HALJALA VALLAVALITSUSE ISTUNGID14. SEPTEMBRI ISTUNG
1. Haljala Vallavolikogu 22.11.2022 määruse nr 34 „Haljala Vallavalitsuse hallatavate asutuste töötajate töötasustamise alused“ muutmine Otsustati esitada volikogu määruse eelnõu Haljala Vallavolikogu 22.11.2022 määruse nr 34 „Haljala Vallavalitsuse hallatavate asutuste töötajate töötasustamise alused“ muutmine.
2. Haljala valla arengukava 20232038 ja eelarvestrateegia 2024-2027 avalikustamiselt saabunud ettepanekute läbivaatamine, ettepanekute osas arvamuse kujundamine ja arengudokumentide esitamine volikogule Otsustati esitada Haljala valla arengukava 2023-2038 ja eelarvestrateegia 2024-2027 eelnõu ning avalikustamise käigus saabunud ettepanekud ja vallavalitsuse seisukohad Haljala Vallavolikogule.
3. Haljala Vallavalitsuse struktuur ja teenistuskohtade koosseis (volikogu otsuse eelnõu) Otsustati esitada volikogule otsuse eelnõu Haljala Vallavalitsuse struktuur ja teenistuskohtade koosseis.
4. Haljala Vallavolikogu 19.04.2022 määruse nr 14 „Haljala Vallavalitsuse põhimäärus“ muutmine Otsustati esitada volikogule määruse eelnõu Haljala Vallavolikogu 19.04.2022 määruse nr 14 „Haljala Vallavalitsuse põhimäärus“ muutmine.
5. Haljala valla erateedel lumetõrje teostamise kord (volikogu määruse eelnõu) Otsustati esitada volikogule määruse eelnõu Haljala valla erateedel lumetõrje teostamise kord.
6. Enampakkumise tulemuste kinnitamine
Otsustati tunnistada kinnistu aadressil Pargi tn 9, Essu küla, Haljala vald (katastritunnus 19003:002:0234, registriosa number 4658931) osas enampakkumise parimaks pakkumiseks Osaühing IM Ehituse Grupp (registrikood 11236071) pakkumine maksumusega 6100 (kuus tuhat ükssada) eurot, kuna nimetatud pakkumine on kõrgeima ostuhinnaga esitatud pakkumine ning tunnistati kinnistu aadressil Pargi tn 9a, Essu küla, Haljala vald (katastritunnus 19003:002:0233, registriosa number 4658931) osas enampakkumise parimaks pakkumiseks DNB Group OÜ (registrikood 14844492) pakkumine maksumusega 5849 (viis tuhat kaheksasada nelikümmend üheksa) eurot, kuna nimetatud pakkumine on kõrgeima ostuhinnaga esitatud pakkumine.
7. Sundvalduse seadmine Tiigi külas asuvale Soone kinnistule Elektrilevi OÜ kasuks Otsustati seada sundvaldus Elektrilevi OÜ (registrikood 11050857) kasuks Haljala vallas Tiigi külas asuvale Soone kinnistule (kinnistu registriosa nr 2421131, katastritunnus 88702:002:0932, pindala 12,96 ha, sihtotstarve 100% maatulundusmaa) avalikes huvides ehitatava tehnorajatise (maakaabelliin kaitsevööndiga 1 m mõlemale poole kaablist) rajamiseks, omamiseks, majandamiseks, remontimiseks, asendamiseks, korrashoiuks, kasutusse andmiseks.
8. Sundvalduse seadmine Tiigi külas asuvale Paisjärve kinnistule Elektrilevi OÜ kasuks Otsustati seada sundvaldus Elektrilevi OÜ (registrikood 11050857) kasuks Haljala vallas Tiigi külas asuvale Paisjärve kinnistule (kinnistu registriosa nr 1434331, katastritunnus 88702:002:0631, pindala 7456 m2, sihtotstarve 100% elamumaa) avalikes huvides ehitatava tehnorajatise (maakaabelliin kaitsevööndiga 1 m mõlemale poole kaablist) rajamiseks, omamiseks, majandamiseks, remontimiseks, asendamiseks, hooldamiseks, korrashoiuks, kasutusse andmiseks.
9. Uuskülas asuva Pitka katastriüksuse jagamine
Otsustati määrata Haljala vallas Uuskülas kinnistu Pitka (kinnistusregistri registriosa 1340131, katastritunnus 88701:001:1620, pindalaga 15,15 ha, sihtotstarve maatulundusmaa 100%) jagamisel tekkivatele katastriüksustele koha-aadressid.

21. SEPTEMBRI ISTUNG
1. Täiendava sotsiaaltoetuse määramine
Otsustati määrata täiendav sotsiaaltoetus ühele isikule summas 300 eurot.
2. Haljala Kooli töötajate koosseisu kooskõlastamine
Otsustati kooskõlastada Haljala Kooli töötajate koosseis (01.10.2023).
3. Haljala Lasteaed Pesapuu hoolekogu koosseisu kinnitamine
Otsustati kinnitada Haljala Lasteaed Pesapuu hoolekogu koosseis 2023/2024. õppeaastaks.
4. Hajaasustuse programmi 2022. aasta aruande heakskiitmine (Pehka küla, Sudise) Otsustati kiita heaks ja kinnitada 2022. aasta hajaasustuse programmi projekti „Sudise puurkaevu rajamine koos pumba ja filtrisüsteemiga“ toetuse kasutamise aruanne.
5. Reklaamiloa väljastamine EHITUS24 OÜ-le
Otsustati väljastada EHITUS24 OÜ-le välireklaami paigaldusluba reklaami asukohaga Kisuvere küla Kivisaare kinnistu (katastritunnus 19002:004:0087) tähtajaga kuni 25.09.2024.
6. Haljala alevikus asuva Võsu mnt 16 katastriüksuse jagamine
Otsustati määrata Haljala vallas Haljala alevikus kinnistu Võsu mnt 16 (kinnistusregistri registriosa nr 341031, katastritunnus 19002:003:0230 pindala 12059 m2, sihtotstarve elamumaa 100%) jagamisel tekkivatele katastriüksustele koha-aadressid ja sihtotstarbed.
7. Võsu alevikus Mere tn 59, Mere tn 59b ja Mere tn 61 katastriüksuste piiride muutmine Otsustati nõustuda Haljala vallas, Võsu alevikus asuvate Mere tn 59 registriosa nr 1457131, katastritunnus 92201:001:1300, pindala 1110 m2 , sihtotstarve elamumaa 100%), Mere tn 59b katastriüksuse (registriosa nr 1457131, katastritunnus 92201:001:0037, pindala 372 m2, sihtotstarve ühiskondlike ehitiste maa 100%) ja Mere tn 61 katastriüksuse (registriosa nr 5300431, katastritunnus 92201:001:0046, pindalaga 436 m2, sihtotstarve transpordimaa 100%) katastriüksuste vahelise piiride asukoha muutmisega vastavalt esitatud maakorralduskavale.
8. Info ja muud küsimused
Arendus- ja kogukonnaspetsialist Anneli Kivisaar tutvustab vallavalitsuse liikmetele volikogu majanduskomisjoni poolt arengukavasse esitatud ettepanekut täiendada arengukava punkti 5.2.2 ning lisada kergliiklusteede nimekirja lõik Haljala alevikus Võsu teelt - Haljala kalmistu väravani.
Vallavalitsuse liikmed on esitatud ettepanekuga nõus.

28. SEPTEMBRI ISTUNG
1. Omaniku ootused Aktsiaseltsile Haljala Soojus
Otsustati esitada Aktsiaseltsile Haljala Soojus järgmised omaniku ootused:
1.1 Võsu alevikus, Kalevi tänaval kogu ulatuses vee- ja reoveetrasside väljaehitamine ja kõigi piirnevate kinnistute tarbeks liitumispunktide rajamine;
1.2 Võsu alevikus, Mere ja Kalda tänaval reoveetrassi väljaehitamine lõigul Jõe tänavast (olemasolev kaev nr K2M) kuni Kalda tänav 10-ni (olemasolev kaev nr K3R);
1.3 Võsu alevikus, renoveeritav (uue) koolimaja tarbeks veetrassi ja hüdrandi paigaldamine (eeldusel, et vald hakkab ehitama Võsu koolimaja ja lasteaiahoonet).
2. Enampakkumiste tulemuste kinnitamine
Otsustati tunnistada kinnistu aadressil Lehtmetsa, Võsupere küla (katastritunnus 88701:001:0827, registriosa number 6105850) osas enampakkumise parimaks pakkumiseks OÜ Palmse Mehaanikakoda (registrikood 10229896) pakkumine maksumusega 135 000 (sada kolmkümmend viis tuhat) eurot, kuna nimetatud pakkumine on kõrgeima ostuhinnaga esitatud pakkumine.
3. Täiendava sotsiaaltoetuse määramine
Otsustati määrata täiendav sotsiaaltoetus ühele isikule summas 175 eurot.
4. Väljaspool kodu osutatava ööpäevaringse üldhooldusteenuse hoolduskulude eest tasumine Otsustati tasuda ühe isiku väljaspool kodu osutatav ööpäevaringse üldhooldusteenuse eest kuni 650 eurot kuus.
5. Haljala valla majanduskeskuse töötajate koosseisu kooskõlastamine
Otsustati kooskõlastada Haljala valla majanduskeskuse töötajate koosseis.
6. Haljala valla kultuuri- ja vabaajakeskuse töötajate koosseisu kooskõlastamine Otsustati kooskõlastada Haljala valla kultuuri- ja vabaajakeskuse töötajate koosseis.
7. Sundvalduse seadmine Haljala vallale kuuluvale Vihula-Tiigi tee kinnisasjale Tiigi külas Elektrilevi OÜ kasuks Otsustati seada sundvaldus Elektrilevi OÜ (registrikood 11050857) kasuks Haljala vallale kuuluvale kinnisasjale Vihula-Tiigi tee, Tiigi küla (kinnistu registriosa nr 7469350, katastritunnus 88701:001:0906, pindala 10 918 m2, sihtotstarve 100% transpordimaa) vastavalt sundvalduse ala plaanile.
8. Info ja muud küsimused 8.1. Ülevaade MTÜ-de toetusrahade kasutamisest Arendus- ja kogukonnaspetsialist Anneli Kivisaar annab vallavalitsuse liikmetele ülevaate MTÜ-de toetusrahade kasutamisest aastatel 2018-2023.
Vallavalitsuse liikmed võtavad esitatud informatsiooni teadmiseks.

5. OKTOOBRI ISTUNG
1. Väljaspool kodu osutatava ööpäevaringse üldhooldusteenuse hoolduskulude eest tasumine Otsustati tasuda ühe isiku väljaspool kodu osutatav ööpäevaringse üldhooldusteenuse eest kuni 650 eurot kuus.
2. Koduteenuse määramine
Otsustati määrata koduteenus ühele isikule.
3. Haljala valla sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord (volikogu määruse eelnõu) Otsustati esitada volikogule määruse eelnõu Haljala valla sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord.
4. Loa andmine avaliku ürituse korraldamiseks
Otsustati lubada MTÜ-l Huviklubi Nelson korraldada 15. oktoobril 2023 Haljala vallas Võsu alevikus avalik üritus „4. Võsu sügisjooks“.
5. Ajutise liikluskorralduse kooskõlastamine Võsu alevikus Laine tänaval Otsustati kooskõlastada AS Signaal TM poolt koostatud ajutine liikluskorralduse skeem ning lubada paigaldada OÜ-l Vanalinna Ehitus ajutised liikluskorraldusvahendid Võsu alevikku Laine tänavale kuni Laine tn 12 kinnistul toimuvate ehitustööde lõpuni.
6. Haljala Vallavalitsuse 02.03.2023 korralduse nr 79 „2023. aasta alaeelarvete ja nende täitmise eest vastutavate isikute kinnitamine“ muutmine Otsustati muuta Haljala Vallavalitsuse 02.03.2023 korraldust nr 79 „2023. aasta alaeelarvete ja nende täitmise eest vastutavate isikute kinnitamine“ asendades korralduse lisa uue redaktsiooniga.
7. Haljala Vallavalitsuse teenistuskohtade teenistusgruppi kuulumine
Otsustati määrata Haljala Vallavalitsuse teenistuskohtade teenistusgruppi kuulumine ning tunnistati kehtetuks Haljala Vallavalitsuse 15.06.2023 korraldus nr 209 „Haljala Vallavalitsuse teenistuskohtade teenistusgruppi kuulumise määramine“.
8. Haljala rahvamaja tasuliste teenuste hinnakirja kinnitamine
Otsustati kinnitada Haljala rahvamaja tasuliste teenuste hinnakiri alates 16.10.2023.
9. Projekti „Lääne-Virumaa tervise- ja puhkealade/radade maakondliku võrgustiku väljaarendamine“ omaosaluse garanteerimine (volikogu otsuse eelnõu) Otsustati esitada volikogule otsuse eelnõu Projekti „Lääne-Virumaa tervise- ja puhkealade/radade maakondliku võrgustiku väljaarendamine“ omaosaluse garanteerimine.
10. Võsu ranna kasutamise ja hooldamise kord (volikogu määruse eelnõu) Otsustati esitada volikogule määruse eelnõu Võsu ranna kasutamise ja hooldamise kord.
11. Sundvalduse seadmine Võsu alevikus Haljala vallale kuuluvatele kinnisasjadele Enefit Connect OÜ kasuks Otsustati seada sundvaldus Võsu alevikus Haljala vallale kuuluvatele kinnisasjadele Enefit Connect OÜ kasuks (46 kinnistut).
12. Sundvalduse seadmine Võsu alevikus asuvatele erakinnistutele Enefit Connect OÜ kasuks Otsustati seada sundvaldused Võsu alevikus asuvatele järgmistele erakinnistutele Enefit Connect OÜ kasuks:
Mere tn 24, Mere tn 49, Aia tn 4, Aia tn 8, Laine tn 4, Laine tn 12, Taeva tn 5, Ranna tn 3, Piiri tn 11, Rakvere tee 17, Männiku vkt 5, Männiku vkt 15, Männiku vkt 18, Männiku vkt 20, Männiku vkt 29, Lootose vkt 1, Lootose vkt 9, Lootose vkt 34, Lootose üldmaa, Tiigi vkt 17, Sääse vkt 1, Metsise tänav L4, Metsise tn 11, Metsise tn 24, Sooserva vkt 5a , Võpsiku vkt 12, Sambla vkt 10a, Sambla vkt 15 , Sambla vkt 18, Sambla vkt 30 , Sambla vkt 40 .
13. Info ja muud küsimused
Toimub arutelu parkimismaksu kehtestamise teemal. Vallavalitsus suunab teema arutamiseks majanduskomisjoni, et saada sisend eelnõu koostamiseks.


LÜHIINTERVJUU | Tartu2024 juht Kuldar Leis avalikustatud programmist, kriitikast ja rahast: niikuinii kõigile kõik ei meeldiSihtasutuse Tartu 2024 juht Kuldar Leis leiab, et täna avalikustatud kultuuripealinna programm on ikkagi pigem Tartu ja Lõuna-Eesti nägu ning hoolimata üksikute ürituste kritiseerimisest tuleks kogu programmi vaadata tervikuna.
Tutvusin enne Tartu2024 kultuuriprogrammiga, arutasin kultuurihuviliste inimestega ja ka ise Tartust pärit poisina jäin mõtlema: kas selles programmis ei ole liiga vähe Tartut ja ka tartlasi? Ikkagi on ju tegu terve aasta kestva sündmusega, Tartu peaks ju olema selle kese?
Ei ole [liiga vähe Tartut]. Pigem on see, et meil on olnud selline tahe, et ürituste korraldajad, kes ise seda soovivad, saaksid ürituse teha nii Tartus kui ka väljaspool Tartut, et nad kataksid suurema piirkonna Lõuna-Eestist. Õnneks on ka nii olnud, et mõni Võru üritus tuleb Tartusse ja vastupidi. Praegu just lugesin, et üht Võru muusikali, mida noored teevad, tahetakse ka Tartusse tuua. Ja kindlasti on ka vastupidi.
Lõuna-Eesti on niikuinii väike ja rahvas käib siin ringi. Pigem on nii, et Tartus endas sooviks pigem arendada kesklinna ja tuua sündmusi keskusesse – ning seda ka Autovabaduse Puiestee täidab.
Kui rääkida veel programmist, siis osad üritused on juba tekitanud resonantsi ja näiteks Lõuna-Eesti omavalitsusjuhid on tundnud muret, et kas omavalitsused rahastavad nüüd geiparaadi. Kuidas te meeskonnas arutasite selliste ürituste üle, mis juba eos võivad Eestis vastuolu tekitada? Oli seal palju diskussiooni?
Eesmärk oli pakkuda hästi laia spektrit ja pakkuda seda kõigile. Ühtepidi hällist hauani ja teistpidi ka väga erinevate huvidega inimestele. Nii et siin ei saagi võtta ühte või kahte või kümmet üritust kontekstist välja, vaid vaatame programmi tervikuna. Niikuinii kõigile kõik ei meeldi.
Mul on endal hea näide: veel aasta tagasi olin ma muusikalise maitse osas täielik rokipeer, aga tänu kultuuripealinna projektile on mul see vaateväli oluliselt laienenud ja naudin nüüd väga erinevaid kultuurisektoreid.
Mis muusika siis nüüd meeldib, kui rokk enam nii ei tõmba?
Ei, rokk meeldib ikka kõige rohkem (naerab), aga kuulan nüüd ka teistsugust muusikat. Sama on ka teatri ja kunstiga – mida laiem vaade on, seda paremini see aitab maailma mõista.
Kui võtta teemaks raha, siis saan aru, et täna oli seoses rahastusega välja käia ka hea uudis. Kas olete raha juurde saanud?
Halb uudis on see, et inflatsioon on osa raha ära söönud. Eelarve summas 24,5 miljonit eurot sai paika ju juba 2019. aastal. Aga meil oli projektide ja sündmuste korraldajatele nõue, et nad pidid minimaalselt 30 protsenti rahastusest leidma ise. Nüüd numbreid kokku lüües selguski, et nad on leidnud rohkem hästi erinevatest kohtadest, mille üle on hea meel (jutt on umbes miljonilisest lisarahast – toim). See on tuleviku suhtes hea näitaja, et uued kultuurikorraldajad oskavad üritusteks lisaraha leida.
Mis on teie enda Tartu 2024 programmi kuuluv lemmiksündmus? Kas mõni etendus, festival, mõni rokikontsert?
Raske öelda. Üks asi, millest ka täna juttu oli, on etendus „Rahamaa“, mida teeb Draamateater. Rahapesu teemadel ja väga akuutne teema...
Kas Draamateater tuli ise selle pakkumisega teie juurde?
Jah, ja see on väga hea, et tuli. [Rahapesu] on Eestit nii palju mõjutanud teema. Teine üritus on „Suudlev Tartu“, millest on täna ka juba väga palju juttu olnud, ja kolmandana mainiks üritust, millest täna tegelikult ei räägitud. See on „Alasti tõde“, mis on sisuliselt sauna arvamusfestival. Tartu kesklinna pannakse püsti ajutised saunad ja seal saab 30 minuti jooksul diskuteerida erinevatel teemadel. Ja siis liigud teise sauna jne. Hea meel, et soomlased teevad meiega justnimelt sauna osas koostööd.
Tartu 2024 avalikustas täna, sada päeva enne Euroopa kultuuripealinna avatseremoonia algust 350 projekti ja enam kui tuhande sündmusega tiitliaasta programmi. Loe rohkem siit!


Tartu 2024 toob Eestisse Conchita Wursti ja paneb tuhanded inimesed korraga suudlema   Tartu 2024 avalikustas neljapäeval tiitliaasta programmi, kuhu kuulub korraldajate hinnangul umbes 350 projekti ning 1000 erinevat sündmust.   Kultuuripealinna programmi juhtidee on Ellujäämise Kunstid, kuid selle idee roll ja mõte on Tartu 2024 loovjuhi Kati Torbi sõnul ajast muutunud. "Kultuuripealinna tiitlit võites 2019. aastal ei osanud keegi mõelda  pandeemiast, mis globaalselt halvas argielu ja kultuurikeskused. Venemaa sõda Ukraina vastu raputas turvalisse kaugusse jääjategi elukorraldust, Iisraeli-Hamasi sõda šokeeris kiire eskalatsiooniga." Programmiloojatel on enam kui sada välispartnerit 25 maailma riigist. "Tahame, et rahvusvaheline kultuurivahetus saab kultuuripealinna tulemusel Lõuna-Eesti traditsiooniks. Et me oskaks soovida, oodata, nõuda ja ise panustada, et meie kultuur oleks avatud ja ligipääsetav kogu Euroopale. Me teeme sünergia loomisega algust ja see jääb kestma ka pärast 2024. aastat," ütles Torp. Tema sõnul täieneb ka programm ajas. "Järgmisel aastal tuleb Tartusse veel hulk maailmas tuntud tipptegijaid ja -artiste, mis selguvad aga tuleval aastal, kui artistid kinnitavad oma maailmaturnee kuupäevad." Tartu 2024 programmi kuuluvad:  Ryoji Ikeda soolonäitus 1. november 2024 – 2. märts 2025 Heli- ja visuaalkunstnik loob Tartusse massiivse ruumiinstallatsiooni, mis põhineb Tartu ülikooli genoomika instituudi teadusandmetel ning heliistallatsiooni, mis valmib koostöös Eesti filharmoonia kammerkooriga.  Metsikud Bitid 25. mai – 15. september Tehnoloogilise kunsti vabaõhunäitus paneb vaataja mõtlema looduse ja tehnoloogia seoste üle. Projekt kulmineerub näitusega Otepää lähistel asuvas tehnoloogia- ja kunstitalus Maajaam.  Mittevarjevõrk juuni–august Tavalisi varjevõrke valmistatakse värvides, mis aitavad sõduritel jääda elude päästmiseks nähtamatuks. Nõnda suruvad ukrainlased maha ka pisaraid ja isegi rõõmuhetki. Mittevarjevõrke tehakse värvides, mis on valitud tundeküllust väljendama, et jutustada siinsete ukrainlaste isiklikke lugusid.  Suudlev Tartu 18. mai Noortele suunatud haridusprogramm aitab murda seksuaaltervisega seotud tabusid. Selle kulminatsioon on ühissuudlus Raekoja platsil Eurovisiooni hittide saatel, kui üles astub 2014. aastal Eurovisiooni võitnud austerlane Conchita Wurst.  "Rahamaa" 6. juuni – 21. juuni Eesti Draamateatri lavastus räägib musta raha hukatuslikust mõjust demokraatiale. Skandinaavia panga rahapesuskandaalil põhinevale lavastuste autorid on Mehis Pihla ja Hendrik Toompere jr. Helikujunduse loob Maria Faust koos Taani muusikutega. Temaatilisi avalikke arutelusid edendab Tartu ülikooli loengusari.  Sürrealism 100 15. märts – 8. september Tartu ja Praha koostöös jõuavad avalikkuseni Ida-Euroopa kunstipärlid. Sajandivanused sürrealismi-ideed mõjuvad värskelt tänapäevalgi, aidates lahti harutada üha aktuaalsemaid vaimse tervise küsimusi.  Soome-ugri festival "Unustatud rahvad" 14.–15. juuni Festivalil kõlab Eesti Rahva Muuseumi noka all Prantsuse orkestri ja koori esitluses Veljo Tormise legendaarne kooristsükkel hõimurahvaste loost. Samuti jõuab publikuni temaatiline filmifestival ja konverents.  Unda  19.–22. september Koos Tallinna klubiga Hall tuuakse Tartusse karmid linlikud elektroonilise muusika peod, sukeldub klubikultuuri ja astub dialoogi ööelust rääkiva näituse ja konverentsiga.  Stencibility juuni–juuli Tutvustab Tartu tänavakunsti eripära. Mullu kogus näitus "Hello Mister Police Officer" vaatajaid Neurotitani galeriis Berliinis. Sel suvel viidi näitus Aberdeeni Nuarti festivalile ning 2024. aastal jõuab see Tallinna ning erifestivalile Tartusse.   Tabamatu kõla jaanuar–september Briti multimeediakunstnike rühmitus Blast Theory viib noorte abil läbi intervjuusid lõunaeestlastega. Kuigi intervjuud keskenduvad minevikule, valmib lugude põhjal ulmefilm, mis kuvab Tartu ja Lõuna-Eesti tulevikku 2074. aastal. Tartu 2024 avamine toimub 26. jaanuari Emajõe kallastel, tiitliaasta lõpeb 30. novembril piduliku lõputseremooniaga.    					Toimetaja:  Kaspar Viilup


Peaministri rahvusvaheline populaarsus: Kaja Kallas on jõudnud petuskeemide reklaamidesseSotsiaalmeediasse on ilmunud “sponsitud” reklaam Kaja Kallase näopildi ja soovitusega investeerimiseks.
“Kuulsuse tipul: kui sinu pilti ja nime juba netipetiste poolt kasutatakse, siis see on märk suurest rahvusvahelisest edust ja tuntusest. Võib rind kummis peaministrite hulka astuda, selmet pelglikult nurgas itsitada nagu algaja sekretärineiu, kes valest uksest tähtsate inimeste olengule sattus. Ehk nagu tavatses öelda Borat: great successs!” kommenteerib kolumnist Karl Olaf Rääk.
Põnev on mõistagi see, et kui tsenseeritakse juba ka “valesid” nalju, siis selliseid reklaame sotsiaalmeedia siiski edastab.


Luminori uuring: üle poole Eesti inimestest on petukõnesid saanudTALLINN, 19. oktoober, BNS – Luminori tellimusel hiljuti läbi viidud uuringu kohaselt on 57 protsenti Eesti inimestest puutunud viimase aasta jooksul kokku petukõnedega ning 44 protsendil vastanutest on isiklik kogemus SMS-pettusega.
Eestis kõige enam levinud petuskeemide esiotsa mahuvad veel andmepüük, investeerimispettused ning veebipõhised müügipettused, teatas Luminor. "Petukõnede aktuaalsust tajuvad kõige enam vanemaealised, seevastu nooremad on keskmisest enam tähelepanelikud SMS-i teel levitatavate skeemide suhtes," lisas Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik.
Koguni 79 protsenti küsitletud Eesti inimestest tajub, et viimase aasta jooksul on finantspettuste arv suurenenud. Uuringu järgi on praktiliselt igalt kolmandalt Eesti inimeselt aasta jooksul püütud välja petta andmeid ning iga viies on kogenud investeerimispettuse ja veebipõhise müügipettuse katset. Endiselt ei ole kuhugi kadunud ka valearved ning armupettused.
"Suur hulk petukõnesid toimub vene keeles. Seda kinnitab ka asjaolu, et just Ida-Virumaal on kõige rohkem inimesi, 87 protsenti, kes on selle petuskeemiga aasta jooksul kokku puutunud. Üle Eesti oli vene rahvusest vastanute hulgas vastav näitaja koguni 91 protsenti ehk sisuliselt pea kõigil on olnud mingisugune kokkupuude pettustega," lisas Kiik.
Kui vaadata võrdluseks teisi Balti riike, siis Läti paistab silma petukõnede rohkusega – koguni 71 protsenti lätlastest on aasta jooksul saanud vähemalt ühe petukõne. SMS-i teel levivaid pettuseid tajutakse Lätis Eestist jällegi mõnevõrra vähem. Leedus on omakorda Eestiga võrreldes rohkem neid, kes on komistanud mõne investeerimispettuse või veebipõhise müügipettuse otsa, vastavalt 27 ja 25 protsenti vastanutest.
Uuringu viis Luminori tellimusel tänavu augustis ja septembris Eestis, Lätis ja Leedus läbi uuringufirma Norstat. Küsitleti 1000 inimest vanuses 18–74 aastat igas Balti riigis.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


E-valimiste karikakramäng vajab täiustamistMitme argumendi tõttu on põhjust uskuda seniste e-valimiste ausust, kuid arvestades pingestunud maailma, on e-hääletamine liiga kergesti rünnatav, kirjutab Tallinna Tehnikaülikooli rakendusliku tehisintellekti professor Tanel Tammet.Diskussioon e-valimiste ümber ärkab reeglina kohe peale riigikogu valimisi ja seejärel enamasti uinub. Sel sügisel on aga ilmunud üsna mitu e-valimiste suhtes kriitilist artiklit ning diskussioon ei ole vaibunud: kevadine e-hääletamise osalus jõudis üle märgilise 50 protsendi piiri, valitsus koostab eelnõud e-valimiste korralduse täpsemaks reguleerimiseks ja – hooga lisaks – mobiiliga valimise võimaldamiseks. Viimase vastu on omakorda vabariigi valimiskomisjon sõna võtnud.
Valimised kaotanud EKRE on tugevalt e-valimiste vastu. Küsitlused kinnitavad, et EKRE toetajad jagavad juhtide skepsist. Riigikogu liige Varro Vooglaid küsib õiguskantslerilt: «Esiteks tuleks lõpetada mitte kusagil maailmas sellisena kasutatavad e-valimised, mis ei ole põhimõtteliselt jälgitavad ega kontrollitavad ning mis tekitavad möödapääsmatu umbusu valimiste aususe ja seega ka valimiste pinnalt kujunenud riigivõimu teostamise konstellatsiooni legitiimsuse suhtes.»
Arusaadav, et e-valimise kaotamine vähendaks enim just EKRE-vastaste inimeste valimisaktiivsust, olles seega rahvuskonservatiivide jaoks kasulik. Iseküsimus, kui palju just, aga mingil määral kindlasti.

Peamised murekohad

E-valimiste eest hoiatavate sõnumite ühine häda on deklaratiivsed, nõrgalt põhjendatud väited. Vooglaid ütleb lihtsalt ja üheselt: «ei ole põhimõtteliselt jälgitavad ega kontrollitavad», selgeid argumente toomata. Ago Samosoni hiljutine artikkel «E-valimised on praegu usalduse küsimus» (PM 26.09) ei suuda jätta esitamata samalaadseid põhjendamatuid hirmu-väiteid nagu «seega viivad E-valimised praegusel kujul pigem võõrdumise ja infooperatsioonide, samuti juhuse võimendamiseni» ning «oluliselt turvalisemaid e-valimisi, mis lähtuvad digireaalsuse iseloomust, pakub maailmas vähemalt pool tosinat ettevõtet».
Mitmed mure-artiklid loetlevad mõistlikke ohukohti. Kahjuks viivad deklaratiivsed ja kergelt suurustleva kõlaga e-hääletuse eitamised sõnumite usutavuse alla, jättes mulje kas erakondlikust kallutatusest või lihtsalt edevusest.
Digiõiguste aktivist Märt Põder kirjutab artiklis «Meil on ametis riigikogu, mille mandaat põhineb kehtetutel sedelitel» (EPL 29.09) muuhulgas: «2023. aasta valimistel loeti kokku 312 818 e-häält, millel puudusid kehtivad digiallkirjad ja hääletussedelil puudus kehtiv haldusüksuse kood». Ja nii edasi.
Mitmed mure-artiklid loetlevad mõistlikke ohukohti. Kahjuks viivad deklaratiivsed ja kergelt suurustleva kõlaga e-hääletuse eitamised sõnumite usutavuse alla, jättes mulje kas erakondlikust kallutatusest või lihtsalt edevusest. Seeläbi väheneb e-hääletamise murekohtade väljatoomise usutavus üleüldse, mis on omakorda murettekitav, sest tegelikult oleks e-hääletamise usaldusväärsust tõe poolest vaja tõsta.
Olukorras, kus enamik hääli riigikogu valimistel on e-hääled, Donald Trumpi toetajad peavad Ameerika Ühendriikide valimisi võltsituks ning Venemaa lähenevatel presidendivalimistel hakatakse kasutama e-hääletamist – mida opositsioon juba ette võltsituks peab – ei saa e-hääletamise korraldusse suhtuda enam sama lihtsakoeliselt, kui kümme aastat tagasi. Rääkimata asjaolust, et e-hääletamisse kahtlustavalt suhtuvate valijate protsent on küllalt kõrge ja nende muret ei tohi ignoreerida.
Pabervalimistel tagatakse usaldusväärsus kogu protsessi täieliku hajutamisega. Praegused e-valimised on vastupidi, täielikult tsentraliseeritud, seetõttu ka ohud võimendatud.
Mitme argumendi tõttu on põhjust uskuda senise e-hääletamise ausust. Samas nõustun: e-hääletamine on liiga kergesti rünnatav, kas siis tõelise võltsingu või tehnilise segaduse või lihtsalt usaldusväärsuse kaotamise poliitkampaania poolt. Senised tehnilised kaitsevahendid on head, aga lõpuks sõltub kõik inimestest. Liiga kerge on olulisi töötajaid šantažeerida, et nad teeksid «näpuvea», mille abil installeerida valetarkvara, või siis lihtsalt väita, et niimoodi kindlasti tehakse.

Erinevalt pangaülekannetest ei ole võimalik tuvastada, kuidas keegi e-hääletas.
Arvo Meeks/Lõuna-Eesti Postimees

Miks on turvaliste e-valimiste korraldamine keerulisem, kui internetipangandus? Sest kokku loetavad hääled on anonüümsed. Pabervalimistel tagatakse usaldusväärsus kogu protsessi täieliku hajutamisega: paari jaoskonna töötajate kompromiteerimine annaks suures plaanis väga väikese efekti. Praegused e-valimised on vastupidi, täielikult tsentraliseeritud, seetõttu on ka ohud võimendatud.
E-valimiste stardiperioodil töötas süsteemi põhimõtted välja suur meeskond juhtivatest küberkaitse- ja krüptograafiaspetsialistidest. Praeguseks on aga e-hääletamise arendus, läbiviimine ja kontroll muutunud elitaarse iseloomuga protseduurideks, kuhu sisuliselt on kaasatud suhteliselt väike arv asjatundjaid. Vaatlejatel ei ole piisavalt sisulist infot usutavaks kontrolliks. Auditi viivad läbi kaks KPMG audiitorit, kellest vaid üks on IT-haridusega, kontrollides eeskätt üldise protseduuri, kleebiste ja allkirjade korrektsust, saamata süveneda kasutatud tarkvara õigsusesse või selle tegelikku funktsioneerimisse. Ja valimiskomisjon püüab – paratamatult – alati öelda, et kõik on kõige paremas korras: kas te siis ei usalda meie väikest meeskonda?

Usaldus on ülitähtis

Reisilennukites dubleeritakse nii kriitilisi süsteeme kui ka piloote. E-valimiste usaldusväärsuse tõstmiseks oleks kõige kindlam teha sedasama: lihtsalt kaasata kõikidesse tööetappidesse hulga rohkem spetsialiste ja huvilisi. See tähendaks nii arengustrateegiat, süsteemi põhimõtteid, tarkvara koostamist, süsteemi installeerimist, valimisnimekirjade edasiandmist, häälte kogumist, kokkulugemist, kontrollimist ja avaldamist. Suurem kaasamine vähendaks potentsiaalset mõjutatavust ja vigade tõenäosust. Asjatundjate laiema kogukonna suurem usaldus kiirguks paratamatult avalikkusse ja piiraks nõrgalt argumenteeritud süüdistuste mõju.
E-valimiste usaldusväärsuse tõstmiseks tuleks dubleerida kriitilisi süsteeme: häälte kogumist ja kokkulugemist saaks teha mitme sõltumatu meeskonna poolt paralleelselt.
Ja muidugi saaks häälte kogumist ning kokkulugemist teha mitme sõltumatu meeskonna poolt paralleelselt, erinevaid servereid ja ideaalis erinevat tarkvara kasutades. Üks võimalik variant oleks saata iga hääl iga meeskonna ja süsteemini, kes siis hääled sõltumatult kokku loeks ja tulemusi omavahel võrdleks. Teine variant on saata hääl juhusliku valikuga ühte, teise või kolmandasse süsteemi, sarnaselt eraldiseisvatele tava-valimisjaoskondadele. Seegi vähendaks riskiastet ja lubaks kontrollida, kas tulemuste jaotused eri meeskondade vahel on piisavalt sarnased, et välistada pettusekahtlused. Sobiva hajutamismeetodi väljatöötamisse saaks kaasata laiema ringi tippspetsialistidest.
Usaldus käib lõpuks inimeste kaudu. Jah, hajutamine, dubleerimine ja kaasamine maksab, aga kaalul võib olla e-valimiste tulevik.


Üle poole Eesti inimestest on petukõnesid saanudLuminori tellimusel hiljuti läbi viidud uuringu kohaselt on 57 protsenti Eesti inimestest puutunud viimase aasta jooksul kokku petukõnedega ning 44 protsendil vastanutest on isiklik kogemus SMS-pettusega.Eestis kõige enam levinud petuskeemide esiotsa mahuvad veel andmepüük, investeerimispettused ning veebipõhised müügipettused, teatas Luminor. «Petukõnede aktuaalsust tajuvad kõige enam vanemaealised, seevastu nooremad on keskmisest enam tähelepanelikud SMS-i teel levitatavate skeemide suhtes,» lisas Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik.
Koguni 79 protsenti küsitletud Eesti inimestest tajub, et viimase aasta jooksul on finantspettuste arv suurenenud. Uuringu järgi on praktiliselt igalt kolmandalt Eesti inimeselt aasta jooksul püütud välja petta andmeid ning iga viies on kogenud investeerimispettuse ja veebipõhise müügipettuse katset. Endiselt ei ole kuhugi kadunud ka valearved ning armupettused.
«Suur hulk petukõnesid toimub vene keeles. Seda kinnitab ka asjaolu, et just Ida-Virumaal on kõige rohkem inimesi, 87 protsenti, kes on selle petuskeemiga aasta jooksul kokku puutunud. Üle Eesti oli vene rahvusest vastanute hulgas vastav näitaja koguni 91 protsenti ehk sisuliselt pea kõigil on olnud mingisugune kokkupuude pettustega,» lisas Kiik.
Kui vaadata võrdluseks teisi Balti riike, siis Läti paistab silma petukõnede rohkusega – koguni 71 protsenti lätlastest on aasta jooksul saanud vähemalt ühe petukõne. SMS-i teel levivaid pettuseid tajutakse Lätis Eestist jällegi mõnevõrra vähem. Leedus on omakorda Eestiga võrreldes rohkem neid, kes on komistanud mõne investeerimispettuse või veebipõhise müügipettuse otsa, vastavalt 27 ja 25 protsenti vastanutest.
Uuringu viis Luminori tellimusel tänavu augustis ja septembris Eestis, Lätis ja Leedus läbi uuringufirma Norstat. Küsitleti 1000 inimest vanuses 18–74 aastat igas Balti riigis.


Kohtla-Järve sotsid ei jõudnud koalitsiooniläbirääkimiste alustamise osas selguseleKohtla-Järve volikogus praegu kaalukeeleks olevad viis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna saadikut ei jõudnud neljapäeva õhtul toimunud koosolekul üksmeelele, kas võtta vastu valimisliidult Restart Kohtla-Järve tulnud ettepanek alustada koalitsiooniläbirääkimisi või mitte.Fraktsiooni esimees Eduard Odinets, kes on ka volikogu esimees ja riigikogu liige, ütles, et ettepanekut arutatakse edasi, aga millal otsus võib tulla, ei oska ta öelda.
Odinetsi sõnul ei õnnestunud otsust teha, kuna fraktsiooni liikmete seas on väga erinev suhtumine nii valimisliitu Restart Kohtla-Järve kui ka alates veebruarist ametis olevasse Virve Linderi vähemusvalitsusse. Oma seisukohta Odinets avaldada ei soovinud. "Me oleme seni kõiki olulisi otsuseid teinud üksmeelselt ja järgime seda põhimõtet ka selle ettepaneku osas," põhjendas ta lisades, et olukord on väga keeruline.
Kuueliikmeline fraktsioon "Restart Kohtla-Järve" tegi eelmisel teisipäeval sotsidele ettepaneku alustada konsultatsioone koalitsiooni moodustamiseks.
Fraktsiooni Restart Kohtla-Järve esimees Janek Pahka märkis, et linnavalitsuses ja linnavolikogus viimastel kuudel valitsenud pingeline õhkkond võib viia linna sügavasse kriisi ja linnavalitsusel on olukorras, kus pidevalt on tagandamis kirves pea kohal, väga raske linna juhtida.
"Pidades silmas linna ees seisvaid olulisi ning tulevikku vaatavaid väljakutseid ja vajadust tõhustada linnavolikogu ja linnavalitsuse vahelist koostööd, peame vajalikuks, et Sotsiaaldemokraatlik Erakond oleks kaasatud linna juhtimisse ka linnavalitsuse tasandil, et ühiselt kanda valitsemisvastutust ning seista parimal võimalikul moel Kohtla-Järve linna huvide eest," kirjutas Pahka lisades, et ootavad sotsidelt ettepanekut esimese kohtumise toimumise aja ja koha kohta.
Kuigi Restardil ja sotsidel on 25kohalises volikogus vaid 11 liiget, on sellega ühinemise valmidust avaldanud ka kaks Reformierakonna saadikut ja mitu fraktsioonita saadikut. Pahka sõnul oleks sotside nõustumisel korral võimalik Kohtla-Järvel moodustada tugev 17liikmeline koalitsioon.
Eduard Odinets lootis varem, et sotsid jõuavad selgusele, kas alustada Restardiga koalitsiooni läbirääkimiisi või mitte, juba eelmise nädala lõpuks, kuid see pole senini õnnestnud. "Valikuid, kuidas ja kellega võimuliit moodustada, on justkui palju. Aga kas vaatad paremale või vaatad vasakule, ühtegi väga head valikut ikkagi pole," ütles Odinets juba eelmisel nädalal.
Odinetsi sõnas, et stabiilset võimuliitu on Kohtla-Järvele väga vaja, aga ta pole kindel, kas kavandatav 17 saadiku liit selleks osutub. "Nende 17 seas on koguni seitse, kes on saanud kahtlustuse korruptsioonikuritegudes," ütles Odinets, kelle sõnul tuleb arvestada, et osa neist võib saada ka süüdistuse. Prokuratuur on lubanud selle korruptsiooniloo saata kohtusse tänavuse aasta jooksul.
Kui sotsid teeksid koalitsiooni Keskerakonnaga, siis oleks Odinetsi sõnul häälte ülekaal stabiilseks linna juhtimiseks väga napp − 13:12. Pealegi oleks ka nende 13 saadiku seas kaks korruptsioonikahtlusega.
Kaheksaliikmeline Keskerakonna fraktsioon pole salanud, et sooviks teha sotsidega uue võimuliidu ja tagandada ametist Virve Linderi vähemusvalitsuse.
Odinetsi sõnul oleks läbirääkimistel Restardiga oluline püüda alustada nii-öelda puhtalt lehelt ja leppida esmalt kokku sisulised asjad. "Alles seejärel tuleks vaadata üle ametikohad. Sotsidele pakutakse abilinnapea kohta, aga miks mitte näiteks linnapea kohta. Samas ega mina ka volikogu esimehe kohast kümne küünega kinni ei hoia," rääkis ta eelmisel nädalal.


Automüüjad räägivad suu puhtaks. Praegusel kujul automaks muudaks turgu märgatavaltÄRILEHTAutomaks võib turul tuua kaasa väga ägeda 2024. aasta. Huvitav saab olema see, kuidas valitsus lahendab teise riiki registreeritud autode probleemi. Kas 2025. aastal algab uute autode turul jääaeg?„Võib tekkida skeemitajaid ja 2024. aasta lõpus registreeritakse maanteeametis rohkem sõidukeid kui tavaliselt,“ ütleb Eurostauto tegevjuht Karlo Pilter. „Kõik automüüjad proovivad kindlasti järgmisel aastal teha häid müüke,“ lisab Mariine Auto juhataja Toomas Saarelaid. Lexus Tallinna juhatuse esimees Gunnar Toomemets on kindel, et 2025. aastal saabub turule külm periood.Kui küsida Eesti suurematelt automüüjatelt, kas nende e-postkastid on umbes ja telefonid punased, siis üldine vastus on, et veel mitte. Teistest erineb Lexuste müüja vastus. Toomemetsa sõnul on pärast esmast infot ja kalkulaatorite tekkimist huvi hüppeliselt kasvanud. „Viimaste päevade külastuste arv on kolm korda kõrgem võrreldes tavapärasega. Oluline on oodata ära, millistel alustel lõplik maks tuleb.“Paanikaks pole põhjust. Lexuste müüja jutt peegeldab üldist turu mõtteviisi - midagi ei ole veel kindlat. Automaksu puhul võib palju veel muutuda. Paanikaks ei ole põhjust. „Enne seda on kõik ikkagi ennustamine,“ jätkab Toomemets. Kuid ennustada soovisid pea kõik kaupmehed, kellele Ärileht sõna andis.Osa automüüjaid imestab, et automaks on varjutanud peagi reaalsuseks saava käibemaksutõusu, mis hakkab samuti autode hindades kajastuma. „Ka selle maksumuudatusega on sellel aastal tegutsedes võimalik raha kokku hoida. Soetades näiteks 40 000-eurose auto, säästate 800 eurot,“ tuletab Karlo Pilter meelde.Topautos nähakse aga praegu klientide ettevaatlikkust ja seda, et autoostu otsuseid lükatakse üldise elukalliduse tõttu edasi. Ka liisinguintressid on kasvanud. „Tõenäoliselt aktiviseerub turg kevadel,“ arvab sealne müügijuht Janek Eskor. ehos tuntakse aga jõulist huvi kasvu nagu Lexuse salongis. Eriti eraklientide poolel. See tähendab uusi Mercedeseid ja kasutatud autosid. „On tunda, et kõik, kellel on olnud paariaastases perspektiivis autovahetuse vajadus, tajuvad, et see otsus tuleb teha nüüd kiiremini. Lähemate aastate jooksul,“ näeb Veho tegevjuht Keijo Kaasik. Kuid mida täpsemalt võiks automaks praegusel kujul kaasa tuua? Mis turul muutub? Kirjeldame 16 tahku.1. Turu elavnemine 2024. aastalLexuse esindaja Gunnar Toomemets on veendunud, et järgmisel aastal kasvab autode müük. Esiteks tarneraskused on ületatud ja sõiduk on võimalik kiiremini kätte saada. Lexuste müük on Euroopas sel aastal kasvanud 69%.Teine mõjur on võimalik majanduskasv, mis prognooside kohaselt võiks olla ligi 2%. See peaks toetama tarbijakindluse taastumist. Praegu edasi lükatud ostud tehakse ära. Automaks on aga kolmas mõjutaja. „Loogiline on eeldada, et kõik, kel lähiaastatel on plaan autot vahetada, teevad tehingu ära enne maksu rakendumist,“ ütleb ka ABC Motorsi turundusjuht Indrek Luberg.Toyotade müüjana tuntud Amserv Auto esindaja Margus Nõmmik näeb aga, et elavneb kallimate ja suuremate autode ost.2. Võimalik autode nappusSiin jäävad automüüjad eriarvamustele. Kes ütleb, et kindlasti tekib teatud mudelitest puudus, kes viitab sellele, et tarnekriis on läbi ja automüüjate laovarud piisavad.„Samas muudab maksuhirm inimesed ka paindlikumaks ja mõnigi, kel on praegu kindel mudelieelistus olemas, vahetab võib-olla just sellepärast marki, et soovitud mudelit pole piisavalt kiirelt saada,“ ütleb ABC Motorsi turundusjuht.Reval Auto juhatuse liige ja müügijuht Tomas Tibbing toob aga esile, et tootmine on normaliseerunud. Eurostauto tegevjuht Karlo Pilter näeb, et nappus võib tekkida just seal, kus nõudlus suureneb - suurema täismassiga bensiini ja hübriidmootoritega linnamaasturite hulgas. Esmaregistreerimisel säästetakse lihtsalt arvestatav summa. Elke tegevjuht Ando Rahu usub, et tekib teatud autode nappus. Nõudlus võib suureneda kõige suurema registreerimismaksuga autode puhul, näiteks Toyota Land Cruiser ja sama margi Proace Verso. „Ka muud sarnased autod, mille registreerimismaks tõuseb ebaproportsionaalselt palju.“3. HinnatõusKui suureneb nõudlus, siis oleks loogiline eeldada, et ka autode hinnad kerkivad. Juba enne automaksu kehtima hakkamist. ABC Motorsi esindaja Indrek Luberg ütleb, et see puudutab Eestis peamiselt kasutatud autosid, sest uute puhul on enamasti Eestisse tooja või lausa tehas hinnad ette andnud. „Senine elu on näidanud, et turul tekkiva defitsiidi korral lõpetatakse lihtsalt ära hinnasoodustuste pakkumine.“ Ka Topauto müügijuht Eskor ei näe, et väikese Eesti turu tõttu hakkaks ükski tootja tehasehindu tõstma. Amserv Autos Toyotasid müüv Margus Nõmmik usub aga, et hinnatõus on pigem vaikne, nagu see on olnud eelmistel aastatel.Eesti tarbija langetab ostuotsuse viimasel hetkel. Automüüjad arvestavad, et suurem koormus langeb järgmise aasta teisele poolele. City Motorsi juht Jüri-Bruno Asari arvab, et järgmisel aastal on oodata edasimüüjate kampaaniaid, et kiirendada „soodsa maksueelse“ ostuotsuse tegemist. „Majanduslikku aspekti silmas pidades ei saa arvata, et tuleb hinnatõus. Konkurents automüügis on ka 2024.4. Mis toimub uute ja kasutatud autode turul?ABC Motorsi esindaja Indrek Luberg näeb, et kui vaadata juba 2025. aastasse, siis saab see uute autode müügis olema väga raske. Kuna Eestis juba registreeritud sõidukitele registreerimismaks enam ei rakendu, siis soodustab see kindlasti kasutatud autode müüki. See mõju tema sõnul ajas kahaneb.Küll aga ütleb Luberg, et osa veel müügis olevate mudelite lattu ostmise risk võib liiga suureks kujuneda ja võimalik, et neil tuleb hakata teatud mudeleid klientidele tarnima ainult tellimuse alusel.Toyotade müüja Margus Nõmmik näeb aga, et kohalikul turul olevad kasutatud autod muutuvad atraktiivsemaks. Juba registris olevatel autodel on turul selge eelis või on nende eest võimalik natuke kõrgemat hinda küsida. „Samas kui 2024. aastal vahetatakse palju autosid uute vastu, võib tekkida turul ka ülepakkumine.“Hondasid müüva Catweesi juhatuse liikme Andres Antsovi sõnul võib 2024. aastal alata suuremat sorti kasutatud autode import Eestisse. Temaga nõustub ka Autospiriti juhatuse esimees Marko Viirand. Tema peab küll silmas hilisemat aega, kui maks juba kehtib. „Võitjaks võib olla vanemate autode impordiäri ehk enam kui viie aasta vanuste autode import võib suureneda, kuna 4.neil on automaks väiksem. Keskkonna osas halb trend.“Eurostauto tegevjuht Karlo Pilter arvab, et 2024. aastal kasvab just premium-klassi autode import, mille registreerimistasu on suurem. Seal on täismassi ja CO2 näitajad suuremad.Elke tegevjuht Ando Rahu ütleb otse, et Eestist ostetud kontrollitud ajalooga auto muutub turul likviidsemaks.Mõnda aega löövad kasutatud autode turu kreeni need autod, mille pealt maksu makstud ei ole.Sel ajal ehk 2025. aasta algusest kuni teadmati ajani on raske neil automüüjatel, kes tegelevad ainult Euroopast kasutatud autode ostmise ja siin müümisega. Ühel hetkel saavad „registreerimismaksuvabad“ autod otsa ja turule naaseb tasakaal.5. Elektri- ja hübriidautode võidukäik?Automaksu eelnõu järgi võiks justkui eeldada, et inimesi nügitakse ostma hübriid- ja täiselektrilisi sõidukeid. Automüüjad ei näe seda aga üheselt. Indrek Luberg ABC Motorsist on selle seltskonna esindaja, kes ütleb, et eelnõu on siin hambutu. Elektri- ja vesiniksõidukid võiksid maksu alt üldse välja jääda. Samuti ei aita nende müügile kaasa massikomponent. Sellega maksustatakse rohkem neid elektriautosid, millel on suurem sõiduulatus ehk mahukam ja raskem aku. „Otsustati lihtsalt jõukamatelt autoomanikelt rohkem maksu koguda sõltumata sellest, kas nad keskkonda säästavad või mitte,“ kõlab Lubergi kriitika.Topauto müügijuht Eskor teeb lausa arvutuse. Nende müüdav hübriidmootoriga Hyundai Tucson kaalub 2245 kilo ja selle CO2 heide on 144 g/km. Selle auto registreerimismaks on 2945 eurot. Bensiinimootoriga esiveoline Tucson kaalub 2100 kilo ja tema CO2 heide on 147 g/km. Registreerimismaks on sel 2485 eurot. Eskori sõnul võib see ligi 500-eurone vahe mitme kliendi jaoks olla põhimõtteline, miks eelistada fossiilkütusega liikuvat autot.Teisalt on elektriautode probleem praegu nii nende hind kui ka taristu puudumine. Paljud inimesed ei ole lihtsalt elektriautodega veel harjunud. Põllumeestele on neist vähe tolku, sest maastikuvõime on neil kehv. Samuti on lõhkise küna ees need, kel vaja vedada suuremaid haagiseid. Elektriautode probleemistik saab veel lisa: nimelt elab inimesi ka kortermajades ja suurlinnadest väljas. „Keeruline on see ka tööandjatele, sest elektriauto kodus laadimine on praegu töötaja kulu,“ ütleb Amservi esindaja Margus Nõmmik. Töö iseloom ei pruugi olla selline, mis võimaldab laadimise ajaga arvestada. „Natuke läheb veel aega, kui inimesed saavad suurel määral elektriautodele üle minna. Autod on veel kallimad. Praegune toetusmeede ei ole piisav.“ City Motorsi juht Jüri-Bruno Asari arvab siiski, et väikse täismassiga täiselektriline sõiduauto muutub päris apetiitseks. Kui registreerimistasu on 300 eurot ja aastamaks 50 eurot. Võimalik on juba osta autosid, mille sõiduulatus on ühe laadimisega üle 500 kilomeetri. Juba on tööandjaid, kes loovad laadimisvõimalusi töötajate kodude juurde. Eurostauto tegevjuht Karlo Pilter nimetab veel Hiina elektriautosid, mille „pealetung“ Euroopasse hakkab siinset turgu kindlasti suurel määral mõjutama. United Motorsi müügi- ja turundusjuht Leino Luik palub pistikhübriidide puhul arvestada, et see on keskkonnasäästlikum siis, kui sellega sõites kasutatakse ka elektrimootorit.6. CO2 eesmärk selgelt tagaplaanilÜks suuremaid kriitikanooli läheb automüüjatel selle pihta, et automaksust räägitakse kui keskkonnakaitse meetmest. Amserv Auto esindaja Margus Nõmmik ütleb otse, et praegune eelnõu ei vii meid kuidagi lähemale eesmärgile vähendada CO2 heidet ja uuendada niigi Euroopa vanimat autoparki. Inimestele, kes saavad praegu lubada endale vaid kasutatud autot, muutub uue auto soetamine veelgi kaugemaks unistuseks.Küll aga on neid, kes ütlevad, et saastavaid kasutatud autosid ei tooda enam varasemas mahus Eestisse. See on keskkonnale tõesti hea. Ka Autospiriti esindaja Marko Viirand usub, et autopark hakkab meil järjest vananema ja see muudab keskkonna olukorra halvemaks. „Soovitud tulemust, et inimesed hakkaksid eelistama säästlikemaid autosid, kindlasti ei saavutata.“Mariine Auto juhataja Toomas Saarelaid rõhutab, et Eestisse hakatakse tooma väga vanasid autosid ja hoidma siin elus registris juba olevaid vanu sõidukeid.7. Linnapildis vähem suuri maastureidAutomaks tabab valusalt neid, kellele on siiani meeldinud igal pool sõita suuremate maasturitega. Tänavatel-teedel ruumi on. Topauto müügijuht Janek Eskor toobki esile, et praegu istuvad maasturite roolis ka need, kel seda tegelikult vaja ei ole. „Need, kel on vaja suurt mootorit, nelikvedu ja kõrget kliirensit, ostavad maastureid või suuri kastiautosid ka edaspidi. Küll aga istub teistesse sõidukisegmentidesse see ostjaskond, kel tegelikkuses nii suurt autot vaja ei ole.“ Veho tegevjuht Keijo Kaasik näeb suuremat autoturu ümberjaotumist suurema müügimahuga markide ja ka mudelite seas. „Rahva poolt armastatud linnamaastur saab praeguses eelnõus selgelt pihta. Premium-klassi sõiduki omanikel on brändilojaalsus väga tugev. Lisaks on sellised sõidukid ka tehnoloogiliselt viimane sõna. Siin on seega keskkonnateadlikud valikud võimalikud,“ ei näe Kaasik probleemi.Amserv Auto esindaja Margus Nõmmik toob sisse viimaste aastate statistika alates 2016. aastast. See näitab, et inimesed ostavad peresse pigem varasema mitme auto asemel ühe suurema auto. See üks suurem auto on nii ökonoomne ja loodussäästlik kui võimalik, aga samal ajal universaalne - tagades selle, et pere saaks ka oma hobisid harrastada. „Sellest tuleneb ka linnamaasturi võidukäik alates 2018. aastast ning seda mitte edevusest, vaid praktilisuse ja turvalisuse tõttu.“ Info-Auto juht Kaupo Katkosilt lisab, et Eesti uuem autopark on suuresti selline meie vajaduste tõttu, mis on seotud kliima, hajaasustuse ja teede seisukorraga. „Uued kesk- ja premium-klassi linnamaasturid ei ole mitte kuidagi tänase üldise elatustaseme juures luksuskaup ega ka rohkem saastavamad, kui aastases lõikes arvuliselt samas suurusjärgus Eestisse toodavad kaheksaaastased ja vanemad autod.“8. Turul möllavad suurte autoparkide omanikudAutomaks tabaks 2025. aastast valusalt ka sõidukite renditeenuse pakkujaid ja neid, kel autopark töö iseloomu tõttu suur. Ei ole välistatud, et need ettevõtted hakkavad sõidukeid kokku ostma, sest kokkuhoid võib olla sadades tuhandetes eurodes.Amserv Auto esindaja Margus Nõmmik usub, et kõik mis võimalik ostetakse tõesti järgmisel aastal ära. Teisalt kasutavad teenusepakkujad küllalt uusi autosid ja vahetavad autoparke tihemini. Nad ei saa osta ette mitme aasta varu. „Kuna nende puhul on tegu teenusega, siis väljendub see lõpptarbijate hinnas - nemad maksavad selle kinni,“ arvab ta. Reval Auto esindaja Tomas Tibbing näeb varianti, et automaks paneb inimesi rohkem kasutama rendiautosid ja see omakorda suurendab teenusepakkujate vajadust osta autosid juurde. Ulatuslik eraautodest loobumine ei toimu 8.aga järgmisel aastal. Juriidiliste isikute maksude optimeerimine on Tibbingu sõnul loomulik. Autospiriti juht Marko Viirand hoiatab, et kallimaks muutuv renditeenus võib tähendada, et inimesed ei loobu nii kergelt isiklikust autost. Milliseid autosid rendileandjad ostma hakkavad? Eksperdid arvavad, et pigem elektriautosid, et maksta vähem automaksu. Samas on elektriautode hinnad kõrgemad, tekib teenuse lõpphinnas nokk-kinni-saba-lahti-olukord.ABC Motorsi turundusjuht Luberg näeb ühe variandina ka spekulatiivsete ostude kasvu. Need, kes valdkonnas tegutsevad ja kel on vaba raha, võivad autosid kokku osta ja arvele võtta, et need hiljem vaheltkasuga maha müüa. Autorendi ja jagamisplatvormide puhul on ta veendunud, et kuna nende tulust moodustab osa ka rendiautode müük, siis varuvad kõik autosid.9. Suurima löögi saava suurpered ja maapiirkondade inimesedPõllumeeste ja maal elavate inimeste murest sai juba kirjutatud - seal ei ole praeguste elektriautodega alati lihtne hakkama saada. Sama kehtib suurperede kohta, kel autos vaja üle viie istekoha. Just viimast peab Elke juht Ando Rahu automaksu kõige halvemaks aspektiks. Diiselmootoriga seitsme-kaheksakohaline väikebuss muutub maksustades väga kalliks. Toyota Proace Verso registreerimismaks on 7000-8000 eurot ja sellele lisandub 600-eurone aastamaks. „Sellist autot kasutavad tihti paljulapselised pered .“ Talle sekundeerib Topauto müügijuht Janek Eskor, kes loodab, et neile leitakse lahendus. Indrek Luberg ütleb, et Eestis ja Euroopas on populaarsema kuni üheksakohalise väikebussi Renault Traficu registreerimismaks 8786 eurot. „See ei ole auto, mida keegi endale lõbusõiduks ostab - see on töövahend nii spordiklubidele, suurperedele kui kõigile teistele, kel vaja vedada üle viie inimese.“10. Tänavatel rohkem huvitavaid numbrimärkePraegu on automaksu puhul lahtine üks oluline aspekt. Nimelt see, mis saab autodest, mida ei registreerita Eestis, kuid millega sõidetakse siinsetel teedel. Eurostauto tegevjuht Karlo Pilter ütleb, et ilmselt hakkame täisteenuse ja -rendiga tegelevate ettevõtete sõidukitel rohkem naaberriikide numbrimärke nägema. Ka Lexusi müüv Gunnar Toomemets näeb, et selliste teenuste tehingud võivad liikuda lähiriikidesse. See sõltub tema sõnul sellest, milliseid piiranguid riik võõra riigi numbrimärgiga sõidukitele kehtestab. Indrek Luberg tuletab meel10.de, et juba praegu sõidavad Eestis kallimad Saksa autod Tšehhi numbrimärkidega ja sellist maksuoptimeerimist tuleb tema arvates kindlasti juurde.Rahandusministeeriumi esindaja sõnul tuleb liiklusseaduse järgi liikluses kasutatav mootorsõiduk registreerida viie tööpäeva jooksul pärast sõiduki Eestis kasutusele võtmist. Kui Eestis kasutatav sõiduk on mujal registreeritud, tegelevad sellega järelevalveorganid. „Teise riigi numbrimärgiga sõidukite maksustamise analüüs on alles plaanis ja käesolevasse eelnõusse ei jõua.“.11. Riigisisene autode roteerumine ja hodomeetrimängudVeho tegevjuht Keijo Kaasik näeb ühe tahuna halba arengut kasutatud autode turul. Eelnõus toodud viisil eraisiku ja ettevõtte eristamine ei toeta keskkonnaeesmärke ja lükkab kasutatud autode sektori turbulentsi. „Vanemate autode sissetoomisel eraisikute poolt - sest nii on odavam - hakkab tõenäoliselt levima peidetud avariilisus, manipuleeritud hodomeetrinäidud jne. Samuti suureneb soov 2024. aasta lõpuks Eestisse tuua just neid sõidukeid, mis maksu seisukohast saavad olema kõige kallimad. Äri poolelt muutub ka ebaloogiliseks turul olevate ja sisse toodavate autode maksuerisus - isegi kui tahaks uuemat kasutatud autot tuua näiteks Rootsist, siis maksustamine suunab riigisisese autode roteerimise peale.“12. Maksuraha tuleb lähiaastail vähemVeho tegevjuht Keijo Kaasik vaatab juba 2025. aastasse ja arvab, et sel aastal tõenäoliselt mahud vähenevad. See omakorda tähendab kukkumist autosektori maksulaekumises - nii automaksu kui ka käibemaksu puhul. „Kõik see vajaks läbipaistvat mõjuanalüüsi ja arutelu.“13. Vähe räägitud kaubikute probleemCity Motorsi juht Jüri-Bruno Asari nimetab Eesti autopargi ühe olulise osa, mis pole tema arvates saanud piisavalt kajastust ega tagasidestamise võimalust. Selleks on N1 kaubikukategooria. Seal on leevenduseks praeguse maksumuudatuse võrrandist eemaldatud vanuse element, küll aga on registreerimistasu väga suur. Selliseid sõidukeid kasutatakse töö tegemiseks ja alternatiivina soodsamat sõidukit leida on raske. „Toon näiteks pakiveo või ehitusega tegeleva ettevõtte. Kuni 3,5-tonnise täismassiga auto registreerimistasu võib alates 2025. aastast küündida 9000 euroni. See mõjutab auto hinda ja paneb ettevõtjad sügavalt kaaluma, kas uue auto ost pärast automaksu kehtestamist on otstarbekas või mitte. Selle hinnatõusu peab lõpuks kinni maksma lõppklient. Lahendus on sõita edasi vana autoga, mille ülalpidamiskulud pole samuti mõistlikud. Siit ka minu soe soovitus: tehke kaubikupargi uuendus ära nii kiiresti kui võimalik.“14. Enim saab pihta hoopis keskklass„Praeguse eelnõuga saaks kõige valusamalt pihta keskklass,“ ütleb Indrek Luberg ABC Motorsist. See tähendab tavaline tööinimene, kes sõidab tavalise autoga. Vaesem osa elanikkonnast, kellel on vanad autod, pääsevad Eestis autot ostes registreerimismaksust ja maksavad marginaalset aastamaksu. „Rikastel on piisavalt vahendeid, et ka täiendav maks ära maksta,“ sõnab Luberg. Marko Viirand Autospiritist on temaga nõus.15. Algavad teeninduste ja keretöö tegijate pidupäevadABC Motorsi turundusjuht Indrek Luberg ütleb kokkuvõtteks, et mootorsõidukimaks on halb mõte. Algsest 120 miljoni eurosest aastasest mahust on saanud 230 miljonit ja eesmärk on riigile tulu teenida. Tema arvates ei peaks mootorsõidukimaksu kehtestama elektrisõidukitele ja ära tuleks jätta ka massikomponent. Viimane kajastub ka auto CO2 näitajas, nii et seda pole vaja eraldi maksustada. „Tarbesõidukite puhul ongi massikomponent just sel põhjusel ära jäetud. Kui ministeerium väidab, et raskemad autod lõhuvad rohkem teekatet, siis võiks alustada naastrehvide maksustamisest. Hea on see maks kindlasti ABC Motorsi teenindusele ja keretöökojale, sest inimesed hakkavad autosid pikemalt käigus hoidma ja need saavad tööd juurde.“16. Kas juba arvutuses viga sees?Kui Info-Auto juht Kaupo Katkosilt positiivset leiab, siis automaksu kehtestamisega kaasnevalt korrastub registreerimistasule Eestis kreenis olnud autoregistri- ja automüügistatistika. „Sel aastal sisaldab see umbes 10% ulatuses reeksporti ehk samal aastal värskelt registreeritud autode arvelt maha võtmist. Loodetavasti on rahandusministeerium sellega maksude laekumise planeerimisel arvestanud, vastasel juhul on kohe algusest peale rehkenduses viga sees ning Eestis müüdavaid autosid tuleb kõrgemalt maksustada.“Minister: automaksu lõppvariant ei ole veel selgeRahandusminister Mart Võrklaev on rahul, et ühiskonnas on käima läinud väga hea mootorsõidukimaksu teemaline debatt, palju on kaasamõtlejaid ja neile on juba saadetud häid tähelepanekuid.„Eelnõu on hetkel kooskõlastusringil ja konstruktiivne tagasiside on väga oodatud, selleks on aega 30. oktoobrini. Seejärel arutame ettepanekud läbi ja julgen küll lubada, et mõningaid muudatusi eelnõusse tuleb. Hetkel on veel pisut vara öelda, milliseks need täpselt kujunevad. Ja ega sellega pole eelnõu veel n-ö purgis. Kui oleme selle valitsuses heaks kiitnud, läheb see riigikokku. Seal on samuti oodata debatti ja uusi ettepanekuid.Mootorsõidukimaks puudutab suurt osa Eesti inimesi ja seetõttu on meie jaoks oluline ka võimalikult lai kaasamine, et saada soovitud eesmärkide täitmiseks parim võimalik seadus,“ räägib minister.Tulevase autoostu kaks näidetRenault', Dacia ja Nissani sõidukeid müüva City Motors AS-i juhatuse liige Jüri-Bruno Asari kirjeldab kahte võimalust, milliste valikute ees võivad autoostjad tulevikus seista. Loomulikult on variante väga palju, sest Eestis müüakse sadades variatsioonides marke ja mudeleid. Kas allpool toodud näited kohutavad või rahustavad?Näide 1: Eeldame, et perel on plaan osta uus linnamaastur Nissan Qashqai, millel on kerghübriidajamiga mootor (MHEV). Uus auto maksab koos käibemaksuga 30 000 eurot. Eeldusel, et see auto soetatakse liisingusse tavapärastel tingimustel (10% sissemakse, liisinguperiood viis aastat, intress 5%, jääkväärtus 35%) enne automaksu rakendumist, kujuneb kuumakseks 342 eurot.Nüüd teeme sama arvutuskäigu sama auto puhul, aga eeldusel, et auto ostetakse sellist automaksu registreerimistasu arvestades, milles praegu on kokku lepitud. Auto hind muutub 1925 euro võrra kallimaks, sest lisandub registreerimistasu. Uueks kuumakseks kujuneb nüüd 363 eurot. Siit järeldus: registreerimistasu lisandumine muudab vara kuus 21 euro võrra kallimaks. Kuusumma ei ole iseenesest suur, kuid selle hinnangu annab ostja ise. Arvestama peame ka aastamaksuga, mis sellise auto puhul on 128 eurot. See summa on võrreldav aastase liikluskindlustusmaksega.Näide 2: Eeldame, et pere on teinud otsuse soetada täiselektriline sõiduauto Renault Megane E-Tech. Uus auto maksab koos käibemaksuga 42 000 eurot. Eeldusel, et see auto soetatakse liisingusse tavapärastel tingimustel (10% sissemakse, liisinguperiood viis aastat, intress 5%, jääkväärtus 35%) enne automaksu rakendumist, kujuneb kuumakseks 478 eurot.Nüüd teeme sama arvutuskäigu sama auto puhul, aga eeldusel, et auto ostetakse sellist automaksu registreerimistasu arvestades, milles praegu on kokku lepitud. Auto hind muutub 300 euro võrra kallimaks, sest lisandub registreerimistasu. Uueks kuumakseks kujuneb nüüd 482 eurot. Siit järeldus: registreerimistasu lisandumine muudab vara kuus 4 euro võrra kallimaks. Tõenäoliselt see summa ei ole enam üldsegi märkimisväärne. Arvestama peame ka aastamaksuga, mis sellise auto puhul on 50 eurot. See summa on võrreldav ühe korraliku sise- ja välispesuga.Kes mida müüb?Artiklis võtavad sõna paljud automüüjad. Milliseid automarke nad müüvad?• Eurostauto: Mazda, Nissan • Reval Auto: Audi • Mariine Auto: Peugeot, Subaru • Elke: Toyota • Lexus Tallinn: Lexus • City Motors: Renault, • Topauto: Hyundai, Seat, Cupra, Dacia, Nissan Mitsubishi, Suzuki, Citröen, • Catwees: Honda, Opel Isuzu, KGM • United Motors: Jeep, • Veho: Mercedes-Benz Alfa Romeo • ABC Motors: Renault, Dacia • Autospirit: Opel, Peugeot • Amserv Auto: Toyota • Info-Auto: Ford, Volvo"Eestisse hakatakse tooma väga autosid ja hoidma siin elus registris olevaid vanu sõidukeid.""Autoostu otsuseid lükatakse üldise elukalliduse tõttu edasi. Ka liisinguintressid on kasvanud."FOTOD: JOHANNA ORAS, ABC MOTORSTanel Saarmann


Zelenskõi tänas Bidenit USA elutähtsa toetuse eest Ukrainale (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
KIIEV, 19. oktoober, AFP-BNS – Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi tänas neljapäeval president Joe Bidenit USA elutähtsa toetuse eest riigile, kui tervitas kaugmaarakettide ATACMS tarnimist.
"Ukraina on tänulik USA elutähtsa ja püsiva toetuse eest meie võitluses vabaduse eest ja Venemaa agressiooni vastu," postitas Zelenskõi pärast telefonikõnet Bideniga sotsiaalmeediasse.
"Kaugmaarakettide ATACMS tarnimine julgustab ukrainlasi väga ja meie sõjaväelased kasutavad neid lahinguväljal hästi," jätkas Ukraina riigipea.
Ukraina teatas teisipäeval, et kasutas esimest korda edukalt Washingtoni tarnitud kuni 165 kilomeetrise laskekaugusega rakette.
Zelenskõi teavitas Bidenit ka Ukraina parlamendis korruptsioonivastase seaduse vastuvõtmisest, mis tema sõnul edendab reforme teel Ukraina Euroopa Liiduga liitumiskõneluste alustamiseks.
AFP - Baltic News Service


Automüüjad räägivad suu puhtaks. Praegusel kujul automaks muudaks turgu märgatavaltAutomaks võib turul tuua kaasa väga ägeda 2024. aasta. Huvitav saab olema see, kuidas valitsus lahendab teise riiki registreeritud autode probleemi. Kas 2025. aastal algab uute autode turul jääaeg?
„Võib tekkida skeemitajaid ja 2024. aasta lõpus registreeritakse maanteeametis rohkem sõidukeid kui tavaliselt,“ ütleb Eurostauto tegevjuht Karlo Pilter. „Kõik automüüjad proovivad kindlasti järgmisel aastal teha häid müüke,“ lisab Mariine Auto juhataja Toomas Saarelaid. Lexus Tallinna juhatuse esimees Gunnar Toomemets on kindel, et 2025. aastal saabub turule külm periood, mille kestust on keeruline ette ennustada.
Kui küsida Eesti suurematelt automüüjatelt, kas nende e-postkastid on umbes ja telefonid punased, siis üldine vastus on, et veel mitte. Teistest erineb Lexuste müüja vastus. Toomemetsa sõnul on pärast esmast infot ja kalkulaatorite tekkimist huvi hüppeliselt kasvanud.
„Viimaste päevade külastuste arv on umbes kolm korda kõrgem võrreldes tavapärasega. Oluline on aga oodata ära, millistel alustel lõplik maks tuleb.“
Paanikaks pole põhjust
Lexuste müüja jutt peegeldab üldist turu mõtteviisi – midagi ei ole veel kindlat. Automaksu puhul võib palju veel muutuda. Paanikaks ei ole põhjust. „Enne seda on kõik ikkagi ennustamine,“ jätkab Toomemets. Kuid ennustada soovisid pea kõik kaupmehed, kellele Ärileht sõna andis.
Osa automüüjaid imestab, et automaks on varjutanud peagi reaalsuseks saava käibemaksutõusu, mis hakkab samuti autode hindades kajastuma.
„Ka selle maksumuudatusega on sellel aastal tegutsedes võimalik raha kokku hoida. Soetades näiteks 40 000-eurose auto, säästate 800 eurot,“ tuletab Karlo Pilter meelde.
Autoostu otsuseid lükatakse üldise elukalliduse tõttu edasi. Ka liisinguintressid on kasvanud.
Topautos nähakse aga praegu klientide ettevaatlikkust ja seda, et autoostu otsuseid lükatakse üldise elukalliduse tõttu edasi. Ka liisinguintressid on kasvanud. „Tõenäoliselt aktiviseerub turg kevadel,“ arvab sealne müügijuht Janek Eskor.
Vehos tuntakse aga jõulist huvi kasvu nagu Lexuse salongis. Eriti eraklientide poolel. See tähendab uusi Mercedeseid ja kasutatud autosid. „On tunda, et kõik, kellel on olnud paariaastases perspektiivis autovahetuse vajadus, tajuvad, et see otsus tuleb teha nüüd kiiremini. Lähemate aastate jooksul,“ näeb Veho tegevjuht Keijo Kaasik.
Kuid mida täpsemalt võiks automaks praegusel kujul kaasa tuua? Mida turul muudab? Kirjeldame 15 tahku, millest müüjad rääkisid.
Turu elavnemine 2024. aastal
Lexuse esindaja Gunnar Toomemets on veendunud, et järgmisel aastal kasvab autode müük ja see on mõjutatud mitmest aspektist. Esiteks seetõttu, et tarneraskused on ületatud ja sõiduk on võimalik kiiremini kätte saada. Lexuste müük on Euroopas sel aastal kasvanud 69%.
Teine mõjur on võimalik majanduskasv, mis prognooside kohaselt võiks olla ligi 2%. See peaks toetama tarbijakindluse taastumist. Praegu edasi lükatud ostud tehakse ära. Automaks on aga kolmas mõjutaja.
„Loogiline on eeldada, et kõik, kel lähiaastatel on plaan autot vahetada, teevad tehingu ära enne maksu rakendumist,“ ütleb ka ABC Motorsi turundusjuht Indrek Luberg.
Toyotade müüjana tuntud Amserv Auto esindaja Margus Nõmmik näeb aga, et elavneb kallimate ja suuremate autode ost.
Võimalik autode nappus
Siin jäävad automüüjad eriarvamustele. Kes ütleb, et kindlasti tekib teatud mudelitest puudus, kes viitab sellele, et tarnekriis on läbi ja automüüjate laovarud piisavad.
„Samas muudab maksuhirm inimesed ka paindlikumaks ja mõnigi, kel on praegu kindel mudelieelistus olemas, vahetab võib-olla just sellepärast marki, et soovitud mudelit pole piisavalt kiirelt saada,“ ütleb ABC Motorsi turundusjuht.
Reval Auto juhatuse liige ja müügijuht Tomas Tibbing toob aga esile, et tootmine on normaliseerunud. Eurostauto tegevjuht Karlo Pilter näeb, et nappus võib tekkida just seal, kus nõudlus suureneb – suurema täismassiga bensiini ja hübriidmootoritega linnamaasturite hulgas. Esmaregistreerimisel säästetakse lihtsalt vägagi arvestatav summa.
Elke tegevjuht Ando Rahu usub, et tekib teatud autode nappus. Nõudlus võib suureneda kõige suurema registreerimismaksuga autode puhul, näiteks Toyota Land Cruiser ja sama margi Proace Verso. „Ka muud sarnased autod, mille registreerimismaks tõuseb ebaproportsionaalselt palju.“
Hinnatõus
Kui suureneb nõudlus, siis oleks loogiline eeldada, et ka autode hinnad kerkivad. Juba enne automaksu kehtima hakkamist. ABC Motorsi esindaja Indrek Luberg ütleb, et see puudutab Eestis peamiselt kasutatud autosid, sest uute puhul on enamasti Eestisse tooja või lausa tehas hinnad ette andnud. „Senine elu on näidanud, et turul tekkiva defitsiidi korral lõpetatakse lihtsalt ära hinnasoodustuste pakkumine.“ Ka Topauto müügijuht Eskor ei näe, et väikese Eesti turu tõttu hakkaks ükski tootja tehasehindu tõstma.
Amserv Autos Toyotasid müüv Margus Nõmmik usub aga, et hinnatõus on pigem vaikne, nagu see on olnud eelmistel aastatel.
Eesti tarbija on selline, kes langetab ostuotsuse viimasel hetkel. Niisiis arvestavad automüüjad, et suurem koormus langeb järgmise aasta teisele poolele. City Motorsi juht Jüri-Bruno Asari arvab, et järgmisel aastal on oodata edasimüüjate kampaaniaid, et kiirendada „soodsa maksueelse“ ostuotsuse tegemist. „Majanduslikku aspekti silmas pidades ei saa arvata, et tuleb hinnatõus. Konkurents automüügis on ka järgmisel aastal sama aktiivne nagu praegu ja see hoiab kindlasti pakkumise kliendi vaates atraktiivsena.“
Mis toimub uute ja kasutatud autode turul?
ABC Motorsi esindaja Indrek Luberg näeb, et kui vaadata juba 2025. aastasse, siis saab see uute autode müügis olema väga raske. Kuna Eestis juba registreeritud sõidukitele registreerimismaks enam ei rakendu, siis soodustab see kindlasti kasutatud autode müüki. See mõju tema sõnul ajas kahaneb.
Küll aga ütleb Luberg, et osa veel müügis olevate mudelite lattu ostmise risk võib liiga suureks kujuneda ja võimalik, et neil tuleb hakata teatud mudeleid klientidele tarnima ainult tellimuse alusel.
Toyotade müüja Margus Nõmmik näeb aga, et kohalikul turul olevad kasutatud autod muutuvad atraktiivsemaks. Juba registris olevatel autodel on turul selge eelis või on nende eest võimalik natuke kõrgemat hinda küsida. „Samas kui 2024. aastal vahetatakse palju autosid uute vastu, võib tekkida turul ka ülepakkumine.“
Hondasid müüva Catweesi juhatuse liikme Andres Antsovi sõnul võib 2024. aastal alata suuremat sorti kasutatud autode import Eestisse. Temaga nõustub ka Autospiriti juhatuse esimees Marko Viirand. Tema peab küll silmas hilisemat aega, kui maks juba kehtib. „Võitjaks võib olla vanemate autode impordiäri ehk enam kui viie aasta vanuste autode import võib suureneda, kuna neil on automaks väiksem. Keskkonna osas halb trend.“
Eurostauto tegevjuht Karlo Pilter arvab, et 2024. aastal kasvab just premium-klassi autode import, mille registreerimistasu on suurem. Seal on täismassi ja CO2 näitajad suuremad.
Elke tegevjuht Ando Rahu ütleb otse, et Eestist ostetud kontrollitud ajalooga auto muutub turul likviidsemaks.
Mõnda aega löövad kasutatud autode turu kreeni need autod, mille pealt maksu makstud ei ole. Sel ajal ehk 2025. aasta algusest kuni teadmati ajani on raske neil automüüjatel, kes tegelevad ainult Euroopast kasutatud autode ostmise ja siin müümisega. Ühel hetkel saavad „registreerimismaksuvabad“ autod otsa ja turule naaseb tasakaal.
Elektri- ja hübriidautode võidukäik?
Automaksu eelnõu järgi võiks justkui eeldada, et inimesi nügitakse ostma hübriid- ja täiselektrilisi sõidukeid. Automüüjad ei näe seda aga üheselt. Indrek Luberg ABC Motorsist on selle seltskonna esindaja, kes ütleb, et eelnõu on siin hambutu. Elektri- ja vesiniksõidukid võiksid maksu alt üldse välja jääda. Samuti ei aita nende müügile kaasa massikomponent. Sellega maksustatakse rohkem neid elektriautosid, millel on suurem sõiduulatus ehk mahukam ja raskem aku. „Otsustati lihtsalt jõukamatelt autoomanikelt rohkem maksu koguda sõltumata sellest, kas nad keskkonda säästavad või mitte,“ kõlab Lubergi kriitika.
Topauto müügijuht Eskor teeb lausa arvutuse. Nende müüdav hübriidmootoriga Hyundai Tucson kaalub 2245 kilo ja selle CO2 heide on 144 g/km. Selle auto registreerimismaks on 2945 eurot. Bensiinimootoriga esiveoline Tucson kaalub 2100 kilo ja tema CO2 heide on 147 g/km. Registreerimismaks on sel 2485 eurot. Eskori sõnul võib see ligi 500-eurone vahe mitme kliendi jaoks olla põhimõtteline, miks eelistada fossiilkütusega liikuvat autot.
Teisalt on elektriautode probleem praegu nii nende hind kui ka taristu puudumine. Paljud inimesed ei ole lihtsalt elektriautodega veel harjunud. Põllumeestele on neist vähe tolku, sest maastikuvõime on neil kehv. Samuti on lõhkise küna ees need, kel vaja vedada suuremaid haagiseid. Elektriautode probleemistik saab veel lisa: nimelt elab inimesi ka kortermajades ja suurlinnadest väljas.
„Keeruline on see ka tööandjatele, sest elektriauto kodus laadimine on praegu töötaja kulu,“ ütleb Amservi esindaja Margus Nõmmik. Töö iseloom ei pruugi olla ka selline, mis võimaldab laadimise ajaga arvestada. „Natuke läheb veel aega, kui inimesed saavad suurel määral elektriautodele üle minna. Autod on veel kallimad. Praegune toetusmeede ei ole piisav.“
City Motorsi juht Jüri-Bruno Asari arvab siiski, et väikse täismassiga täiselektriline sõiduauto muutub päris apetiitseks. Kui registreerimistasu on 300 eurot ja aastamaks 50 eurot. Võimalik on juba osta autosid, mille sõiduulatus on ühe laadimisega üle 500 kilomeetri. Asari teab, et on juba neid tööandjaid, kes loovad laadimisvõimalusi töötajate kodude juurde.
Eurostauto tegevjuht Karlo Pilter nimetab veel Hiina elektriautosid, mille „pealetung“ Euroopasse hakkab siinset turgu kindlasti suurel määral mõjutama.
United Motorsi müügi- ja turundusjuht Leino Luik palub pistikhübriidide puhul siiski arvestada, et see on keskkonnasäästlikum üksnes siis, kui sellega sõites kasutatakse ka reaalselt elektrimootorit. „Tegelik keskkonnateadlikkus on iga juhi enda otsustada.“
CO2 eesmärk selgelt tagaplaanil
Üks suuremaid kriitikanooli läheb automüüjatel selle pihta, et automaksust räägitakse kui keskkonnakaitse meetmest. Amserv Auto esindaja Margus Nõmmik ütleb otse, et praegune eelnõu ei vii meid kuidagi lähemale eesmärgile vähendada CO2 heidet ja uuendada niigi Euroopa vanimat autoparki. Inimestele, kes saavad praegu lubada endale vaid kasutatud autot, muutub uue auto soetamine veelgi kaugemaks unistuseks.
Küll aga on neid, kes ütlevad, et saastavaid kasutatud autosid ei tooda enam varasemas mahus Eestisse. See on keskkonnale tõesti hea.
Ka Autospiriti esindaja Marko Viirand usub, et autopark hakkab meil järjest vananema ja see muudab keskkonna olukorra halvemaks. „Soovitud tulemust, et inimesed hakkaksid eelistama säästlikemaid autosid, kindlasti ei saavutata.“
Mariine Auto juhataja Toomas Saarelaid rõhutab, et Eestisse hakatakse tooma väga vanasid autosid ja hoidma siin elus registris juba olevaid vanu sõidukeid. „Võib juhtuda, et kogu riigi heidete vähenemise jutt ei vasta tõele.“
Linnapildis vähem suuri maastureid
Automaks tabab valusalt neid, kellele on siiani meeldinud igal pool sõita suuremate maasturitega. Tänavatel-teedel ruumi on. Topauto müügijuht Janek Eskor toobki esile, et praegu istuvad maasturite roolis ka need, kel seda tegelikult vaja ei ole. „Need, kel on vaja suurt mootorit, nelikvedu ja kõrget kliirensit, ostavad maastureid või suuri kastiautosid ka edaspidi. Küll aga istub teistesse sõidukisegmentidesse see ostjaskond, kel tegelikkuses nii suurt autot vaja ei ole.“
Veho tegevjuht Keijo Kaasik näeb suuremat autoturu ümberjaotumist suurema müügimahuga markide ja ka mudelite seas.
„Rahva poolt armastatud linnamaastur saab praeguses eelnõus selgelt pihta. Premium-klassi sõiduki omanikel on brändilojaalsus tihti väga tugev. Lisaks on sellised sõidukid ka tehnoloogiliselt viimane sõna. Siin on seega keskkonnateadlikud valikud võimalikud,“ ei näe Kaasik probleemi.
Amserv Auto esindaja Margus Nõmmik toob sisse viimaste aastate statistika alates 2016. aastast. See näitab, et inimesed ostavad peresse pigem varasema mitme auto asemel ühe suurema auto. See üks suurem auto on nii ökonoomne ja loodussäästlik kui võimalik, aga samal ajal universaalne – tagades selle, et pere saaks ka oma hobisid harrastada ning kõik vajalikud sõidud koos ära teha. „Sellest tuleneb ka linnamaasturi võidukäik alates 2018. aastast ning seda mitte edevusest, vaid praktilisuse ja turvalisuse tõttu.“
Info-Auto juht Kaupo Katkosilt lisab, et Eesti praegune uuem autopark on suuresti selline meie vajaduste tõttu, mis on seotud kliima, hajaasustuse ja teede seisukorraga. „Uued kesk- ja premium-klassi linnamaasturid ei ole mitte kuidagi tänase üldise elatustaseme juures mingi luksuskaup ega ka rohkem saastavamad, kui aastases lõikes arvuliselt samas suurusjärgus Eestisse sissetoodavad kaheksaaastased ja vanemad kasutatud autod.“
Turul möllavad suurte autoparkide omanikud
Automaks tabaks 2025. aastast valusalt ka sõidukite renditeenuse pakkujaid ja neid, kel autopark töö iseloomu tõttu suur. Ei ole sugugi välistatud, et need ettevõtted hakkavad järgmisel aastal turult suures koguses sõidukeid kokku ostma, sest kokkuhoid võib sel moel olla kümnetes kui mitte sadades tuhandetes eurodes.
Amserv Auto esindaja Margus Nõmmik usub, et kõik mis võimalik ostetakse tõesti järgmisel aastal ära. Teisalt kasutavad teenusepakkujad küllalt uusi autosid ja vahetavad autoparke tihemini. Nad ei saa osta ette mitme aasta varu. „Kuna nende puhul on tegu teenusega, siis pigem kindlasti väljendub see lõpptarbijate hinnas – nemad maksavad selle kinni,“ arvab ta.
Reval Auto esindaja Tomas Tibbing näeb varianti, et automaks paneb inimesi rohkem kasutama rendiautosid ja see omakorda suurendab teenusepakkujate vajadust osta autosid juurde. Ulatuslik eraautodest loobumine ei toimu aga järgmisel aastal. Juriidiliste isikute maksude optimeerimine on Tibbingu sõnul loomulik.
Autospiriti juht Marko Viirand hoiatab siiski, et kallimaks muutuv renditeenus võib tähendada, et inimesed ei loobu nii kergelt isiklikust autost ning mingit suurt eraautodest loobumist ei tule.
Milliseid autosid rendileandjad ostma hakkavad? Eksperdid arvavad, et pigem elektriautosid, et maksta vähem automaksu. Samas on elektriautode hinnad ise kõrgemad, niisiis tekib teenuse lõpphinnas nokk-kinni-saba-lahti-olukord.
ABC Motorsi turundusjuht Luberg näeb ühe variandina ka spekulatiivsete ostude kasvu järgmisel aastal. Need, kes valdkonnas tegutsevad ja kel on vaba raha, võivad autosid kokku osta ja arvele võtta, et need hiljem vaheltkasuga maha müüa. Autorendi ja jagamisplatvormide puhul on ta veendunud, et kuna nende tulust moodustab osa ka rendiautode müük, siis varuvad kõik autosid kokku nii palju, kui jaksavad.
Suurima löögi saava suurpered ja maapiirkondade inimesed
Põllumeeste ja maal elavate inimeste murest sai juba kirjutatud – seal ei ole praeguste elektriautodega alati lihtne hakkama saada. Sama kehtib suurperede kohta, kel autos vaja üle viie istekoha.
Just viimast peab Elke juht Ando Rahu automaksu kõige halvemaks aspektiks. Diiselmootoriga seitsme-kaheksakohaline väikebuss muutub maksustades väga kalliks. Toyota Proace Verso registreerimismaks on 7000–8000 eurot ja sellele lisandub 600-eurone aastamaks. „Sellist autot kasutavad tihti paljulapselised pered. Selline lisakulu võib nende olukorra muuta keeruliseks.“ Talle sekundeerib Topauto müügijuht Janek Eskor, kes loodab, et neile inimestele leitakse ikka lahendus.
Indrek Luberg ütleb, et Eestis ja Euroopas on kõige populaarsema kuni üheksakohalise väikebussi Renault Traficu registreerimismaks 8786 eurot ehk umbes 20% auto hinnast. „See ei ole auto, mida keegi endale lõbusõiduks ostab – see on töövahend nii spordiklubidele, suurperedele kui ka kõigile teistele, kel vaja vedada üle viie inimese. Ärme unustame, et koos reisimine on ka keskkonnasõbralikum kui eraldi. Maksueelnõu võiks soosida suurema istmete arvuga sõidukeid,“ arvab ta.
Tänavatel rohkem huvitavaid numbrimärke
Praegu on automaksu puhul lahtine üks oluline aspekt. Nimelt see, mis saab autodest, mida ei registreerita Eestis, kuid millega sõidetakse siinsetel teedel. Eurostauto tegevjuht Karlo Pilter ütleb, et ilmselt hakkame täisteenuse ja -rendiga tegelevate ettevõtete sõidukitel rohkem naaberriikide numbrimärke nägema. Ka Lexusi müüv Gunnar Toomemets näeb. Et selliste teenuste tehingud võivad liikuda lähiriikidesse, näiteks Leetu, kus vastav maks puudub. See sõltub tema sõnul sellest, milliseid piiranguid riik võõra riigi numbrimärgiga sõidukitele kehtestab.
Indrek Luberg tuletab meelde, et juba praegu sõidavad Eestis kallimad Saksa autod Tšehhi numbrimärkidega ja sellist teiste riikide kaudu maksuoptimeerimist tuleb tema arvates kindlasti juurde.
Rahandusministeeriumi esindaja sõnul tuleb liiklusseaduse järgi liikluses kasutatav mootorsõiduk registreerida viie tööpäeva jooksul pärast sõiduki Eestis kasutusele võtmist. Kui Eestis kasutatav sõiduk on mujal registreeritud, tegelevad sellega järelevalveorganid. „Teise riigi numbrimärgiga sõidukite maksustamise analüüs on alles plaanis ja käesolevasse eelnõusse ei jõua,“ sõnab rahandusministeeriumi esindaja.
Riigisisene autode roteerumine ja hodomeetrimängud
Veho tegevjuht Keijo Kaasik näeb ühe tahuna halba arengut kasutatud autode turul. Eelnõus toodud viisil eraisiku ja ettevõtte eristamine ei toeta keskkonnaeesmärke ja lükkab kasutatud autode sektori turbulentsi.
„Vanemate autode sissetoomisel eraisikute poolt – sest nii on odavam – hakkab tõenäoliselt levima peidetud avariilisus, manipuleeritud hodomeetrinäidud jne. Samuti suureneb jõuliselt soov 2024. aasta lõpuks Eestisse tuua just neid sõidukeid, mis maksu seisukohast saavad olema kõige kallimad ja keskkonnavaenulikumad. Äri poolelt muutub ka ebaloogiliseks turul juba olevate ja sisse toodavate autode maksuerisus – isegi kui tahaks uuemat ja keskkonnasäästlikumat kasutatud autot tuua näiteks Rootsist, siis maksustamine suunab riigisisese autode roteerimise peale.“
Maksuraha tuleb lähiaastail vähem
Veho tegevjuht Keijo Kaasik vaatab juba 2025. aastasse ja arvab, et sel aastal tõenäoliselt mahud vähenevad. See omakorda tähendab kukkumist autosektori maksulaekumises – nii automaksu kui ka käibemaksu puhul. „Kõik see vajaks läbipaistvat mõjuanalüüsi ja arutelu.“
Vähe räägitud kaubikute probleem
City Motorsi juht Jüri-Bruno Asari nimetab Eesti autopargi ühe olulise osa, mis pole tema arvates saanud piisavalt kajastust ega tagasidestamise võimalust. Selleks on N1 kaubikukategooria. Seal on leevenduseks praeguse maksumuudatuse võrrandist eemaldatud vanuse element, küll aga on registreerimistasu väga suur. Selliseid sõidukeid kasutatakse töö tegemiseks ja alternatiivina soodsamat sõidukit leida on raske.
„Toon näiteks pakiveo või ehitusega tegeleva ettevõtte. Kuni 3,5-tonnise täismassiga auto registreerimistasu võib alates 2025. aastast küündida 9000 euroni. See mõjutab oluliselt auto hinda ja paneb ettevõtjad sügavalt kaaluma, kas uue auto ost pärast automaksu kehtestamist on otstarbekas või mitte. Selle hinnatõusu peab lõpuks kinni maksma lõppklient, kellele see kaubik teenust osutab. Lahendus on sõita edasi vana autoga, mille ülalpidamiskulud pole enam samuti lõpuks mõistlikud. Siit ka minu soe soovitus: tehke kaubikupargi uuendus ära nii kiiresti kui võimalik,“ selgitab Asari.
Enim saab pihta hoopis keskklass
„Praeguse eelnõuga saaks kõige valusamalt pihta keskklass,“ ütleb Indrek Luberg ABC Motorsist. See tähendab tavaline tööinimene, kes sõidab tavalise autoga. Vaesem osa elanikkonnast, kellel on vanad autod, pääsevad Eestis autot ostes registreerimismaksust ja maksavad marginaalset aastamaksu. „Rikastel on piisavalt vahendeid, et ka täiendav maks ära maksta,“ sõnab Luberg. Marko Viirand Autospiritist on temaga nõus. „Raskemasse seisu paneb see enamiku Eesti inimesi.“
Algavad teeninduste ja keretöö tegijate pidupäevad
ABC Motorsi turundusjuht Indrek Luberg ütleb kokkuvõtteks, et mootorsõidukimaks on halb mõte. Algsest 120 miljoni eurosest aastasest mahust on saanud 230 miljonit ja eesmärk on riigile tulu teenida. Tema arvates ei peaks mootorsõidukimaksu kehtestama elektrisõidukitele ja ära tuleks jätta ka massikomponent. Viimane kajastub ka auto CO2 näitajas, nii et seda pole vaja eraldi maksustada.
„Tarbesõidukite puhul ongi massikomponent just sel põhjusel ära jäetud. Kui ministeerium väidab, et raskemad autod lõhuvad rohkem teekatet, siis võiks alustada naastrehvide maksustamisest. Hea on see maks kindlasti ABC Motorsi teenindusele ja keretöökojale, sest inimesed hakkavad autosid pikemalt käigus hoidma ja need osakonnad saavad tööd juurde.“
Kas juba arvutuses viga sees?
Kui Info-Auto juht Kaupo Katkosilt üldse midagi positiivset leiab, siis automaksu kehtestamisega kaasnevalt korrastub praegu registreerimistasule Eestis aastaid kreenis olnud autoregistri- ja automüügistatistika. „Sel aastal sisaldab see umbes 10% ulatuses reeksporti ehk samal aastal värskelt registreeritud autode arvelt maha võtmist. Loodetavasti on rahandusministeerium selle asjaoluga maksude laekumise planeerimisel arvestanud, vastasel juhul on kohe algusest peale rehkenduses viga sees ning Eestis päriselt müüdavaid ja kasutatavaid autosid tuleb järgmise sammuna veelgi kõrgemalt maksustada.“
Minister: automaksu lõppvariant ei ole veel selge
Rahandusminister Mart Võrklaev on rahul, et ühiskonnas on käima läinud väga hea mootorsõidukimaksu teemaline debatt, palju on kaasamõtlejaid ja neile on juba saadetud häid tähelepanekuid.
„Eelnõu on hetkel kooskõlastusringil ja konstruktiivne tagasiside on väga oodatud, selleks on aega 30. oktoobrini. Seejärel arutame ettepanekud läbi ja julgen küll lubada, et mõningaid muudatusi eelnõusse tuleb. Hetkel on veel pisut vara öelda, milliseks need täpselt kujunevad.
Ja ega sellega pole eelnõu veel n-ö purgis. Kui oleme selle valitsuses heaks kiitnud, läheb see riigikokku. Seal on ilmselt samuti oodata täiendavat debatti ja uusi ettepanekuid.
Mootorsõidukimaks puudutab suurt osa Eesti inimesi ja seetõttu on meie jaoks oluline ka võimalikult lai kaasamine, et saada soovitud eesmärkide täitmiseks parim võimalik seadus,“ räägib minister.
Tulevase autoostu kaks näidet
Renault’, Dacia ja Nissani sõidukeid müüva City Motors AS-i juhatuse liige Jüri-Bruno Asari kirjeldab kahte võimalust, milliste valikute ees võivad autoostjad tulevikus seista. Loomulikult on variante väga palju, sest Eestis müüakse sadades variatsioonides marke ja mudeleid. Kas allpool toodud näited kohutavad või rahustavad?
Näide 1:
Eeldame, et perel on plaan osta uus linnamaastur Nissan Qashqai, millel on kerghübriidajamiga mootor (MHEV). Uus auto maksab koos käibemaksuga 30 000 eurot. Eeldusel, et see auto soetatakse liisingusse tavapärastel tingimustel (10% sissemakse, liisinguperiood viis aastat, intress 5%, jääkväärtus 35%) enne automaksu rakendumist, kujuneb kuumakseks 342 eurot.
Nüüd teeme sama arvutuskäigu sama auto puhul, aga eeldusel, et auto ostetakse sellist automaksu registreerimistasu arvestades, milles praegu on kokku lepitud. Auto hind muutub 1925 euro võrra kallimaks, sest lisandub registreerimistasu. Uueks kuumakseks kujuneb nüüd 363 eurot. Siit järeldus: registreerimistasu lisandumine muudab vara kuus 21 euro võrra kallimaks. Kuusumma ei ole iseenesest suur, kuid selle hinnangu annab ostja ise. Arvestama peame ka aastamaksuga, mis sellise auto puhul on 128 eurot. See summa on võrreldav aastase liikluskindlustusmaksega.
Näide 2:
Eeldame, et pere on teinud otsuse soetada täiselektriline sõiduauto Renault Megane E-Tech. Uus auto maksab koos käibemaksuga 42 000 eurot. Eeldusel, et see auto soetatakse liisingusse tavapärastel tingimustel (10% sissemakse, liisinguperiood viis aastat, intress 5%, jääkväärtus 35%) enne automaksu rakendumist, kujuneb kuumakseks 478 eurot.
Nüüd teeme sama arvutuskäigu sama auto puhul, aga eeldusel, et auto ostetakse sellist automaksu registreerimistasu arvestades, milles praegu on kokku lepitud. Auto hind muutub 300 euro võrra kallimaks, sest lisandub registreerimistasu. Uueks kuumakseks kujuneb nüüd 482 eurot. Siit järeldus: registreerimistasu lisandumine muudab vara kuus 4 euro võrra kallimaks. Tõenäoliselt see summa ei ole enam üldsegi märkimisväärne. Arvestama peame ka aastamaksuga, mis sellise auto puhul on 50 eurot. See summa on võrreldav ühe korraliku sise- ja välispesuga.
Kes mida müüb?
Eurostauto: Mazda, Nissan
Mariine Auto: Peugeot, Subaru
Lexus Tallinn: Lexus
Topauto: Hyundai, Seat, Cupra, Mitsubishi, Suzuki, Citröen, Isuzu, KGM
Veho: Mercedes-Benz
ABC Motors: Renault, Dacia
Amserv Auto: Toyota
Reval Auto: Audi
Elke: Toyota
City Motors: Renault, Dacia, Nissan
Catwees: Honda, Opel
United Motors: Jeep, Alfa Romeo
Autospirit: Opel, Peugeot
Info-Auto: Ford, Volvo


Zelenskõi muutis kõrgeima ülemjuhataja staabi koosseisu (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
KIIEV, 20. oktoober, BNS - Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi muutis neljapäeval kõrgeima ülemjuhataja peakorteri koosseisu, mida tõendab presidendiameti internetiküljel avaldatud määrus, vahendas uudisteagentuur UNIAN.
Määrusega kuulub staabi personali edaspidi Anatoli Bargilevõtš, kes on Ukraina relvajõudude territoriaalkaitsejõudude ülem.
Samal ajal eemaldati peakorterist endine riikliku päästeteenistuse juht Serhi Kruk ja endine territoriaalkaitsejõudude ülem Ihor Tantsjura.
Tantsjura väljavahetamisest Bargilevõtši vastu teatati juba kuu algupoolel.
Ukraina kaitseministeeriumi pressi- ja teabeosakonda juhib edaspidi relvajõudude ohvitser ja kirjanik Illarion Pavljuk.
Pavljuk teatas uudisteagentuuri andmetel sellest oma kontol sotsiaalvõrgustikus Facebook.
"Täna lõpetasin ametlikult oma ajateenistuse Ukraina kaitseministeeriumi luure peadirektoraadis ja alustan uuel töökohal" kirjutas Pavljuk.
Pavljuk tänas Ukraina kaitseministrit Rustem Umerovit usalduse eest.
"Uued ülesanded, uus ambitsioonikas suund, tohutu vastutus," sõnas sõjaväelane.
Zelenskõi tänas enne seda president Joe Bidenit USA elutähtsa toetuse eest riigile, kui tervitas kaugmaarakettide ATACMS tarnimist.
"Ukraina on tänulik USA elutähtsa ja püsiva toetuse eest meie võitluses vabaduse eest ja Venemaa agressiooni vastu," postitas Zelenskõi pärast telefonikõnet Bideniga sotsiaalmeediasse.
"Kaugmaarakettide ATACMS tarnimine julgustab ukrainlasi väga ja meie sõjaväelased kasutavad neid lahinguväljal hästi," jätkas Ukraina riigipea.
Ukraina teatas teisipäeval, et kasutas esimest korda edukalt Washingtoni tarnitud kuni 165 kilomeetrise laskekaugusega rakette.
Zelenskõi teavitas Bidenit ka Ukraina parlamendis korruptsioonivastase seaduse vastuvõtmisest, mis tema sõnul edendab reforme teel Ukraina Euroopa Liiduga liitumiskõneluste alustamiseks.
Baltic News Service


Zelenskõi muutis kõrgeima ülemjuhataja staabi koosseisu (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
KIIEV, 20. oktoober, BNS - Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi muutis neljapäeval kõrgeima ülemjuhataja peakorteri koosseisu, mida tõendab presidendiameti internetiküljel avaldatud määrus, vahendas uudisteagentuur UNIAN.
Määrusega kuulub staabi personali edaspidi Anatoli Bargilevõtš, kes on Ukraina relvajõudude territoriaalkaitsejõudude ülem.
Samal ajal eemaldati peakorterist riikliku päästeteenistuse endine juht Serhi Kruk ja territoriaalkaitsejõudude endine ülem Ihor Tantsjura.
Tantsjura väljavahetamisest Bargilevõtši vastu teatati juba kuu algupoolel.
Ukraina kaitseministeeriumi pressi- ja teabeosakonda juhib edaspidi relvajõudude ohvitser ja kirjanik Illarion Pavljuk.
Pavljuk teatas uudisteagentuuri andmetel sellest oma kontol sotsiaalvõrgustikus Facebook.
"Täna lõpetasin ametlikult oma ajateenistuse Ukraina kaitseministeeriumi luure peadirektoraadis ja alustan uuel töökohal" kirjutas Pavljuk.
Pavljuk tänas Ukraina kaitseministrit Rustem Umerovit usalduse eest.
"Uued ülesanded, uus ambitsioonikas suund, tohutu vastutus," sõnas sõjaväelane.
Zelenskõi tänas enne seda president Joe Bidenit USA elutähtsa toetuse eest riigile, kui tervitas kaugmaarakettide ATACMS tarnimist.
"Ukraina on tänulik USA elutähtsa ja püsiva toetuse eest meie võitluses vabaduse eest ja Venemaa agressiooni vastu," postitas Zelenskõi pärast telefonikõnet Bideniga sotsiaalmeediasse.
"Kaugmaarakettide ATACMS tarnimine julgustab ukrainlasi väga ja meie sõjaväelased kasutavad neid lahinguväljal hästi," jätkas Ukraina riigipea.
Ukraina teatas teisipäeval, et kasutas esimest korda edukalt Washingtoni tarnitud kuni 165 kilomeetrise laskekaugusega rakette.
Zelenskõi teavitas Bidenit ka Ukraina parlamendis korruptsioonivastase seaduse vastuvõtmisest, mis tema sõnul edendab reforme teel Ukraina Euroopa Liiduga liitumiskõneluste alustamiseks.
Baltic News Service


E-valimiste karikakramäng vajab täiustamistDiskussioon e-valimiste ümber ärkab reeglina kohe peale riigikogu valimisi ja seejärel enamasti uinub.Sel sügisel on aga ilmunud üsna mitu e-valimiste suhtes kriitilist artiklit ning diskussioon ei ole vaibunud: kevadine e-hääletamise osalus jõudis üle märgilise 50 protsendi piiri, valitsus koostab eelnõu e-valimiste korralduse täpsemaks reguleerimiseks ja - hooga lisaks - mobiiliga valimise võimaldamiseks. Viimase vastu on omakorda vabariigi valimiskomisjon sõna võtnud.Valimised kaotanud EKRE on tugevalt e-valimiste vastu. Küsitlused kinnitavad, et EKRE toetajad jagavad juhtide skepsist. Riigikogu liige Varro Vooglaid ütleb õiguskantslerile: «Esiteks tuleks lõpetada mitte kusagil maailmas sellisena kasutatavad e-valimised, mis ei ole põhimõtteliselt jälgitavad ega kontrollitavad ning mis tekitavad möödapääsmatu umbusu valimiste aususe ja seega ka valimiste pinnalt kujunenud riigivõimu teostamise konstellatsiooni legitiimsuse suhtes.»Arusaadav, et e-valimise kaotamine vähendaks enim just EKRE-vastaste inimeste valimisaktiivsust, olles seega rahvuskonservatiivide jaoks kasulik. Iseküsimus, kui palju just, aga mingil määral kindlasti.Peamised murekohadE-valimiste eest hoiatavate sõnumite ühine häda on deklaratiivsed, nõrgalt põhjendatud väited. Vooglaid ütleb lihtsalt ja üheselt «ei ole põhimõtteliselt jälgitavad ega kontrollitavad», selgeid argumente toomata. Ago Samosoni hiljutine artikkel «E-valimised on praegu usalduse küsimus» (PM 26.09) ei suuda jätta esitamata samalaadseid põhjendamatuid hirmuväiteid, nagu «seega viivad e-valimised praegusel kujul pigem võõrdumise ja infooperatsioonide, samuti juhuse võimendamiseni» ning «oluliselt turvalisemaid e-valimisi, mis lähtuvad digireaalsuse iseloomust, pakub maailmas vähemalt pool tosinat ettevõtet».Eesti Päevalehes kirjutab Märt Põder artiklis «Meil on ametis riigikogu, mille mandaat põhineb kehtetutel sedelitel» (EPL 29.09) muuhulgas: «2023. aasta valimistel loeti kokku 312 818 e-häält, millel puudusid kehtivad digiallkirjad ja hääletussedelil puudus kehtiv haldusüksuse kood.» Ja nii edasi.Mitmed mureartiklid loetlevad mõistlikke ohukohti. Kahjuks viivad deklaratiivsed ja kergelt suurustleva kõlaga e-hääletuse eitamised sõnumite usutavuse alla, jättes mulje kas erakondlikust kallutatusest või lihtsalt edevusest. Seeläbi väheneb e-hääletamise murekohtade väljatoomise usutavus üleüldse, mis on omakorda murettekitav, sest tegelikult oleks e-hääletamise usaldusväärsust tõepoolest vaja parandada.Olukorras, kus enamik hääli riigikogu valimistel on e-hääled, Donald Trumpi toetajad peavad Ameerika Ühendriikide valimisi võltsituks ning Venemaa lähenevatel presidendivalimistel hakatakse kasutama e-hääletamist - mida opositsioon juba ette võltsituks peab -, ei saa e-hääletamise korraldusse suhtuda enam sama lihtsakoeliselt kui kümme aastat tagasi. Rääkimata asjaolust, et e-hääletamisse kahtlustavalt suhtuvate valijate protsent on küllalt kõrge ja nende muret ei tohi ignoreerida.Mitme argumendi tõttu on põhjust uskuda senise e-hääletamise ausust. Samas nõustun: e-hääletamine on liiga kergesti rünnatav, kas siis tõelise võltsingu või tehnilise segaduse või lihtsalt usaldusväärsuse kaotamise poliitkampaania poolt. Senised tehnilised kaitsevahendid on head, aga lõpuks sõltub kõik inimestest. Liiga kerge on olulisi töötajaid šantažeerida, et nad teeksid «näpuvea», mille abil installeerida valetarkvara, või siis lihtsalt väita, et niimoodi kindlasti tehakse.Miks on turvaliste e-valimiste korraldamine keerulisem kui internetipangandus? Sest kokkuloetavad hääled on anonüümsed.Erinevalt pangaülekannetest ei ole võimalik tuvastada, kuidas keegi hääletas. Pabervalimistel tagatakse usaldusväärsus kogu protsessi täieliku hajutamisega: paari jaoskonna töötajate kompromiteerimine annaks suures plaanis väga väikese efekti. Praegused e-valimised on vastupidi, täielikult tsentraliseeritud, seetõttu on ka ohud võimendatud.E-valimiste stardiperioodil töötas süsteemi põhimõtted välja suur meeskond juhtivatest küberkaitse- ja krüptograafiaspetsialistidest. Praeguseks on aga e-hääletamise arendus, läbiviimine ja kontroll muutunud elitaarse iseloomuga protseduurideks, kuhu sisuliselt on kaasatud suhteliselt väike arv asjatundjaid. Vaatlejatel ei ole piisavalt sisulist infot usutavaks kontrolliks. Auditi viivad läbi kaks KPMG audiitorit, kellest vaid üks on IT-haridusega, kontrollides eeskätt üldise protseduuri, kleebiste ja allkirjade korrektsust, saamata süveneda kasutatud tarkvara õigsusesse või selle tegelikku funktsioneerimisse. Ja valimiskomisjon püüab - paratamatult - alati öelda, et kõik on kõige paremas korras: kas te siis ei usalda meie väikest meeskonda?Usaldus on ülitähtisReisilennukites dubleeritakse nii kriitilisi süsteeme kui ka piloote. E-valimiste usaldusväärsuse suurendamiseks oleks kõige kindlam teha sedasama: lihtsalt kaasata kõikidesse tööetappidesse hulga rohkem spetsialiste ja huvilisi. See tähendaks arengustrateegiat, süsteemi põhimõtteid, tarkvara koostamist, süsteemi installeerimist, valimisnimekirjade edasiandmist, häälte kogumist, kokkulugemist, kontrollimist ja avaldamist. Suurem kaasamine vähendaks potentsiaalset mõjutatavust ja vigade tõenäosust. Asjatundjate laiema kogukonna suurem usaldus kiirguks paratamatult avalikkusse ja piiraks nõrgalt argumenteeritud süüdistuste mõju.Ja muidugi saaks häälte kogumist ning kokkulugemist teha mitme sõltumatu meeskonna poolt paralleelselt, eri servereid ja ideaalis erinevat tarkvara kasutades. Üks võimalik variant oleks saata iga hääl iga meeskonna ja süsteemini, kes siis hääled sõltumatult kokku loeks ja tulemusi omavahel võrdleks. Teine variant on saata hääl juhusliku valikuga ühte, teise või kolmandasse süsteemi, sarnaselt eraldiseisvate tava-valimisjaoskondadega. Seegi vähendaks riskiastet ja lubaks kontrollida, kas tulemuste jaotused eri meeskondade vahel on piisavalt sarnased, et välistada pettusekahtlused. Sobiva hajutamismeetodi väljatöötamisse saaks kaasata laiema ringi tippspetsialistidest.Usaldus käib lõpuks inimeste kaudu. Jah, hajutamine, dubleerimine ja kaasamine maksab, aga kaalul võib olla e-valimiste tulevik."E-valimiste usaldusväärsuse suurendamiseks tuleks dubleerida kriitilisi süsteeme: hääli koguda ja kokku lugeda saaks mitu sõltumatut meeskonda paralleelselt.""Pabervalimistel tagatakse usaldusväärsus kogu protsessi täieliku hajutamisega. Praegused e-valimised on vastupidi, täielikult tsentraliseeritud, seetõttu ka ohud võimendatud."TANEL TAMMET, Tallinna Tehnikaülikooli rakendusliku tehisintellekti professor


Maa või raieõiguse õiglane väärtus sekunditega ja tasutaMaaomanikel pole sageli aimu oma maa tegelikust hinnast ning raieõiguse müügil ollakse tihti pettuse kartuses, sest andmeid ei osata õigesti tõlgendada. Seni puudus Eestis võimalus oma kinnistu andmete ajakohaseks, personaalseks ja tasuta hinnangu saamiseks - nüüd on selleks loodud tasuta maahinnavaatlus.ee kalkulaator.Maahinnavaatlus.ee portaali loojate sõnul on viimastel aastatel olnud maa hinnad pidevas muutumises, omanikud segaduses ning kui elad ise Eesti teises otsas, pole maaomanikuna aimugi, palju sinu omanduses olev kinnistu võiks väärt olla. Ka metsaomanikel, kel on küll tellitud metsamajandamiskava, puuduvad sageli erialased oskused ja ligipääs turu situatsioonile, et andmetest raieõiguse õiglase hinna tarbeks järeldusi teha. Maahinnavaatluse kalkulaatori näol on maaomaniku jaoks esimest korda tekkinud ainulaadne võimalus arvutada välja oma maa tegelik ja hetkeoludest lähtuv väärtus. Alati ajakohane ja tasuta Maahinnavaatluse portaalis võib omanik kasvõi iga kuu vaatamas käia, kui suur tema metsamaa või raieõiguse väärtus parasjagu olla võiks. Meie keskkonda koondub info väga usaldusväärsetest allikatest - puidu lõppostjatelt, tehastelt, saekaatritelt, suurematelt ettevõtjatelt. Maahinnavaatluse kalkulaator kaalub hinnaarvestuses paljusid erinevaid aspekte: näiteks vanemate või aegunud takseerandmete olemasolul oskab ta arvestada metsa juurdekasvu, kvaliteeti, kasvukoha viljakust, kinnistu asukohta, ligipääsetavust ja palju muud. Uute andmete puhul on kalkulaatori töö muidugi veel lihtsam. Uuendame oma andmeid vastavalt turusituatsioonile piirkonnas kord kuus. Iga omanik saab oma kinnistu turuväärtuse võimalikult täpselt kätte, seejuures on kalkulaatori kasutamine täiesti tasuta, iga huviline võib selle keskkonna kaudu oma maa või raieõiguse hinda arvutada nii palju kordi kui soovib. Kalkulaator annab kasutajale hinnavahemiku, mitte ühte konkreetset numbrit. Samuti ei pea maaomanik kartma, et tema andmed kusagile internetiavarustesse ringlema jäävad, sest kalkulaatori käsutusse antavad andmed kustuvad kohe pärast arvutuse tegemist, füüsiliselt need kellegi teise kätte ei satu. Õlglase hinnaga müügioksjon Kui omanik on tänu meie kalkulaatorile juba vägagi teadlik oma maa õiglasest hinnast, siis võib tal idaneda ka mõte kinnistut või raieõigust müüa. Meie eesmärk ei ole, et inimene peab arvutusi tehes nüüd kindlasti müüma, kuid vähemalt oskab ta sügavalt järele mõelda, kui keegi pakub talle odavamat hinda. Parima hinna saamiseks soovitame aga oksjonit. Oleme maahinnavaatlus.ee lehele teinud uuendusliku oksjonikeskkonna, kus iga kinnistuomanik saab oma väärtust anonüümselt realiseerida. Valime oksjonipartnerid eriti hoolikalt - väärtustame piirkonnapõhiseid, pika kogemusega ja kõige kallimaid hindu pakkuvaid usaldusväärseid tegijaid. Kui esmased pakkumised on tehtud, saavad kõrgeima hinna pakkujad hinda veelkord korrigeerida. Maaomanik võidab sellest tohutult! Müügi korral jäävad kõik kulud ostja kanda, mistõttu ei tule maaomanikul selle tõttu ka rahakotti avada. Töötame selle nimel, et oksjoni tulemusena saaks omanik oma kinnistu või raieõiguse müügist maksimaalset võimalikku tulu. Raleõigus läbipaistvalt ja kontrollitult Ka metsade raieõiguse müügil väärib iga omanik seda, et tema vara müügist saadud tulud ning kulud oleksid läbipaistvad ja kontrollitavad. Teadlikud metsaomanikud oskavad täna müüa oma metsa nii, et kogu protsessist on selge ülevaade. Arusaadavalt võtab usaldusväärse partneri valik silme eest kirjuks ja seepärast oleme valmis appi tulema. Meil on rivi ausaid, hea hinnagarantiiga ja metsadesse vastutustundlikult suhtuvaid ettevõtjaid, kelle seast sobivaima valimise võtame meeleldi enda õlule. Metsaomaniku jaoks on see riskivaba, sest tema käest me selle eest raha ei küsi. Maahinnavaatlus.ee portaali loojad ja eestvedajad on maa ja metsade vahel üles kasvanud, ise maaomanikud ning kannavad Eesti maad ja metsi oma südames. Seepärast on nad pühendunud õiglase väärtuse ja hinnainfo usaldusväärsele jagamisele ning seisavad südamega selle eest, et iga omanik saaks müügisoovi korral hetke parima võimaliku hinna.MAAHINNAVAATLUS OÜ maahinnavaatlus.ee on keskkond, kus maaomanik saab kalkulaatoreid kasutades arvutada oma kinnistu ja/või raleõiguse õiglase ja tegeliku väärtuse. Samuti on maaomanikul soovi korral võimalik vahendustasuta müüa oma kinnistu anonüümsel ja kaheastmelisel oksjonil.Tel +372 5740 0500, info@maahinnavaatlus.eeHannes Soosaar räägib puidu kokkuostuhindadest. Foto Allar KikkasSYLVIA ORRO


Haiti võimud tabasid ekspresidendi mõrva peamise kahtlusalusePORT-AU-PRINCE, 20. oktoober, AP-BNS – Haiti endine justiitsametnik, keda peetakse üheks peamiseks kahtlusaluseks president Jovenel Moïse’i tapmises 2021. aastal, vahistati neljapäeval pealinnas, teatas politsei.
Joseph Badio töötas kunagi Haiti justiitsministeeriumis ja valitsuse korruptsioonivastases üksuses, kuni ta nädalaid enne mõrva väidetavate eetikarikkumiste tõttu vallandati.
"Badio arreteeriti Port-au-Prince'is asuvas Petion Vile'i linnajaos," ütles riikliku politsei pressiesindaja Garry Desrosiers.
AP - Baltic News Service