Soome abielupaarilt peteti välja kümneid tuhandeid eurosid, pank süüdistas ohvreid, kohus pani panga maksmaSatakunta kohus mõistis pangalt välja hüvitise eelmisel aastal Omakanta teenuse kelmuses raha kaotanud abielupaarile.
Eelmisel aastal rääkis Yle A-studio loo Honkajokis elavatest Jarmost ja Ritvast, kellelt peteti netipanga kaudu välja ligi 45 000 eurot. Osa rahast saadi peagi pärast kelmust panga abiga kätte, kuid saamata jäi üle 25 000 euro.
Kannatanud nõuavad Honkajoki Osuuspankkilt saamata jäänud raha hüvitamist. Kui pank keeldus, esitas paar Satakunta kohtusse hagi.
Panga hinnangul oli Jarmo petturile oma andmete edastamisel olnud hooletu. Sel juhul ei pea pank seaduse järgi kahjusid hüvitama.
Kohus asus aga kannatanute poolele. Kohtu hinnangul ei nähtu Jarmo käitumisest nii rasket hooletust, et ta oleks hoolsuskohustuse täitmata jätnud ulatusliku hooletuse tõttu.
Honkajoki Osuuspankki peab hüvitama Jarmole 25 950 eurot koos viivistega, samuti tuleb hüvitada kannatanu kohtukulud.
See oli peaaegu kaheaastane protsess ja see on olnud üsna raske. Aga õiglus võitis, räägib Jarmo Yle’le.
Otsust võib pidada oluliseks, sest Yle uuringu järgi on pangad sarnastel juhtudel regulaarselt keeldunud hüvitise maksmisest.
Satakunta kohtu otsus antud asjas ei ole aga veel jõustunud. Selle saab edasi kaevata Turu ringkonnakohtusse.


Klassirahad, rühmarahad, õpetajate kingid ... mul ei ole selleks raha! Kas rühmarahade kogumised peavad käima rikkamate järgi?150eurone iluprotseduuride kinkekaart lastaiaõpetajale? 200 eurot lasteaia lõpupeo tarvis? 40 eurot rühmarahaks? Kustmaalt pingutavad lapsevanemad üle ega arvesta sellega, et kõigil ei ole võrdseid võimalusi?
Uus õppeaasta on käes ja lasteaedades-koolides rahakogumised jälle käima läinud. Küsides, kui kalleid väljasõite, pidusid või õpetajate kinke ühes või teises lastekollektiivis tehakse, märkan, kuidas emad ükshaaval süttivad. Kuulates kümnete emade lugusid, näib, et igas lasteaiarühmas on just need kindlad paar ema, kes kipuvad kõike veidi liiga suureks paisutama. „Nad elavad ise ka üle oma võimete. Väike koht, ikka räägitakse,“ poetab üks ema. „Neil on liiga palju vaba aega,“ arvab teine. „Nende raha tuleb meeste käest ja nad ei tea ise, kui raskelt raha teenimine käib,“ pakub kolmas. Ühestki liialt priiskavast isast ma kummalisel kombel ei kuule.
„Küsimus pole selles, et mina ei saaks maksta. Aga tean mitmeid vanemaid, kellele käib see üle jõu, ja hädasolija ju ise seda ei ütle,“ usaldab üks ema. Teised arvavad, et raiskamine pole lihtsalt mõistlik. Aga mõned tunnistavad, et maksavad, hambad ristis, toidulaua arvelt kõik ära – kahju oleks last millestki ilma jätta.
Mitmed emad räägivad, et ei soovi ise raha koguda. Nad teavad oma laste kollektiividest, et laekuriks ei kipu eriti keegi, sest on neid, kes summasid ära ei maksa. Ja seda ilmselt lihtsal põhjusel – küsitu on liiga suur.
Kurvima loo räägib kolme lapse ema Kersti: „Kõige raskem oli siis, kui ma ei saanud õpetaja kingitusse panustada ja minu kolme lapse nimed jäeti kaardilt välja. Teised lapsed teadsid sellest ja hakkasid minu lapsi kiusama.“ Tema sõnul läheb kolme koolilapse peale õppeaasta jooksul 300 eurot puhtalt kingituste, väljasõitude ja pidude tarvis – seda on tema tagasihoidliku sissetuleku juures selgelt liiga palju.
Miks sa sünnitasid lapsed, kui maksta ei taha
Meriti tütred on 14- ja 4aastased. „Kui mu vanem laps käis lasteaias, olid tema rühmakaaslastel väga aktiivsed vanemad, kes muudkui korraldasid üritusi ja jõulumaadel käike. Ühel hetkel märkasin, et üks laps ei käinud kunagi neil päevil kohal, kui oli mõni etendus, pidu või väljasõit. Mul oli temast väga kahju,“ räägib ta.
Kui siis aktiivsed emad hakkasid korraldama lõpupidu, mida pidid külastama ka Elsa ja Superman ning mille jaoks tuli igal perel välja käia 125 eurot, tõstis Merit häält. „Ütlesin, et mõnes peres lõpetab teine laps põhi- või keskkooli, kõigil lihtsalt pole seda raha. Korraldajad tegid mulle selgeks, et tahan laste peo ära rikkuda.“
Õnneks hääletasid mitmed lapsevanemad rahakotiga – jätsid lihtsalt ülekande tegemata. „Siis nõudsid korraldajad, et ülejäänud peavad selle võrra rohkem maksma. Mina polnud nõus. Korraldajad solvusid seepeale nii hirmsalt, et tühistasid kõik plaanitu.“ Pidu siiski ära ei jäänud, vaid tehti teiste vanemate eestvedamisel, veidi tagasihoidlikumana, ent lastele kindlasti meeldejäävana. Iga pere panustas 40 eurot.
Proovisin vanemaid ümber veenda, aga keegi ei kuulanud mind.
Noorema tütre sõime lõpupidu pani taas Meriti õiglustunde proovile. „Mai lõpus sain kirja, et 8. juunil on pidu, kõik peavad maksma 38 eurot. Selle eest plaanisid korraldajad esinejaid, torti ja õpetajatele lilli. Kirjutasin vastu, et minu arvates ei peaks sõime lõpetamine nii suurejooneline olema. Sain vastuseks, et maksavad ainult need pered, kes osaleda soovivad. Kuueteistkümnest perest tahtis osaleda kaheksa. Kuulsin kõiksugu vabandusi, miks ei osaleta. Pakkusin, et ehk on asi ülepaisutatud summas. Viimaks vahetati esinejad odavamate vastu, summa läks väiksemaks ja paljud pered siiski osalesid.“ Meriti sõnul oli pidu tore, ehkki mudilased nautisid rohkem ringijooksmist ja snäkke kui esinemist.
Lõpupeol ei suutnud Merit keelt hammaste taga hoida. „Ütlesin, et selliseid asju võiks pikemalt ette öelda, mitte arvata, et inimesed leiavad 38 eurot kohe. Sain vastuseks, et miks ma siis üldse sünnitasin lapsed, kui ma ei jõua nende eest maksta. Asi pole ju selles, et mina ei jõua maksta, aga ma samastun kergelt nendega, kes ei jõua. Praegu on kõik hinnad ja euribor järsult tõusnud.“
Saadame õpetaja ilusalongi
Lisaks küsitavale rahasummale võib vanemates küsimusi tekitada selle kasutus. „Lasteaiaõpetaja viimase sünnipäeva eel sain kirja ettepanekuga, et võiksime õpetajale kinkida 150eurose ilusalongi kinkekaardi,“ meenutab Andra mõrult. „Õpetaja oli ühele vanemale öelnud, et tahaks just sellist kingitust. Kirjutasin vastu, et see summa on liiga suur. Lisaks iluteenus – mida me sellega oma lastele õpetame? Minu arvates võiksid lapsed ise õpetajale hoopis lilli viia, sedasi õpiksid nad kinkimist. Kui vanemad koguvad raha, on see lihtsalt sponsoreerimine, lapsed ei õpi niiviisi tänulikkust näitama.“
Andra rõõmuks tehti õpetajale lõpuks siiski väiksem kink. Samas meenutab ta ka teist lugu: „Jõuludeks kinkisime õpetajatele kosmeetikabrändi 100eurosed jõulukalendrid. No halloo! Õpetajad on täiskasvanud naised ja neil on väljakujunenud kosmeetikaeelistused, võib-olla nad ei kasuta igasugust kosmeetikat, mis neile kingitakse. Ja jõulukalender? Ega nad lapsed pole! Pakkusin, et võiksime neid meeles pidada kas spaa- või mõne muu kinkekaardiga, et nad saaksid ise valida, mida soovivad, aga keegi ei kuulanud mind.“
Andra usub, et lillekimbust-kommikarbist piisab kingiks täiesti. „Saan aru, et vanemad tahavad kinkida emotsiooni, aga tänapäevases üleküllastunud maailmas on seda raske teha. Arvan, et väga mõistlik lahendus on kinkekaart – õpetaja saab ise midagi valida. Õpetaja teeb seda tööd teadlikult ja teab, mis ta palk on,“ tuletab ta meelde.
On see ikka mõistlik?
Margaret arvab aga, et kuna õpetajate palk pole kiita, ei peaks neile rahalist kingitust tehes sente lugema. Margareti ja tema abikaasa sissetulekud ületavad Eesti keskmise, seega pole ta näinud vajadust vähem panustada. „Õpetajad on ju olnud meie lastega iga päev kõik need aastad. Noorema lapse lasteaia lõpetamise peale läks umbes 150 eurot, aga sellest suur osa oli õpetajate kink, kuhu igaüks panustas südametunnistuse järgi. Õpetajad said igaüks umbes 500 eurot. Vanem laps käis eralasteaias ja tema lasteaia lõpetamine maksis 200 eurot. Seal oli ka tavaks, et ühe lapse isa kinkis õpetajatele iga aasta lõpus 1000 eurot – tegu on väga jõuka inimesega. Teised panid näpuotsaga juurde.“ Muidu Margareti laste lasteaedades ülemäära palju raha ei korjatud, aasta peale 30–40 eurot.
Ometi pole ka kõik erahoidude laste vanemad suurte väljaminekute poolt. Niina sõnul pole küsimus summas, vaid selles, kas see on tõesti vajalik. „Meie lasteaia lõpupeo panus kõikidelt vanematelt oli 200 eurot. Algul oli see summa veelgi suurem, aga leidsime lõpuks kärpekohti – näiteks loobusime jäätisemasinarendist, kui tort juba niikuinii oli.“ Summa sees olid lisaks toitlustusele veel lõpuraamatud, õhupallid ja mustkunstnik. „Lapsed jäid peoga rahule, aga neile meeldinuks see ka siis, kui poleks nii suurejooneline olnud. Mustkunstnik, kes ajas summa eriti suureks, esines 20 minutit ja ausalt öeldes lapsed temast vaimustuses polnudki.“ Niina jääb endale kindlaks – 200 eurot lasteaia lõpupeoks on liig mis liig.
Jaune toob kaksikute emana välja, et sageli ei mõelda raha kogudes mitmike vanematele. „Eelmisel sügisel koguti õpetajate kinkideks raha – 20 eurot ühe lapse pealt. Ma ehmatasin ära. Meil on ka vanem laps, kes käib lasteaias, ja nende rühmas küsiti 10 eurot. Meie pere pidanuks 50 eurot korraga välja käima. Ütlesin, et seda on liiga palju. Õnneks toetas mind teine kaksikute ema ja vähendasime summa 10 eurole. Selle eest said kõik õpetajad sünnipäeval lilled ja väikse meene.“
Jaune sõnab, et kujutas ette, et lapsed hakkavad lasteaias ise ükshaaval õpetajale lilli viima, aga see polevat tänapäeval moes. „Mulle meeldis lapsena vaadata oma õpetaja emotsiooni, kui talle lilled või kommikarbi viisin, ent praegu korraldavad vanemad kõik ära,“ nendib ta nukralt.
Liiga kallis lõpureis
Mured ei lõpe lasteaiaga. Koolilaste vanemad imestavad, miks korraldatakse ekskursioone, mis paneb osa vanemaid end lõhki maksma.
„Kas klassiekskursioon peab tänapäeval olema just välismaal?“ küsib Riina, kelle tütar lõpetas sel aastal põhikooli. Klass sõitis kooli lõpetamise puhul Soome, kus nad külastasid lõbustusparki ja muuseumi ning ööbisid hotellis. Kokku maksis reis ligi 300 eurot. „Eestis on suvel nii palju võimalusi matkata ja telkida. Mulle tundub, et klassijuhataja võiks siin arvestada, et kõigil vanematel pole ehk sellist raha võimalik välja käia. Kui peres on mitu last ning suvel on plaanitud veel laagreid ja väljasõite, on see summa päris suur. Ja keegi ei taha ju oma last klassiekskursioonist ilma jätta,“ mõtiskleb Riina. Ta ei tõstatanud teemat lapsevanemate ringis, sest talle näis, et kõik on reisiga päri.
Põhikooli lõpureisid on tõesti ühed koolitee kulukamad ettevõtmised. Enamasti sõidavad lõpetajad mõneks päevaks lähiriikidesse või Eesti eri paikadesse. Mõnes koolis on lõpureiside hinnad kerkinud ka 1000 euroni, mis kahtlemata kõigile jõukohane ei ole.
Marta jutustab, kuidas tema poja klassis käiv ukraina tüdruk ühiselt lühikeselt väljasõidult eemale jäi. „Arusaadav, et neil pole võimalik selle eest maksta, kui ema üksinda töötab ja palju ei teeni. Ütlesin siis korraldavale emale, et kui ta teadis, et see tüdruk pole raha maksnud, võinuks teha üleskutse, et maksame selle tüdruku sõidu koos kinni. Paar eurot inimese kohta pole ju palju. Selle peale vastasid teised, et me ei pea ukrainlastele kõike kinni maksma,“ meenutab naine nukralt.
Milline on paras summa?
Näib, et küsimusele, kui palju on mõistlik laste reisi, peo või kingi tarvis raha korjata, pole ühest vastust leida võimalik. Küll tõdevad emad, et summasid määrates võiks otsustamisse kaasata enam lapsevanemaid ja proovida mõelda sellele, et on neid, kelle sissetulekud on väiksemad. Kui perel on võimalik, võib ju lasteaia või põhikooli lõppu tähistada suurejoonelisemalt pere keskis. Samuti võib panustada eriti toreda õpetaja kingituse jaoks ise rohkem, teistelt seda ootamata.
Mari, kes on kahes lasteaiarühmas vanemate esindaja, julgeb tuua siiski välja piiri, mille sisse kogutavad summad võiksid jääda. Tema arvates on mõistlik piir 20 eurot aastas kingituste eest. „Väljasõitude eest korjavad raha õpetajad ja see summa jääb 15 euro kanti poolaastas. Julgustan alati vanemaid minuga ühendust võtma, kui summa on liiga suur või kui soovitakse osade kaupa maksta.“
Vaja oleks mõelda nendele, kelle sissetulekud on väiksemad.
Aastaid lasteaias õpetajana töötanud Malle sõnab, et ei hooli väga kingitustest, aga kui need tulevad südamest, lähevad siiski hinge. „Suurim kingitus on head soovid, lastevanemate usaldus, koostöö ja sõnaline tunnustus. Kui kingi tegemine on peale surutud, on sellel halb maik juures,“ tõdeb ta. Malle räägib ka tuttavast pedagoogist, kes näitas talle vitriinkappi, kuhu oli kogunud oma 40aastasel töötamisajal õpilastelt saadud kingid. „Tassid, vaagnad, muud nõud... T-särgid kirjaga „Olen parim õpetaja“. Ta küsis minult: kuhu ma lähen selle särgiga?“ osutab Malle, et tarbetud asjad võivad lõpuks kingisaajaid hoopis kurnata.
„Kingitus ei tohi kunagi olla välja pressitud,“ tõdeb koolis õpetajana töötanud Mari. „Mulle oli ühekordsest kingist olulisem igapäevane märkamine – näiteks kui keegi tõi vahel šokolaadi. Väike toetav žest oli väga kaalukas. Aga ka suuremad kingid on tähtsad. Õpetajatöö koormus ja vastutus pole proportsioonis, seda annabki tasakaalustada nii rahaliselt kui emotsionaalselt. Rääkisin hiljuti sõbraga, kes on ühes Tallinna koolis õpetaja. Palgateemal rääkides tõi ta kingitused olulise boonusena välja.“ Mari usub, et see, kui vanemad õpetajat meeles peavad, võib anda talle jõudu selles raskes ametis kauem vastu pidada.
Lasteaia liikumisõpetaja Sigrid tahab, et teda lihtsalt meeles peetaks. „Olen õnnelik ka kommikarbi üle,“ tõdeb tema. „Olen tihti saanud kingiks raamatupoe kinkekaarte, mille vastu pole mul midagi. Lasteaia lõpukingi puhul meeldib mulle, kui kink meenutab rühma ka hiljem. Jõulude, õpetajate päeva või sünnipäeva puhul pole vaja üle pingutada – piisab lilledest või piparkoogist.“
Sigridil on eriti meeles kaks kingitust. „Esimesel tööaastal kinkisid lõpetajad mulle käsitööna valminud vaagna, millele olid kirjutatud kõikide laste nimed. Armastan süüa teha ja lauda uhkelt katta, seega on vaagen pidevalt kasutuses ja meenutab mulle neid lapsi. Teiseks on meeles käevõru kirjaga „Imeline õpetaja“, mille kinkis üks väga keeruline rühm. See käevõru pani mind tundma, et ehk olen oma tööga siiski hästi hakkama saanud.“


Investeerimishuviline naine jäi ilma ligi 38 000 eurostSel esmaspäeval alustati kriminaalmenetlust selles, et augustis leidis Saaremaal elav naine veebilehe, kus pakuti võimalust investeerida.Naisega võeti ühendust ja tema mobiiltelefoni paluti salvestada Anydesk programm, mille kaudu kanti naise pangaarvelt raha ja võeti tema nimele laenu.Kui naine soovis oma raha tagasi saada, küsiti selle eest lisaraha, mille naine ka üle kandis. Kokku tekitati kelmusega varalist kahju ligi 38 000 eurot.Kertu Kalmus


Prominentne kriminaalasi jõudis ringiga Rakvere kohtumajja tagasiVandeadvokaat Küllike Namm on üks süüdistatavatest, kes ei pea novembris algavatel kohtuistungitel osalemiseks Narva sõitma.
Autor: Andras Kralla
Vandeadvokaat Küllike Nammi, maa-ameti eksjuhi Kalev Kanguri ning AQVA Hotelsi omanikfirma osaniku Toomas Tamme suures ulatuses kelmuse süüdistus, mis kohtunike taanduste tõttu liikus Rakverest Narva kohtumajja, otsustati nüüd sealt tagasi tuua.
Kui kriminaalasi jõudis läinud aasta kevadel Viru maakohtu Rakvere kohtumajja, taandasid end asjast kaks kohtunikku.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Viilma ei näe Tammsalul tagasiteed Jaani koguduse õpetajaks   Kuigi Tallinna Jaani koguduse õpetaja kohalt kirikuvalitsuse otsusega vabastatud Jaan Tammsalul võib tulevikus teoreetiliselt olla võimalik kandideerida uuesti sellele kohale, siis peapiiskop Urmas Viilma ei näe võimalust, et Tammsalu selles ametis kunagi jätkata saaks. Tammsalu ise jätab intervjuus "Pealtnägijale" siiski otsad lahtiseks.   Jaan Tammsalu on Eesti üks tuntumaid usutegelasi. Kuressaares sündinud noormees õppis algul Tallinna Ehitus- ja mehaanikatehnikumis, aga avastas sõjaväes olles huvi religiooni vastu ja astus 25-aastasena Usuteaduste Instituuti ning ordineeriti kaks aastat hiljem. Kuni 1992. aastani teenis Tammsalu kodusaarel erinevaid kogudusi, seejärel oli tosinkond aastat kirikuõpetaja ja praost Viljandis, kuni 2004. aastal määrati ta Tallinna Jaani koguduse õpetajaks ja hiljem ka praostiks. Pealinna keskväljakul asuv kirik sai tema käe all mitte ainult uue kuue, vaid ka koguduse liikmete arv paisus nagu pärmi peal. Tammsalu esines alatihti nii arvamusliidrina meedias kui viis läbi teenistusi olulistel tähtpäevadel. Vähesed võtsid aga jutuks, et Tammsalu eraelus kordus samal ajal teatav muster. Teema on valus ja kohati seebiooperlik, seetõttu käime siinkohal üle ainult põhifaktid. Tammsalu esimene abikaasa ja tänaseks täiskasvanud tütarde ema oli Kuressaares koguduse töötaja. Esimese abielu kõrvalt tekkis mehel suhe teise naisega, kes samuti töötas mõnda aega koguduse palgal. Tammsalu lahutas ja kolis uue naisega Viljandisse, kuid aastate jooksul tekkisid kõrvalsuhted, mistõttu naisega number kaks ta lahutas, abiellus uuesti ja lahutas jälle. Seejuures teist korda pani nad paari Urmas Viilma. Kolmandagi abikaasa leidis Jaan Tammsalu kirikuõdede hulgast ja viis altari ette 2013. Suhtele sai taas saatuslikuks, kui Tammsalu armus koguduse organisti, kuid ei kiirustanud eelmist abielu lahutama. Kokkuvõttes kogunes Eesti luteri kiriku ühe esinäo pea kohale nii palju süsi, et peapiiskop Viilma ja kirikuvalitsus ei saanud seda ignoreerida. Viilma sõnul nõudis seekord jõulisemat reageerimist asjaolu, et Tammsalu kui avaliku elu tegelase tõttu on juhtum ka kirikule rohkem avalikkuse tähelepanu tõmmanud. "Antud juhul me ikkagi saame rääkida olukorrast, kus on tegemist olnud paralleelsuhete ja paralleelse eluga, mis ei ole kohe kindlasti moraalselt vaimulikule lubatud," ütles Viilma. Ehkki ametlik põhjus on truudusetus, tuleb tõe nimel öelda, et Tammsalu valikud on tekitanud ka varem kiriku juhtkonnas poleemikat: alustades sellest, et ta liitus vabamüürlastega ja lõpetades sellega, et käis Hundisilma talu õnnistamas ja halbu vaime välja ajamas ka pärast seda, kui kaitsepolitsei 2015. aasta sügisel Savisaare kodu korruptsiooni kahtluse tõttu läbi otsis. Tänavu mais leppisid Viilma ja Tammsalu kokku, et viimane taandab end ajutiselt Jaani koguduse õpetaja kohalt, parandab meelt ja lahutab abielu. Kui algul viitas Tammsalu kogudusele teada andes tervislikele põhjustele, siis juunis tegi Õhtuleht abielurikkumise ja topeltelu avalikuks. Et Tammsalu ei saanud talle antud tärminiks abielu lahutatud, otsustas kirikuvalitsus 29. augustil, et mees määratakse vikaarvaimulikuks ehk ta kaotab koguduse, kuid võib preestrirüüd edasi kanda ja teha vaimulikutööd, kui see on kooskõlastatud praost Jaak Ausiga. Viilma sõnul on taas mõne koguduse vaimulikuks saamise eeldus, et ta ajab oma isikliku elu korda. "Jaan Tammsalut on karistatud ehk siis tema vabastamine Tallinna Jaani koguduse õpetaja ametikohalt on olnud temale karistus. Ka kirikus kehtib printsiip, et inimest ei karistata sama teo eest mitu korda, mis tähendab seda, et kui ta nüüd oma karistuse on kätte saanud, siis ta põhimõtteliselt on vaba teenimaks mujal kogudust," selgitas Viilma. Tammsalu tunnistas "Pealtnägijale", et ei ole suutnud oma abielusid hoida, oma naisi hoida sellisel viisil, et elu nendega oleks olnud edasi elamist väärt. Küsimusele, mis tema kireva eraelu taga on, et sellised asjad juhtuvad, tal vastust ei ole. "Igaüks on eraldi elud, eraldi probleemid, eraldi küsimused, miks minuga on nõnda juhtunud. Ma olen lihtsalt öelnud – paljude jaoks ehk liiga lihtsalt – ma olen liiga palju elanud väljapoole, kirikule, kogudustele, kirikute remontidele ja kõigele sellele. Mul on liiga vähe olnud aega oma isikliku elu elamiseks, oma perekonnaelu elamiseks, panustamiseks abielusse ja see on mulle kätte maksnud," kommenteeris vaimulik. "Need asjad on läinud käest ära, neid asju pole olnud võimalik parandada ja siis on tekkinud lootus, et äkki ma saan hakkama, äkki ma saan järgmine kord hakkama." Ajakirjaniku tõdemusele, et usumees ise peaks justkui olema see moraalne majakas, kelle poole noored inimesed, kes abielluvad, vaatavad ja kelle pealt nad eeskuju võtavad, vastas Tammsalu: "Ka parimad meie hulgast ei suuda kõiges olla ideaalsed, me ei suuda olla majakad kõikidele laevadele ja kõikides suundades, lihtsalt ei ole võimalik, lihtsalt ühes hetkes mõnes asjas jaks lõppeb." Tammsalu kinnitab, et on püüdnud näidata teed. "Ja vahel ohkan ja ütlen: "Mina ei ole jaksanud minna! Ma ei ole suutnud sellega hakkama saada, aga püüdke teie!! Tehke teie veidikene paremini! Ma ei suuda kõiges! Tõesti ma ei suuda - andke mulle andeks!"" Põhjuseks, miks lahutus viimasest abikaasast nii kaua aega võtab, tõi Tammsalu, et teine pool ei ole tahtnud sellest rääkida ja on palunud end mitte survestada. "Ma ei taha õnnetut inimest survestada, ma ei taha peale käia sellise asjaga, ma loodan, et äkki... Aga siis ma saan aru, et sellest, kas ma olen lahutatud või mitte, sõltub otsus, mis minu üle tehakse. Ja siis ma annan asja sisse sellises vormis, millega ma ei oleks tahtnud elu sees anda seda sisse ehk siis kohtulik lahutus." Viilma möönis, et kui Tammsalu ühel päeval nelja kuu pärast on ametlikult lahutatud ja astub uuesti abiellu, siis ta teoreetiliselt võib kandideerida ka Jaani koguduse õpetaja kohale. "Aga kandideerimine ei tähenda veel selle ametikoha saamist, sest meie kirikuseadustikus on see sätestatud nõnda, et kandideerimise avaldused esitatakse peapiiskopile ja peapiiskop annab kandideerimise loa. Ma võin küll täna kinnitada, et minu kogu tänase tunnetuse ja teadmise pinnalt, et kui selline olukord peaks tekkima, siis ma ei annaks Jaan Tammsalule luba kandideerida uuesti Tallinna Jaani koguduse õpetaja ametikohale," ütles Viilma. Tammsalu vastas Viilma resoluutsusele järgmiselt: "Seesama peapiiskop, kes on praegu kirikut juhtimas, on siinsamas kirikus, mõned aastad tagasi Loodud Sõna õhtul küsinud inimestelt, et kas teate, mis sarnasus on inimesel ja kärbsel? Mitte keegi ei teadnud, ma ka ei teadnud, ootasin põnevusega. Ja siis ta ütles, et mõlemat on võimalik ajalehega maha lüüa. Ma olen see kolm kuud nüüd püüdnud üles ärgata... Ma olin Muhus ühes maamajas, lõin ka ühe kärbse maha. Reo, paari minuti pärast soputas tiibu ja lendas minema ja tuli öösel mind kiusama. Nii et kõiki kärbseid ka ei ole võimalik maha lüüa ajalehega. Mõned on visad." Tammsalu kahetseb, et tema suhted lähedastega on selliselt läinud ning see mõjutab ka koguduse liikmeid. "Ma kahetsen, et ma olen teinud haiget oma kõrval olnud inimestele ja segadusse ajanud kogudust ja paljusid inimesi. Oi, kuidas ma oleksin tahtnud, kui ma tagasi vaatan, elada algusest lõpuni ühe inimesega koos. Oi, kuidas ma kadestan neid, kes on suutelised seda tegema ka tohutu töö kõrvalt ja nii edasi, kes ei pea midagi vabanduseks tooma, vaid... Oi, kuidas ma imetlen neid inimesi."    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


AVP tippkohtumise avapäev käsitles demokraatia tulevikku TALLINN, 6. september, BNS - Avatud valitsemise partnerluse (AVP) ülemaailmse tippkohtumise esimene päev oli kolmapäeval täis inspireerivaid mõtteid sellest, kuidas kujundada demokraatlikku ühiskonda läbi avatud valitsemise põhimõtete.
Sessioonid käsitlesid mitmesuguseid teemasid, alates demokraatia olukorrast kriisiajal kuni võimalusteni, mida pakub digitaalne valitsemine.
Tippkohtumise avapaneelis esinesid riigijuhid ja eksperdid, kes heitsid valgust väljakutsetele ja võimalustele, millega demokraatiad kogu maailmas tänapäeval silmitsi seisavad.
“Me ei saa olla valmis kõikideks kriisideks," ütles Eesti riigisekretär Taimar Peterkop. "Küll aga saame ehitada koos kodanikega sidusat ja kriisikindlat ühiskonda. Selleks, et toetuda kodanikuühiskonnale kriisides, tuleb usalduse ja koostöö ülesehitamist alustada rahuajal."
Üks tähelepanuväärsemaid arutelusid keskendus Ukraina ülesehitamisele pärast sõda. Selleks äärmiselt mahukaks tööks on riigis loodud uuenduslik digilahendus DREAM. Tegemist on avatud platvormiga, mis teeb avalikkusele kättesaadavaks kõiki taastamise etappe alates rahastamisest kuni ehituseni.
"Oluline on tagada, et ülesehitustööde käigus võetakse arvesse kõigi ukrainlaste, sealhulgas välismaale asunute häält," ütles Ukraina vabakonna esindaja Viktor Nestulia. "Kasutame e-platvormi, et inimesed saaksid avaldada arvamust ja rääkida kaasa oma kodukoha taastamisel."
Lisaks arutleti tippkohtumise esimesel päeval, kuidas lahendada globaalseid probleeme tehnoloogia abil ja luua ühiskonda, kus tehnoloogiat rakendatakse kodanikuõiguste teostamiseks ning valitsuste vastutusele võtmiseks. Toimus ka korruptsioonivastase võitluse teemaline ümarlaud, mis tõi kokku kõrgetasemelised riikide, kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad.
Toimus paneeldiskussioon tehnoloogia ja e-lahenduste rollist hariduses. Panelistina üles astunud president Kersti Kaljulaidi sõnul tuleks ühiskonnana kooliharidus ümber mõtestada. „Vanasti andsid õpetajad lastele teadmisi, millele neil muidu ligipääsu polnud. Tänapäeval ei ole see enam nii, kõigil 30 lapsel klassiruumis on erinev teadmiste tase. Peame õpetama lastele üha rohkem sotsiaalseid oskusi – empaatiavõimet, kriitilist mõtlemist ja väitlemisoskust. Kooliharidust peab reformima – me ei ela enam 18. sajandis, aga klassiruumi vaadates tundub justkui elaksime."
Päeva viimases sessioonis arutati, kuidas avatud valitsemise partnerlus aitab riikidel olla kerksem. "Kriisides usaldavad inimesed valitsust tavapärasest enam ja just sel ajal on ka kodanikuühiskonda kõige rohkem vaja," ütles Avatud Ühiskonna Fondide asepresident Salil Shetty.
Samal teemal debateerisid omavahel ka Eesti keskkoolide väitlusmeistrid.
"Rahuajal ei lange valitsuse ja kodanikuühiskonna eesmärgid sageli kokku. Näiteks võivad kodanikuühiskonna rühmad nõuda suuremat avatust ja kaasatust ning reforme. See nõuab valitsustelt aega ja vaeva. Kriisi ajal moodustatakse aga ühine rinne, et probleeme lahendada,” lisas International Lawyers Project’i valitsemise ja korruptsioonivastase võitluse programmi juht Steph Mucai.
AVP tippkohtumine jätkub neljapäeval inspireerivate arutelude, põnevate esinejate ja debattidega.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Riigieelarve kulude kokkuhoiuks tuleb vähendada ehituseelset bürokraatiatPoliitikud räägivad, et kulude kokkuhoiuks on vaja vähendada ametnike arvu. See jutt pole siiani tulemust andnud ja ilmselt ei annagi, kui ei muudeta seadusi ja muid õigusakte, kus vastavad regulatsioonid on kirja pandud, kirjutab majandusteaduste doktor, insener Väino Rajangu.Alustada tuleb riiklike regulatsioonide vähendamisest, siis saavutatakse ka ametnike töökoormuse vähendamine ja kiireneb menetlusprotsess.
1995. aastal taotlesin ja sain kahe hoone ehitamiseks projekteerimisloa (tingimused) 1,5 kuuga. Mõlemad dokumendid olid üheleheküljelised, selge sisuga, neis puudusid igasugused kaksipidise tõlgendamise võimalused. Järgnenud projektide koostamised ja kinnitamised laabusid ladusalt ja need hooned said kiiresti katuse alla.
2001. aastal esitasin kohalikule omavalitsusele taotluse ühistu kinnistul juurdeehituse tegemiseks. Vahepealsetel aastatel oli bürokraatia vohama hakanud ja see taotlus on siiani rahuldamata. Üle kahekümne aasta kestnud menetluse käigus on ametnike seisukohad korduvalt muutunud. Seoses seaduste muutmisega on kasvanud ebamäärasus, kas väljastada projekteerimistingimused või hoopis algatada detailplaneeringu koostamine.
Ametnikud tegid palju tööd, kulutasid arvukalt kalleid töötunde, meie kui taotlejad pidime raiskama aega ja raha ning tulemus on null.
Vahetatud on arvukalt kirju ja toimunud kohtumisi. Koostatud detailplaneering võeti vastu, see tähendab, et ametnikelt ja kohalikelt juhtidelt saadi heakskiit, kuid jäi lõpuks volikogus ikkagi kehtestamata. Põhjuseks poliitiline korruptsioon. Detailplaneeringu vastuvõtmise ja mittekehtestamisega seotud kirjavahetus koosnes pooltevahelisest 206 kirjast mahuga 442 lehekülge, millele lisandus veel 564 lehekülge lisasid.
Siit järeldus: ametnikud tegid palju tööd, kulutasid arvukalt kalleid töötunde, meie kui taotlejad pidime raiskama aega ja raha ning tulemus on null. Teiste sõnadega: tulemust ei ole, on ainult kulud.
Ehituseelse bürokraatia vähendamisega kiireneb majanduselu, kasvavad tulud ja vähenevad kulud ning suurenevad eeldused riigieelarve tasakaalu saavutamiseks. Siin esitatud näide ei ole ilmselt ainus, laia üldsuse abiga tuleks neid esile tuua ja poliitikutel muutmist vajavad takistused kõrvaldada.


Blinken teatas rohkem kui miljardi suurusest uuest abist Ukrainale (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
KIIEV, 6. september, AFP-STT-BNS – USA välisminister Antony Blinken teatas kolmapäeval Kiievi visiidi ajal rohkem kui miljardi dollari suurusest uuest abist Ukrainale, mis tema sõnul aitab riigi vasturünnakule hoogu juurde anda.
"Täna teatame uuest abist, mille kogusumma on üle miljardi dollari. See sisaldab 665,5 miljonit dollarit uut sõjalist ja tsiviiljulgeolekuabi," sõnas Blinken pressikonverentsil Ukraina kolleegi Dmõtro Kulebaga.
"President Joe Biden palus mul tulla, et kinnitada veelkord tugevalt meie toetust," ütles USA välisminister.
Telekanali CNN andmetel sisaldab toetuspakett peale sõjalise abi ka humanitaar- ja finantsabi.
Samuti peaks abipakett toetama enam kui 200 miljoni dollariga reforme, mis tugevdavad korruptsioonivastaseid meetmeid, õigusriigi põhimõtet ja õigussektorit.
Blinkeni sõnul väljendab tema visiit Kiievisse jätkuvat ja tugevat toetust Ukrainale ning ühtlasi soovivad Ühendriigid tagada, et Ukrainal poleks vasturünnaku õnnestumiseks millestki puudus.
"Iga kord, kui ma siin olen, rabab mind Ukraina rahva, Ukraina sõjaväe ja Ukraina juhtkonna erakordne julgus ja vastupidavus," ütles ta enne kohtumist oma Ukraina kolleegi Kulebaga Kiievis.
Blinkeni sõnul tuli ta Ukrainasse eelkõige selleks, et demonstreerida USA pidevat ja tugevat toetust Ukrainale võitluses Venemaa agressiooniga.
"Näeme vasturünnaku puhul head edenemist. See on väga keeruline. Tahame olla kindel, et Ukrainal on kõik, mida ta vajab mitte ainult vastupealetungi õnnestumiseks, vaid ka seda, mida ta vajab pikas perspektiivis, et tagada tugev heidutus, tugev kaitsevõime," ütles ta.
Blinken saabus Kiievisse kolmapäeva ennelõunal, alustades visiiti Kiievis külaskäiguga Berkovetsi kalmistule, et austada ukraina langenud kangelaste mälestust.
USA välisminister külastas viimati Ukrainat eelmisel aastal.
Valge Maja mõistis samal ajal hukka Venemaa uued jõhkrad rünnakud Ukraina vastu pärast seda, kui riigi idaosas sai turul viimastel andmetel surma vähemalt 17 inimest.
"Need Venemaa jõhkrad rünnakud rõhutavad Ukraina rahva toetamise jätkamise tähtsust nende territooriumi kaitsmisel," ütles Valge Maja pressiesindaja Karine Jean-Pierre igapäevasel pressikonverentsil.
Raketid kukkusid Donetski oblastis asuva ligi 70 000 elanikuga Kostjantõnivka kesklinna mõni tund pärast seda, kui Blinken Kiievisse saabus.
AFP - STT - Baltic News Service


TAGATUBA | Kaja Kallasel on jäänud Reformierakonna esimehena kümme nädalat. Ta peab midagi otsustamaPaljudel on skandaali ajal kahe silma vahele jäänud oluline pisiasi: peaministripartei juhi ametiaja loomulik lõpp on käeulatuses.
Reformierakonna juhatuse, ka erakonna esimehe volitused lõppevad 22. novembril. Kui eeldada, et oravate üldkogu toimub nädalavahetusel, peaks see olema hiljemalt 19. novembril. Aega on kaks kuud ja kaks nädalat. Et see tärmin on juba nii lähedal, taipas mitu valitsuse liiget alles ajakirjanikuga vesteldes.
Kaja Kallase sõnul on sellest veel vara rääkida, aga uuesti kandideerimise või kandideerimata jätmise otsust ei saa ka viimasele hetkele jätta. Kui ta peaks otsustama loobuda, vajab partei aega, et tuleviku üle arutleda.
Skandaaliga pole asi teab mis palju parem või halvem kui nädala eest, ükskõik millise osalise mätta otsast vaadata. Ehkki Reformierakonna võimupartnerite rahvasaadikud lootsid sel nädalal toimunud riigikogu erikomisjonide istungitelt vastuseid, mis aitaksid edasi liikuda.
Eesti Päevaleht võttis uuesti ühendust nende riigikogu liikmetega, kes eelmisel nädalal ütlesid, et jälgivad, kuidas Kallasel komisjonides läheb. „Oleks saanud paremini minna,“ ütles nüüd sotsiaaldemokraat Priit Lomp. Ta lootis, et ehk leiab peaminister veel aega vastuseid anda. „Usaldus tuleb taastada. Vastata tuleb, kuni ühiskond saab ammendavad vastused,“ lisas ta.
Kõiki vastuseid pole
Raimond Kaljulaid (SDE): „Minu seisukoht on sarnane president Karisega. Selgitusi on küll antud, aga kõiki vastuseid ei ole riigikogu liikmed saanud, olgu nad opositsioonist või koalitsioonist.“ Kommunikatsioonivaldkonnas tegutsenuna võttis ta arvustada ka selle, kuidas Kallas skandaalile reageeris. „Reaktsioon on olnud mõnevõrra emotsionaalne. See on tarbetu. Kui inimene on liider, juht, tuleb jääda rahulikuks, kindlaks,“ märkis Kaljulaid.
Kolmas Eesti Päevalehega rääkinud sotsiaaldemokraat arvas sama. „Oled ju ise näinud,“ nentis ta, andes mõista, et kommunikatsioon näeb halb välja. „Kuidas ta ei suuda teistsugust stiili võtta? Langeda Mart Helme lällamise tasemele… See ei ole Eesti peaministri tase. Räägi asjast, anna dokumendid ja mine minema,“ lisas allikas. Sama seisukohta väljendas ka üks Eesti 200 esindaja: „Siin ei ole midagi kommenteerida.“ Kõrvalt arvatakse, et Kallas ei suuda end kommunikatsioonis kokku võtta sellepärast, et asi on isiklik, puudutab tema perekonda.
Langeda Mart Helme lällamise tasemele… See ei ole Eesti peaministri tase.
SDE ja Eesti 200 esindajate hoiak on siiski mõnevõrra erinev nii taustavestlustes kui ka sõnavõttudes. Sotsiaaldemokraadid peavad president Alar Karise seisukohta halvaks märgiks Kallasele ja kirjutavad sellele kohati ka ise alla nagu Kaljulaidki. Eesti 200-st märgiti, et president tegi tavatu sammu ja valis poole. Nii arvavad ka Kallast toetavad reformierakondlased. Eesti 200-l ja Reformierakonnal on ka sotsideta riigikogus 51 kohta, nagu aeg-ajalt ikka meenutatakse.
Igor Taro (Eesti 200) arvates ei ole selles skandaalis enam midagi selgusetut. „Meil ei ole talle rohkem küsimusi,“ lausus värskelt keskkonnakomisjoni esimeheks saanud Taro Kallase kohta. Ta märkis, et ka kaitsepolitseiamet on vastused andnud.
Samuti Eesti 200 ridadesse kuuluv Peeter Tali osales kapo komisjoni ehk julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni istungil, kus küsimust arutati. Esiteks märkis ta, et vastupidi levinud väärarusaamale Kallas seal ei osalenud. Tali sõnul levib teinegi väärarusaam, mida on levitanud Isamaast kapo komisjoni lähetatud Aivar Kokk. Selle arusaama kohaselt olevat jäänud ebaselgeks, kas kapo hoiatas Kallast tema abikaasa Venemaa-äri pärast. Hoiatamine tähendanuks, et peaminister pidi sellest ärist varem teadma. Tali ütles, et Koka väide ei vasta tõele. Kas komisjon sai siis kinnituse, et kapo ei ole peaministriga tema abikaasa Venemaa-ärist rääkinud? Tali viitas komisjoni istungi salajasusele ja sellele, et kui räägiks käsitletut edasi, võiks ta seadusega pahuksisse minna. „Julgeolekuriski seoses Kaja Kallase ja tema perekonnaga ei ole olnud,“ rõhutas Tali seda, mida ta kapo komisjonis räägitust kõige tähtsamaks pidas.
Istungil läks sõneluseks
Irja Lutsar (Eesti 200) väljendas kahetsust, et korruptsioonivastase erikomisjoni istungil sõneluseks läks. „Samas saime tervele reale küsimustele vastused. Mina sain mind huvitavatele küsimustele vastused,“ kinnitas korruptsioonikomisjoni kuuluv Lutsar. Ta lisas, et pole näinud põhjust, miks peaminister peaks kohe tagasi astuma, ja sama arvavat ka fraktsioonikaaslased.
Nii SDE kui ka Eesti 200 eestvedajad andsid mõista, et opositsiooni tegevus mängib pigem Kallase kasuks. „Mida rohkem peab Kaja Kallas käima Mart Helme juures, seda parem talle,“ märkis üks sots. Et opositsioon plaanib obstruktsiooni teha vähemalt nii kaua, kui Kallas tagasi astub, tähendab ühe Eesti 200 juhtivpoliitiku sõnul seda, et otseselt skandaali puudutavad küsimused jäävad senisega võrreldes rohkem tagaplaanile ja domineerima hakkab business as usual. See tähendab, et peaministri ja avalikkuse konfliktist võib saada Reformierakonna vägikaikavedu vanade vaenlaste EKRE ja Keskerakonnaga, aga ka nendega 2019. aastal valitsuse moodustanud Isamaaga. Seda olukorras, kus opositsiooniparteide endi moraalne pale on küsitav, vähemalt Reformierakonda, Eesti 200 ja SDE-d valinud inimeste seas.
Mida opositsioon tahab, pole päris selge. Öeldakse, et obstruktsioon jätkub vähemalt Kallase tagasiastumiseni. See tähendab, et Kallase tagasiastumine ei pruugi midagi muuta, ja see vähendab valitsusjuhile langevat tagasiastumise survet. „Kevadel ei olnud Kaja Kallase teemat absoluutselt laual. Ma ei näinud suvel ühtegi sõnavõttu opositsiooni poolt, et see võiks lõppeda,“ ütles Lutsar. Kui opositsioon ütlekski, et Kallase pea vastu annaksid nad töörahu riigikogus, siis loobuksid nad võimalusest jätkata muude teemadega seotud ja niigi planeeritud obstruktsiooni. Oleks see mõistlik või mitte, nii käitumiseks ei paista neil soovi olevat. Koalitsioon pole selle pärast heitunud, sest kõige tähtsamad asjad saavad läbi valu ikkagi tehtud.
Võib-olla teebki opositsioon õigesti, kui oma nõudmised just nii sõnastab, sest vahest ongi neile kõige kasulikum see, kui haavatud Kaja Kallas jätkab ning veab sellega Reformierakonda ja valitsust põhja. Pool kuud pärast skandaali puhkemist pole siiski veel märke, et nii võiks minna. Vahepeal on avaldatud juba arvamusuuringuid, aga Reformierakonna langusest pole kippu ega kõppu. Koalitsioonipartnerid Kallase umbusaldamisega praeguse seisuga kaasa ei läheks. Raimond Kaljulaid kirjutas ERR-i portaali arvamusloos, et tal pole vastust küsimusele, kas sooviks peaministrit edaspidigi toetada. See aga ei tähendavat, et ta oleks valmis Kallase tagandamisega ühinema. „Opositsiooni algatatud umbusaldusega koalitsioonisaadikud kaasa ei lähe. Ei saa olla korraga koalitsioonis ja opositsioonis. Keskerakond proovis seda eelmises koosseisus ja see lõppes neile halvasti,“ lausus Kaljulaid.
Raimond Kaljulaid märkis, et Reformierakonnast kostab kõrvulukustav vaikus.
Kaljulaid märkis, et Reformierakonnast kostab kõrvulukustav vaikus. „See on mõnes mõttes ka loogiline. Keerulises olukorras peabki andma erakonnale aega arutelu pidada,“ arvas ta.
Selleks aruteluks ülemäära palju aega pole. Juba septembri lõpuks peaks Reformierakonna volikogu kinnitama läheneva üldkogu valimiskorra. Kui Kallas peaks soovima Euroopa Komisjoni liikmeks saada, kas siis oleks üldse mõtet veel kaheks aastaks erakonna esimehe mandaati taotleda? Või kandideerida uuesti nimelt sellepärast, et oleks, mida vahetuskaubaks kasutada? Või jääda nui neljaks peaministriks, kui talle piisavalt atraktiivset tööd välismaal ei leidu? Või saata kõik kus kurat ja naasta näiteks advokaaditööle, mida tehes teenis Kallas enda sõnul praegusega võrreldes üheksa korda rohkem?
Reformierakonna ühe võimupartneri ridadesse kuuluv mõjukas poliitik arvab, et küsimus on nüüd selles, kas Kallasel viskab üle või mitte – pidades silmas skandaali isiklikku iseloomu. „Kui ei viska, võib ta sellest isegi tugevamana välja tulla,“ arvas allikas. Peagi peaministri selga tabavat nuga ei paista ka kuskilt. Kevadine valimistulemus oli võimas. Reformierakonna ladvikusse kuuluvad poliitikud ütlevad, et ega keegi ei lähe nende esimehele ütlema, mida ta peaks või ei peaks tegema. Lähenev üldkogu sunnib peaministrit midagi otsustama, ent praegu näib ta oma valikutes üsna vaba.
Kuidas mõjutab skandaal Kallase võimalikku eurokohta? Tont teab
Kaja Kallase eelkäija ja endine Euroopa Komisjoni asepresident Andrus Ansip ütles ERR-ile antud hinnangus, et see on kõige laiema rahvusvahelise meediakajastuse saanud Eestiga seotud skandaal. Et skandaal on üksjagu välismaist tähelepanu pälvinud, teatakse ka Stenbocki majas.
See ei puutu asja mitte ainult skandaali mõju mõõtmise, vaid ka Kallase võimaliku eurokoha kaliibri mõttes.
Euroopa Parlament kukutab ilmselt läbi ühe volinikukandidaadi kõigist kolmest suuremast Euroopa parteiperest. Et liberaalide poolelt võiks selleks olla naissoost ekspeaminister, on pigem vähetõenäoline isegi selle skandaali valguses. Kallasel tasuks siiski ettevaatlik olla, sest kui ka järgmises komisjonis on taas kõigest viis liberaali, siis on läbikukkumise statistiline tõenäosus lausa 20%.
Kõige mõjukamaks liberaalide parteipere volinikuks Euroopa Komisjonis ei saaks Kallas ilmselt niikuinii. Kolme parteipere vahel võrdselt jaotatavast kolmest juhtiva asepresidendi kohast soovib liberaalide sekka kuuluv Prantsusmaa president Emmanuel Macron omaenda kandidaadile. Seda selleks, et komisjoni ladvikus toimuvaga kiiremini ja paremini kursis olla, nagu arvas üks Brüsseli võimumängudega kursis isik. Ametis oleva komisjoni koosseisu Prantsusmaalt lähetatud siseturu volinik Thierry Breton nimelt ei ole esmases inforingis ja see on prantslastele pinnuks silmas.
Olukord võib kujuneda teistsuguseks, kui praegune komisjoni president Ursula von der Leyen siiski ei soovi teist ametiaega ning läheb hoopis NATO peasekretäriks ehk kohale, kus USA president Joe Biden teda meeleldi näeks. Mida von der Leyen otsustanud on, võib selguda juba järgmisel kolmapäeval, kui ta peab Strasbourgis europarlamendis aastakõne. Sakslase lahkumise puhul võivad prantslased hellitada lootust, et nad saavad uueks presidendiks oma kandidaadi, kuigi see koht tavaliselt suuruselt kolmandale parteiperele ei kuulu. Kui see läbi läheks, poleks prantslastele liberaalide juhtiva asepresidendi kohta vaja.
Suurim parteiperedest ehk Euroopa Rahvapartei (EPP) ei ole aga ka Saksamaa praeguses valitsuses esindatud, mistõttu on euroliidu suurimal riigil ka vähem põhjust sellest tavast kinni hoida. Ka suuruselt kolmandas euroliidu riigis Itaalias on EPP esindatus väike, Hispaanias jäävad nad ilmselt vastu varasemaid ootusi sootuks opositsiooni ja Poolas pole EPP juba kaheksa aastat valitsusse pääsenud. 20 aastat komisjoni presidendi toolist kinni hoidnud EPP tähtede seis on kehv. Et juhtivate asepresidentide seas peab olema ka keegi Ida-Euroopast (just sellepärast tehti selline koht ka lätlasele Valdis Dombrovskisele – H. K.) ja et kahtlemata peab nende seas olema naine, suurendaks ka Kallase lootust olla üks tähtsamatest otsustajatest Brüsselis.
Aga kogu selles arutluskäigus toodud loogika võivad pea peale pöörata järgmise aasta juunis toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste tulemused.


Kaja Kallasel on jäänud Reformierakonna esimehena kümme nädalatPaljudel on skandaali ajal kahe silma vahele jäänud oluline pisiasi: peaministripartei juhi ametiaja loomulik lõpp on käeulatuses.Reformierakonna juhatuse, ka erakonna esimehe volitused lõppevad 22. novembril. Kui eeldada, et oravate üldkogu toimub nädalavahetusel, peaks see olema hiljemalt 19. novembril. Aega on kaks kuud ja kaks nädalat. Et see tärmin on juba nii lähedal, taipas mitu valitsuse liiget alles ajakirjanikuga vesteldes.Kaja Kallase sõnul on sellest veel vara rääkida, aga uuesti kandideerimise või kandideerimata jätmise otsust ei saa ka viimasele hetkele jätta. Kui ta peaks otsustama loobuda, vajab partei aega, et tuleviku üle arutleda.Skandaaliga pole asi teab mis palju parem või halvem kui nädala eest, ükskõik millise osalise mätta otsast vaadata. Ehkki Reformierakonna võimupartnerite rahvasaadikud lootsid sel nädalal toimunud riigikogu erikomisjonide istungitelt vastuseid, mis aitaksid edasi liikuda.Eesti Päevaleht võttis uuesti ühendust nende riigikogu liikmetega, kes eelmisel nädalal ütlesid, et jälgivad, kuidas Kallasel komisjonides läheb. „Oleks saanud paremini minna,“ ütles nüüd sotsiaaldemokraat Priit Lomp. Ta lootis, et ehk leiab peaminister veel aega vastuseid anda. „Usaldus tuleb taastada. Vastata tuleb, kuni ühiskond saab ammendavad vastused,“ lisas ta.Kõiki vastuseid poleRaimond Kaljulaid (SDE): „Minu seisukoht on sarnane president Karisega. Selgitusi on küll antud, aga kõiki vastuseid ei ole riigikogu liikmed saanud, olgu nad opositsioonist või koalitsioonist.“ Kommunikatsioonivaldkonnas tegutsenuna võttis ta arvustada ka selle, kuidas Kallas skandaalile reageeris. „Reaktsioon on olnud mõnevõrra emotsionaalne. See on tarbetu. Kui inimene on liider, juht, tuleb jääda rahulikuks, kindlaks,“ märkis Kaljulaid.Kolmas Eesti Päevalehega rääkinud sotsiaaldemokraat arvas sama. „Oled ju ise näinud,“ nentis ta, andes mõista, et kommunikatsioon näeb halb välja. „Kuidas ta ei suuda teistsugust stiili võtta? Langeda Mart Helme lällamise tasemele... See ei ole Eesti peaministri tase. Räägi asjast, anna dokumendid ja mine minema,“ lisas allikas. Sama seisukohta väljendas ka üks Eesti 200 esindaja: „Siin ei ole midagi kommenteerida.“ Kõrvalt arvatakse, et Kallas ei suuda end kommunikatsioonis kokku võtta sellepärast, et asi on isiklik, puudutab tema perekonda.SDE ja Eesti 200 esindajate hoiak on siiski mõnevõrra erinev nii taustavestlustes kui ka sõnavõttudes. Sotsiaaldemokraadid peavad president Alar Karise seisukohta halvaks märgiks Kallasele ja kirjutavad sellele kohati ka ise alla nagu Kaljulaidki. Eesti 200-st märgiti, et president tegi tavatu sammu ja valis poole. Nii arvavad ka Kallast toetavad reformierakondlased. Eesti 200-l ja Reformierakonnal on ka sotsideta riigikogus 51 kohta, nagu aegajalt ikka meenutatakse.Igor Taro (Eesti 200) arvates ei ole selles skandaalis enam midagi selgusetut. „Meil ei ole talle rohkem küsimusi,“ lausus värskelt keskkonnakomisjoni esimeheks saanud Taro Kallase kohta. Ta märkis, et ka kaitsepolitseiamet on vastused andnud.Samuti Eesti 200 ridadesse kuuluv Peeter Tali osales kapo komisjoni ehk julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni istungil, kus küsimust arutati. Esiteks märkis ta, et vastupidi levinud väärarusaamale Kallas seal ei osalenud. Tali sõnul levib teinegi väärarusaam, mida on levitanud Isamaast kapo komisjoni lähetatud Aivar Kokk. Selle arusaama kohaselt olevat jäänud ebaselgeks, kas kapo hoiatas Kallast tema abikaasa Venemaa-äri pärast. Hoiatamine tähendanuks, et peaminister pidi sellest ärist varem teadma. Tali ütles, et Koka väide ei vasta tõele. Kas komisjon sai siis kinnituse, et kapo ei ole peaministriga tema abikaasa Venemaa-ärist rääkinud? Tali viitas komisjoni istungi salajasusele ja sellele, et kui räägiks käsitletut edasi, võiks ta seadusega pahuksisse minna. „Julgeolekuriski seoses Kaja Kallase ja tema perekonnaga ei ole olnud,“ rõhutas Tali seda, mida ta kapo komisjonis räägitust kõige tähtsamaks pidas.Istungil läks sõneluseksIrja Lutsar (Eesti 200) väljendas kahetsust, et korruptsioonivastase erikomisjoni istungil sõneluseks läks. „Samas saime tervele reale küsimustele vastused. Mina sain mind huvitavatele küsimustele vastused,“ kinnitas korruptsioonikomisjoni kuuluv Lutsar. Ta lisas, et pole näinud põhjust, miks peaminister peaks kohe tagasi astuma, ja sama arvavat ka fraktsioonikaaslased.Nii SDE kui ka Eesti 200 eestvedajad andsid mõista, et opositsiooni tegevus mängib pigem Kallase kasuks.„Mida rohkem peab Kaja Kallas käima Mart Helme juures, seda parem talle,“ märkis üks sots.Et opositsioon plaanib obstruktsiooni teha vähemalt nii kaua, kui Kallas tagasi astub, tähendab ühe Eesti 200 juhtivpoliitiku sõnul seda, et otseselt skandaali puudutavad küsimused jäävad senisega võrreldes rohkem tagaplaanile ja domineerima hakkab business as usual. See tähendab, et peaministri ja avalikkuse konfliktist võib saada Reformierakonna vägikaikavedu vanade vaenlaste EKRE ja Keskerakonnaga, aga ka nendega 2019. aastal valitsuse moodustanud Isamaaga. Seda olukorras, kus opositsiooniparteide endi moraalne pale on küsitav, vähemalt Reformierakonda, Eesti 200 ja SDE-d valinud inimeste seas.sotsiaaldemokraatMida tahetakse, pole selgeMida opositsioon tahab, pole päris selge. Öeldakse, et obstruktsioon jätkub vähemalt Kallase tagasiastumiseni. See tähendab, et Kallase tagasiastumine ei pruugi midagi muuta, ja see vähendab valitsusjuhile langevat tagasiastumise survet.„Kevadel ei olnud Kaja Kallase teemat absoluutselt laual. Ma ei näinud suvel ühtegi sõnavõttu opositsiooni poolt, et see võiks lõppeda,“ ütles Lutsar.Kui opositsioon ütlekski, et Kallase pea vastu annaksid nad töörahu riigikogus, siis loobuksid nad võimalusest jätkata muude teemadega seotud ja niigi planeeritud obstruktsiooni. Oleks see mõistlik või mitte, nii käitumiseks ei paista neil soovi olevat. Koalitsioon pole selle pärast heitunud, sest kõige tähtsamad asjad saavad läbi valu ikkagi tehtud.Võib-olla teebki opositsioon õigesti, kui oma nõudmised just nii sõnastab, sest vahest ongi neile kõige kasulikum see, kui haavatud Kaja Kallas jätkab ning veab sellega Reformierakonda ja valitsust põhja.Juba septembri lõpuks peaks Reformierakonna volikogu kinnitama läheneva üldkogu valimiskorra. Kui Kallas peaks soovima Euroopa Komisjoni liikmeks saada, kas siis oleks üldse mõtet veel kaheks aastaks erakonna esimehe mandaati taotleda? Või kandideerida uuesti nimelt sellepärast, et oleks, mida vahetuskaubaks kasutada? Või jääda nui neljaks peaministriks, kui talle piisavalt atraktiivset tööd välismaal ei leidu? Või saata kõik kus kurat ja naasta näiteks advokaaditööle, mida tehes teenis Kallas enda sõnul praegusega võrreldes üheksa korda rohkem?Lähenev üldkogu sunnib peaministrit midagi otsustama, ent praegu näib ta oma valikutes üsna vaba. "Raimond Kaljulaid märkis, et Reformierakonnast kostab kõrvulukustav vaikus.""Langeda Mart Helme lällamise tasemele… See ei ole Eesti peaministri tase."Juba sel kuul saab avapaugu Reformierakonna esimehe valimine.ANALÜÜS Herman Kelomees;poliitikatoimetaja


Blinken teatas rohkem kui miljardi suurusest uuest abist Ukrainale (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud.
KIIEV, 7. september, AFP-STT-BNS – USA välisminister Antony Blinken teatas kolmapäeval Kiievi visiidi ajal rohkem kui miljardi dollari suurusest uuest abist Ukrainale, mis tema sõnul aitab riigi vasturünnakule hoogu juurde anda.
"Täna teatame uuest abist, mille kogusumma on üle miljardi dollari. See sisaldab 665,5 miljonit dollarit uut sõjalist ja tsiviiljulgeolekuabi," sõnas Blinken pressikonverentsil Ukraina kolleegi Dmõtro Kulebaga.
"President Joe Biden palus mul tulla, et kinnitada veelkord tugevalt meie toetust," ütles USA välisminister.
Telekanali CNN andmetel sisaldab toetuspakett peale sõjalise abi ka humanitaar- ja finantsabi.
Samuti peaks abipakett toetama enam kui 200 miljoni dollariga reforme, mis tugevdavad korruptsioonivastaseid meetmeid, õigusriigi põhimõtet ja õigussektorit.
Pentagon teatas ühtlasi, et USA uue sõjalise abipaketiga saadetakse Ukrainasse esmakordselt vaesestatud uraani sisaldavat soomustläbistavat laskemoona.
Mürske hakatakse kasutama USA tankides Abrams M1, lisati Pentagoni avalduses.
USA ajakirjanduse andmetel on tankid plaanis Ukrainale üle anda lähinädalatel. Varem teatas sarnaste mürskude tarnimisest tankide Challenger 2 jaoks Suurbritannia.
Väljaanne Wall Street Journal kirjutas juba varem sel nädalal, et president Joe Bideni administratsioonis arutati sellise laskemoona tarnimise võimalust mitu kuud, kuna muretseti selle mõju pärast keskkonnale ja tervisele, kuid administratsiooni ametniku sõnu ei ole praegu tõsiseid takistusi nende tarnimisel.
Blinkeni sõnul väljendab tema visiit Kiievisse jätkuvat ja tugevat toetust Ukrainale ning ühtlasi soovivad Ühendriigid tagada, et Ukrainal poleks vasturünnaku õnnestumiseks millestki puudus.
"Iga kord, kui ma siin olen, rabab mind Ukraina rahva, Ukraina sõjaväe ja Ukraina juhtkonna erakordne julgus ja vastupidavus," ütles ta enne kohtumist oma Ukraina kolleegi Kulebaga Kiievis.
Blinkeni sõnul tuli ta Ukrainasse eelkõige selleks, et demonstreerida USA pidevat ja tugevat toetust Ukrainale võitluses Venemaa agressiooniga.
"Näeme vasturünnaku puhul head edenemist. See on väga keeruline. Tahame olla kindel, et Ukrainal on kõik, mida ta vajab mitte ainult vastupealetungi õnnestumiseks, vaid ka seda, mida ta vajab pikas perspektiivis, et tagada tugev heidutus, tugev kaitsevõime," ütles ta.
Blinken saabus Kiievisse kolmapäeva ennelõunal, alustades visiiti Kiievis külaskäiguga Berkovetsi kalmistule, et austada ukraina langenud kangelaste mälestust.
USA välisminister külastas viimati Ukrainat eelmisel aastal.
Valge Maja mõistis samal ajal hukka Venemaa uued jõhkrad rünnakud Ukraina vastu pärast seda, kui riigi idaosas sai turul viimastel andmetel surma vähemalt 17 inimest.
"Need Venemaa jõhkrad rünnakud rõhutavad Ukraina rahva toetamise jätkamise tähtsust nende territooriumi kaitsmisel," ütles Valge Maja pressiesindaja Karine Jean-Pierre igapäevasel pressikonverentsil.
Raketid kukkusid Donetski oblastis asuva ligi 70 000 elanikuga Kostjantõnivka kesklinna mõni tund pärast seda, kui Blinken Kiievisse saabus.
AFP - STT - Baltic News Service


Blinkeni sõnul ootab Biden huviga lähiajal kohtumist Zelenskõiga (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
KIIEV, 7. september, BNS - Ühendriikide president Joe Biden ootab lähitulevikus kohtumist Ukraina kolleegi Volodõmõr Zelenskõiga, teatas USA välisminister Anthony Blinken oma Kiievi visiidi ajal.
USA välisministri sõnu vahendas uudisteagentuur UNIAN.
USA välisministeeriumi pressiteenistuse teatel märkis Blinken ka, et tuli Ukrainasse Ameerika presidendi palvel.
"Ühendriikides oleme otsustanud jätkata teiega kõrvuti sammumist. President Biden on palunud mul tulla, et kinnitada oma toetust ja tagada meie ja teiste riikide jõupingutuste maksimumini viimist vahetute väljakutsete lahendamiseks vastupealetungil. Ma tean, et teie olite isiklikult eelmisel päeval eesliinil ja me kõik tahame teie hinnangut kuulda," ütles Blinken Zelenskõile.
USA välisminister lisas, et USA näeb olulisi edusamme, mida praegu tehakse vasturünnakus.
"See on väga-väga julgustav," sõnas Blinken.
Blinken teatas kolmapäeval Kiievi visiidi ajal rohkem kui miljardi dollari suurusest uuest abist Ukrainale, mis tema sõnul aitab riigi vasturünnakule hoogu juurde anda.
"Täna teatame uuest abist, mille kogusumma on üle miljardi dollari. See sisaldab 665,5 miljonit dollarit uut sõjalist ja tsiviiljulgeolekuabi," sõnas Blinken pressikonverentsil Ukraina kolleegi Dmõtro Kulebaga.
"President Joe Biden palus mul tulla, et kinnitada veelkord tugevalt meie toetust," ütles USA välisminister.
Telekanali CNN andmetel sisaldab toetuspakett peale sõjalise abi ka humanitaar- ja finantsabi.
Samuti peaks abipakett toetama enam kui 200 miljoni dollariga reforme, mis tugevdavad korruptsioonivastaseid meetmeid, õigusriigi põhimõtet ja õigussektorit.
Pentagon teatas ühtlasi, et USA uue sõjalise abipaketiga saadetakse Ukrainasse esmakordselt vaesestatud uraani sisaldavat soomustläbistavat laskemoona.
Mürske hakatakse kasutama USA tankides Abrams M1, lisati Pentagoni avalduses.
USA ajakirjanduse andmetel on tankid plaanis Ukrainale üle anda lähinädalatel. Varem teatas sarnaste mürskude tarnimisest tankide Challenger 2 jaoks Suurbritannia.
Väljaanne Wall Street Journal kirjutas juba varem sel nädalal, et president Joe Bideni administratsioonis arutati sellise laskemoona tarnimise võimalust mitu kuud, kuna muretseti selle mõju pärast keskkonnale ja tervisele, kuid administratsiooni ametniku sõnu ei ole praegu tõsiseid takistusi nende tarnimisel.
Blinkeni sõnul väljendab tema visiit Kiievisse jätkuvat ja tugevat toetust Ukrainale ning ühtlasi soovivad Ühendriigid tagada, et Ukrainal poleks vasturünnaku õnnestumiseks millestki puudus.
"Iga kord, kui ma siin olen, rabab mind siinse rahva, sõjaväe ja juhtkonna erakordne julgus ja vastupidavus," ütles välisminister enne kohtumist oma Ukraina kolleegi Kulebaga Kiievis.
Baltic News Service


Prantsuse staar Emmanuelle Béart: olin intsesti ohverPrantsuse näitlejanna Emmanuelle Béart paljastas uues dokumentaalfilmis, et ta langes lapsena intsesti ohvriks.Béart, kes pälvis 1986. aasta filmi «Manon des Sources» eest ihaldatud Césari filmiauhinna, ei nimeta oma väidetavat kuritarvitajat dokumentaalfilmis «Un silence si retentissant» («Selline kõlav vaikus»), mille kaasrežissöör ta on, teatab BBC.

View this post on Instagram

A post shared by Emmanuelle Béart (@emmanuellebeart)

Béart ütles, et ta ei tahtnud esialgu endast rääkida, vaid ainult teistest intsesti ohvritest, kelle lood on filmis.
«Kuid nende ausus ja julgus tekitasid minus soovi ka sõna võtta,» sõnas prantslanna.
Pressikonverentsil 5. septembril ütles režissöör Anastasia Mikova, et ründaja ei olnud Béarti isa.
Näitlejanna nimel, kes kohal polnud, ütles Mikova, et Béart ei nimeta oma vägivallatsejat, sest see polnud filmi põhiteema.
Dokumentaalfilmi linastus pressisündmusel ja kuulda oli ka Béarti lindistatud sõnavõttu, kes pöördus väidetava vägivallatseja poole: «Kuna mu isa, mu ema ja mu sõbrad ei märganud midagi, saite seda uuesti teha ja te tegite seda üle nelja aasta».
Béart’i sõnul päästis ta intsestist lõpuks vanaema.
Intsestist rääkiv dokumentaalfilm jõuab eetrisse 24. septembril Prantsusmaa M6 kanalil.
60-aastane Prantsuse staar on osalenud kümnetes filmides pärast seda, kui ta linateoses «Manon des Sources» Yves Montandi kõrval kättemaksjast tütrena kuulsust kogus.

View this post on Instagram

A post shared by ????.?? (@prettygirlzlyfe)

Lisaks Césari võidule on ta veel seitse korda nomineeritud Prantsusmaa filmiauhindadele, kaasa arvatud filmide eest «Nelly & Monsieur Arnaud» ja «Un amour interdit».
Béart on rahvusvahelisele publikule ilmselt enim tuntud IMFi agendi Claire Phelpsi kehastamisest 1996. aasta Hollywoodi hitis «Mission: Impossible» («Võimatu missioon»), mille peategelast väliagent Ethan Hunti kehastab Tom Cruise.
Mission: Impossible (1996)
Tom Cruise (Ethan Hunt) was 33
Jon Voight (Jim Phelps) was 56
Emmanuelle Béart (Claire Phelps) was 32
1 year difference with Cruise
24 year difference with Voight pic.twitter.com/2ypxOaCt9A
— Hector Navarro (@Hectorisfunny) July 26, 2018

«Mission:Impossible» filmiseerias on nüüdseks kokku kaheksa linateost.
Béart mängis koos inglasest näitleja Rufus Sewelliga ka filmis «Vinyan» (2008), mis räägib jõukast paarist Jeanne’ist ja Paulist, kes kaotasid oma poja Joshua 2004. aasta India ookeani maavärinale järgnenud tsunamis. Nad arvavad, et poeg on elus ja asuvad teda otsima, kuid satuvad väljapressijate lõksu.
Emmanuelle Béart sündis 14. augustil 1963 Emmanuelle Béhart-Hassonina Prantsuse Rivieras St Tropezis Horvaatia, Kreeka ja Malta päritolu endise modelli Geneviève Galéa ja laulja Guy Béhart-Hassoni tütrena. Tema Egiptuse juurtega isa perekond oli sefardi juudi päritolu, kes põgenes Liibanoni.
Tal on isapoolne poolõde Ève (sündinud 1959) ja ema poolt kuus poolvenda ja-õde: Ivan, Sarah ja Mikis Cerieix tema ema suhtest Jean-Yves Cerieix’e ja Olivier Guespiniga, Lison ja Charlotte ema suhtest Jean-Jacques Guespiniga.
Hilises teismeeas veetis ta suvepuhkuse oma isa lähedase sõbra inglise keelt kõneleva pere juures Kanadas Montrealis. Ta peatus Beverly Melleni ja William Sofini ning nende kahe lapse Andrew ja Sean Sofini juures.
Béart astus seal ülikooli Collège International Marie de France'i, kus õppis sotsiaalteadust ja keeli. Tema ja nimetatud pere on jäänud lähedasteks sõpradeks.
Näitlejanna oli 1993 – 1995 abielus Prantsuse näitleja ja režissööri Daniel Auteuil’ga ning 2008 – 2011 Prantsuse näitleja Michaël Coheniga. Alates 2011. aastast on ta elukaaslane režissöör Frédéric Chaudier.

View this post on Instagram

A post shared by Emmanuelle Béart (@emmanuelle.beart)

Näitlejannal on kolm last: 1993. aastal sündinud Nelly Auteuil, 1996. aastal sündinud Johan Moreau ja 2009. aastal Etioopiast adopteeritud Surafel.

View this post on Instagram

A post shared by Emmanuelle Béart (@emmanuellebeart)


Vähendame ehituseelset bürokraatiatPoliitikud räägivad, et kulude kokkuhoiuks on vaja vähendada ametnike arvu. See jutt pole siiani tulemust andnud ja ilmselt ei annagi, kui ei muudeta seadusi ja muid õigusakte, kus vastavad regulatsioonid on kirja pandud.1995. aastal taotlesin ja sain kahe hoone ehitamiseks projekteerimisloa (tingimused) 1,5 kuuga. Mõlemad dokumendid olid üheleheküljelised, selge sisuga, neis puudusid igasugused kaksipidise tõlgendamise võimalused. Järgnenud projektide koostamised ja kinnitamised laabusid ladusalt ja need hooned said kiiresti katuse alla.2001. aastal esitasin kohalikule omavalitsusele taotluse ühistu kinnistul juurdeehituse tegemiseks. Vahepealsetel aastatel oli bürokraatia vohama hakanud ja see taotlus on siiani rahuldamata. Üle kahekümne aasta kestnud menetluse käigus on ametnike seisukohad korduvalt muutunud. Seoses seaduste muutmisega on kasvanud ebamäärasus, kas väljastada projekteerimistingimused või hoopis algatada detailplaneeringu koostamine.Vahetatud on arvukalt kirju ja toimunud kohtumisi. Koostatud detailplaneering võeti vastu, see tähendab, et ametnikelt ja kohalikelt juhtidelt saadi heakskiit, kuid jäi lõpuks volikogus ikkagi kehtestamata.Põhjuseks poliitiline korruptsioon. Detailplaneeringu vastuvõtmise ja mittekehtestamisega seotud kirjavahetus koosnes pooltevahelisest 206 kirjast mahuga 442 lehekülge, millele lisandus veel 564 lehekülge lisasid.Siit järeldus: ametnikud tegid palju tööd, kulutasid arvukalt kalleid töötunde, meie kui taotlejad pidime raiskama aega ja raha ning tulemus on null. Teiste sõnadega: tulemust ei ole, on ainult kulud.VÄINO RAJANGU, majandusteaduste doktor, elektriinsener


Siret Kotkale pakuti omal ajal maaeluministri ametikohtaEilne Eesti Ekspress teeb tagasivaate Jüri Ratase peaministriaastatele ja perioodile, mil ta juhtis keskerakonda. Muu hulgas mainitakse artiklis, et 2016. aasta sügisel tegi peaministriks saanud Ratas läänevirulasest toonasele riigikogu liikmele Siret Kotkale ettepaneku asuda maaeluministri ametikohale. Eesti Ekspressi andmetel lükanud Siret Kotka aga ettepaneku tagasi ja pakkunud välja mõtte, et ministriks võiks saada tema toonane elukaaslane Martin Repinski.Repinskist saigi maaeluminister, kuid ainult 14 päevaks - kohe pärast tema ametisse asumist selgus, et Repinskile kuulunud kitsefarmis «toodetud» juust pärineb tegelikult hoopis Hollandist ja Eestis vahetati välja vaid toote etikett. Lisaks selgus, et Repinski oli nooruses süüdi mõistetud kelmuses.Praeguseks on Siret Kotka ja Martin Repinski abielu lahutatud, mõlemad on ka teatanud, et loobuvad poliitikast. Jüri Ratas on aga viimaseid päevi keskerakonna esimees - ka tema on avaldanud soovi vähemalt erakonna juhtimisest taanduda.Tänavustel riigikogu valimistel esinduskogust välja jäänud Siret Kotka juhib praegu veel siiski keskerakonna Lääne-Viru piirkonda ja on Väike-Maarja vallavolikogu liige. Vaatamata suurest poliitikast taandumisele on Kotka Virumaa Teatajale öelnud, et eelseisvatel keskerakonna esimehe valimistel ei toeta ta mitte Jüri Ratase leeri kuuluvat Tanel Kiike, vaid Tallinna linnapead Mihhail Kõlvartit. (VT)Siret Kotkast võinuks 2016. aastal saada maaeluminister, kui ta Jüri Ratase pakkumise vastu võtnuks.


OTSEBLOGI | Kindralstaap: Ukraina väed saavutasid edu Robotõne-Novoprokopivka suunalUkraina relvajõudude kindralstaabi esindaja Pavlo Kovaltšuk teatas, et Ukraina väed saavutasid edu lõunarindel Robotõne-Novoprokopivka suunal.
„Saavutati edu Robotõne-Novoprokopivka suunal, kindlustatakse end saavutatud joontel,“ teatas Kovaltšuk.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi külastas eile lahingubrigaade, mis kaitsevad Ukrainat Donetski operatiiv-taktikalise grupi osana.
„Töövisiidi käigus Donetski oblastisse külastas president Volodõmõr Zelenskõi Donetski operatiiv-taktikalise grupi osana Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust kaitsvate sõjaväeüksuste komandopunkte,“ teatas presidendikantselei.
Komandörid andsid Zelenskõile ülevaate operatiivolukorrast rindel.
16:52
16:52
Venemaa lükkab Ukraina piiri ääres kohalikud valimised edasi
Vene võimud teatasid teisipäeval, et lükkavad drooni- ja suurtükirünnaku ohu tõttu kahes Belgorodi piirkonnas edasi kohalikud valimised.
www.delfi.ee
14:30
VIDEO | Avaldati salvestus Vene drooni plahvatusest Rumeenias
„Videos on kuulda selle drooni häält. See lisas enne lööki mootori pöördeid, mis on Shahed-136-le iseloomulik hetkel, kui see sihtmärgile löögi annab. Löögi ajal ei töötanud õhutõrje, mis tähendab, et droon andis löögi just Rumeenia territooriumile, venemaalased programmeerisid selle nii,“ kirjutas Sternenko.
delfi.ee
13:21
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi omistas kaitseministeeriumi luure peavalitsuse (HUR) ülemale Kõrõlo Budanovile kindralleitnandi auastme.
Vastav ukaas avaldati presidendi veebilehel, vahendab UNIAN.
„Omistada Ukraina kaitseministeeriumi luure peavalitsuse ülemale, kindralmajor Kõrõlo Budanovile kindralleitnandi sõjaväeline auaste,” öeldakse ukaasis.
Täna tähistatakse Ukrainas sõjaväeluurajate päeva.
УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №564/2023 — Офіційне інтернет-представництво Президента України
Про присвоєння військового звання
www.president.gov.ua
13:03
Kreml: vaesestatud uraani sisaldavate relvade kasutamine on viinud vähi ja teiste haiguste galopeeriva kasvuni
„See on halb. Seda on ajaloos juba olnud, Euroopa uues ajaloos. Neid mürske kasutati aktiivselt Jugoslaavias. Nende mürskude kasutamisel olid väga ja väga kurvad tagajärjed, mis on fikseeritud isegi rahvusvaheliste organisatsioonide poolt,“ ütles Peskov täna ajakirjanikele, vahendab Interfax.
delfi.ee
11:55
Stoltenberg: NATO-l ei ole informatsiooni, mis viitaks Venemaa tahtlikule rünnakule Rumeenia vastu
NATO peasekretär Jens Stoltenberg ütles Euroopa Parlamendi ees, et NATO-l ei ole viiteid sellele, et Rumeenia territooriumil leitud drooni tükid oleksid Moskva tahtliku Rumeenia-vastase rünnaku tagajärg.
delfi.ee
16:52
10:47
Moskvat kaitsva õhutõrjearmee ülem on vahi all altkäemaksu võtmise eest
TASS teatas, et kriminaalasi, mille järgi võib kindralit oodata kuni 15-aastane vanglakaristus, algatati tänavu juulis. Ogijenko on vahi all vähemalt kuni 27. novembrini.
delfi.ee
10:21
Ukraina relvajõudude kindralstaabi esindaja Andri Kovaljov teatas, et Ukraina väed saavutasid edu Robotõnest lõunas ja Verbovest läänes ning kindlustavad end uutel joontel.
09:10
VIDEO | Kuleba ja Blinken meenutasid Kiievi McDonald’sis tudengipõlve pohmellitoitu
Ukraina ja USA välisministrid Dmõtro Kuleba ja Antony Blinken külastasid Kiievis McDonald’sit.
delfi.ee
08:43
Vene okupandid lasid öösel välja 33 kamikaze-drooni Shahed, millest Ukraina õhutõrje hävitas 25, teatasid Ukraina õhujõud.
Rünnati Sumõ ja Odessa oblastit mitme grupi droonidega põhja-, kagu- ja lõunasuunast ehk Kurskist, Primorsko-Ahtarskist ja Krimmi Tšauda neemelt.
08:24
Blinken teatas Kiievis USA uuest miljardi dollari suurusest abist Ukrainale
USA välisminister Antony Blinken tegi eile Kiievis teatavaks enam kui miljardi dollari suuruse uue abipaketi Ukrainale, mis tema sõnul peaks Ukraina vastupealetungile hoogu andma.
delfi.ee
16:52
07:51
Venemaa andis öösel järjekordse löögi Odessa oblasti sadamate pihta. Droonirünnak kestis kolm tundi.
„See on juba neljas rünnak Izmajili rajoonile viimase viie päeva jooksul. Shahedide tänase pealelennu tagajärjel on mitmes asulas kahjustada saanud tsiviil- ja sadamainfrastruktuuri objektid, elevaator ja administratiivhoone,” teatas Odessa oblasti sõjaadministratsiooni juht Oleh Kiper.
Kiperi sõnul sai üks tsiviilisik kannatada.
07:36
Venemaa Rostovi oblasti kuberner Vassili Golubev teatas Telegramis, et alla tulistati kaks drooni: üks teel Doni-äärsesse Rostovisse ja teine kesklinnas.
„Täpsustatud informatsiooni järgi tulistati õhutõrjevahenditega alla kaks drooni. Üks kukkus väljaspoole linna Rostovi lääneosas ja teine kesklinna Puškini tänav 42 piirkonda. Kannatada sai üks inimene,” kirjutas Golubev, vahendab Interfax.
Golubev täpsustas, et kannatanul on lõikehaavad jalgadel. Ta sai arstiabi, aga haiglasse paigutamisest keeldus.
Lisaks sellele said Golubevi sõnul kahjustada mitu autot ja kolm hoonet – fassaadid ja aknad.
Telegrami kanal "Shot" teatas, et Rostovi elanikud kuulsid Puškini tänava piirkonnas kolme kõva pauku ja nägid suitsusammast. Selle koha lähedal asub Venemaa lõuna sõjaväeringkonna staap.
Moskva linnapea Sergei Sobjanin teatas, et õhutõrje hävitas Moskvasse lennanud drooni Ramenskoje linnaringkonnas.Purustusi ega kannatanuid Sobjanini sõnul ei ole."Shoti" teatel on kahjustusi Dessatnaja tänaval, mis asub Žukovski lennuvälja kõrval.
Kolme drooni hävitamisest teatas ka Brjanski oblasti kuberner Aleksandr Bogomaz.
"Shoti" andmetel said kahjustada raudteejaama Brjansk I hoone, raudteejaamaesine väljak ja mitu autot.
16:52
16:52
16:52
16:52
16:52
16:52
16:52


Kohus ei tuvastanud RIK-i amentike tegevuses kuritegusidTALLINN, 7. september, BNS – Tallinna ringkonnakohus jättis teisipäeval muutmata kohtuotsuse, millega mõisteti Registrite ja Infosüsteemide Keskuse (RIK) ametnikud õigeks, kuna kohus ei tuvastanud altkäemaksu andmist ja võtmist RIK-i ametnike poolt riigihangete korraldamisel.
Ringkonnakohus ei rahuldanud riigiprokurör Vahur Verte apellatsioonkaebust, milles ta vaidlustas Harju maakohtu mullu 20. detsembril tehtud õigeksmõistva otsuse.
Kriminaalasjas oli esitatud süüdistus erinevatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele riigihangete seaduse rikkumises hanketingimuste koostamisel teatud pakkujate eelistamiseks ja soodustingimuste loomiseks ning selle eest altkäemaksu andmises ja võtmises.
Süüdistus puudutas Registrite ja Infosüsteemide Keskuse poolt korraldatud riigihankeid aastatel 2013-2017 erinevatele riigiasutustele süle- ja lauaarvutite ning monitoride ostmiseks ja liisimiseks, aga samuti nende alusel sõlmitud raamlepinguid   ja minikonkursse.
Süüdistuse kohaselt sõlmisid RIK arvutitöökoha halduse talituse juhataja Janek Nozdrenko ja infrastruktuuride osakonna juhataja Rome Mitt kokkuleppe Green IT OÜ juhataja Margo Lubergiga, mille kohaselt arvestatakse võimalikult suurel määral äriühingu huvidega riigihanke alusdokumentide koostamisel, hangete hindamisel ja tellitud toodete vastuvõtmisel.
Süüdistuse järgi tellis Green IT vastutasuks Mitile ja Nozdrenkole kuuluvatelt äriühingutelt erinevaid teenuseid kokku summas 39 148 eurot. Hangete ettevalmistamisel pidi kokkuleppe kohaselt abistama Green IT poolt palgatud Margus Nurk oma äriühingu Idejamos kaudu, kes osutas Green IT-le nõustamisteenust summas 77 516 eurot, märkis süüdistus.
Väidetavalt samasuguse kokkuleppe riigihangetel korraldamisel sõlmisid RIK-i esindajad ka AS-iga ATEA ja selle juhtaja Ruslan Stšerbjukiga ning viimasega seotud äriühing ostis Miti ja Nozdrenkoga seotud äriühingutelt teenuseid mahus 14 068 eurot.
Harju maakohus kohus mõistis Nozdrenko, Miti, Lubergi, Štšerbjuki neile esitatud süüdistuses õigeks ning Nurga suhtes lõpetas kohus menetluse seoses süüteo aegumisega. Eelnevalt oli  kohus 2021. aastal lõpetanud menetluse Green IT ja ATEA AS-i suhtes otstarbekuse kaalutlusel.
Süüdistusakt ei vasta nõuetele
Ringkonnakohus ei pidanud riigiprokuröri apellatsiooni põhjendatuks ning nõustus kaitsjate ja maakohtuga selles, et kriminaalasjas kohtule esitatud süüdistusakt ei vasta riigikohtu poolt sõnastatud kvaliteedinõuetele.
Ringkonnakohus nõustus maakohtuga ka selles, et prokuratuuri seisukoht on menetluses olnud heitlik ja süüdistusest on raske aru saada, mis on konkreetsed etteheited ja prokuratuuri hinnangul altkäemaksu ese ehk kas kohtualustega seotud äriühingute poolt hangete raames reaalselt tehtud tööd või nende eest saadud tasu. Kohus ei nõustunud prokuröriga ka selles, et etteheidetavaid tegusid ajavahemikus 2013-2016  saab käsitleda jätkuvate tegudena  karistusõiguslikus mõttes.
Kahe erineva äriühingu juhatuse liikmega kolme aasta taguse intervalliga ehk vastavalt 2013 ja 2016 väidetavat ebaõiguskokkulepete sõlmimist ei saa kolleegiumi arvates pidada tegudeks, mis on kantud ühtsest tahtlusest jätkuva tegevuse mõttes.
Kohtu hinnangul oli kogutud tõendite alusel RIK-i endise infrastruktuuride osakonna juhataja Rome Miti seos hangete ettevalmistamisega praktiliselt olematu ning tõendamist ei ole leidnud asjaolu, et hangete ettevalmistamisel eelistati mingilgi moel Green IT OÜ-d ja/või AS-i Atea. Erinevalt maakohtu järeldustest on prokuröri vastupidised väited tõendite kogumi kontekstist välja rebitud, tõdes kohus.
Ringkonnakohtu hinnangul on maakohtu järeldus õige ka küsimuses, kas ja mil viisil on võimalik üldse mõjutada hankes pakkumuste osas tehtud otsustusi. Kohus märkis, et riigihangete olemust silmas pidades ei olegi pakkumuste edukaks tunnistamisel tegelikult väga palju võimalusi komisjoni otsuseid mõjutada.
Väga lihtsustatult on hankemenetluses edukas see, kes pakub tingimustele vastava, sobivaima ja parimate parameetritega eseme parima hinnaga. Pakkumusi läbi vaatava ja edukaima välja selgitava komisjoni töö on suuresti tehniline ehk kontrollitakse pakkumuses oleva toote vastavust tingimustele ja lähtutakse hindamiskriteeriumist ehk näiteks soodsaim hind või parim kvaliteedi-hinna suhe, mis on varem fikseeritud ja pakkujatele teatavaks tehtud. Järelikult on hangete puhul rõhuasetus hoopis sellel, millised tingimused hankesse pannakse. Süüdistusest ei selgu, millised olid need tingimused, mis siis pidid soodustama Green IT OÜ ja AS-i Atea edu hangetel ja üldistatud etteheited ei ole selleks piisavad.
Ringkonnakohus leidis, et ei ole põhjust väita, et ebaõiguskokkulepped sõlmitaksegi üldjuhul varjatult ja nende taasesitamise võimatuse tõttu pole kokkulepete olemuse hilisem tuvastamine mõeldav. Antud asjas on altkäemaksuetteheited seotud riigihankemenetlustega.
Kriminaalasjas olid prokuratuuri käsutuses nii esialgsed hanketingimused kui ka süüdistatavate samaaegne e-kirjavahetus, kinnitatud hanketingimused, pakkumised ja hanke lõpptulemus. Seega oleks pidanud anomaaliad avalduma nimetatud tõenditest.
Lisaks läbisid hankelepingud kohustusliku kooskõlastusringi, milles osales ka Mitt ning üleandmis-vastuvõtmisaktid allkirjastati tema poolt seoses tavapäraste tööülesannetega. Kohus tuvastas, et Mitt ja Nozdrenko täitsidki RIK-i poolt tehtud hangetes oma tavapäraseid tööülesandeid. Ringkonnakohus analüüsis süüdistuses esitatud väiteid ja leidis, et lõikude kaupa edastatud info on seostamata nii omavahel kui ka altkäemaksu süüteokoosseisu mõttes.
Analüüsides tõendeid väidetava altkäemaksu kohta, mis prokuröri käsitluse kohaselt seisnes selles, et hangete tingimustesse lisati kleebistamisse, imagete paigaldamise ja pakendamise nõue, sest süüdistatavad teadsid, et tootjad ei saa sellist teenust pakkuda ning ka hankel osalenud pakkujad ei olnud valmis seda teenust pakkuma. Seetõttu pakkusid nimetatud teenust siis Eestis vaid süüdistatavate Janek Nozdrenko ja Rome Miti ettevõtted.
Ringkonnakohtu istungil aga selgus, et see prokuröri väide ei põhine asjas esitatud tõenditel. Prokurör möönis, et tõendid kinnitavad pigem seda, et neid teenuseid osutavaid äriühinguid oli teisigi. Sellisele järeldusele jõudis kontrollitud tõendite alusel ka maakohus. Prokuröri väide oli ka ebaloogiline, sest väidetava nn kleebistamise monopoli korral tekib küsimus ebaõigluskokkuleppe sõlmimise otstarbekusest, sest seda oleks siis iga pakkuja pidanud sisse ostma Nozdrenko ja Mitiga seotud äriühingutelt.
Maakohus oli eelnevalt kontrollitud tõendite alusel tuvastanud, et Nozdrenko ja Mitiga seotud äriühingud tegid töid, mis oli käsitletav kui harilik alltöövõtt ning altkäemaksu esemena käsitleti hangete raames tarnitavate arvutite  ettevalmistamisega seotud töid. Samas viitavad harilikule töövõtule eelnevate hinnapakkumiste küsimised ning varasem koostöökogemus, lisaks olid tööde tegemise hind pakkumistes teistest pakkujatest odavam. Kõiki neid asjaolusid arvates puudus kohtute hinnangul ka altkäemaksule iseloomulik ekvivalentsussuhe.
Analüüsides  erinevate isikute mahukat kirjavahetust leidis kohus, et puuduvad viited sellele, et süüdistatavate vahel oleks olnud sõlmitud kokkulepe, millega oleks alates märtsist 2014 garanteeritud Green IT poolt alltöövõtu tellimuste esitamine Minitrade OÜl-e ja Viola Grupp OÜ-le.
Ringkonnakohus ei nõustunud prokuröri  seisukohaga, mille kohaselt oli kõnesolevate tööde alltöövõtuna tellimine Nozdrenko ja Miti ettevõtetele üliolulised nii käibe, jätkusuutlikkuse kui ka süüdistatavate sissetulekut silmas pidades. Kohus nentis, et üldjuhul asutataksegi äriühing eesmärgiga teenida kasumit ning see ei ole ainult iseloomulik tunnus altkäemaksule. Seejuures ei olnud  ei süüdistuses ega ka eelnevas kohtumenetluses välja toodud, millises suurusjärgus nimetatud süüdistatavate sissetulekud suurenesid.
Teenuste eest makstud tasu jaotati tõendite alusel kõigis isikute vahel, kes töid tegid. Lisaks kandsid ettevõtted jooksvaid tegevuskulusid, mis nähtub erinevatest tõenditest. Seetõttu luges kohus abstraktseks prokuröri väite, mille kohaselt olid Green IT OÜ-lt ja AS-lt Atea poolt tööde eest tehtud maksed sissetulekute mõttes üliolulised, sest see on sisustamata ja tõendamata. Seejuures pole tuvastatud, milline oli Miti ja Nozdrenko osa ning kuidas see suhestus nende ülejäänud sissetulekuga.
Ringkonnakohus rõhutas, et karistusseadustikus kirjeldatud altkäemaksu süüteokoosseisu mõttes on oluline, et altkäemaksuna saadud soodustus paneb ametiisiku võrreldes varasemaga paremasse olukorda ja oluline ei ole see, kui suur on ametisiku vara juurdekasv, sest koosseis on täidetud siis, kui ametniku varaline olukord paraneb.
Kohtumenetluses kontrollitud tõendite alusel ei ole õige süüdistuse väide, mille kohaselt Nozdrenko ja Mitt said altkäemaksuna endaga seotud äriühingute kaudu süüdistuses märgitud summad. Seetõttu puudub ka altkäemaksule iseloomulik ekvivalentsussuhe ja tegemist oli tavapärase töövõtuga.
Lisaks viitab tööde tegemine turuhinnaga või sellest odavamalt, et poolte vahel puudus ebaõigluskokkulepe. Kohus hindas ka eluliselt ebausutavaks, et süüdistatavad oleks ametisikutena saanud altkäemaksu vormis, mis eeldas töödega tegelemist pärast tööpäeva ja nädalavahetustel ning saadud tasu oli selline, millega pidevalt keegi rahul ei olnud nagu nähtub tõenditest ehk töid teinud isikute omavahelisest suhtlusest. Kõiki neid asjaolusid arvestades ei pidanud ringkonnakohus prokuröri apellatsiooni põhjendatuks ning nõustus maakohtu poolt süüdisttavate suhtes tehtud õigeksmõistav otsusega.
Lisaks eeltoodule leidis prokurör, et maakohus oleks pidanud kehtiva kohtupraktika alusel kontrollima ja hindama, kas süüdistavate tegevuses ei esine mõne muu kuriteokoosseisu tunnuseid - eelkõige toimingupiirangu teadvat rikkumist suures ulatuses.
Seetõttu ei puudutanud see küsimus Margo Lubergi ja Ruslan Štšerbjukki. Kohus leidis, et Nozdrenko ja Mitt olid ametisikud, kes paralleelselt tegelesid ettevõtlusega ning tegid selle raames alltöövõtu korras töid RIK-i hanked võitnud äriühingutele, kuid süüdistuse käsitlus asjaoludest ei ole omavahelises seoses. Seetõttu ei pea kohus ise asuma laialivalguvast süüdistusest ise asuma välja noppima fakte, mille alusel väidetavat toimingupiirangu rikkumist sisustada ja võimalikke etteheiteid konstrueerida.
Ringkonnakohtu hinnangul pole toimingupiirangu rikkumise kontekstis võimalik arvestada süüdistuses ja apellatsioonis esitatuga selles, et Janek Nozdrenko ja Rome Mitt tegid kas ise või alluvate kaudu hankemenetluses otsustusi, mis puudutasid hanketingimusi või tulemust.
Ringkonnakohus nõustus maakohtuga selles, et tingimused, mis nägid ette arvutite ettevalmistamise ehk tööd, mida süüdistatavatega seotud äriühingud alltöövõtu korras tegid, lülitati hangetesse lõppkasutajate huvides ja sisend tuli kolmandatelt isikutelt. Lisaks pole tõendeid selle kohta, et Green IT OÜ ja AS Atea osutusid hangetel edukaks üksnes sel põhjusel, et süüdistatavatel oli võimalik hankekomisjoni otsuseid suunata. Järelikult pole põhjust Janek Nozdrenkole ja Rome Mitile ette heita seda, et nad n-ö garanteerisid omale töö nii, et lisasid vastavad tingimused ja/või aitasid potentsiaalsel partneril võita. Eeltoodu tõttu ei nõustunud ringkonnakohus prokuratuuri seisukohaga, et Janek Nozdrenko ja Rome Miti võimalikku vastutust toimingupiirangu rikkumise pragrahvi järgi oleks võimalik süüdistuses esitatud faktiliste asjaolude põhjal kontrollida.
Pilv: keegi ei pea kriminaalmenetluses tõendama oma süütust
Rome Miti kaitsja vandeadvokaat Aivar Pilve hinnangul on kohtute poolt süüdistuse põhjendamatuse kohta antud hinnangud loogilised ja tuginevad tuvastatud asjaoludele.
"Kõnesolev süüdistus on rajatud abstraktsetele ja tõendamata etteheidetele, mille puuduseid ja vasturääkivusi ei ole suutnud prokurör kahes kohtuastmes tõenditega kontrollitavalt siduda. Eelneva mahuka ja kaitsealustele äärmiselt koormava menetluse taustal on veel kord põhjust küsida -  kas kaitsealustele selline koormav menetlus on kooskõlas kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud põhimõttega, mille kohaselt keegi ei ole kohustatud kriminaalmenetluses tõendama oma süütust. Käesolevas menetluses on väga palju aega ja energiat kulutatud just sellele tegevusele," tõdes Pilv.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kohus ei tuvastanud RIK-i amentike tegevuses kuritegusidTallinna ringkonnakohus jättis teisipäeval muutmata kohtuotsuse, millega mõisteti Registrite ja Infosüsteemide Keskuse (RIK) ametnikud õigeks, kuna kohus ei tuvastanud altkäemaksu andmist ja võtmist RIK-i ametnike poolt riigihangete korraldamisel.Ringkonnakohus ei rahuldanud riigiprokurör Vahur Verte apellatsioonkaebust, milles ta vaidlustas Harju maakohtu mullu 20. detsembril tehtud õigeksmõistva otsuse.
Kriminaalasjas oli esitatud süüdistus erinevatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele riigihangete seaduse rikkumises hanketingimuste koostamisel teatud pakkujate eelistamiseks ja soodustingimuste loomiseks ning selle eest altkäemaksu andmises ja võtmises.
Süüdistus puudutas Registrite ja Infosüsteemide Keskuse poolt korraldatud riigihankeid aastatel 2013-2017 erinevatele riigiasutustele süle- ja lauaarvutite ning monitoride ostmiseks ja liisimiseks, aga samuti nende alusel sõlmitud raamlepinguid ja minikonkursse.
Süüdistuse kohaselt sõlmisid RIK arvutitöökoha halduse talituse juhataja Janek Nozdrenko ja infrastruktuuride osakonna juhataja Rome Mitt kokkuleppe Green IT OÜ juhataja Margo Lubergiga, mille kohaselt arvestatakse võimalikult suurel määral äriühingu huvidega riigihanke alusdokumentide koostamisel, hangete hindamisel ja tellitud toodete vastuvõtmisel.
Süüdistuse järgi tellis Green IT vastutasuks Mitile ja Nozdrenkole kuuluvatelt äriühingutelt erinevaid teenuseid kokku summas 39 148 eurot. Hangete ettevalmistamisel pidi kokkuleppe kohaselt abistama Green IT poolt palgatud Margus Nurk oma äriühingu Idejamos kaudu, kes osutas Green IT-le nõustamisteenust summas 77 516 eurot, märkis süüdistus.
Väidetavalt samasuguse kokkuleppe riigihangetel korraldamisel sõlmisid RIK-i esindajad ka AS-iga ATEA ja selle juhtaja Ruslan Stšerbjukiga ning viimasega seotud äriühing ostis Miti ja Nozdrenkoga seotud äriühingutelt teenuseid mahus 14 068 eurot.
Harju maakohus kohus mõistis Nozdrenko, Miti, Lubergi, Štšerbjuki neile esitatud süüdistuses õigeks ning Nurga suhtes lõpetas kohus menetluse seoses süüteo aegumisega. Eelnevalt oli kohus 2021. aastal lõpetanud menetluse Green IT ja ATEA AS-i suhtes otstarbekuse kaalutlusel.
Süüdistusakt ei vasta nõuetele
Ringkonnakohus ei pidanud riigiprokuröri apellatsiooni põhjendatuks ning nõustus kaitsjate ja maakohtuga selles, et kriminaalasjas kohtule esitatud süüdistusakt ei vasta riigikohtu poolt sõnastatud kvaliteedinõuetele.
Ringkonnakohus nõustus maakohtuga ka selles, et prokuratuuri seisukoht on menetluses olnud heitlik ja süüdistusest on raske aru saada, mis on konkreetsed etteheited ja prokuratuuri hinnangul altkäemaksu ese ehk kas kohtualustega seotud äriühingute poolt hangete raames reaalselt tehtud tööd või nende eest saadud tasu. Kohus ei nõustunud prokuröriga ka selles, et etteheidetavaid tegusid ajavahemikus 2013-2016 saab käsitleda jätkuvate tegudena karistusõiguslikus mõttes.
Kahe erineva äriühingu juhatuse liikmega kolme aasta taguse intervalliga ehk vastavalt 2013 ja 2016 väidetavat ebaõiguskokkulepete sõlmimist ei saa kolleegiumi arvates pidada tegudeks, mis on kantud ühtsest tahtlusest jätkuva tegevuse mõttes.
Kohtu hinnangul oli kogutud tõendite alusel RIK-i endise infrastruktuuride osakonna juhataja Rome Miti seos hangete ettevalmistamisega praktiliselt olematu ning tõendamist ei ole leidnud asjaolu, et hangete ettevalmistamisel eelistati mingilgi moel Green IT OÜ-d ja/või AS-i Atea. Erinevalt maakohtu järeldustest on prokuröri vastupidised väited tõendite kogumi kontekstist välja rebitud, tõdes kohus.
Ringkonnakohtu hinnangul on maakohtu järeldus õige ka küsimuses, kas ja mil viisil on võimalik üldse mõjutada hankes pakkumuste osas tehtud otsustusi. Kohus märkis, et riigihangete olemust silmas pidades ei olegi pakkumuste edukaks tunnistamisel tegelikult väga palju võimalusi komisjoni otsuseid mõjutada.
Väga lihtsustatult on hankemenetluses edukas see, kes pakub tingimustele vastava, sobivaima ja parimate parameetritega eseme parima hinnaga. Pakkumusi läbi vaatava ja edukaima välja selgitava komisjoni töö on suuresti tehniline ehk kontrollitakse pakkumuses oleva toote vastavust tingimustele ja lähtutakse hindamiskriteeriumist ehk näiteks soodsaim hind või parim kvaliteedi-hinna suhe, mis on varem fikseeritud ja pakkujatele teatavaks tehtud. Järelikult on hangete puhul rõhuasetus hoopis sellel, millised tingimused hankesse pannakse. Süüdistusest ei selgu, millised olid need tingimused, mis siis pidid soodustama Green IT OÜ ja AS-i Atea edu hangetel ja üldistatud etteheited ei ole selleks piisavad.
Ringkonnakohus leidis, et ei ole põhjust väita, et ebaõiguskokkulepped sõlmitaksegi üldjuhul varjatult ja nende taasesitamise võimatuse tõttu pole kokkulepete olemuse hilisem tuvastamine mõeldav. Antud asjas on altkäemaksuetteheited seotud riigihankemenetlustega.
Kriminaalasjas olid prokuratuuri käsutuses nii esialgsed hanketingimused kui ka süüdistatavate samaaegne e-kirjavahetus, kinnitatud hanketingimused, pakkumised ja hanke lõpptulemus. Seega oleks pidanud anomaaliad avalduma nimetatud tõenditest.
Lisaks läbisid hankelepingud kohustusliku kooskõlastusringi, milles osales ka Mitt ning üleandmis-vastuvõtmisaktid allkirjastati tema poolt seoses tavapäraste tööülesannetega. Kohus tuvastas, et Mitt ja Nozdrenko täitsidki RIK-i poolt tehtud hangetes oma tavapäraseid tööülesandeid. Ringkonnakohus analüüsis süüdistuses esitatud väiteid ja leidis, et lõikude kaupa edastatud info on seostamata nii omavahel kui ka altkäemaksu süüteokoosseisu mõttes.
Analüüsides tõendeid väidetava altkäemaksu kohta, mis prokuröri käsitluse kohaselt seisnes selles, et hangete tingimustesse lisati kleebistamisse, imagete paigaldamise ja pakendamise nõue, sest süüdistatavad teadsid, et tootjad ei saa sellist teenust pakkuda ning ka hankel osalenud pakkujad ei olnud valmis seda teenust pakkuma. Seetõttu pakkusid nimetatud teenust siis Eestis vaid süüdistatavate Janek Nozdrenko ja Rome Miti ettevõtted.
Ringkonnakohtu istungil aga selgus, et see prokuröri väide ei põhine asjas esitatud tõenditel. Prokurör möönis, et tõendid kinnitavad pigem seda, et neid teenuseid osutavaid äriühinguid oli teisigi. Sellisele järeldusele jõudis kontrollitud tõendite alusel ka maakohus. Prokuröri väide oli ka ebaloogiline, sest väidetava nn kleebistamise monopoli korral tekib küsimus ebaõigluskokkuleppe sõlmimise otstarbekusest, sest seda oleks siis iga pakkuja pidanud sisse ostma Nozdrenko ja Mitiga seotud äriühingutelt.
Maakohus oli eelnevalt kontrollitud tõendite alusel tuvastanud, et Nozdrenko ja Mitiga seotud äriühingud tegid töid, mis oli käsitletav kui harilik alltöövõtt ning altkäemaksu esemena käsitleti hangete raames tarnitavate arvutite ettevalmistamisega seotud töid. Samas viitavad harilikule töövõtule eelnevate hinnapakkumiste küsimised ning varasem koostöökogemus, lisaks olid tööde tegemise hind pakkumistes teistest pakkujatest odavam. Kõiki neid asjaolusid arvates puudus kohtute hinnangul ka altkäemaksule iseloomulik ekvivalentsussuhe.
Analüüsides erinevate isikute mahukat kirjavahetust leidis kohus, et puuduvad viited sellele, et süüdistatavate vahel oleks olnud sõlmitud kokkulepe, millega oleks alates märtsist 2014 garanteeritud Green IT poolt alltöövõtu tellimuste esitamine Minitrade OÜl-e ja Viola Grupp OÜ-le.
Ringkonnakohus ei nõustunud prokuröri seisukohaga, mille kohaselt oli kõnesolevate tööde alltöövõtuna tellimine Nozdrenko ja Miti ettevõtetele üliolulised nii käibe, jätkusuutlikkuse kui ka süüdistatavate sissetulekut silmas pidades. Kohus nentis, et üldjuhul asutataksegi äriühing eesmärgiga teenida kasumit ning see ei ole ainult iseloomulik tunnus altkäemaksule. Seejuures ei olnud ei süüdistuses ega ka eelnevas kohtumenetluses välja toodud, millises suurusjärgus nimetatud süüdistatavate sissetulekud suurenesid.
Teenuste eest makstud tasu jaotati tõendite alusel kõigis isikute vahel, kes töid tegid. Lisaks kandsid ettevõtted jooksvaid tegevuskulusid, mis nähtub erinevatest tõenditest. Seetõttu luges kohus abstraktseks prokuröri väite, mille kohaselt olid Green IT OÜ-lt ja AS-lt Atea poolt tööde eest tehtud maksed sissetulekute mõttes üliolulised, sest see on sisustamata ja tõendamata. Seejuures pole tuvastatud, milline oli Miti ja Nozdrenko osa ning kuidas see suhestus nende ülejäänud sissetulekuga.
Ringkonnakohus rõhutas, et karistusseadustikus kirjeldatud altkäemaksu süüteokoosseisu mõttes on oluline, et altkäemaksuna saadud soodustus paneb ametiisiku võrreldes varasemaga paremasse olukorda ja oluline ei ole see, kui suur on ametisiku vara juurdekasv, sest koosseis on täidetud siis, kui ametniku varaline olukord paraneb.
Kohtumenetluses kontrollitud tõendite alusel ei ole õige süüdistuse väide, mille kohaselt Nozdrenko ja Mitt said altkäemaksuna endaga seotud äriühingute kaudu süüdistuses märgitud summad. Seetõttu puudub ka altkäemaksule iseloomulik ekvivalentsussuhe ja tegemist oli tavapärase töövõtuga.
Lisaks viitab tööde tegemine turuhinnaga või sellest odavamalt, et poolte vahel puudus ebaõigluskokkulepe. Kohus hindas ka eluliselt ebausutavaks, et süüdistatavad oleks ametisikutena saanud altkäemaksu vormis, mis eeldas töödega tegelemist pärast tööpäeva ja nädalavahetustel ning saadud tasu oli selline, millega pidevalt keegi rahul ei olnud nagu nähtub tõenditest ehk töid teinud isikute omavahelisest suhtlusest. Kõiki neid asjaolusid arvestades ei pidanud ringkonnakohus prokuröri apellatsiooni põhjendatuks ning nõustus maakohtu poolt süüdisttavate suhtes tehtud õigeksmõistav otsusega.
Lisaks eeltoodule leidis prokurör, et maakohus oleks pidanud kehtiva kohtupraktika alusel kontrollima ja hindama, kas süüdistavate tegevuses ei esine mõne muu kuriteokoosseisu tunnuseid - eelkõige toimingupiirangu teadvat rikkumist suures ulatuses.
Seetõttu ei puudutanud see küsimus Margo Lubergi ja Ruslan Štšerbjukki. Kohus leidis, et Nozdrenko ja Mitt olid ametisikud, kes paralleelselt tegelesid ettevõtlusega ning tegid selle raames alltöövõtu korras töid RIK-i hanked võitnud äriühingutele, kuid süüdistuse käsitlus asjaoludest ei ole omavahelises seoses. Seetõttu ei pea kohus ise asuma laialivalguvast süüdistusest ise asuma välja noppima fakte, mille alusel väidetavat toimingupiirangu rikkumist sisustada ja võimalikke etteheiteid konstrueerida.
Ringkonnakohtu hinnangul pole toimingupiirangu rikkumise kontekstis võimalik arvestada süüdistuses ja apellatsioonis esitatuga selles, et Janek Nozdrenko ja Rome Mitt tegid kas ise või alluvate kaudu hankemenetluses otsustusi, mis puudutasid hanketingimusi või tulemust.
Ringkonnakohus nõustus maakohtuga selles, et tingimused, mis nägid ette arvutite ettevalmistamise ehk tööd, mida süüdistatavatega seotud äriühingud alltöövõtu korras tegid, lülitati hangetesse lõppkasutajate huvides ja sisend tuli kolmandatelt isikutelt. Lisaks pole tõendeid selle kohta, et Green IT OÜ ja AS Atea osutusid hangetel edukaks üksnes sel põhjusel, et süüdistatavatel oli võimalik hankekomisjoni otsuseid suunata.
Järelikult pole põhjust Janek Nozdrenkole ja Rome Mitile ette heita seda, et nad n-ö garanteerisid omale töö nii, et lisasid vastavad tingimused ja/või aitasid potentsiaalsel partneril võita. Eeltoodu tõttu ei nõustunud ringkonnakohus prokuratuuri seisukohaga, et Janek Nozdrenko ja Rome Miti võimalikku vastutust toimingupiirangu rikkumise pragrahvi järgi oleks võimalik süüdistuses esitatud faktiliste asjaolude põhjal kontrollida.
Pilv: keegi ei pea kriminaalmenetluses tõendama oma süütust
Rome Miti kaitsja vandeadvokaat Aivar Pilve hinnangul on kohtute poolt süüdistuse põhjendamatuse kohta antud hinnangud loogilised ja tuginevad tuvastatud asjaoludele.
«Kõnesolev süüdistus on rajatud abstraktsetele ja tõendamata etteheidetele, mille puuduseid ja vasturääkivusi ei ole suutnud prokurör kahes kohtuastmes tõenditega kontrollitavalt siduda,» ütles ta.
«Eelneva mahuka ja kaitsealustele äärmiselt koormava menetluse taustal on veel kord põhjust küsida - kas kaitsealustele selline koormav menetlus on kooskõlas kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud põhimõttega, mille kohaselt keegi ei ole kohustatud kriminaalmenetluses tõendama oma süütust. Käesolevas menetluses on väga palju aega ja energiat kulutatud just sellele tegevusele,» tõdes Pilv.


Juhtkiri: Presidendi sõnaNädal enne riigikogu sügisistungjärgu algust kohtus president Alar Karis parlamendierakondade esimeestega. Meenutuseks niipalju, et suvel avaldati arvamust, et riigikogu patiseisu kõrvaldamiseks oleks vaja riigipea autoriteetset sekkumist. Karis ei tahtnud sekkuda, leides, et riigikogus esindatud parteid peaksid ise olukorrast jagu saama. Siiani pole see neil õnnestunud. Nii võttiski Karis erakondade esimehed Kadriorgu kokku, et parlamendi toimimise taastamise üle aru pidada.Paraku jäi sellelt kokkusaamiselt jällegi kõlama peaminister Kaja Kallase personaalküsimus. Samal päeval oli Kallas Mart Helme juhitava korruptsioonikomisjoni ees ja kes raatsis kulutada aega kuulamise jälgimisele, siis oli see maha visatud aeg. Kallas ja Helme kippusid kogu aeg tülitsema, kusjuures peaminister ja tema parteikaaslane Valdo Randpere tirisid päevavalgele teatud seigad Helme minevikust.Ainsad, kes sisuliselt olid vähegi komisjoni koosolekuks valmistunud, olid Priit Sibul ja Tarmo Mölder, aga nagu kirjutas julgeolekuekspert Meelis Oidsalu, mingit olulist selgust ei saabunud.Nüüd ütleski Karis oma presidendisõna, et tema oleks eelistanud Kallase tagasiastumist kriisi alguses. „See olnuks teda ennast, tema lähedasi, valitsuse töövõimet ja Eesti sõnumite usutavust säästnud otsus,” ütles Karis, ja raske on temaga mitte nõustuda.President ootab nüüd Kallaselt teadet, millal ta oleks valmis tulema Kadriorgu abikaasa Venemaa äride teemal rääkima. „Kas paberiga või ilma paberita,” lisas president, kuigi tema eelistus on selgelt näha.Kahjuks jäi oluliselt olulisem küsimus - riigikogu töövõime taastamine - täielikult Kallase teema varju. President ütles selgelt: vaja on leida lahendused. Sisepoliitika käsipidur tuleb üles leida ja lahti lasta. Riigikogu peab töötama.Kadrioru pressiteatest on midagi väga konkreetset raske välja lugeda. Erakondade esimehed pole samuti kohtumist kommenteerinud, samuti valitsuse kommunikatsioonibüroo.Võimalikku väljapääsu Toompeal kujunenud olukorrast ei suudetud sõnastada. Koalitsiooni ja opositsiooni erinev vaade asjadele pole muutunud. Presidentki pidi tunnistama, et kahe leeri ühisosa leidmine on raske.Riigipea soovis, et koalitsioon näitaks eelarvega, kuidas lahendatakse laiapindse riigikaitse (kaasa arvatud sisejulgeolek ja elanikkonnakaitse), Eesti majanduse konkurentsivõime probleem ning üleminek eestikeelsele haridusele. Kas see on aga võimuliidule jõukohane ülesanne?


OTSEPILT | Telliskivis jätkub avatud valitsemise konverents, kohal on ka USA tippametnik Samantha Power6.-7. septembril toimub Tallinnas Telliskivi loomelinnakus ülemaailmne avatud valitsemise partnerluse tippkohtumine. Kohal on riigi- ja valitsusjuhid, kodanikuühendused ja poliitikakujundajad 130 riigist, et jagada kogemusi ja arendada hea riigivalitsemise praktikaid.
Avatud valitsemise partnerlus (AVP) on rahvusvaheline algatus, mis 2011. aastast ühendab 76 riiki ja tuhandeid kodanikuühiskonna organisatsioone, et üheskoos edendada läbipaistvat, kaasavat ja vastutustundlikku valitsemist. Esmakordselt Eestis toimuv kõrgetasemeline AVP kohtumine annab võimaluse tutvustada avatud valitsemise digilahendusi ja parimaid praktikaid partneritele üle maailma.
Tippkohtumise fookuses on korruptsioonivastasus, vabakond ja osalusdemokraatia, kliima, digitehnoloogiad, õigus ning kerksus. Toimuvad erinevad arutelud, töötoad ja vabas vormis kohtumised.
Tippkohtumisel osaleb hulk rahvusvaheliselt tuntud tegelasi, näiteks diplomaat ja USAID juht Samantha Power, Kosovo peaminister Albin Kurti, ajakirjanik ja Nobeli rahupreemia laureaat Maria Ressa, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise parnerluse volinik Jutta Urpilainen ning Roheneemesaarte peaminister Jose Ulisses de Pina Correia e Silva. Kohtumisele oodatakse ka kõrgetasemelist delegatsiooni Ukrainast.
Ülekanne algab kell 8.45. Avapaneelis osalevad teiste seas Eesti peaminister Kaja Kallas, Kosovo peaminister Albin Kurti ja AVP juht Sanjay Pradhan.


Kaja Kallase valitsedes on Eesti riigist alles jäänud vaid moraalse kompassita, ebaintelligentse ja enesekeskse valitsejanna õukondRahulolematus Kaja Kallase valitsemisega tungib Eesti ühiskonna igasse soppi ja tema vastu pöörduvad ka need, kes seni on vait olnud või koguni Reformierakonda toetanud.
Ei ole võimalik usaldada vassivat, manipuleerivat, kahepalgelist, nartsissistlikku peaministrit, kes asetab isikliku heaolu ning karjääriambitsioonid riigi heaolust kõrgemale, kirjutab Oxfordi ülikooli molekulaarbioloog Siim Pauklin Postimehes.
Siim Pauklin leiab, et mida kauem klammerdub Kaja Kallas peaministri tooli külge ilma poliitilist vastutust võtmata, seda rohkem teeb ta kahju kogu Eestile, tekitades usaldamatust kollektiivselt Eesti valitsejate vastu, põhjustades eesti rahva jätkuvat polariseerumist ning sellest tulenevalt kahjustab riigisisest julgeolekut, sest tõelise ohu korral ei võta rahvas usalduse kaotanud peaministrit lihtsalt kuulda.
Ta lisab, et tipp-poliitikud on lääneriikides tagasi astunud ametliku pangakaardiga sukkpükste ostmise eest, Kaja Kallase idavedude skandaal on sellega võrreldes mõõtmatult tõsisem.
“Kallas on groteskne näide poliitikust, kelle moraalne kompass on vaid tema isiklik karjäär ja iseenda heaolu. Talle pole oluline, et küsitluste järgi sooviks ligi 67 protsenti rahvast tema tagasiastumist. Sellega on Kallas viinud Eesti poliitkultuuri Põhjamaaga sarnanevast riigist ajas umbes 25 aastat tagasi postsovetlikuks korruptsioonihõnguliseks arengumaaks, kus rumalale lihtrahvale kehtivad ühed reeglid, kavalale äri- ja poliitringkonnale teised.”
Postimehes kirjutatut kommenteerib sotsiaalmeedias Ülla Vähk: “Jah, Kaja Kallas on groteskne näide poliitikust, kelle moraalne kompass on vaid tema isiklik karjäär ja iseenda heaolu. Mitte ainult moraalne kompass, vaid kogu Kallase maailma ja inimeste käsitlus tervikuna on jäänud lastetoa ja poputatud oiviku primitiivsele tasemele. Mis on hämmastav siinkohal, on see, et just täpselt selline on ka praeguse nn Eesti riigi  olemuslik “intellektuaalne” tase. See tase korrelleerub primitiivse poputatud oiviku tasemega.”
Ta lisab: “Me saame ju aru, et on täiesti välistatud, et see tase oli selline 20. sajandi algul, kui riiki loodi ja sellega hiilgavalt toime tuldi. Küsimus on täna ainult ja ainult, mis ja kes on riigi allapoole igasugust riigina arvestatavust viinud? Nõukaaeg seda veel ei teinud, olime rahvana 1987-91 võimelised renessansiks. Aga jah, kas ka riigina? Teatavasti läks nii, et uues riiklikus moodustises haarasid kogu raha ja võimu enda kätte ning jagasid nn riigi ära kaks tippkommunisti, Savisaar ja Kallas. See mäng on tänaseks finišeerunud riigi kui sellise puudumisega. Eesti pole hetkel mitte ainult postsovetlik korruptsioonihõnguline arengumaa, vaid midagi märksa hullemat – riiki pole võimalik täheldada, on jäänud vaid moraalse kompassita, ebaintelligentse ja enesekeskse valitsejanna õukond.”