerulisem, nagu ikka.Kaarel Kressa


Vene sõjaväeringkondades algas puhastusKIIEV, 14. juuli, BNS - Pärast ersõjafirma Wagneri juhi Jevgeni Prigožini mässukatset Venemaal algas sõjaväeringkondades puhastus kuid erinevalt Prigožinist ei lange Vene kindralid nii lihtsalt, vahendas reedel uudisteagentuur UNIAN.
Nagu märkis venekeelse väljaande The Insider uudistetoimetaja Timur Olevski telekanali Freedom eetris, siis võeti Prigožin tööle rahateenimiseks ja niiöelda musta töö tegemiseks. Prigožini kõrvaldamisega seotud probleemiks on ka see, et siis tuleb tema varad kellelegi teisele üle anda.
Ajakirjaniku sõnul annab Putin mõista, et Prigožin on erijuhus ja kõiki teisi vastuhakkajaid karistatakse teisiti. Sellest annab tunnistust Vene sõjaväeülemate puudumine avalikus ruumis.
"Prigožini projekt on eriline. Täiesti õige on teda kutsuda projektiks. Prigožin on Putini teenistuses sadist. Tunnustatud, legitiimne ja täidab täpselt seda funktsiooni, milleks ta palgati - olla sadist ja teenida mustade operatsioonide eest musta raha," rääkis ajakirjanik.
Samas märkis Olevski, et hoolimata isolatsioonist pole Vene kindralitega midagi tõsist juhtunud.
"Ajaleht Wall Street Journal avaldas täna oma allikatele viidates andmed, et vähemalt 10 inimest on, ütleme nii korralikult, vangistuses ja 15 inimest on ametist kõrvaldatud. See arv on esmapilgul usutav, sest mis on väga oluline, et sõjaväes on inimesed, kes tunnevad isiklikult neid, kellega ei saada ühendust ja mõistavad nüüd, et rahulolematuse katse võib lõppeda samamoodi. Kuid pange tähele, et konkreetsete inimeste nimesid ei nimetata ja see on natuke piinlik, sest tegelikult, kui me räägime sellise tasemega ohvitseridest, siis nende nimed peaksid olema kuulda ja nende kadumine peaks olema vägagi märgatav," seletas ajakirjanik.
Baltic News Service


Vene sõjaväeringkondades algas ajakirjaniku sõnul puhastus (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
KIIEV, 14. juuli, BNS - Pärast ersõjafirma Wagneri juhi Jevgeni Prigožini mässukatset Venemaal algas sõjaväeringkondades puhastus kuid erinevalt Prigožinist ei lange Vene kindralid nii lihtsalt, vahendas reedel uudisteagentuur UNIAN.
Nagu märkis venekeelse väljaande The Insider uudistetoimetaja Timur Olevski telekanali Freedom eetris, siis võeti Prigožin tööle rahateenimiseks ja niiöelda musta töö tegemiseks. Prigožini kõrvaldamisega seotud probleemiks on ka see, et siis tuleb tema varad kellelegi teisele üle anda.
Ajakirjaniku sõnul annab Putin mõista, et Prigožin on erijuhus ja kõiki teisi vastuhakkajaid karistatakse teisiti. Sellest annab tunnistust Vene sõjaväeülemate puudumine avalikus ruumis.
"Prigožini projekt on eriline. Täiesti õige on teda kutsuda projektiks. Prigožin on Putini teenistuses sadist. Tunnustatud, legitiimne ja täidab täpselt seda funktsiooni, milleks ta palgati - olla sadist ja teenida mustade operatsioonide eest musta raha," rääkis ajakirjanik.
Samas märkis Olevski, et hoolimata isolatsioonist pole Vene kindralitega midagi tõsist juhtunud.
"Ajaleht Wall Street Journal avaldas täna oma allikatele viidates andmed, et vähemalt 10 inimest on, ütleme nii korralikult, vangistuses ja 15 inimest on ametist kõrvaldatud. See arv on esmapilgul usutav, sest mis on väga oluline, et sõjaväes on inimesed, kes tunnevad isiklikult neid, kellega ei saada ühendust ja mõistavad nüüd, et rahulolematuse katse võib lõppeda samamoodi. Kuid pange tähele, et konkreetsete inimeste nimesid ei nimetata ja see on natuke piinlik, sest tegelikult, kui me räägime sellise tasemega ohvitseridest, siis nende nimed peaksid olema kuulda ja nende kadumine peaks olema vägagi märgatav," seletas ajakirjanik.
Olevski usub, et Putin teeb rüütlikäigu ja mõne aja pärast ilmub teleekraanidele kurb kindral Surovikin, kes vannub Putinile veel sada korda truudust.
"Selleks, et neile, kes võivad arvata, et ta on mässaja, selgeks teha, et tegelikult peab iga mässaja meeles pidama, kes on riigis kuningas," sõnas ajakirjanik.
Venemaal tagandati ametist Ukraina lõunaosas vägesid juhtinud kindral, kes rääkis avalikult probleemidest, millega tema sõdurid silmitsi seisavad.
Juhtum toob välja uued lõhed Vene relvajõudude ladvikus Jegveni Prigožini erasõjafirma mässu järel.
Zaporižžjas sõdiva 58. armee komandör kindralmajor Ivan Popov ütles kolmapäeva õhtul tehtud audiopöördumises oma sõduritele, et ta tagandati pärast kohtumist relvajõudude juhtidega.
Popovi sõnul vihastas neid tema otsekohene sõnavõtt raskuste kohta, millega tema väed silmitsi seisavad, sealhulgas radarite puudumine vaenlase suurtükitule seiramiseks, mis on viinud tohutute ohvriteni Vene armee ridades.
Uudis Popovi tagandamisest tuli päev pärast seda, kui Ukraina raketilöögis oli  surma saanud teine Vene okupatsioonivägede kõrge juht, kindralleitnant Oleg Tsokov.
Erukindral Andrei Gurulev, endine 58. armee komandör, ütles, et Tsokov hukkus, kui Ukraina andis Suurbritannia tarnitud Storm Shadow rakettidega löögi Berdjanski linnale.
Vene kaitseministeerium ei ole Tsokovi hukkumist kinnitanud.
Vene sõjablogijate sõnul ärritas Popovi sõnavõtt kindralstaabi ülemat Valeri Gerassimovi, kes andis käsu ta tagandada.
Popov rääkis muu hulgas sellest, et tema sõdureid, kes on alates juuni algusest Ukraina vastupealetungi tõrjunud, tuleks roteerida.
Baltic News Service


Investeerimispettused on mitmekordselt hoogustunudTALLINN, 14. juuli, BNS – SEB andmetel on alates eelmise nädala lõpust jõudsalt kasvanud investeerimispettuste arv.
Võrreldes eelnevate kuudega on kasv mitmekordne ja heausksed alustavad investeerimishuvilised kaotavad ekstreemsemate juhtumite korral isegi kümneid tuhandeid eurosid.
SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk ütles, et viimastel päevadel on mitmekordselt sagenenud juhtumid, kus kurjategijad on pakkunud ohvrile telefoni teel või sotsiaalmeedias atraktiivse tootlusega investeerimisvõimalust ja on petnud nii välja tuhandeid eurosid.
Kui viimastel kuudel sai tema sõnul rääkida vaid üksikutest sellistest pettustest, siis täna tegeletakse vähemalt viie juhtumiga päevas. Ekstreemsemate juhtumite tagajärjel on heauskne investor kaotanud kümneid tuhandeid eurosid, mis valdavalt krüptorahasse suunatakse.
Petturid võtavad ohvriga ühendust telefonikõne, suhtlusrakenduse (Viber, Watsapp) ja sotsiaalmeedia kaudu, samuti võib leida teemakohaseid reklaame internetist. Investeerimispettuse võib ära tunda selle järgi, et pakutakse ülitulusat võimalust paigutada oma raha näiteks aktsiatesse, võlakirjadesse või krüptorahasse. Vestluse käigus püütakse survestada ohvrit tegema investeerimisotsus nii kiiresti kui võimalik ja antakse lubadusi saada osa kiirest võidust igasuguse riskita.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Jeffrey A. Tucker: korporatismi põlvnemineMõttekoja Brownstone Institute'i asutaja ja juht Jeffrey A. Tucker kirjeldab, kuidas 21. sajandi suurimaks nuhtluseks on üleilmastunud etatistlik korporatism ja teeb lühiülevaate selle ajaloost.
See ei ole kapitalism. See ei ole sotsialism. Sõna, mis sobib kõige paremini tänase ühiskonna kirjeldamiseks on "korporatism". "Korporatism" tähendab ettevõtluse ja riigi ühinemist ühtseks üksuseks, mille eesmärgiks on jõuda mingisuguse suure nägemuse lõppeesmärgini. Inimeste vabadused võib selle juures ära unustada. Sõna "korporatism" on vanem kui selle järglane "fašism". Paraku on "f-sõna" väärkasutamise tõttu muutunud arusaamatuks ja kasutuks ning nii on selguse huvides mõistlik kasutada vanemat oskussõna [korporatism].
Kui tarbijad hakkavad süstidele vastu, siis nagu näha, kehtestab valitsus vaktsineerimissunni.
Vaatame ühte kõige ilmsemat korporatismi näidet – suurt ravimitööstust. Seal on suurepäraselt välja arenenud pöörduks ettevõtete juhtkondade ja riiklike kontrollorganite vahel. Valitsus rahastab tihti ravimite väljatöötamist ja kiidab need kummitemplina samuti heaks. Samamoodi kinnitab valitsus patendid, mida see ka jõustab. Vaktsiinide tootjad on vabastatud tervisekahjude hüvitamisest. Kui tarbijad hakkavad süstidele vastu, siis nagu näha, kehtestab valitsus vaktsineerimissunni. Järgmisena võib osutada, et ravimitööstus ostab ära kuni 75 protsenti õhtuse televisiooni reklaamidest, mis tagab nende toodangule soosiva kajastuse ja inimeste tervisele põhjustatud kahjude maha vaikimise.
Selline on korporatismi tõeline olemus. Kuid see ei kehti ainult ravimitööstuses. Korporatismi kaal on veelgi suurem tehnoloogiasektoris, kaitsetööstuses, ametiühingutes, toidutööstuses, keskkonnahoius, rahvatervisetööstuses ja paljudes muudes valdkondades. Suured ettevõtted on koondunud hiiglaslikeks jurakateks, mis kurnavad turult välja igasuguse dünaamilisuse.
Suured ettevõtted on koondunud hiiglaslikeks jurakateks, mis kurnavad turult välja igasuguse dünaamilisuse.
Korporatismi eripäradest räägitakse täpsemalt väga harva. Inimestele meeldib rohkem rääkida abstraktsetest ideaalidest, millel pole reaalsusega suurt pistmist. Need on ideaalid, mis teevad vahet pahemal ja paremal ilmavaatel, samas kui tõelised ohud jäävad varjatuks. See on kummaline, sest korporatism on inimeste ellu vägagi sekkuv reaalsus. See võttis kahekümnendal sajandil üle suurema osa ühiskondadest ja ahistab täna inimkonda nagu ei kunagi varem.
Korporatismil on pikk ideoloogiline ajalugu, mis ulatub kahe sajandi taha. See algas põhimõttelise rünnakuga ideoloogia vastu, mida toona nimetati liberalismiks. Liberalism sai alguse sajandeid varem, kui Euroopas lõppesid ususõjad ja saadi aru, et usuvabaduse lubamine on lõpuks hea kõigi jaoks. Liberalism vähendab ühiskonnas vägivalda ja samas säilib kõigi jaoks võimalus pühendunult oma usku järgida. Selline nägemus tõi lõpuks kaasa üldise sõna-, reisimise- ja ettevõtlusvabaduse.
Korporatism võttis kahekümnendal sajandil üle suurema osa ühiskondadest ja ahistab täna inimkonda nagu ei kunagi varem.
19. sajandi alguses, johtudes Ameerika Revolutsioonist, pühkis liberalismi idee üle Euroopa. Idee oli selles, et riik ei suuda oma võimu all olevaid ühiskondi eriti hästi hallata ja parem on neil lasta orgaaniliselt areneda ilma, et selle juures kehtestatakse riigi teleokraatilisi (traditsiooniline ülevalt alla juhtnööridega planeerimine) lõppeesmärke. Teleokraatiat iseloomustab tsentralism, mis püüdleb konkreetse sihi poole, mida tihti esitatakse suurema hüvena või ühiste eesmärkidena, millega omakorda õigustatakse isikuvabaduste piiramist. Liberalism [selle klassikalises, mitte progressiusu mõistes] on teleokraatia vastand ja see näeb riigi ainsa eesmärgina kõigi inimeste vabadust.
Traditsioonilisele liberalismile hakkas vastu sakslasest filosoof Georg Wilhelm Friedrich Hegel (eluaaastad 27. august 1770 – 14. november 1831), kes selgitas [Saksamaa] territooriumite kaotust Napoleoni sõdade lõpus kui ainult ajutist tagasilööki Saksa rahva ajaloolises ettemääratuses. Tema poliitika nägemuses saadab rahvust kui ühtset tervikut saatus, mis on kooskõlas ajaloo postuleeritud seadustega. Selline holistiline nägemus hõlmas kirikut, ettevõtlust, perekonda ja üksikisikuid: kõik pidid marssima ühes suunas.
Hegel kirjutas raamatus "Õigusfilosoofia põhijooned", et tervik jõuab oma haripunkti riigi asutamisega, mis "on eetilise idee reaalsus, eetilise terviklikkuse mõistuspärasus", "jumalik idee, mis eksisteerib Maa peal" ja "kunstiteos, milles inimese vabadus saavutab täiuslikkuse ja see lepitatakse terviku vabadusega".
Kui see kõik kõlab nagu paras pudru ja kapsad, siis tere tulemast Hegeli maailma, kes sai esmalt hariduse teoloogias ja seejärel võimutses väga pikka aega Saksa poliitilises filosoofias. Tema järgijad lahknesid etatismis parem- ja vasakpoolseteks versioonideks, mis kulmineerusid nii Marxis kui Hitleris, kes mõlemad olid ühel meelel, et riik on elu keskpunkt, kuigi jäid lahkarvamusele osas, mida see peab tegema.
Korporatism on "parema tiiva" hegelianismi manifestatsioon, mis tähendab, et see ei lähe nii kaugele ja ei nõua hilisemate marksistide kombel, et religiooni, eraomanduse ja perekonna peaks ära kaotama. Pigem peavad kõik need institutsioonid teenima tervikut esindavat riiki.
Korporatismi majanduslik pool sai hoogu juurde Tübingeni Ülikooli avaliku halduse professori Friedrich Listi (6. august 1789 – 30. november 1846) töödes, kuid kes jäi töökohast ilma ja suundus peale seda Ameerika Ühendriikidesse, kus ta lõi kaasa raudteede rajamises ja kuulutas tööstusliku merkantilismi "riikliku süsteemi" (National System). Uskudes, et ta jätkab Alexander Hamiltoni tööd, seisis List riikliku iseenesele piisav olemise ehk autarkia eest, mis pidi tähendama õiglast kaup kauba vastu kaubavahetuse haldamist. Sedasi hakkas ta vastu tervele liberaalsele traditsioonile, mille sõnastas oma töödes Adam Smith ja mille väljenduseks oli vabakaubandus.
Ühendkuningriigis leidis Hegeli riigi visioon väljenduse Šoti filosoofi Thomas Carlyle'i (4. detsember 1795 – 5. veebruar 1881) raamatutes, mis kandsid pealkirju "Kangelastest", "Kangelaste kummardamine", "Kangelaslikkus ajaloos" ja "Prantsuse revolutsioon: ajalugu" (On Heroes, Hero-Worship, The Heroic in History ja The French Revolution: A History). Ta kaitses orjanduslikku korda ja diktatuure ning leiutas majandusteaduse kohta väljendi "masendav teadus" (the dismal science), kuna majandusteadus oli selleks ajaks jõudnud veendumuseni, et orjandus on majandusele kahjulik.
Toorid hüppasid Hegeli ree peale järgides juhtiva Inglise viktoriaanliku ajastu kunstikriitiku, heategija ja Oxfordi Ülikooli esimese (Felix) Slade'i kaunite kunstide professori John Ruskini (8. veebruar 1819 – 20. jaanuar 1900) kirjutatut. Ruskin asutas vastumeetmena kaubanduslikule kapitalismile ja tavainimestele suunatud massitootmisele Püha Jüri Gildi (Guild of Saint George). Tema töödes võib näha, kuidas tarbijate vaenulikkus põimus kenasti kokku aristokraatliku klassipõhise ühiskonna igatsusega, mis seadis liberaalsete egalitaarsete ajendite arvel esikohale tuleviku jõukuse.
Inimeste järglaste saamise jätmist vaba tahte voliks nähti hullumeelse kaose allikana.
Ameerikas võeti 1880. ja järgnenud aastakümnetel eugeenika näol ette tõsisem Charles Darwini tööde väärkasutamine ning riigi ühe ülesandena nähti elanikkonna kvaliteedi tagamist. Samasugune liikumine kinnitas kanda ka Euroopas. Inimeste järglaste saamise jätmist vaba tahte voliks nähti hullumeelse kaose allikana. Ameerika Majandusühing (American Economic Association), koos mitmete teiste akadeemiliste ühendustega nägi eugeenika teooriaga nii palju vaeva, et sellest sai peavoolu teaduse osa. See oli nii veel sada aastat tagasi (1920ndatel).
Euroopas kinnitas 1. Maailmasõja järel kanda hegelianismi uus vorm, milles segati üheks pakiks kokku eugeenika, autarkia, rahvuslus ja toores etatism. Briti-Saksa päritolu filosoof Houston Stewart Chamberlain (9. september 1855 – 9. jaanuar 1927) rändas mööda Euroopat ja armus tõeliselt Wagnerisse ning Saksa kultuuri ja temast sai üks Hitleri juhtivatest eestkõnelejatest. Ta õigustas verejanulist juudivastasust ja kirjutas raamatu "19. sajandi alused" (The Foundations of the Nineteenth Century), milles rõhutas Euroopa teutooni juuri.
Teised korporatismi tähtautorid on veel:
Werner Sombart (18. jaanuar 1863 – 18. mai 1941) – Saksa akadeemik, ajaloolise koolkonna majandusteadlane ja sotsioloog, kes alustas kommunistina, kuid liikus kergel sammul üle natsionaalsotsialistide poolele. Frederick Hoffman (2. mai 1865 – 23. veebruar 1946) – sündis Saksamaal ja Ameerika Ühendriikides sai temast statistik. Ta kirjutas raamatu "Ameerika neegrirassi omadused ja tunnusjooned" (The Race Traits and Tendencies of the American Negro), milles kirjeldati musti ameeriklasi teistest rassidest alamana. Juutide ja teiste mitte valgete kohta esitas ta erinevaid väiteid. Madison Grant (19. november 1865 – 30 mai 1937) – lõpetas Yale'i Ülikooli ning juurakraadi sai Columbia Ülikooli õigusteaduskonnast. Peale ülikooli lõpetamist huvitus ta eugeenikast ja hakkas uurima Euroopa rassiajalugu ning kirjutas menuki "Kuidas suursugune rass käib alla" (The Passing of the Great Race). Ta oli mõjukas keskkonnakaitsja ja seisis kummalistel eugeenilistel põhjustel metsade riigistamise eestCharles Davenport (1. juuni 1866 – 18. veebruar 1944) – oli Harvardi ülikooli eugeenikat uuriv zoloogiaprofessor, kes kirjutas raamatu "Pärilikkuse sõltuvus eugeenikast" (Heredity in Relation to Eugenics) ja asutas Eugeenikaarhiivi (Eugenics Record Office) ning Rahvusvahelise Eugeenikaorganisatsioonide Föderatsiooni (Federation of Eugenics Organizations). Ta oli üks mõjukamaid eugeenilise riigi ülesehitamise taga olevaid isikuid.Henry H. Goddard (14. august 1866 – 18. juuni 1957) – oli psühholoog, eugeenik ja Vinelandi Nõrgamõistuslike Poiste ja Tüdrukute Ametikooli teadusdirektor (Vineland Training School for Feeble-Minded Girls and Boys). Ta populariseeris IQ uuringuid ja tegi nendest riigi käes planeeritud ühiskonna loomise relva, millega loodi hierarhiad, mida määrasid ja jõustasid riigiteenistujatest bürokraadid.Edward A. Ross (12. detsember 1866 – 22. juuli 1951) – teaduskraadi sai ta Johns Hopkinsi Ülikoolist, õpetas Stanfordi ülikoolis ja oli üks Ameerika Ühendriikide sotsioloogiateaduse rajajatest. Ta üllitas 1905. aastal raamatu "Patt ja ühiskond" (Sin and Society). Ta hoiatas, et naiste tööl käimine mõjub nende geenidele kahjulikult ja seisis seaduste eest, mis keelasid naistel käia tööl.Robert DeCourcy Ward (29. november 1867 – 12. november 1931) – oli Harvardi ülikooli meteoroloogia ja kliimateaduse professor ning üks Sisserände Piiramise Ühingu (Immigration Restriction League) kaasasutajatest. Tema sõnul mõjusid segaabielud juutide, slaavi ja itaalia päritolu inimestega geenidele kahjulikult. Suuresti tänu temale sulgesid Ameerika Ühendriigid 1924. aastal oma piirid sisserändajatele, mille tõttu võib arvata, et Euroopas tapeti miljoneid inimesi.Giovanni Gentile (30. mai 1875 – 15. aprill 1944) – Itaalia uushegeliaanist idealistlik filosoof, kes lõi intellektuaalse aluse Itaalia korporatismile ja fašismile ning aitas Benito Mussolinil kirjutada "Fašismi õpetuse" (The Doctrine of Fascism). Lühikeseks ajaks sai ta tänu oma intellektile ja vaadetele kuulsaks ka Ameerika Ühendriikides. Lewis Terman (15. jaanuar 1877 – 21. detsember 1956) – eugeenik, kes keskendus IQ järele mõõdetud intelligentsete laste uuringutele. Doktorikraadi sai ta Clarki Ülikoolist, ta oli eugeenilise Inimeste Paremaks Muutmise Ühingu (Human Betterment Foundation) liige ja Ameerika Psühholoogia Ühingu (American Psychology Association) president. Ta seisis range segregatsiooni, sunniviisilise steriliseerimise, sisserände kontrollimise, sünnitamise lubade ja kõikehõlmavalt planeeritud ühiskonna eest.Oswald Spengler (29. mai 1880 – 8. mai 1936) – lõpetas Saksamaal Halle'i Ülikooli, temast sai õpetaja ja 1918. aastal kirjutas ta "Õhtumaa allakäigu", milles selgitas ajaloo tsükleid ning muutuseid, millega üritas selgitada Saksamaa kaotust 1. Maailmasõjas. Ta kuulutas uut teutooni hõimuautoritaarsust, mis aitab vastu seista liberaalsele individualismile.Ezra Pound (30. oktoober 1885 – 1. november 1972) – Ameerika Ühendriikidest ära kolinud luuletaja, kes hakkas natsionaalsotsialistiks ja süüdistas 1. maailmasõda liigkasuvõtmise ja rahvusvahelise kapitalismi põhjustamises ning 2. maailmasõja ajal toetas Mussolinit ja Hitlerit. Väljapaistev, kuid suurte probleemide küüsis vaevlev mees. 2. maailmasõja ajal ja enne seda avaldas ta artikleid Ühendkuningriigi natsionaalsotsialistlikes ajalehtedes.Carl Schmitt (11. juuli 1888 – 7. aprill 1985) – natsionaalsotsialistist jurist ja poliitikateoreetik, kes kirjutas raamatus "Poliitilise kontseptsioon" (The Concept of the Political) suurt hulka valdkondi hõlmavalt ja vaenulikult klassikalisest liberalismist. Tema nägemuses on riik totaalne, mis peab oma võimu halastuseta kehtestama. Ta austas despootlikkust, sõda ja Hitlerit. Charles Edward Coughlin (25. oktoober 1891 – 27. oktoober 1979) – väga mõjukas Kanada-USA preester, kelle raadiosaateid kuulasid 1930. aastatel kümned miljonid inimesed. Ta jälestas kapitalismi, toetas Uut Kurssi ja sukeldus jõulisesse juudivastasusse ning natsionaalsotsialistide õpetusse. Ta avaldas enda nime all Goebbelsi kõnesid. Tänu tema raadiosaatele protesteerisid tuhanded inimesed USA linnade tänavatel juudi sisserändajate vastu.Julius Caesar Evola (19. mai 1898 – 11. juuni 1974) – äärmuslik traditsionalistist Itaalia filosoof, kes keskendus ajaloole ja religioonile ning ülistas vägivalda. Tema austajate seas oli Mussolini ja ta kirjutas Hitlerile ülistavaid kirju. Ta kulutas terve elu naiste meestele allutamise ning holokausti õigustamiseleFrancis Parker Yockey (18. september 1917 – 16. juuni 1960) – Ameerika Ühendriikide advokaat ja pühendunud natsionaalsotsialist. Kirjutas raamatu "Impeerium: ajaloo filosoofia ja poliitika", milles väitis, et lääne kultuuri on võimalik kaitsta juutide eest kultuuripõhisel totalitaarsel viisil. Kolmanda Reichi langus on tema sõnul ajutine tagasilöök. Passi võltsimise eest saadeti ta vangi, kus sooritas enesetapu. Yockey oli Willis Carto (1926–2015), kes oli sõjajärgse aja üks tuntumatest natsionaalsotsialistliku teooria eestkõnelejatest, suur mõjutaja.
Selline on lühike sissevaade korporatismi intellektuaalsesse juurestikku ja mõtlemisse. Lisatud on mõned äärmuslikumad ideoloogilised näited. Keskendumine teleokraatlikule rahvuslusele väljendub iga juhtumi puhul riigi lõhestamises "jaga ja valitse" põhimõtte järele. Tavaliselt on sellise lähenemise teostajaks mõni "suur inimene" ja olukord, kus "ekspertidel" lubatakse teerulliga sõita üle tavainimeste rahust ning heaolust.
Korporatistlik mudel võeti 1. maailmasõja ajal kasutusele enamuses riikides, millest sai tsentralismi (majanduse keskse planeerimise) suurim katsetamine ja milles lõid kaasa relvatöösturid ning teised suured ettevõtted. Seda rakendati koos kohustusliku sõjaväeteenistuse, tsensuuri, inflatsiooni ja tohutu suure tapamasinaga. Esimese maailmasõja aegsest korporatismist sai eeskuju tervele põlvkonnale intellektuaalidele ja riigijuhtidele. Ameerika Ühendriikide Uut Kurssi, koos selle hinnakontrolli ja tööstuskartellidega, juhtisid suuremas osas inimesed nagu Rexford Tugwell (1891-1979), kes sai ajendi korporatismi jõustamiseks 1. maailmasõja kogemusest. Sama muster kordus Teise maailmasõja ajal.
Tänane korporatism ei ole enam riigipõhine, vaid ulatuselt üleilmastunud.
Eespool kirjeldatud lühikene genealoogia lõpeb 20. sajandi keskpaigaga. Tänane korporatism näeb välja teisiti. See ei ole enam riigipõhine, vaid ulatuselt üleilmastunud. Lisaks valitsustele ja suurtele rahvusvahelistele korporatsioonidele löövad selles kaasa võimsad valitsusvälised organisatsioonid, vabaühendused, MTÜd ja tohutute varanduste toel rajatud hiiglaslikud sihtasutused. See on ühekorraga nii avalik- kui eraõiguslik. Kuid sellest hoolimata on see sama lõhestav, julm ja hegemooniline kui minevikus.
Kaasaegne korporatism on samuti loobunud oma kõige jubedamatest (ja piinlikumatest) õpetustest. Selle asemele on tulnud asjade korraldus, kus maailma riikide valitsused teevad otse koostööd suurimate meedia- ja tehnoloogiakorporatsioonidega, et sepistada ühiselt ainumas nägemus, nagu seda sõnastab Maailma Majandusfoorum progressi teel marssiva inimkonna jaoks. Koos sellega käib tsensuur ja nii ettevõtlus- kui isikuvabaduste piiramine.
Korporatism hävitab võistleva kapitalismi konkurentsidünaamika ja asendab selle oligarhide juhitud kartellidega.
Need on ainult probleemide algus. Korporatism hävitab võistleva kapitalismi konkurentsidünaamika ja asendab selle oligarhide juhitud kartellidega. See vähendab majanduskasvu ja inimeste jõukust. See on eranditult korrumpeerunud. See lubab tõhusust, kuid tulemuseks on ainult pettus. See suurendab lõhet vaeste ja rikaste vahel ning loob ja kinnistab sügavad lõhed valitsejate ning alamate vahele. See loobub paikkondlikkusest, religioossetest eripäradest, perekonna õigustest ja esteetilisest traditsionalismist. Samuti lõpeb see vägivallaga.
Korporatism on kõike muud kui äärmuslik. Sde sõna sobib täiuslikult kirjeldama 20. sajandi kõige edukamat etatismi vormi. 21. sajandil on see saanud üleilmse ulatusega uue elu ja eesmärgi. Mis puutub aga Ameerika ideaalidesse ja valgustusaja väärtustesse, mis nägid ette vabaduse kõigi jaoks, siis esindab korporatism kõike vastupidist.
Samuti on see kõige hullem probleem, millega inimkond täna vastakuti seisab. See on jubedam kui mure vanade sotsialismi ja kapitalismi arhetüüpide pärast. Ameerika Ühendriikide kontekstis võib korporatism esineda maskeerituna nii parem- kui vasakpoolse maailmanägemusesse. Kuid ei tohi lasta ennast eksitada: selle vaenlaseks on alati vabadus, nagu seda traditsiooniliselt mõistetakse.
Toimetas Karol Kallas


Investeerimispettused on mitmekordselt hoogustunudSEB andmetel on alates eelmise nädala lõpust jõudsalt kasvanud investeerimispettuste arv.
Kätlin Kukk, SEB turbekeskuse turbejuht
Võrreldes eelnevate kuudega on kasv mitmekordne ja heausksed alustavad investeerimishuvilised kaotavad ekstreemsemate juhtumite korral isegi kümneid tuhandeid eurosid.
SEB turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk ütles, et viimastel päevadel on mitmekordselt sagenenud juhtumid, kus kurjategijad on pakkunud ohvrile telefoni teel või sotsiaalmeedias atraktiivse tootlusega investeerimisvõimalust ja on petnud nii välja tuhandeid eurosid.
Kui viimastel kuudel sai tema sõnul rääkida vaid üksikutest sellistest pettustest, siis täna tegeletakse vähemalt viie juhtumiga päevas. Ekstreemsemate juhtumite tagajärjel on heauskne investor kaotanud kümneid tuhandeid eurosid, mis valdavalt krüptorahasse suunatakse.
Petturid võtavad ohvriga ühendust telefonikõne, suhtlusrakenduse (Viber, Whatsapp) ja sotsiaalmeedia kaudu, samuti võib leida teemakohaseid reklaame internetist. Investeerimispettuse võib ära tunda selle järgi, et pakutakse ülitulusat võimalust paigutada oma raha näiteks aktsiatesse, võlakirjadesse või krüptorahasse. Vestluse käigus püütakse survestada ohvrit tegema investeerimisotsus nii kiiresti kui võimalik ja antakse lubadusi saada osa kiirest võidust igasuguse riskita.


SEB hoiatab: Eestit on tabanud investeerimispettuste laviin, inimesed kaotav kümneid tuhandeid eurosidAlates eelmise nädala lõpust on jõudsalt kasvanud investeerimispettused, võrreldes eelnevate kuudega on kasv mitmekordne ja heausksed alustavad investeerimishuvilised kaotavad ekstreemsemate juhtumite korral isegi kümneid tuhandeid eurosid, teatab SEB.«Kui viimastel kuudel tegelesime üksikute juhtumitega, kus kurjategijad pakkusid ohvrile telefoni teel või sotsiaalmeedias atraktiivse tootlusega investeerimisvõimalust ja petsid nii välja tuhandeid eurosid, siis täna räägime juba vähemalt viiest juhtumist päevas ehk kasv on mitmekordne. Ekstreemsemate juhtumite tagajärjel on heauskne investor kaotanud kümneid tuhandeid eurosid, mis valdavalt krüptorahasse suunatakse,» ütles SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk.SEB teatel võtavad petturid ohvriga ühendust reeglina telefonikõne, suhtlusrakenduse (Viber, Watsapp) ja sotsiaalmeedia kaudu, samuti võib leida teemakohaseid reklaame internetist. Investeerimispettuse võib ära tunda selle järgi, et pakutakse ülitulusat võimalust paigutada oma raha näiteks aktsiatesse, võlakirjadesse või krüptorahasse. Vestluse käigus püütakse survestada ohvrit tegema investeerimisotsus nii kiiresti kui võimalik ja antakse lubadusi saada osa kiirest võidust igasuguse riskita.Kuidas end kaitsta?Soovitame pettuste eest kaitsmiseks järgmist:Ärge kiirustage reageerimisega - võtke aega, et pakutud võimalust kriitiliselt analüüsida.Uurige tausta ja täpsustage, millise inimese või organisatsiooniga on tegu. See aitab kaardistada detaile ja saada selgust.Kui investeerimispakkumine tehakse teile telefoni teel, mõnes suhtlusrakenduses või sotsiaalmeedia kaudu, siis on see ilmselge vihje pettusele. Selline suhtlus tuleks koheselt katkestada.Kui teilt küsitakse isikuandmeid, koopiaid dokumentidest, pangaandmeid või paroole, olge eriti ettevaatlik, neid ei tohiks edastada mitte kellelegi.Enne ülekande või kaarditehingu tegemist tuleks veenduda, kellele oma raha saatmas olete.Kui olete pettuse ohvriks langenud või kahtlustate pettust, tuleks pöörduda viivitamatult oma panka, kasutades panga ametlikul kodulehel olevaid kontakte. Mida kiiremini pangaga ühendust võtta, seda tõenäolisem on kiiremini sulgeda edasist kuritarvitust võimaldavad teekonnad. Samuti tuleks pöörduda politseisse.«Iga investeerimisotsus vajab hoolikat läbimõtlemist ja analüüsi. Sealjuures ei tohiks unustada investeerimise olulisi põhitõdesid – enne alustamist on oluline tutvuda väärtpaberi tingimustega, investeerimisega kaasnevad alati riskid ning raha paigutades on mõistlik riske hajutada ehk investeerida erinevatesse instrumentidesse, piirkondadesse ja valdkondadesse. Vajadusel saab parima võimaliku lahenduse leidmiseks alati pöörduda ka panga poole,» lisas Kukk.


Põlvamaa mees sai 4000 euroga pettaPõlvamaal pöördus neljapäeval politsei poole mees, kes jäi sotsiaalmeedia kaudu äri ajades ilma rohkem kui 4000 eurost.Mees oli Facebookis avaldanud kuulutuse sooviga osta raider Stiga. Temaga võttist ühendust keegi, kes pakkus sellist seadet Soome ettevõtte kaudu müüa, vahendas PPA Lõuna prefektuuri pressiesindaja.
Kannatanu kandis müüjale 4029 eurot, aga kaup pole tellijani jõudnud ega ka raha tagastatud.
Politsei algatas uurimise arvutikelmuse paragrahvi järgi.


Investeerimispettused on mitmekordselt hoogustunudSEB andmetel on alates eelmise nädala lõpust jõudsalt kasvanud investeerimispettuste arv.
Võrreldes eelnevate kuudega on kasv mitmekordne ja heausksed alustavad investeerimishuvilised kaotavad ekstreemsemate juhtumite korral isegi kümneid tuhandeid eurosid.
SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk ütles, et viimastel päevadel on mitmekordselt sagenenud juhtumid, kus kurjategijad on pakkunud ohvrile telefoni teel või sotsiaalmeedias atraktiivse tootlusega investeerimisvõimalust ja on petnud nii välja tuhandeid eurosid.
Kui viimastel kuudel sai tema sõnul rääkida vaid üksikutest sellistest pettustest, siis täna tegeletakse vähemalt viie juhtumiga päevas. Ekstreemsemate juhtumite tagajärjel on heauskne investor kaotanud kümneid tuhandeid eurosid, mis valdavalt krüptorahasse suunatakse.
Petturid võtavad ohvriga ühendust telefonikõne, suhtlusrakenduse (Viber, Watsapp) ja sotsiaalmeedia kaudu, samuti võib leida teemakohaseid reklaame internetist. Investeerimispettuse võib ära tunda selle järgi, et pakutakse ülitulusat võimalust paigutada oma raha näiteks aktsiatesse, võlakirjadesse või krüptorahasse. Vestluse käigus püütakse survestada ohvrit tegema investeerimisotsus nii kiiresti kui võimalik ja antakse lubadusi saada osa kiirest võidust igasuguse riskita.


Pank: hoogustunud on investeerimispettusedAlates eelmise nädala lõpust on jõudsalt kasvanud investeerimispettused, võrreldes eelnevate kuudega on kasv mitmekordne ja heausksed alustavad investeerimishuvilised kaotavad ekstreemsemate juhtumite korral isegi kümneid tuhandeid eurosid.
„Kui viimastel kuudel tegelesime üksikute juhtumitega, kus kurjategijad pakkusid ohvrile telefoni teel või sotsiaalmeedias atraktiivse tootlusega investeerimisvõimalust ja petsid nii välja tuhandeid eurosid, siis täna räägime juba vähemalt viiest juhtumist päevas ehk kasv on mitmekordne. Ekstreemsemate juhtumite tagajärjel on heauskne investor kaotanud kümneid tuhandeid eurosid, mis valdavalt krüptorahasse suunatakse,” ütles SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk.
Kuidas investeerimispettust ära tunda?
Petturid võtavad ohvriga ühendust telefonikõne, suhtlusrakenduse (Viber, Watsapp) ja sotsiaalmeedia kaudu, samuti võib leida teemakohaseid reklaame internetist. Investeerimispettuse võib ära tunda selle järgi, et pakutakse ülitulusat võimalust paigutada oma raha näiteks aktsiatesse, võlakirjadesse või krüptorahasse. Vestluse käigus püütakse survestada ohvrit tegema investeerimisotsus nii kiiresti kui võimalik ja antakse lubadusi saada osa kiirest võidust igasuguse riskita.
Kuidas end kaitsta?
Soovitame pettuste eest kaitsmiseks järgmist:
Ärge kiirustage reageerimisega – võtke aega, et pakutud võimalust kriitiliselt analüüsida.
Uurige tausta ja täpsustage, millise inimese või organisatsiooniga on tegu. See aitab kaardistada detaile ja saada selgust.
Kui investeerimispakkumine tehakse teile telefoni teel, mõnes suhtlusrakenduses või sotsiaalmeedia kaudu, siis on see ilmselge vihje pettusele. Selline suhtlus tuleks koheselt katkestada.
Kui teilt küsitakse isikuandmeid, koopiaid dokumentidest, pangaandmeid või paroole, olge eriti ettevaatlik, neid ei tohiks edastada mitte kellelegi.
Enne ülekande või kaarditehingu tegemist tuleks veenduda, kellele oma raha saatmas olete.
Kui olete pettuse ohvriks langenud või kahtlustate pettust, pöörduge viivitamatult oma panka, kasutades panga ametlikul kodulehel olevaid kontakte. Mida kiiremini pangaga ühendust võtta, seda tõenäolisem on kiiremini sulgeda edasist kuritarvitust võimaldavad teekonnad. Samuti tuleks pöörduda politseisse.
„Iga investeerimisotsus vajab hoolikat läbimõtlemist ja analüüsi. Sealjuures ei tohiks unustada investeerimise olulisi põhitõdesid – enne alustamist on oluline tutvuda väärtpaberi tingimustega, investeerimisega kaasnevad alati riskid ning raha paigutades on mõistlik riske hajutada ehk investeerida erinevatesse instrumentidesse, piirkondadesse ja valdkondadesse. Vajadusel saab parima võimaliku lahenduse leidmiseks alati pöörduda ka panga poole,” lisas Kukk.


Ohvrid kaotasid kelmidele poole aastaga üle kolme miljoni euroSelle aasta algusest on Eesti inimesed kaotanud kelmidele üle 3,1 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel ja petukõnede kaudu.Politsei andmetel on viimase poole aasta jooksul petturid kasutanud erinevaid skeeme inimeste eksitamiseks ja nende raha välja petmiseks. Kuue kuuga on kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, nendest 130 inimest kaotasid raha investeerimisel, kogukahjuga ligi 1,7 miljonit eurot. Petukõnede ohvriks on langenud 251 inimest, kelle kahjud on kokku ligi 1,4 miljonit eurot.Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin. ütles, et kelmide eest saab kaitsta end igaüks, seda eelkõige tähelepanelikkusega. „Eesti politseil ei ole võimalik peatada teistes riikides tegutsevaid kelme. Paraku ei saa me ka kaotatud raha tagasisaamist garanteerida, sest välja petetud raha liigub kiirelt pankade ja erinevate kontode vahel ning lõpuks suunatakse krüptosse või võetakse kuskil sularahas välja," ütles politseinik. Ta soovitab inimestel hoida end kursis hetkel levivate pettustega ja olla valvsad isiklike andmete jagamisel.Eelmisel aastal oli esimese poole aastaga investeerimispettuste ohvreid 89, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 000 eurot suurem. Peamiselt satuti investeerimispettuste otsa internetis leiduvate reklaamide kaudu, millele vajutati ja avanenud võltsitud veebilehele oma kontaktandmed jäeti. Seejärel võttis investeerijaga ühendust väidetava ettevõtte investeerimisnõustaja, kes hakkas kannatanut juhendama ja mõni aeg hiljem nõudma täiendavaid sissemakseid. „Kui alustate investeerimisega, siis peab olema ettevaatlik, sest levimas on väga palju erinevaid skeeme, mis võivad esialgu tunduda, et toovad koheselt rahalise vabaduse, kuid tegelikkuses on tegemist pettusega. Guugeldage neid ettevõtteid enne, kui hakkate raha investeerima ja kui keegi soovitab oma tuttavat investeerimise nõustajat, siis päris kindlasti on tegemist pettusega," rääkis Milenin.Levinum pangapettus on petukõne, kus inimesed on saanud telefonikõnesid, mis väidetavalt on usaldusväärselt ametiasutuselt või ettevõttelt. Need kelmid on teeselnud politseiametnikke, pankureid, kullerfirmade ja ka telekommunikatsiooniettevõtete esindajaid. Telefonikõne ajal on kelmide eesmärk inimestelt kätte saada PIN-koode, millega saavad nad ligipääsu kõne vastuvõtja pangakontole.Märgatav pangapettuste tõus on olnud ka postipaki kelmustes, kus 139 inimest on ohvriks langenud ja kaotanud kelmidele 81 000 eurot. Möödunud aasta peale oli kannatanuid kokku 79, kogukahjuga 53 000 eurot. .Juhtumeid on olnud erinevaid, kuid peamiselt saadeti inimestele mõne kullerfirma nimelt sõnum, mis väitis, et paki saatmisega on tekkinud probleeme. Sõnumisse oli juurde lisatud link, millele vajutades avanes veebileht ning kuhu tuli sõnumi saajal sisestada oma pangakontoga seotud andmed. Tegelikult oli aga tegemist võltsitud veebilehega ja sõnumi saatjaks oli kelm. Ka on tõusmas pettused ostu-müügi platvormidel, mille kaudu kelmid otsivad ohvreid ja saadavad neile võltsitud kullerfirmade veebilehtede linke, kuhu palutakse samuti sisestada pangakontoga seotud andmeid," kirjeldas politseinik.Pettuste eest oled kaitstud, kui:• sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teistega ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel;• viid end kurssi investeerimisega seotud riskidega ja alustad sellega usaldusväärsest kohast näiteks oma kodupangast;• oled tähelepanelik linkide osas, mida saad tundmatutelt saajatelt ja mis saadetakse e-kirjas, vestlusaknas, aga ka tekstsõnumiga.ALLIKAS: PPALL


Uus petuskeem tungib pealeJuuli algusest on sagenenud teated, et inimestele tehakse politsei nimel ingliskeelseid automaatkõnesid, milles öeldakse, et ID-kaardi või mõnede andmetega on tekkinud probleeme ning nende lahendamiseks ja politseinikuga suhtlemiseks peab valima klaviatuuril number 1.
Pärast 1 vajutamist kõne katkeb, kuid peagi helistab tagasi kelm, kes väidab, et on politseinik. Kõne ajal püütakse inimestelt kätte saada isiklikke andmeid ja PIN-koode või palutakse kinnitada tehing PIN-koodidega.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin kinnitas, et Eestis levib mitmesuguseid pettusi ja kelmid muudavad tihti oma lähenemisviise.
"Nii on ka selle konkreetse näite puhul: kelm helistab inimesele ja esitleb end politseinikuna," rääkis Milenin. "Kõnes väidetakse, et kontol toimub midagi kahtlast või keegi püüab inimese nimele laenu võtta."
Milenin rõhutas, et oluline on see, et inimesed ei kinnitaks PIN-koodidega telefonikõne ajal algatatud tehinguid ega jagaks neid väidetavale politseiametnikule või muu ettevõtte esindajale.
"Neid koode ei küsi mitte ükski asutus ega ettevõte," kinnitas Milenin ja lisas, et viimased kaks aastat on kelmide ohvriks langenud igast vanusest ja rahvusest inimesi. "Värske skeem, kus helistatakse ja räägitakse inglise keeles, on üles ehitatud niiviisi seetõttu, et sellega püüavad kelmid saada rohkem ohvreid, näiteks nooremad valdavad kõige paremini võõrkeelena just inglise keelt."
Milenin toonitas, et kui inimene saab sellise kõne, on mõistlik see kohe katkestada ja mitte alustada suhtlemist.
"Isegi kui inimene arvab, et ta on helistajast kavalam, võib ta kelmuse ohvriks langeda," ütles raskete kuritegude talituse juht. "Rahast ilma jäänud ohvril on peaaegu võimatu seda tagasi saada."
Milenin toonitas, et kindlasti tuleks sellistest kõnedest politseid teavitada, kirjutades politsei- ja piirivalveameti üldmeilile ppa@politsei.ee või helistades numbril 1247.
"Abiks on see, kui inimene, kes on sellise kõne saanud, kirjeldab, milliselt numbrilt kõne tehti, millest kõnes räägiti ja mida paluti teha. Iga infokild on abiks juhtumite uurimisel," rõhutas Milenin ning lisas, et kõige levinumad petuskeemid on endiselt pangakõned, investeerimispettused ja kullerteenuse lingid. "Samuti saadetakse petukirju, aga õnneks nende puhul on inimeste teadlikkus suurem ja saadakse aru, et tegemist on kelmusega."

Vjatšeslav Milenin
Konstantin Sednev

Politsei soovitab kahtlase telefonikõne kohe lõpetada ilma põhjendamata, miks kõne lõpetakse. Kui kahtlaselt numbrilt uuesti helistatakse, ei tasu kõnet vastu võtta ja number tuleks blokeerida.
Selle aasta algusest on kogu Eestis kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, kes on ilma jäänud enam kui 3,1 miljonist eurost. Enamasti satutakse libainvestorite ja petukõnede ohvriks. Mullu oli esimese poole aastaga 89 investeerimispettuse ohvrit, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv märksa suurem ja kogukahju 400 000 eurot suurem.


SEB hoiatab: investeerimispettused kasvavad, karmimal juhul jäädakse ilma kümnetest tuhandetestAlates eelmise nädala lõpust on jõudsalt kasvanud investeerimispettused. Heauskselt alustavad investeerimishuvilised kaotavad ekstreemsemate juhtumite korral isegi kümneid tuhandeid eurosid.
„Kui viimastel kuudel tegelesime üksikute juhtumitega, kus kurjategijad pakkusid ohvrile telefoni teel või sotsiaalmeedias atraktiivse tootlusega investeerimisvõimalust ja petsid nii välja tuhandeid eurosid, siis täna räägime juba vähemalt viiest juhtumist päevas ehk kasv on mitmekordne. Ekstreemsemate juhtumite tagajärjel on heauskne investor kaotanud kümneid tuhandeid eurosid, mis valdavalt krüptorahasse suunatakse,“ ütles SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk.
Petturid võtavad ohvriga ühendust telefonikõne, suhtlusrakenduse (Viber, Watsapp) ja sotsiaalmeedia kaudu, samuti võib leida teemakohaseid reklaame internetist. Investeerimispettuse võib ära tunda selle järgi, et pakutakse ülitulusat võimalust paigutada oma raha näiteks aktsiatesse, võlakirjadesse või krüptorahasse. Vestluse käigus püütakse survestada ohvrit tegema investeerimisotsus nii kiiresti kui võimalik ja antakse lubadusi saada osa kiirest võidust igasuguse riskita.
„Iga investeerimisotsus vajab hoolikat läbimõtlemist ja analüüsi. Sealjuures ei tohiks unustada investeerimise olulisi põhitõdesid – enne alustamist on oluline tutvuda väärtpaberi tingimustega, investeerimisega kaasnevad alati riskid ning raha paigutades on mõistlik riske hajutada ehk investeerida erinevatesse instrumentidesse, piirkondadesse ja valdkondadesse. Vajadusel saab parima võimaliku lahenduse leidmiseks alati pöörduda ka panga poole,“ lisas Kukk.


Netikelm kasutas lapsekäru müüjat labaselt ära13. juulil pöördus politseisse Tartumaal elav 37-aastane naine, kes müüs Facebook Marketplace’is lapsekäru.Temaga võttis ühendust ostja, kes saatis naisele kullerteenuse lingi. Müüja avas selle ja sisestas vajalikud andmed. Pärast avastas naine, et tema pangakontolt on läinud võõrale kontole 361 eurot.


POLIITIKARADAR | Parteide suured riskid: raha tuleb ühest korvist, mitmeski erakonnas on skandaalilähedane olukordTänane menüü: Erakondade liiga ühekülgne rahastamine; väljatöötamiskavatsuste tähetunnid; riik jagab heldelt toetusi…kuhugi ja kellelegi.
Tahad lugeda Poliitikaradari uudiskirja juba neljapäeval? Tee uudiskirja tellimus ja saad selle oma meilikasti.
Poliitikasse saabunud rahulikku vaikelu häiris vaid Parvel Pruunsilla initsieeritud mürgel Keskerakonnas ja seegi on juba jäänud eelmisse nädalasse. Küll käib erakonnas ettevalmistus volikoguks ning seejärel erakorraliseks kongressiks. Sinnamaani viinud tüli ettekäändeks või ajendiks – kellele kuidas – on raha. Ka teistel erakondadel on rahaasjade üle mõelda, sest kuigi mõni rahajõgi võib olla suur, on neid vähe. Liiga vähe. Ministeeriumites käivad samal ajal puhkuseperioodist hoolimata ettevalmistused mõnede üsna oluliste eelnõudega. Need peaksid hakkama koalitsiooni poliitikateks vormuma sügisel.
Suurettevõtja Parvel Pruunsilla miljoniannetus kolmele erakonnale tõmbas üles korraliku skandaali, mis keskendus Keskerakonnale. Erakond läks annetuse tagastamise osas pooleks. Aga skandaalilähedane on olukord ka teiste suuremate erakondadega.
Mis juhtus? II kvartali andmed erakondade rahastamise kohta näitavad, et parteide rahastamine on väga ühekülgne. Üksikud annetajad domineerivad nii jõuliselt, et kui riigi toetus välja arvata, elavad parteid üksikute inimeste toetuse pealt.
Miks see on oluline? Muidugi pole probleem uus, aga Pruunsilla annetused tõid selle eriti selgelt esile. Parteid ripuvad väheste toetajate otsas, mis teeb nad väga haavatavaks.
Mida andmed näitavad? Vaatame ERJK andmeid. Pruunilla annetus on pea 80% rahast, mida Isamaa 1. aprillist 30. juunini kokku sai. Tema annetus EKRE-le on samal perioodil 55% kogu nende II kvartali sissetulekutest, Keskerakonna puhul samuti 55%. Reformierakonna suurim annetus Margus Vanaseljalt on 8% nende sissetulekutest. Sotsid on võtnud pea pool miljonit eurot laenu.
Mida mõtleb peasekretär? Kujuteldav peasekretär vaatab sellises olukorras erakonna eelarve-Excelit, kus ühe rahastaja annetusest sõltub pool kvartali eelarvest ja mõtleb:
Mida see kokku tähendab? Liiga ühekülgne rahastamine ei pea tähendama korruptsiooni, seaduste ostmist ja poliitikate müümist. Aga suur sõltuvus kindlatest rahastajatest muudab need tõenäolisemaks. Sest raha on väga vaja, see ei taga valimistel võitu, aga võib tagada need 1–2% toetust, mis eristavad võitjat teise koha omanikust.
Pärast seda kui valitsus surus riigikogul kõrist alla hulga suurte mõjudega eelnõusid ilma, et neile oleks isegi mõeldud teha väljatöötamiskavatust ehk VTK-d, siis nüüd on just need olnud mitmel korral tähelepanu keskpunktis.
Mis see on? VTK on dokument, mis eelneb seaduseelnõu algatamisele. Lühidalt öeldes peaks see kirjeldama probleemi, võimalikke lahendusvariante ja nende mõjusid ning sellega kinnitama, et seaduse muutmine mingil konkreetsel viisil on tõesti ainus, mida probleemi lahendamiseks teha saab. See on hea paber neile, kes soovivad teada, kui põhjalikult on mingi seaduse muutmise plaan läbi mõeldud.
Mis juhtus? Mitu VTK-d on saanud suurt tähelepanu:
Mida see kokku tähendab? Pärast kevadist hoogtööd on uus koalitsioon võtmas ette asju, millega pole olnud nii kiire, aga mis võiksid olla kas mingile erakonnale või konkreetsele ministrile märgilised.
Juba eelmisel nädalal saatis riigikontroll rahandusministrile märgukirja, milles tõdetakse, et Eesti riik ei tea kuigi hästi, kellele ja milleks ettevõtetele rahalisi toetusi jagatakse.
Mis juhtus? Riigikontroll suutis tuvastada, et kümne aastaga on enam kui 36 000 ettevõtet saanud riigilt erinevate asutuste kaudu kokku neli miljardit eurot kõiksugu toetusi. Terviklikku andmebaasi sellest aga ei ole.
Miks see on oluline? Riigil pole täit ülevaadet, kes kui palju ja mille jaoks on toetust saanud ja kuidas seda kasutanud. Ka eriti täpset toetuste sihtimist selline hajutatud süsteem ei võimalda. Ehk siis – me ei tea, palju on kulunud raha sinna, kuhu poleks seda vaja kulutada.
Aga. Igasugune tihedam kontroll tähendab bürokraatiat, uusi ametnikke, kes aruandeid koguvad, neid läbi vaatavad ja kontrollivad. Eurotoetustega on Eesti riigil niikuinii probleem, et neid ei suudeta piisavalt kiiresti piisavas mahus kasutusele võtta. Igasugune sõela tihendamine aeglustaks seda veelgi.
Mis saab edasi? Rahandusminister Mart Võrklaev on reageerinud nii nagu ikka kui riigikontroll mõne ilmse jama avastab – tänanud tähelepanekute eest, kinnitanud probleemi olulisust, vajadust süveneda ning soovi sellega tegeleda.
Erakondade sissetulekud: II kvartal 2023
Pruunsilla annetused (300 000 eurot Keskerakonnale ja EKRE-le ning 400 000 eurot Isamaale) on riigitoetuste kõrval domineeriv tulu.
Annetused
Liikmemaks
Riigitoetus
Pangalaen
Keskerakond
330 148
11 006
205 116
EKRE
320 337
8 448
217 938
Reformierakond
164 374
5 160
474 333
Eesti 200
6 142
2 402
179 478
SDE
65 318
7 014
115 377
450 000
Isamaa [ct] => General [t] => g
403 378
6 835
102 558
Allikas: ERJK.


Aimar Ventsel: FSB olemus on väga mitmetahuline ja mitmekihiline   FSB on suur organisatsioon, millel on töötajaid üle terve Venemaa. Asi on aga selles, et mida allapoole hierarhias, seda vähem sarnaneb see tolle kõikvõimsa institutsiooni kuvandiga, mida me teame, tunneme ja millest armastame rääkida, märgib Aimar Ventsel Vikerraadio päevakommentaaris.   Kunagi ammu, aastaid tagasi, kohtusin ma Cambridge'i ülikoolis korraldatud Siberi-teemalisel seminaril ühe huvitava kanadalasega. Ta oli tükk aega töötanud Venemaal, eriti Siberis. Seal oli tal tekkinud huvi Siberi etnoloogia vastu ja ta oli läinud seda õppima Scott Polar Research Institute'i, mis on siiamaani üks olulisemaid läänemaailma Siberi-uuringute keskusi Tartu Ülikooli kõrval. Nojah, too kanadalane rääkis siis järgmise loo. Ta töötas pikka aega Venemaal ühes suures eraturvafirmas, mis tegutses terve riigi territooriumil. Ükskord olid tööasjad paisanud ta Kamtšatkale, Venemaa kõige idapoolsemasse otsa. Mingis väikeses külas tekkis tal konflikt kohaliku miilitsaülemaga, keskealise ülekaalulise naisega (ma kujutan sellist väga hästi ette, tavaliselt on neil liiga kitsas vormipluus ja tihkelt ümber puusade vormiseelik, juuksed kuklas kas krunnis või patsis). Ning juhtus nii, et too kohalik miilitsaülem hakkas õelutsema ja pani meie kanadalase sisuliselt koduaresti ning võttis talt lisaks kõik dokumendid ära. Kuna koduarest hakkas mingil hetkel pikaks ja tüütuks kujunema ja miilitsaülem ei näidanud leebumise märke, siis kontakteerus kanadalane oma tööandjaga, firmaga, millel olid sidemed Moskva võimukoridorides. Kui pikk lugu paari lausega ära rääkida, siis firma lükkas kõik rattad käima, loosse sekkus Kanada saatkond Moskvas, Venemaa saatkond Ottawas ja FSB. Kui saabus lõpuks külla regiooni FSB-ohvitser ja nõudis kandalase vabastamist, siis lõi miilitsaülemus trääsa lauale ja ütles: "Kui neil seal Moskvas teda (ehk siis kandalast) nii väga vaja on, siis las tulevad ise siia temale järele!". Kanadalane sai lõpuks vabadusse hoopis nii, et tema eest kostis kohaliku kooli direktor, kelle majas ta koduarestis istus. See lugu tuleb mulle alati meelde, kui igat masti säravad eksperdid ja analüütikud järjekordselt väidavad, kuidas Venemaal on kõik FSB kontrolli all. FSB-st hakati jälle rääkima kui ühest võimalikust osapoolest Jevgeni Prigožini lühikeseks jäänud mässus. FSB ehk ametlikult Федеральная служба безопасности Российской Федерации on Venemaa julgeolekuteenistus, kurikuulsa KGB järeltulija. See on suur organisatsioon, mille ridades on avalike andmete järgi 66 200 inimest, ja millele allub lisaks Venemaa piirivalve, kus on kuni 200 000 inimest. FSB-l paistabki olevat käsi sees igal pool ning selle suutlikkus näib olevat mõõtmatu. Mõrvad kodu- ja välismaal, dopinguskandaalid, Venemaa ekspordi kontroll ning kübertegevus on vaid vähesed valdkonnad, millega kurikuulus kolmetäheline organisatsioon teadupärast tegeleb. Muidugi kultiveerib ka FSB ise hea meelega kõikvõimsuse müüti, üritades hoida sellise organisatsiooni kuvandit, millega James Bond omal ajal hambad ristis ja igasugu imevidinaid kasutades võitles. Ma olen Venemaa eriteenistustega otse ja kaudselt kokku puutunud küll. Mitte et mind oleks keegi kunagi värvata üritanud või et mind oleks veetud kuhugi piinakeldrisse, et minult mingeid saladusi välja pressida. Asi on selles, et jõuametid ei eksisteeri Venemaal vaakumis. Ma olen kunagi istunud Moskvas pulmas ja üle minu laua istus GRU eruohvitser. Rääkisime peamiselt vist ajaloost. Jakutskis tean ma inimest, kes on kohalikus FSB kolledžis kehalise kasvatuse õpetaja, ja arsti, kes vähe sellest, et teenindab FSB-d, mitmed tema kunagised ülikoolikaaslased on nüüd FSB-lased. Aastate eest sattusin Mirnõi linnas šašlõkki tegema ja napsi võtma seltskonnas, kus oli ka kohalik FSB kõrge ohvitser. Ja mõnel mu Venemaa kolleegil on vanemad töötanud KGB-s/FSB-s. Väga huvitav oli juhtum mu viimasel visiidil Jakutskisse. Linna keskväljakul toimus mingi üritus, me läksime sõbraga seda vaatama ja meie ümber hakkas keerlema kõhn vuntsidega jakuudi mees. Lõpuks käis ta minu käest suitsu või kella küsimas ja muu seas uuris, et ega ma ameeriklane ole (Jakuutias on muide kõik välismaalased ameeriklased, aga see on teine lugu). Mu sõber siis pärast ütles, et 1990. aastatel oli too tüüp olnud räketis, kasseeris turul katuseraha ja nüüd töötab kohalikus FSB-s. FSB on suur organisatsioon, millel on töötajaid üle terve Venemaa. Asi on aga selles, et mida allapoole hierarhias, seda vähem sarnaneb see tolle kõikvõimsa institutsiooni kuvandiga, mida me teame, tunneme ja millest armastame rääkida."Ehkki FSB on föderaalses alluvuses, peavad regionaalsed töötajad arvestama kohaliku eliidiga."Regionaalne FSB, eriti mittevene regioonides, on tegelikult suure dilemma ees. Ehkki FSB on föderaalses alluvuses, peavad regionaalsed töötajad arvestama kohaliku eliidiga, eriti kui neid seovad nendega ka klanni- ja sugulussidemed. Kohalik võim, kui sellega tülli minna, võib FSB-lase elu kibedaks teha. Näiteks ei võeta last lasteaeda või eliitkooli, naine ei leia hästimakstud tööd ja nõnda edasi. Nii on alama astme FSB-lased pidevalt huvide konflikti keskmes ning nende lojaalsus on kahetine. See kõik pärsib muidugi ka kurikuulsa kolmetähelise organisatsiooni töö efektiivsust.  Kui tuleb karm käsk Moskvast, siis muidugi tehakse regioonis, mida vaja. Aga kui pole väga karm, ent ebameeldiv käsk, siis võib selle täitmisega raskeks minna. Mitte et otseselt käske ei täidetaks, aga viilitakse ära. Öeldakse, et regionaalne FSB töötaja ei saanud käsku vastu võtta, sest oli kala püüdmas ja seega levist väljas. Venemaal võib alati purjus olla, see ei üllata kedagi. Ja neid meetodeid ära viilida on veel. Lisaks ei pruugi ta olla oma ülesannete kõrgusel, nagu endine katuseraha väljapressija Jakutskis, kes ei jätnud just kõige teravama pliiatsi muljet. Nii või teisiti, FSB olemus on väga mitmetahuline ja mitmekihiline. Mida see ei ole, on kuni viimase detailini ideaalselt töötav masinavärk. Mulle meeldis see, mida üks endine ja nüüdseks läände putkanud Venemaa eriteenistuja töötaja kunagi intervjuus ütles: "Kui terves riigis on bardakk, siis on üleliigne oodata, et seda pole jõuametites". Kõiki Vikerraadio päevakommentaare on võimalik kuulata Vikerraadio päevakommentaaride lehelt.  ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil [email protected]. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.     					Toimetaja:  Kaupo Meiel


Erakonnad maksku ikka ise oma laulu eestErakonnad sõltuvad üksikute suurannetajate rahasüstidest liiga palju, see on korruptsioonirisk. Seejuures lebab iga parlamendipartei ees võimalus ise oma tulu igati läbipaistvalt suurendada, kirjutab Äripäev juhtkirjas.
Pankur Parvel Pruunsilla miljoniannetus riigikogu kolmele opositsioonierakonnale on kutsunud esile Keskerakonna juhtimiskriisi ja erakorralise kongressi kokkukutsumise ning Pruunsilla võimaliku kohtulahingu peaminister Kaja Kallasega. Lisaks muule annab see kõik tunnistust suurettevõtjate raha mõjust erakondade üle.


Lääne riigijuhtide lemmiksultanTürgi president Recep Tayyip Erdoğan võiks olla osav pokkerimängija: ta käis pikalt pihus hoitud kaardid mõne päeva jooksul lauda sedavõrd kavalalt, et NATO tippkohtumise lõpuks näisid kõik alliansi juhid tahtvat autoritaarsusega hoogsalt flirtivale liidrile tunnustavalt õlale patsutada.
Näib ju, et lõpuks valis Erdoğan selgelt Venemaa asemel lääne, lubas Ukrainale igakülgset tuge ja isegi lükkas Rootsile NATO tee valla.
Osaliselt on mais valimistel uue ametiaja kindlustanud Erdoğani meelemuutuse taga ilmselt teadmine, et kodupublikut pole enam tarvis kõigiti meelitada. Teisalt tasub tema praegustel fännidel arvestada, et mesinädalad võivad olla üürikesed, sest Erdoğan valib ikka rammusama porgandi – kaoses Venemaast on tal praegu lihtsalt vähem kasu kui USA ja ELi sõprusest.
Lisaks kinnitas Erdoğan selgi korral, et väljapressimine on tema eelistatuim läbirääkimistaktika.


Inimesed sageli alahindavad riskeKAJABPankadega otsesemalt või kaudsemalt seotud pettused on Eestis viimastel aastatel märgatavalt sagenenud. Kurjategijad on välja töötanud uusi ja keerukaid skeeme, millega soovitakse inimeste pangakontodel olevat raha välja petta.Kuna sularaha kasutatakse üha vähem ja raha liigutatakse peamiselt digitaalselt, püüavad petturid leida eri võimalusi inimeste pangakontodel oleva raha varastamiseks maksete või kaarditehingute kaudu. Klientide ootus pangale on, et nende raha on igati kaitstud. Pangad hoiavadki klientide vara turvaliselt, kuid probleemid tekivad siis, kui kliendid annavad ise petturitele ligipääsu oma kontodele.Silmast silma petujutu asemel on tänased kelmid haaranud telefonid, et tõmmata inimesed kõnega konksu otsa, pakkudes näiteks investeeringutele ulmelisi kasumeid. Nad loovad autentsena tunduvaid, aga vale aadressiga veebilehti, mis panevad uskuma, et oled õiges kohas, kuhu maksmiseks oma PIN-koodid sisestada. Ringlevad petukirjad ja SMSid, mille kurjategijad saadavad panga või mõne muu teenusepakkuja nime alt, et suunata pahaaimamatuid edasi lingile, kus on jälle vaja PIN-koodid sisestada.Veel mõni aasta tagasi olid petukirjad ja -lehed kergesti äratuntavad, kuid praegu näevad need väga usutavad välja. Olgu öeldud, et ükski teenusepakkuja ei palu kliendil kunagi telefoni, SMSi ega e-kirja teel pangakonto paroole või krediitkaardi andmeid kuhugi saata või sisestada.Panga töös näeme iga päev haritud ja arukaid igas vanuses inimesi, olenemata soost, kes on sattunud mõne petuskeemi ohvriks. Pettuste ohvriks võib langeda igaüks. Uuringud tõestavad, et inimesed sageli alahindavad riske ja ülehindavad oma võimet petuskeeme ära tunda. Sageli sõltub pettasaamine pelgalt juhusest.On oluline mõista, et PIN-koodide sisestamine võrdub allkirjaga ja iga tehingu kinnitamisel peab kasutaja olema äärmiselt ettevaatlik.Kliendid eeldavad sageli, et pangad suudavad kurjategijaid jälitada ja raha tagasi saada. See on keerulisem, kui paljud arvavad, kuna raha liigub kiiresti välisriikidesse ja saaja kontolt edasi. Näiteks kaardiandmete lekkimise korral võib kaardiorganisatsioon aidata raha tagasi saada, kuid see ei laiene kõigile maksetele.Kui inimene satub pettuse ohvriks, on oluline teha politseisse avaldus, kuna pettuste uurimine ja lahendamine kuulub politsei pädevusse. Pettuste lahendus- ja ennetusmeetmete täpsed üksikasjad ei ole sageli avalikud, et vältida kurjategijate teadlikkust meetmetest.Pettuste ennetamiseks tegelevad pangad teavitustööga, arendavad oma süsteeme pettusekindlamaks ja teevad aktiivset monitooringut petulehtede avastamiseks ja eemaldamiseks.Pettuste vastu võitlemine on pankade ja klientide ühine ülesanne. Et raha oleks kindlalt kaitstud, on vajalik klientide ja pankade koostööd ja teadlikkust.Fredi Oja, LHV pettuste ennetamise juht


Mees sai 4000 euroga pettaPõlvamaal pöördus neljapäeval politsei poole mees, kes jäi sotsiaalmeedia kaudu äri ajades ilma rohkem kui 4000 eurost.Mees oli Facebookis avaldanud kuulutuse sooviga osta raider Stiga. Temaga võttis ühendust keegi, kes pakkus sellist seadet Soome ettevõtte kaudu müüa. Kannatanu kandis müüjale 4029 eurot, aga kaup pole tellijani jõudnud ega ole talle ka raha tagastatud.Politsei algatas uurimise arvutikelmuse paragrahvi järgi. LEPM


Teile helistatakse inglise keeles Eesti politseist? Uus petuskeem tungib pealeJuuli algusest on sagenenud teated, et inimestele tehakse politsei nimel ingliskeelseid automaatkõnesid, milles öeldakse, et ID-kaardi või mõnede andmetega on tekkinud probleeme ning nende lahendamiseks ja politseinikuga suhtlemiseks peab valima klaviatuuril number 1.Pärast 1 vajutamist kõne katkeb, kuid peagi helistab tagasi kelm, kes väidab, et on politseinik. Kõne ajal püütakse inimestelt kätte saada isiklikke andmeid ja PIN-koode või palutakse kinnitada tehing PIN-koodidega.Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin (pildil) kinnitas, et Eestis levib mitmesuguseid pettusi ja kelmid muudavad tihti oma lähenemisviise.«Nii on ka selle konkreetse näite puhul: kelm helistab inimesele ja esitleb end politseinikuna,» rääkis Milenin. «Kõnes väidetakse, et kontol toimub midagi kahtlast või keegi püüab inimese nimele laenu võtta.»Milenin rõhutas, et oluline on see, et inimesed ei kinnitaks PIN-koodidega telefonikõne ajal algatatud tehinguid ega jagaks neid väidetavale politseiametnikule või muu ettevõtte esindajale.«Neid koode ei küsi mitte ükski asutus ega ettevõte,» kinnitas Milenin ja lisas, et viimased kaks aastat on kelmide ohvriks langenud igast vanusest ja rahvusest inimesi. «Värske skeem, kus helistatakse ja räägitakse inglise keeles, on üles ehitatud niiviisi seetõttu, et sellega püüavad kelmid saada rohkem ohvreid, näiteks nooremad valdavad kõige paremini võõrkeelena just inglise keelt.»Milenin toonitas, et kui inimene saab sellise kõne, on mõistlik see kohe katkestada ja mitte alustada suhtlemist.«Isegi kui inimene arvab, et ta on helistajast kavalam, võib ta kelmuse ohvriks langeda,» ütles raskete kuritegude talituse juht. «Rahast ilma jäänud ohvril on peaaegu võimatu seda tagasi saada.»Milenin toonitas, et kindlasti tuleks sellistest kõnedest politseid teavitada, kirjutades politsei- ja piirivalveameti üldmeilile ppa@politsei.ee või helistades numbril 1247.«Abiks on see, kui inimene, kes on sellise kõne saanud, kirjeldab, milliselt numbrilt kõne tehti, millest kõnes räägiti ja mida paluti teha. Iga infokild on abiks juhtumite uurimisel,» rõhutas Milenin ning lisas, et kõige levinumad petuskeemid on endiselt pangakõned, investeerimispettused ja kullerteenuse lingid. «Samuti saadetakse petukirju, aga õnneks nende puhul on inimeste teadlikkus suurem ja saadakse aru, et tegemist on kelmusega.»Politsei soovitab kahtlase telefonikõne kohe lõpetada ilma põhjendamata, miks kõne lõpetakse. Kui kahtlaselt numbrilt uuesti helistatakse, ei tasu kõnet vastu võtta ja number tuleks blokeerida.Selle aasta algusest on kogu Eestis kelmidele kaotanud oma raha 520 inimest, kes on ilma jäänud enam kui 3,1 miljonist eurost. Enamasti satutakse libainvestorite ja petukõnede ohvriks. Mullu oli esimese poole aastaga 89 investeerimispettuse ohvrit, kelle kahjud ulatusid ligi 1,3 miljonini. Sel aastal on ohvrite arv kasvanud ja kogukahju 400 000 eurot suurem.MARGUS HAAV


Lääne riigijuhtide lemmiksultanTürgi president Recep Tayyip Erdogan võiks olla osav pokkerimängija: ta käis pikalt pihus hoitud kaardid mõne päeva jooksul lauda sedavõrd kavalalt, et NATO tippkohtumise lõpuks näisid kõik alliansi juhid tahtvat autoritaarsusega hoogsalt flirtivale liidrile tunnustavalt õlale patsutada. Näib ju, et lõpuks valis Erdogan selgelt Venemaa asemel lääne, lubas Ukrainale igakülgset tuge ja isegi lükkas Rootsile NATO tee valla.
Osaliselt on mais valimistel uue ametiaja kindlustanud Erdogani meelemuutuse taga ilmselt teadmine, et kodupublikut pole enam tarvis kõigiti meelitada. Teisalt tasub tema praegustel fännidel arvestada, et mesinädalad võivad olla üürikesed, sest Erdogan valib ikka rammusama porgandi - kaoses Venemaast on tal praegu lihtsalt vähem kasu kui USA ja ELi sõprusest.
Lisaks kinnitas Erdogan selgi korral, et väljapressimine on tema eelistatuim läbirääkimistaktika.

Berit Nuka


Inimesed sageli alahindavad riske ja ülehindavad enda võimeid petuskeemide äratundmisel
OTSESELT või kaudselt pankadega seotud pettused on Eestis viimastel aastatel märgatavalt sagenenud. Kurjategijad on välja töötanud üha uusi ja uusi keerukaid skeeme, millega soovitakse inimestelt nende pangakontodel olev raha välja petta.
Et sularaha kasutatakse üha vähem ning raha liigutatakse valdavalt digitaalselt, püüavad petturid leida erinevaid võimalusi inimeste pangakontodel oleva raha varastamiseks maksete või kaarditehingute kaudu. Kliendid ootavad pangalt, et nende raha oleks igati kaitstud. Pangad hoiavadki klientide vara turvaliselt, kuid probleemid tekivad siis, kui kliendid annavad petturitele ise oma kontodele ligipääsu.
Silmast silma petujutu asemel on tänapäevased kelmid haaranud telefonid, et tõmmata inimesed kõnega konksu otsa, pakkudes näiteks investeeringutele ulmelisi kasumeid. Nad loovad autentsena tunduvaid, aga vale aadressiga veebilehti, mis panevad uskuma, et oled õiges kohas ja kuhu sisestad maksmiseks oma PIN-koodid. Ringlevad ka petukirjad ja SMS-id, mille kurjategijad saadavad panga või mõne muu teenusepakkuja nime alt, et suunata pahaaimamatuid edasi lingile, kus on jälle vaja PIN-koode.
VEEL mõned aastad tagasi olid petukirjad ja -lehed kergesti äratuntavad, kuid tänapäeval näevad need enamasti väga usutavad välja. Olgu öeldud, et ükski teenusepakkuja ei palu kliendil kunagi telefoni, SMS-i ega e-kirja teel pangakonto paroole või krediitkaardi andmeid kuhugi saata või sisestada.
Levinud on arusaam "Minuga seda ei juhtu ja ma saan aru, kui mind petetakse’". Panga töös näeme iga päev igas vanuses haritud ja arukaid inimesi, kes on sattunud mõne petuskeemi ohvriks. Pettuste ohvriks võib langeda igaüks. Uuringud tõestavad, et inimesed sageli alahindavad riske ja ülehindavad enda võimeid petuskeeme ära tunda. Sageli sõltub petta saamine lihtsalt pelgalt juhusest.
On oluline mõista, et PIN-koodide sisestamine võrdub allkirjaga ning iga tehingu kinnitamisel peab kasutaja olema äärmiselt ettevaatlik. Kliendid eeldavad sageli, et pangad suudavad kurjategijaid jälitada ja raha tagasi saada. See on keerulisem, kui paljud arvavad, sest raha liigub kiiresti välisriikidesse ning seejärel saaja kontolt edasi. Näiteks kaardiandmete lekkimise korral võib kaardiorganisatsioon aidata raha tagasi saada, kuid see ei laiene kõikidele maksetele.
Kui inimene satub pettuse ohvriks, on oluline teha politseisse avaldus, sest pettuste uurimine ja lahendamine kuulub politsei pädevusse. Pettuste lahendus- ja ennetusmeetmete täpsed üksikasjad ei ole sageli avalikud, et vältida kurjategijate teadlikkust nende vastastest meetmetest.
MIDA saavad pangad teha klientide kaitsmiseks ja mida mitte?
Pettuste ennetamiseks tegelevad pangad teavitustööga, arendavad oma süsteeme pettusekindlamaks ning hoiavad võrgul petulehtede avastamiseks ja nende eemaldamiseks usinasti silma peal. Näiteks on tänavu tehtud juba üle 150 petulehe, mis matkivad LHV veebilehte: enamjaolt jõuavad need internetis üleval olla vaid mõnikümmend minutit, sest pank saab neile reeglina üsna kiiresti jälile.
Pettuste lahendamise osas tegelevad pangad klientide informeerimise ja nõustamisega ning suhtlevad kaardiorganisatsioonidega kaardipettuste korral. Lisaks teevad pangad koostööd politseiga andmete jagamiseks ja teiste pankadega suhtlemiseks.
Samuti arendavad pangad pettuste vastu võitlemiseks tööriistu, mis suudavad pettusemustreid ära tunda, riske ennetada ning pettusi peatada. Kiiresti muutuvas maailmas on kelmid aga muutunud üha nutikamaks ja kasutavad väga erinevaid viise, et inimeste tähelepanu eemale juhtida. Nii pangad kui politsei teevad jõupingutusi turvalisema elukeskkonna tagamiseks, kuid ka inimesed peavad olema valvsad ning arvestama, et pettused võivad tabada isegi inimest ennast.
PETTUSTE vastu võitlemine on aga pankade ja klientide ühine ülesanne.
Pangad tegelevad pettuste ennetamise ja lahendamisega erinevate meetmete abil ning klientidel on oluline olla petuskeemidest teadlik ja kasutada oma raha ettevaatlikult. Et raha oleks kindlalt kaitstud, on vajalik nii klientide kui ka pankade koostöö ja teadlikkus.


Jätkusuutlik investeerimine - välditakse küll CO2-mahukaid ettevõtteid, kuid lennukiga lennatakse edasiMis on fondide jätkusuutlik investeerimine, kuidas see praktikas välja näeb ja millised on senised tulemused? Ülevaate teeb Swedbank Investeerimisfondide investeeringute juht Igors Danilov.Viimastel aastatel on finantsturgudel uue trendina esile kerkinud jätkusuutlik investeerimine. Euroopas investeeritakse peaaegu kogu investeerimisfondide raha jätkusuutlikesse fondidesse ja juba kaks kolmandikku Euroopa börsil kaubeldavatest fondidest (ETF) arvestavad jätkusuutlikkuse nõuetega.Üldiselt tähendab jätkusuutlik investeerimine, et arvestatakse keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimismõõdikutega, mistõttu nimetatakse jätkusuutlikke investeeringuid vahel ka ESG investeeringuteks. Eesmärk on teenida tulu eetiliselt, pikaajaliselt ja väiksema riskiga. Näiteks fondivalitseja, kes pakub jätkusuutlikku fondi, valib investeerimisportfelli kõrge ESG reitinguga ettevõtteid, kes pakuvad jätkusuutlikke energialahendusi, tooteid ja teenuseid ning välistab investeeringud madala jätkusuutlikkuse reitinguga ettevõtetesse, näiteks tubaka-, relva- või naftatootjatesse.Kuidas hindab finantsturg ESG investeerimist?E viitab keskkonnale (ingl. environment) ja siin on peamine näitaja ettevõtte otsesed ja kaudsed kasvuhoonegaaside heitkogused. Tavaliselt mõõdetakse ja võrreldakse ettevõtte CO2 heidet ühe miljoni dollari tulu kohta. Olulised on ka näiteks ettevõtte kliima- või jäätmekäitluspoliitika. S viitab ettevõtte sotsiaalsele vastutustundele (ingl. social) ning siin mõõdetakse ettevõtte poliitikaid töötajate, klientide, tarnijate ja ühiskonna kui terviku suhtes. Näiteks hinnatakse, kui turvaline on töökeskkond, kas ettevõte suhtub klientidesse eetiliselt ja kas tarnijad vastavad ESG standarditele. G viitab juhtimiskvaliteedile (ingl. corporate governance) ja investorid keskenduvad ettevõtte juhtimise analüüsile. Hindamisel lähtutakse sellest, kui sõltumatu on ettevõtte juhatus ja nõukogu, kas see on kaasav, milline on naiste ja vähemuste osakaal, milline on juhatuse tasustamispoliitika ning ettevõtte korruptsioonivastane ja riskijuhtimise poliitika.Praktikas toimubki fondide jätkusuutlik investeerimine finantsturgudel peamiselt välistamise kaudu. Kõige sagedamini filtreeritakse vastavalt investori valitud jätkusuutlikkuse tasemele välja 5% kuni 75% kõigist aktsiaturu või indeksi ettevõtetest. Ülejäänud ettevõtetesse, mida loetakse jätkusuutlikeks, teeb fond investeeringu. Roheliste investeeringute hulk kasvab iga aastaga ja Euroopas liigub turuosaliste hinnangul peaaegu kogu uus raha jätkusuutlikesse investeeringutesse. Euroopa ETF-i turul arvestab iga kolmas fond ETF jätkusuutlikkuse kriteeriumeid. UCITS börsil kaubeldavast 1900 fondist kasutab ESG filtrit juba 600.Kuidas koostatakse jätkusuutliku fondi portfell?Kõik algab ESG metoodikast ehk lähenemisest ettevõtete filtreerimisele. Igale emitendile antakse ESG reiting ja seejärel jäetakse välja madala reitinguga ettevõtted või isegi terved tööstusharud. Eelistatakse kõrge ESG reitinguga emitente. Kõige populaarsemad ESG-reitingute pakkujad on investeerimisuuringute ettevõtted Morgan Stanley Capital International (MSCI) ja Sustainalytics. Kõige pehmem MSCI ESG-filtriga indeks (ESG Screened) välistab umbes 7% kõigist ettevõtetest, samas kui kõige rangem SRI (sotsiaalselt vastutustundlikud investeeringud) välistab juba 75% kõigist emitentidest.Indeksi metoodika püüab säilitada sektorite vahel tasakaalu kui välja arvata nafta- ja maagaasi töötlemine, mis on sageli täielikult välistatud. Seetõttu tähendab jätkusuutlikkus tavaliselt rohkem tehnoloogia ja tervishoiu suurettevõtete investeeringuid ning vähem investeeringuid nafta- ja gaasitootjatesse ning väikeettevõtetesse.Kui tootlikud on jätkusuutlikud investeeringud?MSCI ESG aktsiaturuindeksite järgi otsustades oli jätkusuutlike investeeringute tootlus kuni 2018. aastani praktiliselt võrdne nn tavaindeksitega, kuid siis hakkasid ESG investeeringud laiadest turuindeksitest mööda minema. Kõige rohelisem ja populaarseim MSCI World SRI indeks, mis filtreerib ESG parameetrite järgi 75% kõigist ettevõtetest, on 2017. aasta lõpust praeguseni edestanud tavalist MSCI World indeksit 9% võrra. 2022 oli ainus aasta, mil roheliste investeeringutega oli raskusi ning mitu finantsturgude trendi pöördus pea peale – võlakirjaturud näitasid ajaloo suurimat langust, tehnoloogiasektori aktsiad langesid ja kõige paremini läks nafta- ja gaasiettevõtetel. Näiteks MSCI World Energy kasvas eurodes 55% ja MSCI Maailm langes 13%.Tõenäoliselt on ESG investeeringute senine positiivne dünaamika seotud uue raha sissevooluga jätkusuutlikku investeerimisideesse ja nüüd on paljudel küsimus, kas see on suhtarvudelt liiga kõrge hinnatase. Ettevõtte tulu ja turuväärtuse suhte (P/E) alusel on MSCI World SRI indeks 18% kallim kui MSCI World. Siinkohal tuleb aga välja tuua, et jätkusuutlikult investeerides investeerite igal juhul rohkem tehnoloogiasektorisse, kus P/E väärtused on kõrged, sest ettevõtete oodatav kasv on suurem.Igal uuel positiivsel trendil on ka negatiivseid külgi. Jätkusuutlike fondide puhul on vähenenud investeeringute hajutamine, indeks ei vasta enam majanduse tegelikkusele, sest välditakse küll investeerimist CO2-mahukatesse ettevõtetesse, kuid samal ajal eelistatakse eratransporti ja lennatakse lennukitega, lisaks lahkuvad ebaeetilised ja saastavad ettevõtted avalikult turult erakapitaliturule ning finantsturg politiseerub.Fondiinvesteeringutest 5–75% ettevõtete väljajätmise tõttu kannatab portfelli mitmekesisus ja tasakaal. Ajalugu näitab aga, et vaatamata emitentide väljajätmisele ei ole ESG- ja SRI-indeksid olnud laiadest indeksitest kõikuvamad. Mitterohelistel ettevõtetel on järjest raskem rahastust kaasata, sest ka pangad, kes järjest parandavad oma jätkusuutlikkuse parameetreid, ei paku finantseerimist. Finantsturu politiseerimise osas jääb veel lahtiseks küsimus, kui palju on ESG trend vasakpoolsete poliitiliste jõudude teene ja kuidas jätkusuutlikkus tulevikus areneb, kui parempoolne poliitika muutub USA-s ja mujal maailmas mõjukamaks.Kasulik eetiliselt ja rahaliseltKokkuvõttes on jätkusuutlik investeerimine seni olnud mitte ainult eetiliselt, vaid ka rahaliselt kasulik. Tõenäoliselt on selle põhjus investorite suur huvi ja raha sissevool uude investeerimisideesse. Jätkusuutliku investeerimise eesmärk ei ole raha teenida lühiajaliselt, vaid pikaajaliselt ja väiksema riskiga. See on endiselt uus ja kiiresti arenev investeerimisvõimalus, mistõttu ei tohiks seda tasuvusnäitajate esimeste languste korral maha kanda. Näiteks kehtivad Euroopa Liidus standardid ja nõuded jätkusuutlikele investeeringutele alles väga lühikest aega ning populaarsust koguvad uued fondid, mis vastavad ÜRO Pariisi kliimaleppe põhimõtetele. Sellised fondid filtreerivad tavaliselt välja umbes pooled turu emitentidest ja panevad rohkem rõhku kliimaaspektidele.Tulevik näitab, kas jätkusuutliku investeerimise positiivne hoog jätkub, kuid see trend on tulnud selleks, et muutuda uueks investeerimisstandardiks.


Miljonär Kristo Käärmann mässiti libauudisesseFacebookist võib lugeda nii Urmas Vaino miljonärikas saamisest, Kaja Kallase «saladuse» paljastumist kui Kristo Käärmanni «uuest projektist».Facebookis ringlevad «pommuudised» nagu «Miljonär Kristo Käärmann pöördu oma uue projektiga tagasi Eestisse» ja «Eesti pank kaebas Urmas Vaino kohtusse kommentaari eest, mis ta otseetris tegi».
Loe pikemalt siit:
Urmas Vainot ja ERRi kasutati kahtlase teenuse reklaamimiseks libauudises
Tegu on aga osavate libauudistega, kuhu on mässitud ka mitmed väljaanded nagu ERR ja Õhtuleht. Seda eesmärgiga teha libaartikkel usutavamaks ja seeläbi meelitada inimesi kahtlasesse investeerimisskeemi.
Nimelt on libaartiklis «SUUR UUDIS: Miljonär Kristo Käärmann pöördub oma uue projektiga tagasi Eestisse» lingid, kuhu vajutades pakutakse soodsat investeerimisvõimalust.
«Artikkel» on kirjutatud aga eriti mahlases kastmes.
«Hiljuti esines ta [Kristo Käärmann] ETV saates ning teatas uuest «rikkuse seaduseaugust», mis muudab tema sõnul igaühe 3–4 kuuga miljonäriks. Käärmann kutsus kõiki eestlasi üles sellest imelisest võimalusest osa saama enne, kui suurpangad selle lõplikult sulgevad,» kirjutatakse uudises, kuhu on lisatud kuvatõmmised ka Käärmanni väidetavast kontoväljavõttest. «Mitte kunagi varem ei ole meil olnud sellist imelist võimalus, mida tavainimesed saaksid hõlpsasti ära kasutada, et teenida lühikese ajaga suuri summasid,» meelitatakse loos linkidele klikkima.
Veiko-nimele härra sellele lingile ka vajutas.

«SUUR UUDIS: Miljonär Kristo Käärmann pöördub oma uue projektiga tagasi Eestisse»
Kuvatõmmis libauudisest

«Esimesel korral vajutasin lingile, et millega tegemist on, sisestasin registreerimiseks nime, telefoni ja meiliaadressim» räägib toimetusele Veiko, kes läks napilt pettuse õnge. «Kuna küsiti täpsemaid andmeid ja 2500 eurot esimeseks investeerimiseks, siis ma edasi enam ei läinud, aga sellegipoolest tehti mulle pea kohe kõne, vene keeles.»
Niisiis sai Veiko hetk pärast enda telefoninumbri sisestamis saama telefonikõnesid. «Teavitasin, et ei soovi ei nende pakkumisi, ega ka edasist kõne jätkamist. Pealetükkivalt jätkati mulle helistamist, et kui juba olen registreerinud, pean ka investeerima,» meenutab Veiko. Ta blokeeris numbri, ent kõnede laviini see ei peatanud. «Siis helistati juba Läti ja UK suunakoodiga numbritelt...»

Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti (TTJA) ettevõtluse osakonna reklaamiekspert Diana Lints on varasemalt kommenteerinud, et reklaamiseaduse kohaselt ei tohi reklaamis ilma isiku eelneva kirjaliku nõusolekuta viidata isikule ega kasutada tema häält, kujutist või pildimaterjali tema kohta.
Kui rikkumine leiab aset sotsiaalmeedias, soovitab ta teatada platvormipidajale. Küll aga möönab Lints, et juhtudel, kus reklaami on teinud kolmanda riigi ettevõtja, jäävad nende käed paraku lühikeseks, kui just platvormipidajaga (nt Facebook) koostöös ei õnnestu reklaami eemaldada.
PPA kommunikatsioonibüroo politseikapten Maarja Punak tõi välja, et tuntud eestlaste identiteedi ärakasutamine on praegu teravalt üles kerkinud probleem. «Kui inimene end seal märkab, tasub võtta ühendust veebipolitseinikega, kes saavad CERT Eesti abiga aidata selliseid libalehti eemaldada ja kontode ning reklaamide kohta raporteerida,» jagas Punak soovitusi.


Eesti maasikaid soovinud viljandlane sai vastu pükse ja mõru maigu suhu. Maasikakasvataja: "Paraku täiesti igapäevane lugu"Neljapäeval neli kilo kirjade järgi Tartumaal kasvatatud maasikaid ostnud viljandlane avastas õhtul maasikaid sööma asudes, et marjad on seest roiskunud. Maasikakasvatajale saadetud kirja peale sai ta aga teada, et on langenud päritolupettuse ohvriks. Sellised pettused on Eestis väga tavalised ning järelevalvet oluliselt karmistamata seda probleemi lahendada pole maasikakasvataja sõnutsi võimalik.
Viljandlane Peedu Põld ostis neljapäeva hommikul Viljandi turult neli kilo maasikaid. Maasikaid müünud meesterahvas väitis, et tegu on Eestis kasvatatud Sonata sordi maasikatega. Ka kasti küljes olev infokleeps andis Põllule teada, et maasikatootja peaks olema osaühing Kindel Käsi, mis tegutseb Tartumaal Nõo vallas. Põld ostiski heas usus neli kilo marju ja viis need koju.
Õhtul koos perega maasikaid sööma asunud Põld avastas seejärel, et maasikad süüa ei kõlba ning neil on vastik roiskunud maitse. "Lähemalt vaadates olid marjad seest pruunid," rääkis Põld, kelle sõnutsi väliselt riknemist märgata polnud. Kuna marjade söögikõlbmatus avastati õhtul, siis polnud neid ka võimalik tagasi müüjale viia.
Põld pöördus asjas selguse saamiseks ja õiguse nõutamiseks kirja teel otse osaühingu Kindel Käsi poole ning soovis ettevõtjalt olukorrale kommentaari.
Sellist sorti ei kasvatatagi
Osaühing Kindel Käsi toimetab Tartumaal Nõo vallas. Talu perenaiselt Helen Kaskemalt sai Peedu Põld teada, et nende ettevõttes Sonata nimelist sorti enam ei kasvatata ning seega ei saa nad seda ka mitte kuidagi müüa. Maasikakasvataja hinnang olukorrale oli ühemõtteline: "Päritolupettus, need pole meie maasikad."

Neljapäeval Viljandi turult ostetud maasikad osutusid riknenuks ning ostja langes päritolupettuse ohvriks.
Peedu Põld

Nelja kilo maasikate eest maksis Põld 30 eurot ning sisuliselt kõik marjad rändasid prügikasti ja raha korstnasse, sest nagu Põld ütles, siis suurt midagi sealt päästa ei andnud ning katsest ükshaaval mõned kõlblikud marjad siiski üles leida loobuti kiiresti.
Enda sõnutsi pole Põld turul müüjaid varem kahtlustanud ning on seni usaldanud nii müüjaid kui silte. Omateada pole ta ka seni petta saanud. Marjad on alati süüa kõlvanud ning päritolumaa osas pole Põllul seni kahtlusi tekkinud. Marju ta aga kehvast kogemusest hoolimata tulevikus koha peal pooleks lõikama siiski ei hakka. "Tõsisemalt hakkan neile samas otsa vaatama küll," tähendas ta. "Aga usaldan siiski meie müüjaid ja põllumehi edasi, sest ega nad suurt midagi selle eest vastu saa, mis ise sisse panevad. Meie põllumajanduses tehakse kohati ikka imet."
Ettevõtjat, kelle Eesti Maasika talu nimel pettus tehti, tahtis Põld aga eraldi tunnustada. "Väga kiiresti ja väga vara hommikul tuli neilt vastus," kiitis Põld. "Kohe näha, et seal talus teevad inimesed tublisti tööd!"
Susserdamisega kaasneb oht ...
Laupäeva hommikul Viljandi turul Peedu Põllu antud kirjeldusele sobivat maasikamüüjat kommentaari küsimiseks ei olnud. Teisi maasikamüüjaid oli aga mitmeid ning huvi maasikate järele suur.
Karksi lähedal maasikaid kasvatava Teeve Kändra arvates ei ole päritolupettused, näiteks Poola või muude riikde maasikate Eesti maasikate pähe müümine, tänapäeval enam kuigi tavalised, sest põllumajandus- ja toiduameti inspektorid hoiavad olukorral jõudumööda silma peal. Lugu neljapäeval ostetud petumaasikatest tuli talle suure üllatusena ning tema kõrvu pole selliseid juhtumeid kuigi palju sattunud.
Müüjaid käib põllumajandus- ja toiduamet pisteliselt kontrollimas, samuti kontrollitakse väga usinasti ka vihjeid, mis inimesed või teised müüjad saadavad. Õigel müüjal on alati korrektsed saatelehed ning inspektoritele peavad need alati olema ette näidata. Lisaks peavad kastidel olema õiged kleepsud. "Kõik on tänapäeval nii kontrollitav, et ega naljalt keegi ei hakka sellist susserdust tegema," arvas ta.
Kändra valikus on ka teiste kasvatajate maasikaid, sest enda talu saak jäi öökülmade ja põua tõttu väga kasinaks, ent marjade ja muu kauba päritolus ta veendub, saatelehed on korras ning klientidega on aastatepikkuse maasikakasvatamise ja -müümise tõttu tekkinud usaldus. Sestap ei ole Kändra pidanud kokku puutuma ka kahtlustavate klientidega, kellele maasikate päritolu tõestama peaks, sest omi inimesi tuntakse ja usaldatakse, eriti väikestes kohtades, ning kord rikutud mainet oleks raske parandada.
... aga mitte piisavalt suur
Osaühingu Kindel Käsi omanik Helen Kaskema sõnas laupäeval ohates, et paraku olukord siiski nii roosiline ei ole ning pettused on turgudel tegelikult täiesti igapäevane asi. Seejuures ka Viljandi turul, kust Kaskema on ennegi saanud teateid, et kirjade järgi on müügil nende marjad.
"Meie marju müüakse turgudel praegu väga vähe," rõhutas maasikakasvataja. "Tallinnas Nõmme turul müüakse ning Tartus on üks kohalik maasikakasvataja, kes natuke ka meie marju müüb. Kõik. Rohkem turgudel meie marju ei müüda ning meie ametlik edasimüüja on NoBananas, kes müüb marju poolekilostes karpides, mitte kastides."
Teateid maasikate kohta, mille juures on nende ettevõtte silt, edastavad nii peretuttavad, kes juhtuvad neid märkama, kui ka murelikud kliendid, kes soovivad marjade päritolus veenduda. "Helistati näiteks, et leidsime maasikakastist õunapuu lehe, kas teie talus on õunapuid," tõi ta näite. "Täiesti välistatud, et meie talu maasikad, sest ükski põld ei ole meil õunapuude lähedal. See on täiesti tavaline ja kahjuks täiesti igapäevane, aga me ei jõua iga müügileti juurde."

Osaühing Kindel Käsi müüb turul maasikaid üksnes ühe kindla edasimüüja vahendusel Tallinnas Nõmme turul ja Tartu turul. Viljandis nad maasikaid ametlikult ei müü, ometi on Viljandi turul nende ettevõtte siltidega kaupa müügil ka praegu.
Jan Randar Raidma

Kaskema on enda sõnutsi üsna pessimistlik võimaluse osas, et päritolupettustega Eestis asjad niipea paremaks muutuvad. Järelevalve on küll justkui olemas, aga siiski nõrk ning pettuste suure hulga taga on tema arvates põllumajandus- ja toiduameti piiratud ressursid. Igale poole inspektorid piisava tihedusega ei jõua, saatelehti pole keeruline võltsida ning marjade analüüsiks vajalikke testide tegemine on aja- ja rahakulukas tegevus.
Kui suur hulk Eesti turgudel müüdavaid marju on petumarjad, on Kaskema hinnangul väga keeruline öelda. Pettusi tuleb aga ette kõikjal ning hinnanguliselt kolmandik, kui mitte enam, võivad olla petumarjad. Seejuures pole vahet, kas külastatakse väikelinna või suure linna turgu, pettused on levinud igal pool, ehkki neist ei pruugita väga rääkida. "Pada sõimab katelt: väikesed linnad süüdistavad suuri, suured väikeseid," nentis ta. "Aga see on väikestel turgudel täpselt sama levinud kui suurtel."
Ta tõi näiteks Soome, mis võttis päritolupettused erilise luubi alla ning igapäevasest kohalike maasikakasvatajate murest sai tõesti üsna haruldane juhus ja päritolupettused raugesid sisuliselt ühe hooajaga. "Seejuures võin öelda, et kui enne järelevalve karmistamist olid müüdud marjadest paberite järgi kohalikud umbes üheksakümmend protsenti, siis pärast karmistamist langes kohalike marjade müügi hulk umbes kuuekümne protsendini," märkis ta. "Ehk siis umbes kolmandik müüdust oli ilmselgelt pettus ning umbes samas suurusjärgus võib see olla ka Eestis."
Kaskema ei osanud täpselt öelda, kui palju petised sellise tööga vaheltkasu teenivad, sest ta pole hulgihindadega kursis, ent eelkõige saavad sellega kahju kohalikud ausad kasvatajad, kelle kaup konkureerib ebaõiglastel alustel odavalt sisseveetud marjadega, mida saab õige pisut odavamalt müüa. Ent kahju kannatab ka tarbija ise. "Aastaid on inimesed rääkinud, et kohalikud maasikad maitsesid minevikus hästi, tänapäeval enam aga mitte, et kas tase ja kvaliteet on alla käinud," rääkis ta. "Tegelikult ei ole, aga pettused on lihtsalt nii levinud, et see tekitab sellise mulje."
Ühtegi head nõksu pettuste vältimiseks Kaskema anda ei osanud, sest eelkõige seisab asi põllumajandus- ja toiduameti järelevalve taga kinni. Olukorra paranemist oleks loota alles siis, kui järelvalve tugevneb ja amet saab rohkem ressursse selle tõhusaks korraldamiseks.
Kindlasti tasub tema sõnutsi osta oma maasikaid ainult ühe ja väga usaldusväärse müüja käest, kes müüb kindla kasvataja müüdud marju. Alati võib küsimustega pöörduda ka kasvatajate poole ning uurida, et kas mõne müügileti kaup on ikka nende ametlik edasimüüja. "Ma ei näe, et see olukord enne laheneks," tõdes ta.
Kui on välja otsitud kindel müüja ning veendutud, kas ta müüb enda talu marju või on tegu maasikakasvataja ametliku edasimüüjaga, siis on lootust, et petiste õnge langeb vähem inimesi. Kindlasti tasub tema hinnangul jälgida ka kirjavigu sordinimedes ning võimaluse korral tundmatuid müüjaid lihtsalt vältida.