Microsoft avastas NATO tippkohtumisel õngitsusrünnaku, mis üritab näpata salajasi andmeidMicrosoft teatas eile, et avstas Vilniuses toimuva NATO tippkohtumise vastu suunatud õngitsusrünnaku, mis kasutab ära nii-öelda nullpäeva turvaohtu. Õngitsuse eesmärgiks on saada ligi salajastele dokumentidele ja neist andmeid varastada.Rünnaku taga on häkker või häkkerite rühm Storm-0978. Sama ründaja on varemgi üritanud sihtida kaitse- ja valitsusasutusi Euroopas ja Põhja-Ameerikas.
Õngitsuskampaanias taheti ära kasutada turvaauku CVE-2023-36884, mis lubab eemalt käivitada programme kasutaja arvutis. Rünnaku läbiviimine oli aga tüüpiline õngitsusrünnak, mille käigus sokutati kasutajale e-kirjaga pealtnäha süütu Wordi dokumendi allalaadimise link, kuid selle avamisel käivituski aken eemalt arvutisse pääsemiseks.
NATO Vilniuse tippkohtumise osalistelt üritati andmeid välja õngitseda lihtsa peibutisega, neile saadeti Ukraina maailmakongressiga seotud pealtnäha ametlik dokument, mis oli tegelikult nakatatud. Ka veebiaadress oli väga sarnane õigele veebilehele.
Storm-0978 (või RomCom, mis on ka nende tagaukse nimi) on Venemaalt pärit küberkurjategijate rühmitus, mis Microsoftile teadaolevalt viib läbi lunavara- ja väljapressimisoperatsioone, aga ka sihitud rünnakuid kindlate sihtmärkide pihta.
Storm-0978 tuntuim «toode» on RomComi nimeline tagauks, millega sokutatakse ohvri arvutisse lunavara. See krüpteerib kasutaja andmed ja küsib vabastamiseks vajaliku krüptovõtme eest lunaraha.
Nende lunavara on Microsofti andmetel tihedalt seotud pahavaraga Industrial Spy, mida esmakordselt täheldati levimas eelmise aasta mais.
Storm-0978 sihitud operatsioonid on mõjutanud valitsus- ja sõjalisi organisatsioone peamiselt Ukrainas, aga ka Euroopas ja Põhja-Ameerikas, kui need on olnud seotud Ukraina abistamisega. Tuvastatud lunavararünnakud on muu hulgas mõjutanud telekommunikatsiooni- ja finantsettevõtteid.

Selline nägi välja õngitsuskiri, mis suunas nakatunud dokumente alla laadima.
Microsoft

Selline on üks dokumentidest, millega NATO tippkohtumisel osalejate arvutitest üritatakse salajast infot alla sikutada. Troojalane näeb välja, nagu üks ametlikest Ukraina Maailmakongressi dokumentidest.
Microsoft

Microsofti turvatoode Microsoft 365 Defender tuvastab Storm-0978 tegevuse ja kaitseb failide eest, mis üritavad ära kasutada turvanõrkust CVE-2023-36884. Praeguseks on enamus turvatarkvarasid selle vastu abinõu välja lasknud.
Kui siiski ei saa turvatarkvaraga ohu eest kaitsta, võivad tehnilisema lahenduse kasutajad määrata oma Windowsiga arvutis registrivõtme FEATURE_BLOCK_CROSS_PROTOCOL_FILE_NAVIGATION, kuid see pidi ka osaliselt Microsofti kontoritarkvara tööd mõjutama.
Teadaolevate sissetungimiste põhjal on Microsoft avastanud, et Storm-0978 on rünnaku käigus ligi pääsenud Windowsi registrile, kus on kustutatud turvakontohalduri (SAM) parooliräsi. Sellele juurdepääsuks peavad ründajad omandama süsteemitaseme õigusi.
Ukraina küberintsidente käsitlev asutus CERT-UA on samuti väljastanud hoiatuse, et Ukraina Maailmakongressi (ametlik ja ainus veebileht www.ukrainianworldcongress.org) ingliskeelne veebileht on kopeeritud ja üles pandud sarnastele libadomeenidele. Sealt saabki alla laadida nakatunud dokumente nimega Overview_of_UWCs_UkraineInNATO_campaign.docx ja Letter_NATO_Summit_Vilnius_2023_ENG(1).docx.
Nende dokumentide ja saadetud õngitsuskirjade sisu vihjab, et rünnak on suunatud just NATO tippkohtumisel osalejatele.


Kõrgõzstan siiski ei sulge Raadio Vabaduse kohalikku haruBIŠKEK, 12. juuli, AFP-BNS – Kõrgõzstan teatas kolmapäeval, et pööras ümber otsuse sulgeda USA rahastatava Raadio Vaba Euroopa/Raadio Vabaduse kohalik haru, kui see nõustus kõrvaldama video, mida võimud kritiseerisid.
Radio Azattõk on riigi üks mainekamaid meediaväljaandeid ja kajastab sageli opositsiooniühenduste tegevust ning uurib korruptsiooni.
"Azattyk Media eemaldas oma platvormidelt loo, mis sisaldas ebausaldusväärset infot piirikonflikti kohta," teatas kultuuriministeerium, viidates konfliktile naaberriigi Tadžikistaniga. "Õiguslikud meetmed on peatatud."
Teade tehti pärast seda kui Biškeki kohus andis heakskiidu poolte kokkuleppele.
Jaanuaris teatas kultuuriministeerium, et esitas hagi meediakanali sulgemiseks, kuna see keeldus eemaldamast videot Kõrgõzstani ja Tadžikistani piirikokkupõrgete kohta, mis nõudsid umbes sada inimelu.
Aprillis andis kohus korralduse Radio Azattõk sulgeda. Inimõigusrühmitused Amnesty International ja Piirideta Reporterid (RSF) mõistis otsuse hukka.
Kõrgõzstanis on sõnavabadus võrreldes regiooni teiste riikidega suhteliselt kaitstud, kuid inimõiguslased taunivad võimude kasvavat survet ajakirjandusele.
AFP – Baltic News Service


«Sõber küsis eesti keeles telefoninumbrit, ega ei osanudki kohe midagi halba kahtlustada»Eestlasi kimbutavad petuskeemid lähevad järjest kavalamaks ja küünilisemaks. «Küsib numbrit, siis ütleb, et loosib mingi võidu välja. Seejärel tuleb sinu saadetud numbrile sõnum, mille palub ta sul edasi saata,» kirjeldab Illimar skeemi, mille ohvriks oleks ta alles hiljuti peaaegu langenud.Facebookis levib uus pettus, kus pealtnäha ustav sõber sõbralistist kirjutab ja küsib telefoninumbrit. Tegelikkuses on konto siiski kaaperdatud ning vanal tuttaval sinu telefoninumbri vastu huvi puudub.
«Küsib numbrit, siis ütleb, et loosib mingi võidu välja. Seejärel tuleb sinu saadetud numbrile sõnum, mille palub ta sul edasi saata,» kirjeldab IT-haridusega Illimar skeemi, mille ohvriks oleks alles hiljuti äärepealt langenud.
Mees lisab, et seejärel küsib vana tuttav sinult numbrit, mis on sulle sõnumiga saadetud. «Siis saad teada, kui palju sa võitnud oled, aga tegelikult on see hoopis Facebooki konto parooli muutmise kood,» selgitab ta. «Läksin ise ka natuke õnge, sest polnud sõpra ammu näinud ja kui ta puhtas eesti keeles minult numbrit küsis, siis ei oska midagi halba kahtlustada.»
Illimar selgitab, et muutis kohe uuesti Facebooki parooli ära. «See pidi väga levinud pettus olema!»

Facebooki vestlus
Erakogu

«Hetkel teadaolevalt ei ole lähiajal sellise skeemi ohvriks langenud veebipolitseinike poole pöördunud,» ütleb veebipolitseinik Anna-Liisa Kreitsman.
Ta lisab, et iseenesest ei ole selles skeemis midagi uut ning sarnasel põhimõttel töötavad skeemid levivad ikka aeg-ajalt ja eri platvormidel. «Seepärast tasub alati olla tähelepanelik, isegi kui sinu sõber saadab sulle lingi pealtnäha lotovõidust, kõmu-uudisest, tasuvast töökohast või millestki muust tavapäratust, võib tegu olla pahatahtliku lingiga, mis kas kaaperdab sinu konto, annab ligipääsu sinu seadmele, mille kaudu õngitsetakse muid andmeid või püütakse toime panna kelmust,» rääkis Kreitsman.
Veebipolitseinik paneb südamele, et kui sõbra sõnum tundub kahtlane, helista talle ja küsi üle, kas tema kirjutas sulle või on midagi ta kontoga lahti. «Ära kiirusta linkidele vajutamise ja manuste avamisega, vaid võta hetk.»

Kui sinu kontosse on häkitud, siis:

	Proovi esmalt taastada ligipääs oma kontole, selleks kasuta Facebooki abikeskust, kus on kirjas täpsemad juhised.
	Kui konto taastamine ei õnnestu, siis tuleb Facebookile sellest teada anda, kasutades Facebooki kaaperdatud konto abimeest.
	Kui sul endal puudub Facebookile ligipääs, siis palu, et keegi sinu sõbralistis olevatest inimestest teavitaks sinu konto kaaperdamisest Facebooki.
	Teavita enda konto kaaperdamisest ka oma sõbralistis olevaid inimesi või palu teha mõnel sõbral sellest sotsiaalmeediapostitus. Nii hoiad ära kaaperdamise järgmisi ohvreid.
	Kui sinu konto on seotud krediitkaardiga, siis teavita panka ja sulge kaart ehk vaheta see ümber.

Tuleb meeles pidada, et parim kaitse häkkimise ja konto kaaperdamise vastu on turvaline parool, kaheastmeline autentimine ja ettevaatlikkus linkidele vajutamisel ja manuste avamisel.

Kui oled vajutanud Facebookis kahtlasele või kaaperdatud kontolt tulnud lingile:

	Vaheta kohe parool.
	Aktiveeri kaheastmeline autentimine/sisselogimine.
	Vaata oma kontol üle seotud seadmed ja eemalda soovimatud/võõrad seadmed loetelust.


PÄEVA TEEMA | Mihkelson: Ukraina liitumiskutsega venitamine võib viia pöördumatult suure sõjani Venemaa ja NATO vahelUkraina peab saama järgmise aasta Washingtoni tippkohtumisel liitumiskutse.
NATO tippkohtumine Vilniuses oli alliansi kogu 74-aastase ajaloo üks olulisemaid. Seda väga lihtsal põhjusel: mitte kunagi varem NATO ajaloos pole Euroopas peetud täiemahulist sõda, kus agressoriks on Venemaa. Riik, kelle ohu tõrjumiseks ja heidutamiseks 1949. aastal allianss loodi.
Vilniuse kohtumine pidi andma selge vastuse, kuidas NATO näeb Venemaa ohtu täna ja mida teha allianssi ning kogu demokraatlikku maailma kaitsva vapra Ukraina liitumisavaldusega.
Värsked muljed äsja lõppenud tippkohtumisest on kahetised. Eestile ja kogu alliansile olid positiivseteks sõnumiteks Türgi ja Rootsi erimeelsuste lahenemine ning koos sellega kogu Põhja-Euroopa lõplik ühinemine sama kaitsekilbi alla.
Regionaalsete kaitseplaanide kinnitamine, roteeruva õhukaitsemissiooni loomine meie regioonis ning liitlaste lubadus suurendada kaitsekulusid ja -investeeringuid aga samuti Venemaa kui suurima ohu ühtne markeerimine töötavad kõik ka Eesti julgeoleku tugevdamise nimel.
Kremli propagandasõdurid taovad kuude viisi zombistatud rahvale pähe teadmist, et kogu lääs on Venemaaga sõjas ja võitlus käib Venemaa allesjäämise nimel.
Ometi kujunes juba ette tippkohtumise kõige olulisemaks küsimuseks Ukraina saatus ja tema võimalik liikmelisus NATO-s. Veel mõned kuud tagasi polnud üldse kindel, et see teema jõuab tippkohtumisele, sest mõned liitlased olid kategooriliselt selle vastu.
Eesti ja mitmete meiega samameelsete riikide diplomaatiliste jõupingutuste tulemusel võeti Ukraina küsimus ikkagi päevakorda. Pärast seda, kui Ukraina oli eelmisel sügisel esitanud ametlikult liitumisavalduse, polnud lihtsalt võimalik tippkohtumisel seda maha vaikida.
Teatavasti kinnitas NATO juba 15 aastat tagasi Bukaresti tippkohtumisel, et Ukraina tulevik on NATO-s. Nüüd oodati selget sõnumit, kuidas ja millise teekaardi alusel Ukraina reaalselt alliansiga liituda võiks. Eesti diplomaatide töö kandis paljuski vilja ning meie pakutud märksõnad jõudsid lõppdokumenti.
Kuid sinna jõudis ka väga head tööd varjutav lause – NATO esitab Ukrainale liitumiskutse, kui liitlased selles kokku lepivad ja kui Ukraina vastab tingimustele. Kahjuks peegeldub selles laialivalguvas, sisemisi erimeelsusi, kümneid tuhandeid elusid ohverdava Ukraina alavääristamist ja Venemaa-suunalist nõrkust väljendavas sõnastuses alliansi liiderriigi Ameerika Ühendriikide strateegilise selguse puudumine.
Suurt sõda Venemaaga on võimalik veel ära hoida. Selleks on vaja teha julge geopoliitilise kaaluga otsus Ukraina suunal.
Meil tuleb iga hetk silmas pidada, et Venemaa sõda Ukraina riikluse hävitamiseks omab kaugelt suuremat strateegilist eesmärki. Kremli propagandasõdurid taovad kuude viisi zombistatud rahvale pähe teadmist, et kogu lääs on Venemaaga sõjas ja võitlus käib Venemaa allesjäämise nimel.
Seepärast on vaenlaseks mitte ainult ukrainlased, vaid NATO ja kogu kollektiivne „russofoobne“ lääs. Vaatamata suurtele kaotustele ja ebaedule Ukrainas ei ole Venemaal loobutud arusaamisest, et see sõda on veel pikk ja kokkupõrge NATO-ga on möödapääsmatu.
Sama arvab ka USA Euroopa vägede endine komandör, erukindral Ben Hodges. Vilniuse kohtumiselt võis Kreml saada ekslikuna näiva signaali, et USA ja tema liitlased on sisemiselt kõhklevad ning kardavad Venemaad. See aga võib valearvestuste reas viia pöördumatult suure sõjani Venemaa ja NATO vahel.
Vilniuse kohtumiselt võis Kreml saada ekslikuna näiva signaali, et USA ja tema liitlased on sisemiselt kõhklevad ning kardavad Venemaad. See aga võib valearvestuste reas viia pöördumatult suure sõjani Venemaa ja NATO vahel.
USA juhtkond eksib, kui arvab, et liitumiskutse Ukrainale viib NATO koheselt sõtta Venemaaga. Kahjuks just liitumiskutsega venitamine, Venemaa väljapressimisele nõksutamine ning pidev hirm kolmanda maailmasõja ees sillutab ise teed suure katastroofini.
Seepärast on nüüd oluline, et Vilniuse tippkohtumise järel ei langeks NATO rahulolus puhkuselainele, vaid alustaks kiiret kokkulepitu täitmist ning võtaks ette edasised diplomaatilised sammud selleks, et juba tuleva aasta aprillis toimuval Washingtoni tippkohtumisel saaks Vilniuses tehtud viga parandatud. Ukraina peab saama liitumiskutse.
Suurt sõda Venemaaga on võimalik veel ära hoida. Selleks on vaja teha julge geopoliitilise kaaluga otsus Ukraina suunal, aidata Ukraina võidule Venemaa üle ning tugevdada maksimaalselt ja maksimaalse kiirusega alliansi kaitsevõimet moonavarudest kuni kaitseplaanides ettenähtud väevõimekuste tagamisele ja nende kokkuharjutamisele. Vilniusest hakkas kell tagurpidi tööle. Ka Eestist sõltub, kas suudame selle peatada.


Gotlandi liitumine NATOga muudab Eesti jaoks paljuRIIGIKAITSE Ehkki Eesti poliitikud ja diplomaadid aimasid, et NATO Vilniuse tippkohtumisel võib saabuda läbimurre seoses Rootsi alliansi liikmeks võtmisega, hoidsid nad lõpuni hinge kinni.Kui Türgi president Recep Tayyip Erdoğan teisipäeva õhtul Vilniuse kesklinnas asuvast hotellist väljus ja luksusliku Mercedes-Maybachi poole suundus, pälvis ta õues oodanud inimeste aplausi. Vabas ja demokraatlikus Leedus võib seda pidada veidi kummaliseks, sest Türgit juba üle 20 aasta valitsenud Erdoğani on süüdistatud nii autokraatlikes kalduvustes kui ka korruptsioonis. Nii mõnigi ütleb tema kohta otse - diktaator.Võib-olla vaimustusid hotelli ees seisnud leedukad lihtsalt kuulsa inimese nägemisest, aga võib-olla oli see ka tänuavaldus Erdoğanile selle eest, et Leedu pealinnas toimunud tippkohtumise võib seoses Rootsi NATOsse pääsemise uudisega tõepoolest ajalooliseks lugeda. Leedu elas väga kaasa sellele, kui hästi nende võõrustatav alliansi kogunemine läheb.Enam kui ühised väärtusedRõõmustamiseks võib leida ka palju kaugemale ulatuvaid põhjuseid, mis peaks täpselt sama head meelt valmistama Eestiski. Meie diplomaadid on türklastega vesteldes alati rõhutanud, et Eesti ja teiste lähiriikide jaoks pole Rootsi liitumine oluline ainult poliitiliselt, ühiste väärtuste tõttu, vaid Eestile on see otseselt riigikaitseline küsimus. Rootsi liitumine on seotud Eesti territooriumi kaitsega, sest nüüd võib Läänemerest saada sisuliselt NATO sisemeri. Sõjaeksperdid võivad pikalt rääkida, kui suure vahe teeb Balti riikide kaitsmisel see, et Gotland on edaspidi NATO saar.Soe esmaspäevane suveõhtu Vilniuses oli toonud läbimurde. Juba samal õhtul võis selle hotelli ees näha rahulolevaid pintsaku ja lipsuga Türgi mehi (nende delegatsioon torkab silma selle poolest, et naisi selles eriti ei ole).Eesti kaitseminister Hanno Pevkur oli sel ajal veel kodus, aga viimasel NATO kaitseministrite kohtumisel oli Türgi kolleeg talle väikese vihje andnud. „Läbi lillede, lindude keeles ütles ta mulle, et on tulemas häid uudiseid,“ meenutas Pevkur.Võtmed olid Bideni käes„Siin peab tunnustama NATO peasekretäri Jens Stoltenbergi, kes on tublit tööd teinud, et neid otsi kokku sõlmida,“ kommenteeris Eesti peaminister Kaja Kallas.Üks Eesti välis- ja julgeolekupoliitika tegija väljendas end taustavestluses aga vähem diplomaatiliselt: „Me ei tea lõpuni, mis diilid USAga tehti.“Need kaks avaldust võtavadki kokku kaks erinevat lugu sellest, kuidas Rootsi NATO liikmesuse teekond finišisse jõudis. Et Stockholmis hiljuti koraani põletati, oli Türgis suur teema ja abiks ei tulnud. Eesti diplomaadid ütlevad aga, et küsimus türklaste F-16 hävituslennukite pargi uuendamisest oli siiski palju suurema kaaluga.Tähelepanelik uudiste jälgija märkas, et Rootsi peaminister Ulf Kristersson käis vahetult enne NATO tippkohtumist Washingtonis. F-16 küsimuses olid võtmed lõpuks USA presidendi Joe Bideni käes. Kuigi sellele pole ametlikku kinnitust, teatas Türgi uudisteagentuur Anadolu peagi pärast Türgi-Rootsi kokkulepet, et USA müüb Türgile F-16 lennukeid.Viimase sammuna Rootsi vastu võtmiseks peab veel otsuse vormistama Türgi parlament.Unustada ei tohi ka Ungarit, kes on samuti Rootsi liitumislepingu ratifitseerimist pidurdanud. Kusjuures nemad on seda teinud pealtnäha arusaamatutel põhjustel, ilma midagi nõudmata või mis tahes etteheiteid esitamata. „Mis on nende tegelikud motiivid, on väga raske öelda,“ nentis üks Eesti diplomaat. Nüüd on Ungari aga lubanud, et nende taha asi enam toppama ei jää, täpselt nagu varem Soome liitumise puhul.ULTIMAATUMIDPutin sai täpselt selle, mida ta ei tahtnudKui Venemaa valitseja Vladimir Putin 2021. aasta detsembris läänele ultimaatumid esitas, näis tema peamine eesmärk olevat NATO laienemise peatamine. Sel juhul olevat võimalik täiemahuline sõda Ukrainas ära hoida.Eesti välispoliitika ringkondades seda väidet muidugi ei usuta - lauspealetung saabunuks niikuinii, ütleks enamus.Soome ja Rootsi liitumine NATOga ei olnud sel hetkel kummaski riigis suur teema. Mõlemas oli poliitilisi jõude, kes alliansiga liitumise mõtet toetasid, ent need olid rohkem asjaarmastajate arutelud, mis kõnelesid sellest teemast teoreetiliselt või kaugema tuleviku võtmes.LIIKMESUSTAOTLUSUkraina liigutati ühest ooteruumist teiseRootsi NATO liikmeks saamine polnud aga leedukate suurim soov tippkohtumiselt.Ilmselt said Balti riigid Ukrainale seoses nende liikmesustaotlusega parima võimaliku realistliku tulemuse, kuid ukrainlastele on see suur pettumus - NATO läks küll kaugemale varem antud paljasõnalisest liikmeks võtmise lubadusest, aga alliansi liikmeks siiski ei kutsu."Et Stockholmis hiljuti koraani põletati, oli Türgis suur teema ja abiks ei tulnud."„Läbi lillede, lindude keeles ütles Türgi kaitseminister mulle, et on tulemas häid uudiseid."HANNO PEVKUR kaitseministerTürgi president Recep Tayyip Erdoğan võeti teisipäeval hotellist väljudes vastu aplausiga. Fotod: Ilmar SaabasHERMAN KELOMEES


Bideni asemel jäi tippkohtumise viimane sõna ErdoğanileÜhel hetkel näis, et Vilniuse tippkohtumine lõppeb vaikse visinaga, sest tähtsamad liidrid hiilisid pikema jututa minema.
NATO peasekretär Jens Stoltenberg taasesitas lõpupressikonverentsil alates esmaspäevast kõlanud loosungeid, kui suured edulood on alliansi liikmesuse tegevuskavast loobumine ja NATO-Ukraina Nõukogu asutamine.
Sellele järgnes tühjus kohal, kus tavaliselt astub järgmisena suurele lavale USA president ja pärast teda tihti ka Ühendkuningriigi peaminister. President Joe Biden pidas ajakirjanike küsimustele vastamise asemel kõne Vilniuse Ülikoolis. Briti peaminister Rishi Sunak eelistas NATO territooriumilt kaduda ja organiseeris pressikonverentsi vaid teda saatvale meediale.
Aga loodus tühja kohta ei salli: «Sõprade» ja «Midsomeri mõrvade» asemel jõudis eetrisse «Sajandi armastus». Üllatuslikult tuli rahvusvahelise pressiga suurelt lavalt suhtlema Türgi president Recep Tayyip Erdoğan.
Idapoolkera liitlastest suurima armeega riigi president pidas maha pressikonverentsi, mille kõrval angloliitlaste esinemised tunduvad üksluised ja küsijate valikul kitsarinnalised.

Sultani show

Erdoğan alustas põhjalikest tänusõnadest võõrustajatest leedulastele, andis kahe päeva istungitest kiirülevaate, kirjeldas Ukraina sõda koos selle laiemate globaalsete tagajärgedega, mainides Aafrikat, Aasiat ja Balkanit, toidupuudust, inflatsiooni ja energiahindu.
Ta ei jätnud ka rõhutamata Türgi rolli kriisi leevendamises. Muuseas tõi ta välja seda, kuidas Türgi pole vastavalt Montreux’ konventsioonile lasknud läbi Bosporuse sõjalaevu, ja nende rolli Ukraina vilja ekspordi aitamises.
Seejärel nurises Erdoğan sõna «solidaarsus» pruukides selle üle, et liitlased pole piisavalt võidelnud kurdi terroristidega ning on lausa toetanud rühmitusi, mida nemad loevad Kurdistani Töölispartei liitlasteks ehk Süüria YPGd ja PYDd.
Avasõnavõtu lõpetuseks viitas Erdoğan Rootsi pürgimisele NATO liikmeks. «Türgi on alati olnud väga toetav NATO avatud uste poliitikale,» lausus ta. «Me ei ole kunagi meelevaldselt takistanud ühegi riigi liitumist.»
«Me ei andnud kunagi lubadusi, mida me ei saa pidada. Me ei eiranud kunagi lubadusi, mida me andnud oleme,» tegi Erdoğan arvatava viite esmaspäeva hilisõhtul saavutatud kokkuleppele Stockholmiga.
Muuseas ütles Türgi riigipea ka tähendusrikkalt: «Rootsi valitsus ei kiitnud heaks kohutavaid rünnakuid meie püha raamatu koraani vastu ja me oleme nende positsiooni tähele pannud.»
Usun, et saame NATOsse, kui julgeolekuolukord stabiliseerub. See tähendab, et sõda lõppeb.

Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi

Avakõnele järgnes pressikonverents, mida Erdoğan ka ise juhatas, andes sõna vasakule ja paremale, võrdväärselt nii talle arvatavasti tuttavatele ja suurte väljaannete ajakirjanikele kui ka Mägi-Karabahhias Aserbaidžaani lippu rüvetanud Vene sõdurite kohta küsinud aserile ja Hispaania peaministri Pedro Sáncheze kohta uurinud katalaanile.
Vastates säilitas Erdoğan kannatlik-isaliku tooni. Selgitas aserile, et Vene sõduritel on õigus olla Mägi-Karabahhias 2025. aastani. Ning katalaanile, et ta ei sekku Hispaania sisepoliitikasse, aga üldiselt on Sánchez tema sõber, kellele ta soovib palju edu eelseisvatel valimistel ning ootab Hispaania ELi eesistumise ajal ja kaalub taas hispaanlastega lennukikandja ehitamist.
Kui Rootsi ajakirjanikud püüdsid välja meelitada kuupäeva, mil neil oleks lootus NATOsse pääseda, libises Erdoğan täpsusest elegantselt üle. Ta selgitas, et Türgi parlament on sügiseni puhkusel.
«Türgi parlament on loomulikult number üks ratifitseerimise juures, pärast seda tuleb see minu kätte,» kõneles Erdoğan. Tema sõnul on parlamendil ootel veel mitu tähtsat dokumenti ja tuleb prioriteete seada.

Leebunud Zelenskõi

Erdoğani järel astus veel korra lavale Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi. Tema sihiks näis olla pehmendada Ukraina pettumuse muljet.
«Mis on selle tippkohtumise tulemus? Ütleksin, et meil on palju positiivseid tulemusi. Liidrid toetasid Ukrainat ja Ukraina NATOsse võtmist. Ma ei tea, millal see täpselt juhtub, aga kui vaadata liidrite sõnu NATO-Ukraina Nõukogu istungil, saime tugeva toetuse,» rääkis ta.
«Usun, et saame NATOsse, kui julgeolekuolukord stabiliseerub. See tähendab, et sõda lõppeb,» avaldas ta lootust.
Ukraina president näis kimbatuses, kui Briti ajakirjanik küsis talt nende kaitseministri Ben Wallace’i sõnade kohta. Wallace teatas mõni tund varem briti ajakirjanikele, et Ühendkuningriik pole Amazoni kulleriteenus Ukrainale relvade toomiseks ning Kiiev võiks näidata üles tänulikkust toetajate suhtes.
«Usun, et me oleme alati olnud Ühendkuningriigile tänulikud. Me oleme alati olnud tänulikud nende peaministritele ja kaitseministrile,» sõnas Zelenskõi. «Ma ei tea, mida ta mõtles, kuidas me peaksime olema tänulikud ja kuidas me peaksime veel oma tänu väljendama.»
Et kõik ikka korralikult väljendatud saaks, tõusis spontaanselt püsti saalis istunud Ukraina kaitseminister Oleksi Reznikov ja tänas ka veel kord britte.

Keir Giles: lühidalt öeldes on see suur võit Venemaal

Chatham House’i Venemaa ja Euraasia programmi vanemkonsultant Keir Giles
Munira Mustaffa

Mõned ootustest, mida oleme kuulnud Ukrainalt ja tema toetajatelt – kuni selleni välja, et nad tuleks kohe NATO liikmeks võtta – olid pööraselt ebarealistlikud. Kuid ma arvasin, et pidanuks olema võimalik leida kesktee selle ja teise äärmuse ehk selle vahel, et korratakse katastroofilist 2008. aasta Bukaresti tippkohtumise tulemust, kus öeldi, et Ukraina ja Gruusia võivad saada liikmeiks – aga mitte praegu –, mis andis Venemaale lisamotiivi Gruusia ründamiseks samal aastal.
See oli NATO jaoks julguse ja kujutlusvõime proov, milles ta läbi kukkus. Selle tulemusel pole olukord Ukraina ja NATOga 15 Bukarestile järgnenud aasta jooksul edasi liikunud ning on vähe midagi, mis võiks pakkuda heidutust Venemaale, et too ei läheks oma kolonialistliku sõjaga edasi.
NATO kommünikee pakub Ukrainale liikmesuse võimalust juhul, kui «tingimused on täidetud». Kuid see on vaid nende libedate sõnade kordus, mida oleme kuulnud tippkohtumisele eelnenud nädalail selle kohta, kuidas Ukraina lastakse sisse siis, kui «aeg on küps». Selge täpsustuseta, millal see aeg kätte jõuab või mis tingimused tuleb täita, ei vii see meid kuidagi edasi. Selle asemel kinnistab see Ukraina staatust Euroopa julgeoleku hallis tsoonis – ja nagu me juba teame, tähendab hall tsoon Venemaa silmis rohelist tuld.
Paistab, et NATO pingutab, et Ukraina staatuse osa kõvasti suhkurdada ning tõmmata fookust Rootsi liitumisele kui suurele edule. Aga ka siin on võidurõõm kohatu.
Rootsi ja Soome avastasid kohe NATOga liituma asudes, et konsensuslik organisatsioon on pantvang üksikute liikmesriikide käes, kes on valmis kasutama seda konsensust oma isiklike kitsaste huvide edendamiseks.
Rootsi ja Soome vaatasid Ukraina sõda ning tundsid kohe, et Euroopas on vahe nende riikide vahel, keda kaitstakse ja keda ei kaitsta, ning et see vahe on NATO liikmesus. Sestap astusid nad kohe samme selleks, et see piir ületada. Ning leidsid end selle käigus Türgi väljapressimise pantvangidena, kus neilt üritati enne NATO liikmesuse heakskiitu välja pressida järeleandmisi.
See oli kibe sissejuhatus sellesse, kui piiratud on julgeolekukokkulepped, mis nõuavad edasiliikumiseks üksmeelset heakskiitu. Rootsi ja Soome saavad vaid loota, et see ei ole eelhoiatus sellele, mis juhtuks, kui peaks arutama artikli 5 kasutamist NATO päristegevusse saatmiseks.


ARVUSTUS | Tõde võib tekitada kaose, mida ei soovi tegelikult keegiVahel kipuvad naised meestes lõputult urgitsema, andmata endale aru, et tulemuseks võib olla see, mida nad tegelikult kuulda ei taha.
Kas vale võib olla parem kui tõde ja kas ebameeldivast asjast mitte rääkimine võrdub valetamisega? Aga kui vale või mõne asja enda teada jätmine on kõigi jaoks parem, südamerahu säilitav otsus? Nendele küsimustele ei pruugi olla ühest vastust.
Teeristi villa teatrigaraažis mängitav Florian Zelleri „Vale“ viskab õhku just sellised küsimused. Tegemist pole erakordselt originaalse süžee ja inimtüüpidest kubiseva etendusega. Korduvalt on hetki, kus sündmuste järgmine käik on selgelt ette näha. Vaheajal sõpradega vesteldes arutasime, kuhu teises vaatuses välja jõutakse, ja täpselt nii ka läks.
See aga ei tähenda, et pealinna vaates ääremaale suunduvat reisi ei tasuks teatrielamuse ootuses ette võtta. Vaatamist on küllaga. Dialoogid on hoogsad ja vaimukad ning näitlejad mängivad hästi. Eriti muidugi Argo Aadli, kes on vaieldamatult selle etenduse staar.
Aadli tõuseb võib-olla isegi liiga esile, jättes oma mänguga lavapartnerid varju. Tal on selleks käes kõik trumbid, sest Pauli roll on justkui talle loodud. Natuke kohmetu, pässerdav, olemuselt kokkuhoidlik, kodus askeldav ja kaugel n-ö laheda selli võrdkujust. Aga Aadli mängib selle tüübi naljakaks ja sümpaatseks.
Etenduses osalevast ülejäänud kolmikust on isegi natuke kahju. Hilje Murel, Harriet Toompere ja Andero Ermel on head näitlejad ja sobivad oma rollidesse, kuid Aadli tegelaskuju on keskne, annab võimaluse vallutada kogu lava ja hoida publikut enda pihus. See teeb ülejäänud kolmele näitlejale liiga, kuid seekord on nad taustategelased, kelleta ei saa.
Aga tagasi alguses mainitud peamiselt naistele omase urgitsemise juurde. „Räägi, sa oled seda teinud. Tunnista, ma ei pahanda. Oled ju? No räägi mulle, sellest ei ole midagi.“ Umbes sellises stiilis püüab Alice (Hilje Murel) Pauli rääkima saada. Neid vastuseid on vaja oma südame rahustuseks ja eriti hea oleks see, kui need vastused annaksid õigustuse oma tegudele.
Kui välja mangutud „ülestunnistus“ on käes, ei suudeta sellele teadmisele reageerida sugugi nii rahulikult, kui alguses lubati. Emotsioonid keevad üle pea. Abikaasat enam oma voodisse ei lasta, üle huulte lipsab lahutuse soov. Kas sellisel kujul aususel on mõtet?
Kui selline väljapressimine on oma pattude pehmendamiseks vajalik, võib urgitsemist mõista. Aga muul juhul… Vanasõnagi ütleb, et ära kratsi sealt, kust ei sügele. Aga on inimtüüpe, kes muudmoodi ei saa. Ning seetõttu pööratakse kõik pea peale.
Täiesti vabalt võib minna ka nii, et painavast pärimisest pääsemiseks tunnistad lõpuks üles asju, mida tegelikult polegi olnud. Kõlab mõistusevastaselt, kuid tegelikult on see igati võimalik asjade käik.
Kui välja mangutud „ülestunnistus“ on käes, ei suudeta sellele teadmisele reageerida sugugi nii rahulikult, kui alguses lubati.
Kõik eelnev ei tähenda vale õigustamist. Kaugel sellest, ausus peaks olema igasse inimesse kodeeritud. Ideaalmaailmas. Sest kui palju on tegelikult neid inimesi, kes suudavad sellele truuks jääda? Mitte kunagi, mitte kellelegi ja mitte midagi ei valeta? Kui keegi hüüatab nüüd mõttes, et tema on, võib olla üsna kindel, et ta valetab iseendale.
Vanem põlvkond on ilmselt kümneid kordi näinud Eesti filmiklassikasse kuuluvat „Viini postmarki“, kus Jüri Järveti kehastatav peategelane Martin Roll kohustus kihlveo võitmiseks rääkima ainult tõtt. Mis sellest välja tuli? Kaos.
Eluski kipub peaaegu alati nii juhtuma, seepärast valitakse tõe asemel suuremaid või väiksemaid valesid ning peetakse targemaks asjadest mitte rääkida. Nii on kõigile parem. Kui ainult südametunnistus ei hakkaks piinama.
„Vale“ pole sügav ja suur kunst. Aga ei peagi olema. See on pildike meie kõigi igapäevaelust, pannes vaataja igal juhul vale ja tõe olemuse üle mõtlema, sest kõrvalt vaadates on ikka parem asjade üle targutada kui ise oma tegusid ja mõtteid analüüsida. Kui seejuures saab ka natuke naerda, on õhtu juba kordaläinud. Seda enam et Teeristi villa teatrigaraaži tasub igal juhul minna.
Väljast paistab see tavalise kolhoosiaegse küünina, kuid sisenedes satuvad teatrisõbrad esmalt justkui poole sajandi tagusesse USA-sse. Stiilselt kujundatud saal, mille nurgas asub iga teatrietenduse kohustuslikuks elemendiks olev kohvik, kust kohvi ja koogi kõrvale saab tellida ka pitsi Vana Tallinna – ühe enne etendust ja ühe vaheajal.
Teatrisse minek pole ju pelgalt etenduse vaatamine. Kui juba Noarootsi kanti sõita, tasub varuda aega ja seal veidi ringi vaadata. Võin kinnitada, et vallakeskusest leiab mõnusa söögikoha ja samas saab teha toreda jalutuskäigu. Seejärel tasub sõita aegsasti teatrigaraaži ja nautida sealset miljööd.
LAVASTUS
„Vale“
Autor: Florian Zeller
Lavastaja: Vilja Nyholm-Palm
Osades: Argo Aadli, Hilje Murel, Andero Ermel, Harriet Toompere
Esietendus 30. juunil.
Mängitakse Teeristi villa teatrigaraažis.


Gotlandi liitumine NATOga muudab Eesti jaoks paljuEhkki Eesti poliitikud ja diplomaadid aimasid, et NATO Vilniuse tippkohtumisel võib saabuda läbimurre seoses Rootsi alliansi liikmeks võtmisega, hoidsid nad lõpuni hinge kinni.
Kui Türgi president Recep Tayyip Erdoğan teisipäeva õhtul Vilniuse kesklinnas asuvast hotellist väljus ja luksusliku Mercedes-Maybachi poole suundus, pälvis ta õues oodanud inimeste aplausi. Vabas ja demokraatlikus Leedus võib seda pidada veidi kummaliseks, sest Türgit juba üle 20 aasta valitsenud Erdoğani on süüdistatud nii autokraatlikes kalduvustes kui ka korruptsioonis. Nii mõnigi ütleb tema kohta otse – diktaator.
Võib-olla vaimustusid hotelli ees seisnud leedukad lihtsalt kuulsa inimese nägemisest, aga võib-olla oli see ka tänuavaldus Erdoğanile selle eest, et Leedu pealinnas toimunud tippkohtumise võib seoses Rootsi NATOsse pääsemise uudisega tõepoolest ajalooliseks lugeda. Leedu elas väga kaasa sellele, kui hästi nende võõrustatav alliansi kogunemine läheb.
Rõõmustamiseks võib leida ka palju kaugemale ulatuvaid põhjuseid, mis peaks täpselt sama head meelt valmistama Eestiski. Meie diplomaadid on türklastega vesteldes alati rõhutanud, et Eesti ja teiste lähiriikide jaoks pole Rootsi liitumine oluline ainult poliitiliselt, ühiste väärtuste tõttu, vaid Eestile on see otseselt riigikaitseline küsimus. Rootsi liitumine on seotud Eesti territooriumi kaitsega, sest nüüd võib Läänemerest saada sisuliselt NATO sisemeri. Sõjaeksperdid võivad pikalt rääkida, kui suure vahe teeb Balti riikide kaitsmisel see, et Gotland on edaspidi NATO saar.
Soe esmaspäevane suveõhtu Vilniuses oli toonud läbimurde. Juba samal õhtul võis selle hotelli ees näha rahulolevaid pintsaku ja lipsuga Türgi mehi (nende delegatsioon torkab silma selle poolest, et naisi selles eriti ei ole).
Eesti kaitseminister Hanno Pevkur oli sel ajal veel kodus, aga viimasel NATO kaitseministrite kohtumisel oli Türgi kolleeg talle väikese vihje andnud. „Läbi lillede, lindude keeles ütles ta mulle, et on tulemas häid uudiseid,“ meenutas Pevkur.
„Siin peab tunnustama NATO peasekretäri Jens Stoltenbergi, kes on tublit tööd teinud, et neid otsi kokku sõlmida,“ kommenteeris Eesti peaminister Kaja Kallas.
Üks Eesti välis- ja julgeolekupoliitika tegija väljendas end taustavestluses aga vähem diplomaatiliselt: „Me ei tea lõpuni, mis diilid USAga tehti.“
Need kaks avaldust võtavadki kokku kaks erinevat lugu sellest, kuidas Rootsi NATO liikmesuse teekond finišisse jõudis. Et Stockholmis hiljuti koraani põletati, oli Türgis suur teema ja abiks ei tulnud. Eesti diplomaadid ütlevad aga, et küsimus türklaste F-16 hävituslennukite pargi uuendamisest oli siiski palju suurema kaaluga.
Tähelepanelik uudiste jälgija märkas, et Rootsi peaminister Ulf Kristersson käis vahetult enne NATO tippkohtumist Washingtonis. F-16 küsimuses olid võtmed lõpuks USA presidendi Joe Bideni käes. Kuigi sellele pole ametlikku kinnitust, teatas Türgi uudisteagentuur Anadolu peagi pärast Türgi–Rootsi kokkulepet, et USA müüb Türgile F-16 lennukeid.
Viimase sammuna Rootsi vastu võtmiseks peab veel otsuse vormistama Türgi parlament.
Unustada ei tohi ka Ungarit, kes on samuti Rootsi liitumislepingu ratifitseerimist pidurdanud. Kusjuures nemad on seda teinud pealtnäha arusaamatutel põhjustel, ilma midagi nõudmata või mis tahes etteheiteid esitamata. „Mis on nende tegelikud motiivid, on väga raske öelda,“ nentis üks Eesti diplomaat. Nüüd on Ungari aga lubanud, et nende taha asi enam toppama ei jää, täpselt nagu varem Soome liitumise puhul.
Putin sai täpselt selle, mida ta ei tahtnud
Kui Venemaa valitseja Vladimir Putin 2021. aasta detsembris läänele ultimaatumid esitas, näis tema peamine eesmärk olevat NATO laienemise peatamine. Sel juhul olevat võimalik täiemahuline sõda Ukrainas ära hoida.
Eesti välispoliitika ringkondades seda väidet muidugi ei usuta – lauspealetung saabunuks niikuinii, ütleks enamus.
Soome ja Rootsi liitumine NATOga ei olnud sel hetkel kummaski riigis suur teema. Mõlemas oli poliitilisi jõude, kes alliansiga liitumise mõtet toetasid, ent need olid rohkem asjaarmastajate arutelud, mis kõnelesid sellest teemast teoreetiliselt või kaugema tuleviku võtmes.
Ukraina liigutati ühest ooteruumist teise
Rootsi NATO liikmeks saamine polnud aga leedukate suurim soov tippkohtumiselt.
Ilmselt said Balti riigid Ukrainale seoses nende liikmesustaotlusega parima võimaliku realistliku tulemuse, kuid ukrainlastele on see suur pettumus – NATO läks küll kaugemale varem antud paljasõnalisest liikmeks võtmise lubadusest, aga alliansi liikmeks siiski ei kutsu.


Suur tüli NATO-s: Briti kaitseminister vihastas Ukraina presidendi peale sõnadega: Ma pole mingi AmazonBriti kaitseminister Ben Wallace avalikustas Leedus toimunud NATO tippkohtumisel, et oli Ukraina presidendile öelnud otsekoheselt: Ma pole mingi Amazon.
Wallace ütles seda pärast seda, kui Ukraina ametnikud esitasid talle eelmisel, 2022. aasta vahetult pärast Kiievisse sõitu „ostunimekirja”, vahendab Daily Mail.
Wallace väitis, et Ukraina võimud pole näidanud üles piisavalt tänulikkust materiaalse toetuse eest, mida ta oli saanud pärast sissetungi 2022. aasta veebruaris.
Briti peaminister Rishi Sunak distantseeris end avalikult oma ministri sõnadest, öeldes, et Zelenski on „väljendanud oma tänu selle eest, mida oleme mitmel korral teinud”.
Wallace reageeris pärast seda, kui Ukraina president oli väljendanud oma pettumust NATO 31 liikmesriigi vastumeelsuse üle leppida kokku kindlas liikmestaatuse ajakavas.
Joe Bideni valitsus on samuti Ukrainale öelnud, et USA väärib oma miljardite dollarite suuruse sõjalise toetuse eest teatavat tänu.
Üllatavalt jõuliste märkustega Vilniuses toimunud üritusel ütles Wallace ajakirjanikele: „Siin on väike hoiatus, mis tähendab, et inimesed tahavad näha tänulikkust, kas see meile meeldib või mitte.”
„Minu nõu ukrainlastele… te veenate riike oma varudest loobuma. Ja jah, sõda on üllas sõda ja jah, me näeme seda nii, et te ei sõdi mitte ainult enda, vaid ka meie vabaduste eest. Aga mõnikord peate veenma Ameerika seadusandjaid. Peate veenma teiste riikide kahtlevaid poliitikuid, et see on seda väärt ning nad saavad selle eest midagi,” märkis Wallace.
Hämmeldunud Zelenski ütles hiljem, et on välisabi eest alati tänulik ja lisas: „Ma ei saa küsimustest selgelt aru. Olime alati tänulikud Ühendkuningriigile, peaministritele ja kaitseministrile.”
Täna hommikul edastas USA riikliku julgeoleku nõunik Jake Sullivan Kiievile hoiatuse.
Ta lükkas vihaselt tagasi Ukraina korruptsioonivastase aktivisti Darja Kalenjuki väited, et president „kardab Venemaad”, kuna ei määranud Ukrainale sõjalise liiduga liitumise tähtaega.
„Ameerika Ühendriigid on panustanud, et pakkuda tohutut võimsust, et aidata tagada, et Ukraina vapratel sõduritel oleks laskemoon, õhutõrje, jalaväe varustus, lahingumasinad, miinitõrjeseadmed ja palju muud, et nad saaksid tõhusalt kaitsta Venemaa pealetungi vastu ja ka territooriumi tagasi võtta,” ütles ta.
„Ma arvan, et ameeriklased väärivad teatud määral tänu Ameerika Ühendriikide valitsuselt nende valmisoleku eest panustada, ja seda ka ülejäänud maailmalt,” jätkas Sullivan.
Sullivan ütles, et Zelenski kriitikas oma lääneliitlaste suhtes on mõned USA vastu esitatud süüdistused „täiesti alusetud ja põhjendamatud”.
Ameerika Ühendriigid on vaieldamatult suurim Ukrainale sõjalise toetuse andja, andes Kiievile rohkem kui 46 miljardi dollari väärtuses varustust, selgub Saksamaa mõttekoja andmetest.
Kongressi seadusandjad on eraldanud koguni 100 miljardit dollarit, kuid kogu seda abi pole veel Ukraina valitsuse abistamiseks ära kasutatud.
Enamik Ukrainasse tarnitud relvadest on toodetud USA-s, mis suurendab töökohti riigi kaitsesektoris.
Suuruselt teine rahastaja on Suurbritannia, kes on Kieli Maailmamajanduse Instituudi Ukraina toetuse jälgimise andmetel andus veidi üle 6 miljardi dollari.


Anti Poolamets: “Eelnõu, mis kujutab põhiseadusvastast tsensuuri kehtestamist, ei tohi vastu võtta!”Postimees küsis poliitikutel oma Mõttekoja rubriigis, millisena nad näevad õiguskaitseorganite rolli tulevikus uue vihakõneseaduse tõlgendamisel ja kui teo puhul võib kuriteokoosseis oleneda näiteks isikust ja tema mõjuvõimust, siis mil viisil saaks või tuleks eelnõu muuta, et seadusest ei sünniks rohkem ebaõiglust.
Riigikogu EKRE fraktsiooni liige Anti Poolamets vastas:
„Eelnõu, mis kujutab põhiseadusvastast tsensuuri kehtestamist, ei tohi mingil juhul vastu võtta. Paljude riikide ajalooline kogemus on näidanud, et põhiõiguste rikkumised võimu enda poolt pakendatakse näiliselt süütusse vormi. Nn vihakõne kriminaliseerimine on mõeldud vasakliberaalide maailmavaateliste konkurentide suukorvistamiseks. Tsensuuridžinni pudelist välja laskmine on väga ohtlik ning võib bumerangina tabada hoopis neid, kes selle kehtestasid. Kui tehakse ebamäärase sisuga seadusesäte, siis hakatakse selge sisuta paragrahvi kasutama väga vabalt. See viib kuritarvitamiseni. Kuriteokoosseisu rakendamisel võidakse hakata esmalt jahtima avaliku elu tegelasi, et tekitada ühiskonnas hirmufoon. Kergeks saagiks võivad kujuneda sotsiaalmeedias postitajad, kes ei aimagi, et poliitika kritiseerimine võib sattuda politsei huviorbiiti. Ka ajakirjanikud on ohustatud grupp, sest nii mõnigi poliitik võib haista võimalust ajakirjanike vaigistamiseks. Hiljuti pidasin riigikohtuni vaidlust Rakvere endise linnapea Andres Jaadlaga, kes nõudis, et tema karistamist korruptsiooni eest ei tohi enam kusagil meelde tuletada. Ta viitas oma absurdse nõudmise põhjenduseks Euroopa andmekaitse reeglitele.
Õiguskaitseorganid on ebamugavas seisus: paragrahv justkui on, aga põhiseadus kaitseb sõnavabadust. Palju sõltub kohtunike südametunnistusest – kas nad on ise poliitiliselt meelestatud või suudavad jääda erapooletuks. Välisriikide praktika on näidanud, et aja jooksul tekib kohtupraktika, mis paneb paika, millest ühiskonnas tohib rääkida ning mis on vihakõne järgi tabuteemad. Soome Kristlike Demokraatide endise juhi Päivi Räsäneni suhtes aastaid kestnud kriminaalprotsess, mille käigus on tahetud karistada Räsäneni piibli tsiteerimise kui vihakõne eest, näitab, kuhu selle seadusemuudatusega jõutakse.“


Tõde võib tekitada kaose, mida ei soovi tegelikult keegiLAVASTUSVahel kipuvad naised meestes urgitsema, saades tulemuseks selle, mida nad tegelikult kuulda ei taha.Kas vale võib olla parem kui tõde ja kas ebameeldivast asjast mitte rääkimine võrdub valetamisega? Aga kui vale või mõne asja enda teada jätmine on kõigi jaoks parem, südamerahu säilitav otsus?Teeristi villa teatrigaraažis mängitav Florian Zelleri „Vale“ viskab õhku just sellised küsimused. Tegemist pole erakordselt originaalse süžee ja inimtüüpidest kubiseva etendusega. Korduvalt on hetki, kus sündmuste järgmine käik on selgelt ette näha. Vaheajal sõpradega vesteldes arutasime, kuhu teises vaatuses välja jõutakse, ja täpselt nii ka läks.Aadli varjutab kaaslasedSee aga ei tähenda, et pealinna vaates ääremaale suunduvat reisi ei tasuks teatrielamuse ootuses ette võtta. Vaatamist on küllaga. Dialoogid on hoogsad ja vaimukad ning näitlejad mängivad hästi. Eriti muidugi Argo Aadli, kes on vaieldamatult selle etenduse staar.Aadli tõuseb võib-olla isegi liiga esile, jättes oma mänguga lavapartnerid varju. Tal on selleks käes kõik trumbid, sest Pauli roll on justkui talle loodud. Natuke kohmetu, pässerdav, olemuselt kokkuhoidlik, kodus askeldav ja kaugel n-ö laheda selli võrdkujust. Aga Aadli mängib selle tüübi naljakaks ja sümpaatseks.Etenduses osalevast ülejäänud kolmikust on isegi natuke kahju. Hilje Murel, Harriet Toompere ja Andero Ermel on head näitlejad ja sobivad oma rollidesse, kuid Aadli tegelaskuju on keskne, annab võimaluse vallutada kogu lava ja hoida publikut enda pihus. See teeb ülejäänud kolmele näitlejale liiga, kuid seekord on nad taustategelased, kelleta ei saa.Aga tagasi alguses mainitud peamiselt naistele omase urgitsemise juurde. „Räägi, sa oled seda teinud. Tunnista, ma ei pahanda. Oled ju? No räägi mulle, sellest ei ole midagi.“ Umbes sellises stiilis püüab Alice (Hilje Murel) Pauli rääkima saada. Neid vastuseid on vaja oma südame rahustuseks ja eriti hea oleks see, kui need vastused annaksid õigustuse oma tegudele.Kui välja mangutud „ülestunnistus“ on käes, ei suudeta sellele teadmisele reageerida sugugi nii rahulikult, kui alguses lubati. Emotsioonid keevad üle pea. Abikaasat enam oma voodisse ei lasta, üle huulte lipsab lahutuse soov. Kas sellisel kujul aususel on mõtet?Kui selline väljapressimine on oma pattude pehmendamiseks vajalik, võib urgitsemist mõista. Aga muul juhul... Vanasõnagi ütleb, et ära kratsi sealt, kust ei sügele. Aga on inimtüüpe, kes muudmoodi ei saa. Ning seetõttu pööratakse kõik pea peale.Täiesti vabalt võib minna ka nii, et painavast pärimisest pääsemiseks tunnistad lõpuks üles asju, mida tegelikult polegi olnud. Kõlab mõistusevastaselt, kuid tegelikult on see igati võimalik asjade käik.Nii juhtub peaaegu alatiKõik eelnev ei tähenda vale õigustamist. Kaugel sellest, ausus peaks olema igasse inimesse kodeeritud. Ideaalmaailmas. Sest kui palju on tegelikult neid inimesi, kes suudavad sellele truuks jääda? Mitte kunagi, mitte kellelegi ja mitte midagi ei valeta? Kui keegi hüüatab nüüd mõttes, et tema on, võib olla üsna kindel, et ta valetab iseendale.Vanem põlvkond on ilmselt kümneid kordi näinud Eesti filmiklassikasse kuuluvat „Viini postmarki“, kus Jüri Järveti kehastatav peategelane Martin Roll kohustus kihlveo võitmiseks rääkima ainult tõtt. Mis sellest välja tuli? Kaos.Eluski kipub peaaegu alati nii juhtuma, seepärast valitakse tõe asemel suuremaid või väiksemaid valesid ning peetakse targemaks asjadest mitte rääkida. Nii on kõigile parem. Kui ainult südametunnistus ei hakkaks piinama.„Vale“ pole sügav ja suur kunst. Aga ei peagi olema. See on pildike meie kõigi igapäevaelust, pannes vaataja igal juhul vale ja tõe olemuse üle mõtlema, sest kõrvalt vaadates on ikka parem asjade üle targutada kui ise oma tegusid ja mõtteid analüüsida. Kui seejuures saab ka natuke naerda, on õhtu juba kordaläinud. Seda enam et Teeristi villa teatrigaraaži tasub igal juhul minna.Väljast paistab see tavalise kolhoosiaegse küünina, kuid sisenedes satuvad teatrisõbrad esmalt justkui poole sajandi tagusesse USA-sse. Stiilselt kujundatud saal, mille nurgas asub iga teatrietenduse kohustuslikuks elemendiks olev kohvik, kust kohvi ja koogi kõrvale saab tellida ka pitsi Vana Tallinna - ühe enne etendust ja ühe vaheajal.Teatrisse minek pole ju pelgalt etenduse vaatamine. Kui juba Noarootsi kanti sõita, tasub varuda aega ja seal veidi ringi vaadata. Võin kinnitada, et vallakeskusest leiab mõnusa söögikoha ja samas saab teha toreda jalutuskäigu. Seejärel tasub sõita aegsasti teatrigaraaži ja nautida sealset miljööd. 1Kui välja mangutud „ülestunnistus" on käes, ei suudeta sellele reageerida sugugi nii rahulikult, kui alguses lubati.„Vale“Autor: Florian Zeller Lavastaja: Vilja Nyholm-Palm Osades: Argo Aadli, Hilje Murel, Andero Ermel, Harriet ToompereEsietendus 30. juunil. Mängitakse Teeristi villa teatrigaraažis.Näitlejad mängivad hästi. Eriti muidugi Argo Aadli, kes on vaieldamatult selle etenduse staar. Fotol on Argo Aadli, Hilje Murel ja Harriet Toompere.ARVUSTUS Peep Pahv;spordiajakirjanik


Võrumaa mees kahtlustab külmaine müüjat kelmusesVõrumaal pöördus esmaspäeval politseisse 79-aastane mees, kes soovis Soomest osta külmainet ja tasus müüjale selle eest 2170 eurot.Paraku polnud esmaspäevaks kaup temani jõudnud. Ka polnud mees raha tagasi saanud. Kuhu raha ja kaup jäid, uurib politsei algatatud kriminaalmenetluses. LEPM


„See on nagu nõiaring!“ suvereisi jaoks võetud väikelaenust sai sõltuvus„Vabadus valida,“ „intressivaba“ - nii reklaamivad pangad väikelaene. Sel aastal on väljastatud laene üle miljardi euro. Eriti hoogustub tarbimislaenude võtmine suve hakul, et remontida kodu, paigaldada päikesepaneelid või reisida. Laenu saab lihtsalt, kuid selle tagasimaksmine võib olla lõputu nõiaring.„Raha pole mul kunagi olnud, aga tahan hästi elada. Alati olen kuidagi skeemitanud ja aukude lappimiseks ühe asja arvelt raha teisele tõstnud,“ räägib Anne. Esimese laenu võttis ta 2004. aastal, kui läks rahvatantsutrupiga Ameerikasse esinema. Kuna töökoht ja palk olid head, sai ta tollasest Sampo pangast 15 000 krooni väikelaenu. See vormistati vaba tagasimaksega krediitkaardile, mille intress oli 22 protsenti. Reisikulu sai kenasti kaetud ja lisaks kasutas ta töölt saadud puhkuseraha.Anne õhkab, et ostis kohapealt lastele, emale, sõbrannale ja endale palju odavaid asju. Kuna kohvrisse ei mahtunud kõik enam ära, andis teda võõrustanud perekond talle veel oma kohvri lisaks. Kogu reis läks maksma 18 000 krooni. Ta plaanis maksta oma kuupalgast - 15 000 krooni - igal kuul laenu tagasi 1500 krooni. Selle arvestuse järgi oleks ta suutnud aastaga laenu koos intressiga tagasi maksta.20aastane koorem„See krediit tiksub mul juba 20 aastat. Ma pole seda siiani tagasi maksnud, sest pidevalt on ootamatuid asju,“ tunnistab Anne. Intress on nüüdseks veidi madalam - 18 protsenti. Mõni aasta hiljem võttis ta veel laenu, et oma juubelit suurelt tähistada. Ta arvestas, et ümbrikus kingitud rahaga maksab ta selle summa kohe tagasi. Pidu maksis 30 000 krooni, millele ta maksis peale veel 3000. Selle summa sai ta ka külaliste kingitud rahana tagasi. „Kas arvad, et maksin laenu tagasi? Muidugi kulus kõik see raha ära. Olen süüdimatu!“ tunnistab ta, et ostis endale ka auto.Nüüdseks on ta need kaks laenu refinantseerinud üheks. Laenujääk on praegu 2300 eurot. „Ühel hetkel jõudsin laenuga nulli. Kaart seisis kümme kuud kasutamata, aga siis oli vaja kodus remonti teha. Ma olen nõiaringis!“ tõdeb ta.Sõbranna soovitas tal kaardi lihtsalt katki lõigata, et ta ei saaks seda enam kasutada. „Miski takistab mul seda teha. Äkki tuleb olukord, kus mul on kaarti vaja?“ mõtiskleb Anne. Samal ajal teab ta, et kui temaga peaks midagi juhtuma, saavad lapsed laenu enda kaela. Oma peas saab ta hästi aru, kui palju maksab pidevalt jooksev intress. Kuu lõpus oli see 27 eurot, mis teeb aastaga üle 300 euro. Anne on arvutanud, et ta oleks ligi 20 aastaga makstud intresside eest saanud vähemalt kolm Ameerika-reisi.Laenu eest ostetakse mööblit ja tarbekaupuPankade statistika põhjal on näha tarbimislaenude võtmise hooajalisust. „Huvi tarbimislaenude vastu on suurim mais ja juunis ning püsib üsna kõrge ka pärast jaanipäeva. Mõju avaldavad ka kampaaniad ja sooduspakkumised,“ selgitab Swedbanki väikefinantseerimise valdkonnajuht Reinhold Mutli.SEB eraklientide panganduse divisjoni juht Sille Hallang ütleb, et ligikaudu kolmandik (30 protsenti) väljastatud väikelaenudest läheb kodu renoveerimiseks ning mööbli soetamiseks, samas mahus laenatakse ka elektroonika ja tarbekaupade ostuks. Nendele järgneb auto ostuks võetav laen, mis moodustab kõigist väljastatavatest väikelaenudest pea neljandiku ehk 23 protsenti. Samuti võetakse väikelaenu näiteks meditsiiniliste vajaduste katmiseks ja kodu energiatõhususe parandamiseks, sealhulgas päikesepaneelide ostuks.„Rahatargalt tegutsemiseks tuleb enne suuremate tarbimiskulutuste tegemist ning väikelaenu võtmist väljamineku suurus ja selle kasutamise eesmärgid hästi läbi mõelda. Oluline on seejuures analüüsida, kas tullakse toime võetud kohustuse ja sellega kaasneva kulu tagasimaksmisega,“ rõhutab Hallang.Eesti Panga ökonomisti Mari Tamme sõnul oli tänavu pankade antud tarbimislaenude maht mai lõpu seisuga 647 miljonit eurot. Kokku anti 372 389 laenu keskmise summaga 1737 eurot. Need on kaupade ja teenuste soetamiseks antud laenud, sealhulgas krediitkaardilaenud ja arvelduskrediit.Pankadega mitteseotud krediidiandjad - piiks-piiks ja raha tuleb! - väljastasid 189 997 lepingut. Nende väljastatud tarbijakrediidi jääk ulatus 263 miljoni euroni ja keskmine summa oli 1382 eurot. Pankadega seotud krediidiandjate väljastatud laenude ja liisingute maht ulatus tänavu esimese kvartali seisuga 1,3 miljardi euroni, millest autoliising moodustas 874 miljonit eurot ja muu tarbijakrediit 391 miljonit eurot. Kokku väljastati 219 359 lepingut, mis teeb keskmiseks summaks 1785 eurot.KALLIS PIDU: Laenuga saab küll osta kõike, mida hing ihaldab, kuid see tuleb ka tagasi maksta. Pilt on illustratiivne. Đorđe Savić (Teodor Lazarev)   Vida PressProstock-studio   Alamy   Vida Press PIIKS-PIIKS JA RAHA TULEB: enim kulub laenuraha koduremondile ning mööbli ja tarbekaupade ostmisele.HELEN SERKA-SANCHEZ


Microsoft avastas NATO tippkohtumisel õngitsusrünnakuMicrosoft teatas teisipäeval, et avastas Vilniuses toimunud NATO tippkohtumise vastu suunatud õngitsusrünnaku, mis kasutab ära nullpäeva turvaohtu. Õngitsuse eesmärk oli saada ligi salajastele dokumentidele ja neist andmeid varastada.Rünnaku taga on häkker või häkkerite rühm Storm-0978. Sama ründaja on varemgi sihtinud kaitse- ja valitsusasutusi Euroopas ja Põhja-Ameerikas.Andmenäppamiseks taheti ära kasutada turvaauku CVE-2023-36884, mis lubab arvutis eemalt programme käivitada. NATO Vilniuse tippkohtumise osalistelt üritati andmeid õngitseda lihtsa peibutisega. Neile saadeti Ukraina maailmakongressiga seotud pealtnäha ametlik dokument, mis oli tegelikult nakatatud. Ka veebiaadress oli väga sarnane õige veebilehe omaga.Storm-0978 (või RomCom, mis on ka nende loodud tagaukse nimi) on Venemaalt pärit küberkurjategijate rühmitus, mis Microsoftile teadaolevalt viib läbi lunavara- ja väljapressimisoperatsioone, aga ka sihitud rünnakuid kindlate sihtmärkide pihta.Storm-0978 tuntuim «toode» on tagauks RomCom, millega sokutatakse ohvri arvutisse lunavara. See krüpteerib arvutikasutaja andmed ja küsib vabastamiseks vajaliku krüptovõtme eest lunaraha.Storm-0978 sihitud operatsioonid on mõjutanud valitsusja sõjalisi organisatsioone peamiselt Ukrainas, aga ka Euroopas ja Põhja-Ameerikas, kui need on olnud seotud Ukraina abistamisega. Tuvastatud lunavararünnakud on muu hulgas mõjutanud telekommunikatsiooni- ja finantsettevõtteid.Microsofti turvatoode Microsoft 365 Defender tuvastab Storm-0978 tegevuse ja kaitseb failide eest, mis üritavad ära kasutada turvanõrkust CVE-202336884. Praeguseks on enamik turvatarkvarasid selle vastu abinõu välja lasknud.Häkkerid lõid Ukraina organisatsiooniga sarnase nimega domeeni, kuhu suunati Vilniuses toimuva NATO tippkohtumise osalisi alla laadima nakatunud dokumente.PM


Valitsus kinnitas välisinvesteeringukomisjoni töökorraTALLINN, 13. juuli, BNS – Valitsus kiitis neljapäevasel istungil heaks määruse eelnõu, millega reguleeritakse välisinvesteeringukomisjoni otsustusprotsessi välisinvesteeringu loa taotluse kooskõlastamisel.
Välisinvesteeringud vajavad tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti (TTJA) välisinvesteeringu luba, mis antakse komisjoni kooskõlastusel. Välisinvesteeringu loa saamiseks esitab välisinvestor TTJA-le elektroonilise taotluse, mille ametedastab komisjonile loa andmise kooskõlastamiseks, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Seaduses on sätestatud komisjoni koosseis ja pädevus. Komisjon tegutseb TTJA juures ja sellesse kuuluvad Kaitseministeeriumi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, rahandusministeeriumi, siseministeeriumi, välisministeeriumi, kaitsepolitseiameti, politsei- ja piirivalveameti, rahapesu andmebüroo, välisluureameti, ttja ning riigikantselei esindajad.
Asutused nimetavad komisjoni liikmeks vähemalt kaks esindajat. Komisjonis osalevad asutused on valitud lähtudes pädevusest välisinvesteeringu hindamisel. Komisjoni esimees on TTJA peadirektor, kes juhib komisjoni tööd ja allkirjastab komisjoni koostatud dokumendid.
Komisjon kooskõlastab välisinvesteeringu loa andmise või jätab selle põhjendatult kooskõlastamata, kui on komisjoni liikmete põhjendatud arvamused ära kuulanud ning asjaolusid kaalunud. Komisjon kooskõlastab välisinvesteeringu loa andmise, kui välisinvesteering ei ohusta Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi julgeolekut ja avalikku korda.
Juhul, kui vähemalt üks komisjoni liige on põhjendatud arvamusel, et välisinvesteering võib ohustada julgeolekut või avalikku korda ja seda ohtu ei ole komisjoni hinnangul võimalik kõrvaltingimusega vältida, jätab komisjon välisinvesteeringu loa andmise kooskõlastamata.
Tallinna toimetus, +372 56 505 306, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Sõja ülevaade: 505. päev – Ukraina laskude arv tõusuteelLõunaeestlane jätkab sõjanduse asjatundja Toomas Piirmanni ülevaatega sündmuste kohta Ukraina sõjas.
Ukraina 13. juuli 2023:
tundub, et Ukraina kaudtulelaskude arv on kogu rindel pisu tõusuteel, Kiievit ei jäeta juba kolmas öö rahule, suuremaid muutusi rindejoones ei tuvastanud, pisu NATO tippkohtumisest läbi kremli ja Ukraina silmade ning venemaal päris hästi ei lähe…
1. Pisu vähenes Ukraina piiriäärsete külade pommitamine. Kiievile tehti juba kolmas järjestikune öine droonirünnak ja miskit olla lennanud Mõkolajevi kandis.
2. Plahvatuste arv kolmes Ukraina piiriäärses vene oblastis pisu tõusis.
3. Kupiansk-Kreminna: pingeline olukord nii Novoselivske kui Torske juures jätkub.
4. Siversk: vaid kaudtuli.
5. Bahmut: vene poole tugevamad vasturünnakud jätkuvad, Klisiivka/Kurdjumivka kandis jätkab Ukraina väikeste sammudega edenemist.
6. Donetsk: vene pool tõstis siin lõigus rünnakute arvu, aga muutusi see rindejoones ei toonud.
7. Lõunarinne: kahes rindelõigus lahingud jätkusid, aja puudusel kahjuks ei suutnud tuvastada, kus mõne uue possa Ukraina enda kontrolli alla sai.
8. Herson: Antonovski sillapea püsib ja ala laienevat, teiste sillapeade kohta info puudub.
9. NATO tippkohtumine läbi kremli vaate.
10. venemaa ja putini maine maailmas langeb.
11. venemaa tootmisettevõtetes on puudu u 660 000 spetsialisti.
12. kreml üritab leida võimalusi järgmiste aastate eelarve aukude lappimiseks.
13. Lõpuks kõige olulisem: Ukraina vaade NATO tippkohtumise tulemusele läbi Andri Jermaki sõnade (Ukraina presidendi kantselei juht).
1. Pisu hõrenes Ukraina piiriäärsete külade pommitamine. Tundub, et Ukraina suutis tabada sealseid vene kaudtuleüksusi mõnes lõigus ja sestap pommitamist vähem oligi. Kolmandat ööd järjest on Kiievi suunal ports Iraani droone teele saadetud ja täna varahommikuks oli info, et peaaegu kõik alla lasti. Hakkab tunduma, et peatselt võib Kiievi suunal suurem raketirünnak tulla. Olla ka mõned raketid Sevastoopoli kandist kuhugi Odessa poole teele saadetud ning miskit olla alla lastud Mõkolajevi kandis.
2. vene poole ikka kurdab edasi, et neid pommitatakse..
3. Kupiansk-Kreminna: Novoselivske ja Torske lähistel pingeline olukord jätkub, eile siiski rindejoones muutusi ei tuvastanud.
4. Siversk: eile rünnakuid ja rindejoone muutusi ei tuvastanud.
5. Bahmut: vene pool tõstab oma vasturünnakute tugevust nii Bahmutist kirde-, loode- kui edelesuunal. Eile suutsid Ukrainlased Kurdjumivka kandis lausa 2 T-90 tanki ära lasta, sestap arvab, et siia on vene pool pisu paremaid üksusi appi toonud. Eile Bahmuti ümber suuremaid rindejoone muutusi siiski ei tuvastanud. Hetkel vene kaudtuld jagus palju kogu rindelõigule.
6. Donetsk: vene pool tõstis rünnakusuundade arvu ning prooviti nii otse Avdiivka poole, Vodyanest põhja poole, otse Pervomaiske, Nevelske ja Pobieda poole ning lahingud jätkusid Marinkas. Tundub, et on antud tugevam käsk kuskilt läbimurre saada.
7. Lõunarinne: lahingud jätkusid kahes rindelõigus (Berdjansk ja Tokmak). Mitmes kohas jätkab ka vene pool oma vasturünnakutega ja vaatamata nende kiitlemisele oma edusammude kohta neid siiski tuvastada ei suuda. Ukraina kinnitab, et jätkas eilegi mõlemas suunas väikeste sammudega edenemist, aga kaartidel ega blogidest aja puuduse tõttu rohkem infot ei leidnud. Ukraina kaudtuli ulatus kuni Mariupolini. Päris valusad tabamused vene poole tagalas jätkuvad ja olla tabatud paarisaja mehega majutuskohta, Hukkunute arv hetkel teadmata. Küll võeti maha senine lõunarinde ülem ja miskit ebaselgust on jätkuvalt kogu Ukraina suuna kõrgemate vene poole sõjaliste juhtidega. Hetkel spekulatsioone ja kõlakaid ei jagaks.
Lisaks liigub kõlakaid, et kremlis susisevat ja wagneri suunal kuidagi väga vastuolulist infot tuleb. Võib olla saab paari päevaga pilt pisu selgemaks.
8. Herson: ei saa vene pool jagu Antonovski sillapeast ja kurdab, et olla seal veelgi Ukraina ala laiendanud ja võitlejaid olla lisaks tulnud. Seni on Ukraina suutnud hoida enamus vene kaudtuleüksusi sillapeast piisavalt kaugel, et seda poleks lihtne tabada. Kaugemalt proovib vene pool enamasti rakettidega, aga need seni pole eriti oma täpsusega hiilanud ja vene poole tõrelemine selle ebatäpsuse üle jätkub. Lisaks tuli vene poolelt info, et mõned possad seal kandis veel maha jäeti. Hetkel puudub info, mis toimub Krinki sillapea juures, seni pole ka vene pool teatanud, et selle likvideeris. Küll tuli vene poolelt info, et pisu Hersonist lõunas olla veel üks sillapea lisandunud. Njah, just riputasid Ukraina omad üles video, kuidas nad harjutavad pontoonsildadega öösel jõe ületust…
9. kremli reageeringud NATO tippkohtumise järgselt. Üritan jätta enda kommentaarid andmata, aga neid vist pole vajagi:
kremli pressiesindaja dmitri peskovi ütlused kolmapäeval toimunud briifingul. Tema sõnul on NATO Vilniuse tippkohtumisel arutlusel olev G7 riikide otsus suurendada sõjalist toetust Kiievile „äärmiselt vale ja potentsiaalselt väga ohtlik”. „Andes Ukrainale julgeolekugarantiid, eiravad need riigid rahvusvahelist julgeoleku jagamatuse põhimõtet. See tähendab, et Ukrainale julgeolekugarantiide andmisega ohustavad nad venemaa föderatsiooni julgeolekut,” ütles peskov. Ta lisas, et keskpikas, pikas ja isegi lühiajalises perspektiivis on sellel „väga-väga negatiivsed tagajärjed” (tsitaadid Interfaxilt).
Kuigi NATO tippkohtumisel ei saanud Ukraina president Volodõmõr Zelenski soovitud kutset NATO-sse ega ka selget ajakava võimalikuks alliansiga liitumiseks, lubasid bloki võtmeriigid Kiievile uusi sõjalise abi pakette ja teatasid tarnetest aastateks.
Siia otsa sobib ka Ungari juhi Orbani videoavaldusest kokkuvõte ja seegi kommentaarideta: Orban kutsus üles pidama rahukõnelusi, lõpetama Ukrainale relvade tarnimine ja Ukraina sõdurite väljaõpe ning selle asemel on vaja parandada NATO liikmesriikide kaitsevõimet.
Üldiselt oli kremlist kuidagi ülileige arvamuste avaldamine ja eks tänane päev vast toob rohkem selgust…
10. Kaasamõtlemiseks: venemaa maine maailmas langeb: rohkem kui kaheksa inimest kümnest maailmas suhtuvad venemaasse ja selle liidrisse negatiivselt – sellist negatiivset taset pole Pew Research Centeri korraldatud rahvusvahelistes küsitlustes varem nähtud. 24 riigis, kus uuring läbi viidi, on 82% täiskasvanutest (mediaan) venemaa suhtes negatiivne; vaid 15% pooldab seda.
Samas ei usu 87%, et putin suudab rahvusvahelistes suhetes õigesti käituda.
Vaenulikkus on muutunud peaaegu täielikuks (85% või rohkem) Poolas, Rootsis, Hispaanias, Jaapanis, Lõuna-Koreas, Austraalias, Hollandis, Saksamaal, Prantsusmaal, Ühendkuningriigis ja USA-s. Kõrgeid, kui mitte nii kõrgeid näitajaid märgitakse ka arengumaades: Mehhikos, Argentinas ja Brasiilias ei usalda putinit 54-68%, Nigeerias, Keenias ja Lõuna-Aafrikas – 46-57%; kõikjal on see näitaja tõusnud 10% või enamgi alates 2019. aastast, mil Pew viimati nendes riikides uuringu läbi viis (isiklike intervjuude paus oli tingitud koroonaviiruse pandeemiast).
Erandiks on Indoneesia ja India, millest sai pärast sõja algust venemaa nafta peamine ostja. Nendes riikides on putini usaldajate arv viimase nelja aastaga kasvanud 36%-lt 43%-le ja 42%-lt 59%-le (kuigi umbusaldajate arv kasvas ka Indias 13%-lt 30%-le).
Hiinas, mille liider Xi Jinping toetab Putinit, leppides kokku „piirideta partnerluses” vahetult enne sõja algust, küsitlust ei korraldatud.
Suhtumine Ukraina presidenti Vladimir Zelenskisse on segane, kuigi üldiselt on see palju parem kui putinisse. 39% ei usu Zelenski võimesse rahvusvahelistes suhetes õigesti käituda, samas kui 51% usaldab (putin 11% vastu). Samal ajal ei jää Zelenski isegi Indias putinile usalduse poolest palju alla: 50% versus 59%.
Kõige vähem usaldatakse Ukraina liidrit Ungaris (11%), kõige enam Rootsis (86%).
Talle antud hinnangud langevad üldiselt kokku lääne juhtide hinnangutega. USA presidendi Joe Bideni välispoliitikat usaldab 54% vastajatest, Prantsusmaa president Emmanuel Macroni – 50%, Saksamaa kantsler Olaf Scholzi – 49%.
Uuring viidi läbi 20. veebruarist 22. maini 2023, selles osales 30 861 vastajat 24 riigist.
Pew Research ei küsitlenud endiste liiduvabariikide elanikke, kuid isegi seal, nagu näitas hiljutine Gallupi uuring, on suhtumine venemaasse ja putinisse pärast sissetungi Ukrainasse oluliselt halvenenud.
11. Sõda Ukrainaga, 300 tuhande inimese rindele saatmine ja selle taustal veel umbes miljoni venelase väljaränne jättis venemaa tööstuse ilma töölisteta.
Tootmisettevõtetes, mis peaksid võimude plaanide kohaselt asendama importi lääneriikidest, napib umbes 660 000 spetsialisti, ütles vene föderatsiooni tööstus- ja kaubandusministri esimene asetäitja Vassili Osmakov. „Töötlevas tööstuses on puudu 660 tuhat inimest, just seda näeb tööministeerium. Selge on see, et tegemist on nii väljarände kui ka mobilisatsiooniga ja kaadrivooluga kaitseettevõtetesse. Praegu käib võitlus lihtsalt personali pärast, seda on näha isegi makronumbrites,” ütles Osmakov Jekaterinburgis Innoprom rahvusvahelisel tööstusnäitusel (tsiteerib TASS).
Tema sõnul on personaliressurss venemaal ammendatud „nii kohalikult kui strateegiliselt”. Enne seda märkis Osmakov, et tööjõu puudus on venemaa tööstuse peamine väljakutse pärast Ukraina sõja sanktsioonide kehtestamist. Ta kinnitas, et venemaa tööstusel on investeerimisressurss ja tehnoloogilised kompetentsid, „aga personali potentsiaal: inimesed kui projektide vedajad, inimesed kui juhid ja inimesed kui töötajad – see on tegelikult võti.”
12. venemaa võimud valmistuvad „mobiliseerima” föderaaleelarvet, mis peab lähiaastatel kulutama armeele ja julgeolekujõududele rekordsummasid ajal, mil nafta- ja gaasitulud kiiresti langevad ning varud tasapisi kahanevad. Käesoleva aasta eelarves tõsiseid riske ei ole – raha leitakse kõigi planeeritud ülesannete täitmiseks, kuid järgmise kolme aasta eelarve nõuab lisavahendeid, ütles rahandusminister anton siluanov kolmapäeval.
Tema sõnul on see teema praegu valitsuses arutusel. „Jah, raha läheb vaja,” ütles minister. „Töötame koos kolleegidega välja ressursside mobiliseerimise ülesandeid.” (tsitaadid Interfaxilt).
Esimese poolaasta tulemuste kohaselt vähenesid föderaaleelarve nafta- ja gaasitulud 47%, 3,4 triljoni rublani (34 miljardi euroni), maksutulud aga 12%, 12,4 triljoni rublani 124 miljardi euroni). Kulutused kasvasid samal ajal 20% ja ulatusid ligi 15 triljoni rublani (150 miljardi euroni) tänu assigneeringutele salajaste esemete jaoks (venemaa eelarves on see kulurida nii riigikaitse kui julgeolekuga seotud), mis kasvasid hüppeliselt 10 korda. Eelarvesse on seetõttu tekkinud 2,6 triljoni rubla (26 miljardi euro) suurune auk, mis aasta lõpuks võib vene föderatsiooni riigikassa kuluplaani järgi kasvada 3,8 triljonini (38 miljardi euroni).
Tegelikkuses võib eelarve puudujääk ületada 5 triljonit rubla (50 miljardit eurot), prognoosisid Deutsche Banki analüütikud varem. Nende sõnul kaotab venemaa majandus Euroopa embargo, nafta allahindluste ja Euroopa gaasitarnete kärbete tõttu 500 miljonit dollarit päevas. Kui Ukraina sõja kulud jäävad samaks ning venemaa nafta- ja gaasitööstuse vastased sanktsioonid jätkuvad, ei pruugi eelarves enne 2024. aasta presidendivalimisi olla vahendeid traditsiooniliseks elanikkonnale raha jagamiseks, hoiatas DB.
Ei aita ka sellest aastast kohustuslikuks tehtud suurfimade nn sõjamaks, kütusefirmadele kompensatsioonide maksmise lõpetamine (huvitav, mis hind seejärel venemaa tanklates tuleb?) ja pensionäride arvu vähendamine. Juba räägitakse maksutõusudest ning „ebaoluliste” kulude kaotamisest. Pisu loodab küll alles järgmisest aastast venemaal rahva rahulolematuse kasvu, mis võib päädida pisu suurema protestilainega…
13. Ukraina vaade NATO tippkohtumise ja G7 riikide läbirääkimiste tulemustele läbi Andri Jermaki sõnade (Ukraina presidendi kantselei juht):
„Tänane deklaratsioon on ühistoode, mis arvestab nii Ukraina vajadusi kui ka liitlaste võimeid. See poleks olnud võimalik ilma liitlaste meeskondade tohutu töö ja põhjaliku väljaõppeta.
Deklaratsioon ise on raamülddokument. Järgmine samm on kahepoolsete julgeolekulepingute süsteemi sõlmimine Ukraina ja üksikute garantiiriikide vahel, mida ühendab mitmepoolse koostöö raamistik.
Deklaratsiooni võtmeteesiks on kinnitus tõsiasjale, et Ukraina julgeolek on Euro-Atlandi piirkonna julgeoleku komponent. Seda teesi toetab mainimine Ukraina tulevase NATO liikmelisuse kohta.
Millised on turvagarantiid?
Need sisaldavad järgmisi komponente
Meetmed, mis aitavad Ukrainal end kaitsta ja uut agressiooni ennetada, eelkõige relvade tarnimine, kaitsetööstuse arengu toetamine, väljaõpe, koostöö luure ja küberjulgeoleku vallas. Lisaks aitavad käendajariigid tõsta Ukraina majanduse ja energiatööstuse stabiilsust ning pakuvad tehnilist ja rahalist abi.
Meetmed uue agressiooni korral, mis hõlmavad viivitamatuid konsultatsioone, et tagada Ukrainale võimalikult lühikese aja jooksul kõik kaitseks vajalik. Kõik need põhimõtted sätestati Rasmussen-Yermaki grupi Kiievi julgeolekukokkuleppe kontseptsioonis.
Toetus venemaa föderatsiooni vastutusele võtmisel agressiooni ning majanduslikku ja juriidilist laadi sammude eest, mille eesmärk on venemaa karistamine ja sõjakulude suurendamine. Nende hulgas: sanktsioonide surve edasine tugevdamine, varade külmutamine, mehhanismide loomine reparatsioonide sissenõudmiseks ning Ukraina ja ukrainlaste vastu suunatud kuritegudes süüdi olevate isikute vastutusele võtmiseks vastavalt rahvusvahelise õiguse normidele. See tähendab, et G7 liikmesriigid toetavad igati presidendi kantselei algatusi sanktsioonipoliitika ja õigusemõistmise vallas.
See dokument on avatud ja võimaldab teistel G7-sse mittekuuluvatel riikidel ühineda julgeolekugarantiidega.
On oluline, et 2024. aasta NATO tippkohtumiseks Washingtonis võidaksime sõja ja allkirjastaksime oma riigi julgeolekugarantiid. Nad tegutsevad NATO-ga liitumise hetkeni.
Jätkame tööd.”
Ja eks meiegi pea pingutama, aidata saab Ukrainat mitmeti, lisaks võib panustada osaledes nii vabatahtlikus riigikaitselises tegevuses Kaitseliidus või minna appi PPA-le või Päästeametile. Ka vabatahtlikuna hooldekodusse appi minek on tugev panus!
Kokkuvõte tugineb avalikele allikatele. Allikateks on sõdivate poolte ametlikud teated, kummagi poole blogijate sõnumid ning kolmandate osapoolte info. Loo autor üritab hoida eraldi fakti, kuuldust ja arvamust. Info kipub enamasti olema vastukäiv või seda varjatakse, sestap tugineb kokkuvõtte lisaks erinevate sõjalist olukorda kajastatavate kaartide analüüsil. Vigu juhtub ja parandused teeb järgmise päeva kokkuvõttes. Vabandused ette, et vene riiki, sellega seotud isikute ja linnade nimed on väikse tähega… ja sõna Ukraina igas võtmes suure tähega.


Septembrist muutub välisinvesteeringu hindaminePRO tellijale01.09.2023 jõustub välisinvesteeringu usaldusväärsuse hindamise seadus, mis sätestab välisinvesteeringu loa kohustuse ning välisinvesteeringu usaldusväärsuse hindamise tingimused ja korra.Välisinvesteeringute hindamise eesmärkideks on vältida ohtu Eesti ja Euroopa Liidu liikmesriikide julgeolekule ning avalikule korrale ja tagada riigi toimimise seisukohalt oluliste huvide kaitse. Näiteks eluliselt tähtsate teenuste toimepidevus, kaupade kättesaadavus, tarnekindlus ja kriitilise taristu kerksus. Tarbijakaitse ja järelvalve amet viib välisinvesteeringu usaldusväärsuse hindamise seaduse alusel läbi loamenetluse, mille käigus ohud tuvastatakse ja kõrvaldatakse.Välisinvesteeringu lubaVälisinvesteeringu luba on kohustuslik, kui füüsiline või juriidiline isik väljapoolt Euroopa Liitu soovib osaleda Eesti julgeoleku või avaliku korra seisukohalt olulises majandusvaldkonnas ja soovib selleks teha investeeringu kindlaksmääratletud sektoris tegutsevasse ettevõtjasse.Vastavalt välisinvesteeringu usaldusväärsuse hindamise seadusele on välisinvesteering tehing või seotud tehingud, mille kaudu välisinvestor:omandab otsese või kaudse olulise osaluse sihtettevõtjas;saavutab otsese või kaudse kontrolli sihtettevõtja üle võiomandab sihtettevõtja osa.Kes on välisinvestor?Välisinvestoriks on kolmanda riigi ehk riigi, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriik, kodakondsust omav või kodakondsuseta füüsiline isik või kolmanda riigi õiguse alusel asutatud ettevõtja või eelmainitud isiku poolt kontrollitud ettevõtja, olenemata tema asutamiskohast.Mis on oluline osalus?Oluliseks osaluseks on vähemalt 10%-line osalus äriühingu aktsia- või osakapitalis, seda väljendavatest kõigist õigustest või kõigist häältest äriühingus või mis võimaldab olulise mõju äriühingu juhtorganite üle (väärtpaberituru seaduse § 9).Mis on sihtettevõtja osa?Sihtettevõtja osa on sihtettevõtja vara või organisatsiooniline eraldiseisev osa, mis on asjakohase majandustegevuse aluseks või tegutsemiseks vajalik. Näiteks on varaks sihtettevõtja tegevuse aluseks olev tootmishoone, tehnoloogia ja intellektuaalomand, samuti organisatsiooniliselt eraldiseisev tütarettevõtja.Kes on sihtettevõtja?Sihtettevõtjaks on Eesti julgeoleku või avaliku korra seisukohalt olulises majandusvaldkonnas ja kindlaksmääratletud sektorites tegutsev ettevõtja.Sihtettevõtjateks on:elutähtsate teenuste ja kaupade toimepidavuse tagaja ja selleks vajaliku taristu omaja;riigi olulise osalusega äriühing;sõjaliste kaupade või kahesuguse kasutusega kaupade tootja või tarnija;üleriigilise televisiooni- või raadioteenuse osutaja ja tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutaja, samuti trükimeedias ja internetis uudiste, ajalehtede ja ajakirjade kirjastaja;geoloogilise uuringu või põlevkivi või Eestis leiduva muu kriitilise tähtsusega toorme uurimiseks või kaevandamiseks luba omav ettevõtja;riigi tegevusvaruga seotud ettevõtja;vähemalt 200 meetri kõrguste mastide taristu omaja;lennuvälja või kopteriväljaku käitaja;üleeuroopalisse transpordivõrku kuuluva Eesti meresadama pidaja.Sihtettevõtja täpsem loetelu välisinvesteeringu usaldusväärsuse hindamise seadus §-st 4Välisinvesteeringu loa menetlusVälisinvesteeringu loa saamiseks peab välisinvestor või tema esindaja esitama tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ametile:elektroonilise taotluse eesti keeles;teavituse inglise keeles;lisadokumentide vandetõlgi kinnitatud tõlked eesti või inglise keelde;lisadokumentide kinnitatud tõlked eesti keelde, kui lisadokumendid ei ole eesti või inglise keeles.Taotluses esitatakse välisinvesteeringu kirjeldus ning välisinvestori, sihtettevõtja, sihtettevõtja osa, nende omandistruktuuri, tegeliku kasusaaja ja majandustegevuse andmed ning välisinvesteeringu väärtus, rahastamisallikas ja ajakava.Välisinvesteeringu loa taotlemiseks:täida taotlus ja teavitus;lisa juurde täiendavad dokumendid;esita taotlus digiallkirjastatult info@ttja.ee.TähtajadTarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet edastab puudusteta taotluse ja sellele lisatud dokumendid välisinvesteeringu loa kooskõlastamiseks tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti juures tegutsevale välisinvesteeringukomisjonile.Välisinvesteeringu komisjoni kooskõlastuse alusel tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet30 kalendripäeva jooksul puudusteta taotluse esitamisest arvates:annab välisinvesteeringu loa;keeldub loa andmisest võiteatab taotlejale, et välisinvesteering ei ole loakohustusega.Välisinvesteeringu mõju hindamiseks võib tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet tähtaega pikendada ühe korra kuni 90 kalendripäeva võrra.Kui välisinvestoriga on vaja pidada läbirääkimisi kõrvaltingimuse üle, mis kohustab välisinvestorit või sihtettevõtjat võtma Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi julgeoleku või avaliku korra ohustamise vältimiseks meetmeid, võib tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet pikendada ettenähtud tähtaegu veel kuni 60 kalendripäeva võrra.Välisinvesteeringu loa andmisest keeldumineTarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet keeldub välisinvesteeringu loa andmisest, kui:välisinvesteeringukomisjon ei kooskõlasta välisinvesteeringu loa andmist, sest välisinvesteering võib ohustada Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi julgeolekut või avalikku korda.Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet võib keelduda välisinvesteeringu loa andmisest, kui:on põhjendatud alus kahelda esitatud andmete ja dokumentide ehtsuses või nende sisu õigsuses;taotleja ei ole esitanud välisinvesteeringu usaldusväärsuse hindamiseks tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti poolt nõutud täiendavaid andmeid, mis võivad mõjutada välisinvesteeringu loa andmist või sellest keeldumist;välisinvesteering võib mõjutada Euroopa Liidule huvi pakkuvaid projekte või programme Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/452 artikli 8 tähenduses.Välisinvesteeringu loa andmisest keeldumise aluseks olevaid põhjendusi, samuti menetluses kogutud teavet ja tõendeid ei avaldata ulatuses, milles see võib ohustada Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi julgeolekut või avaliku korra kaitset või milles sellele kohaldub seaduses sätestatud juurdepääsupiirang, näiteks kui tegu on ettevõtja ärisaladusega.Välisinvesteeringu luba kõrvaltingimusegaVälisinvesteeringu luba võib sisaldada kõrvaltingimust, mis kohustab välisinvestorit või sihtettevõtjat võtma Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi julgeoleku või avaliku korra ohustamise vältimiseks meetmeid, nt võõrandama sihtettevõtjas teatud suurusega osalust või jätkama kehtivaid toodete tarnimise või teenuste osutamise lepinguid.Välisinvesteeringu loa kehtetuks tunnistamineTarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet võib tunnistada välisinvesteeringu loa kehtetuks, kui:välisinvestor või sihtettevõtja ei täida loa andmisel ette nähtud kõrvaltingimust;välisinvestor on esitanud ebaõigeid või eksitavaid andmeid või dokumente, mis olid otsuse tegemisel määravad.Välisinvesteeringu loa kehtetuks tunnistamisel on välisinvestor, sihtettevõtja ja välisinvesteeringu muu osaline kohustatud tegema viivitamata vajalikud toimingud välisinvesteeringueelse olukorra võimalikult suures ulatuses taastamiseks.Järelevalve ja vastutusVälisinvesteeringu tegemise loa kohustuse ja vastavate nõuete täitmise üle riiklikku järelevalvet teeb tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet.Kui loakohustusega välisinvesteering on tehtud välisinvesteeringu loata või välisinvestor, sihtettevõtja või välisinvesteeringu muu osaline ei täida välisinvesteeringu loa andmisel ette nähtud kõrvaltingimust, võib tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet teha välisinvestorile, sihtettevõtjale ja välisinvesteeringu muule osalisele ettekirjutuse, kohustades teda:kõrvaltingimust täitma;osalust või sihtettevõtja osa võõrandama;tehingut tagasi täitma;tegema muid toiminguid välisinvesteeringueelse olukorra taastamiseks.Tehtud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras ülemmääraga 100 000 eurot.Välisinvesteeringu hindamise seadusVälisinvesteeringu loa taotluse esitamise kordVälisinvesteeringukomisjoni töökordEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/452, 19. märts 2019, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik.VälisinvesteeringukomisjonVälisinvesteeringukomisjon tegutseb tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve ameti juures ning sellesse kuuluvad ka kaitseministeeriumi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, rahandusministeeriumi, siseministeeriumi, välisministeeriumi, kaitsepolitseiameti, politsei- ja piirivalveameti, rahapesu andmebüroo ja riigikantselei esindajad.Komisjoni töökorra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.Komisjoni ülesanded:hinnata välisinvesteeringu mõju Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi julgeolekule ja avalikule korrale ning kooskõlastada välisinvesteeringu loa andmine või jätta see kooskõlastamata;ettepaneku tegemine välisinvesteeringu loa kõrvaltingimuse kehtestamiseks ja hinnangu andmine kõrvaltingimuse kohta;Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/452 alusel märkuste esitamise otsustamine ja märkuste koostamine.Komisjoni õigused ülesannete täitmisel:saada välisinvestorilt, muult isikult ja asutuselt ning andmekogudest teavet välisinvesteeringu usaldusväärsuse hindamiseks vajalike asjaolude kohta;teha koostööd teiste riikide pädevate asutuste, Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, seahulgas saada teiste riikide pädevatelt asutustelt, Euroopa Komisjonilt ja järelevalveasutustelt teavet.Allikas: Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet


Eesti 200 toetus langeb tempokalt juba nädalaid. Erakonna juhatus ei lase end sellest häirida ja muutusi ei plaaniSellel nädalal avaldati järjekordne uuring, mis näitab, et Eesti 200 toetus valijate hulgas kukub kolinal. Erakonna juhatusele aga reitingu langus muret ei valmista ning midagi erakordset nad ette võtta ei plaani.
Sel nädalal avaldatud MTÜ ühiskonnauuringute instituudi ja uuringufirma Norstat Eesti AS küsitlus inimeste erakondliku eelistuse kohta näitas, et Eesti 200 reiting langes veelgi ning nüüd on see 7,7 protsenti.
Kiratsevad ka annetused - neid saadi teises kvartalis üksnes 6157 euro ulatuses.
Eesti 200 aseesimees Kristina Kallas sõnas, et tema erakonna reitingu pärast liialt ei muretse, sest on suvi ning siis kipubki reiting madal olema. „Naljaga pooleks, et mulle tuleb eelmise suve situatsioon täpselt ette, et oli samasugune seis, kui juuni-juuli langes, augustis hakkas uuesti tõusma,“ ütles Kallas. Tema hinnangul ongi trend parajasti selline, et suveperioodil erakondade toetused langevad ja tööperioodil pöörduvad uuesti tõusule. „Kui töö käima läheb, siis tegelikult toetus tõuseb,“ ütles Kallas.
Eesti 200 liige Züleyxa Izmailova usub samuti, et inimesed ei soovi suvel poliitikasse süüvida ning see on tinginud reitingu languse. Küll aga näeb ta, et pärast arvamusfestivali reiting tõuseb.
Erakonna liige Kalev Stoicescu sõnul reitingu pidev langus meeldiv ei ole, aga seda ei tohiks ka üle dramatiseerida. Tema sõnul peab erakond reitingu langust loomulikuks reaktsiooniks. Stoicescu hinnangul on valitsuse suunal üksjagu kriitikat olnud ning opositsioon on selle enda kasuks pööranud, mistõttu on ka Eesti 200 reiting langenud. „Võib-olla on mõjutanud ka avalikkuse tähelepanu Slava Ukrainiga ja teistega seonduv, aga ma loodan, et ka need leiavad positiivse lahenduse ja inimesed näevad, et nad olid liiga üles puhutud,“ ütles Stoicescu.
Eesti 200 tegevjuhi Kadri Napritson-Acuna arvates on „vähemalt osaliselt“ erakonna toetuse muutus tingitud ebapopulaarsetest otsustest, mida valitsus kevadel tegi, kuid mis olid tema sõnul vajalikud. Kuigi otsused on avalikkuses kriitikat saanud, sõnas Napritson-Acuna, et Eesti 200 on oma põhimõtetele kindlaks jäänud. Napritson-Acuna sõnul saab lausa väita, et erakonna reiting on juba tõusuteel. „Kui vaadata Norstati küsitluse tulemusi nädalases võrdluses, siis saab pigem täheldada nädalast toetuse kasvu 1,4 protsendipunkti võrra, mis on pigem positiivne suund,“ ütles ta.
Tõsi, kui juuni viimasel nädalal oli reiting 5,9 protsenti, siis juuli alguses oli toetus tõusnud 1,4 protsendipunkti ehk 7,3 protsendile. Samas kui võrrelda seda üle-eelmise nädalaga, kus reiting oli 9,3 protsenti, ei ole reiting siiski nii palju tagasi tõusnud.
Napritson-Acuna sõnul keskendub erakond reitingu jälgimise asemel enda poliitiliste eesmärkide elluviimisele.
Erakonna aseesimees Hendrik Terras rääkis, et erakond jälgib toetuse taset, aga mures nad sellepärast ei ole. Olulisem on Terrase sõnul hoopis see, millised järeldused sellest tehakse. „Meie järeldus on see, et teha riik korda ja eks see reiting tihtipeale elab ka oma elu. See on ka varasemalt käinud üles-alla, see on normaalne protsessi osa ja see ei valmista erakordset muret,“ sõnas Terras.
Terrase sõnul on erakond ühtne ning liiguvad selles suunad, et teha Eesti elu paremaks. „Meie siseeluga on ka kõik korras, et see mis siin avalikkuse ees oli, sel tegelikult mingit otsest alust ei olnud,“ ütles Terras. Selle all viitas ta Liina Normeti ja Karin Kaup-Lapõnini teemale, mis meedias palju tähelepanu sai. „Skandaal oli suur aga tegelikult sisuliselt seal midagi valesti ei olnud,“ avas ta põgusalt ka erakonna ühe skandaali tegelikust.
Izmailova arvates on erakonna reiting oluline vähemalt oma endises hiilguses taastada Euroopa Parlamendi valimisteks, mis toimuvad vähem kui aasta pärast. „Me sooviks erakonnana näha juunis vähemalt ühte saadikut Brüsseli poole sõitmas,“ rääkis Izmailova.
Eesti 200 tulu oli teises kvartalis kokku 188 036 eurot, millest riigipoolne toetus 179 478 eurot. Annetusi saadi 6157 euro ulatuses. Liikmemaksu kogunes 2402 eurot.
Võrreldes esimese kvartaliga, kui erakond sai annetajatelt lausa 805 505 eurot, võib öelda, et sisuliselt kuivasid nende annetused kokku nagu külmkapis olnud kolm nädalat vana kurk.
Erakonna tegevjuhi Kadri Napritson-Acuna sõnul käivad annetused koos kulutustega. „Kuna praegu ei ole käimas ühtegi valimiskampaaniat, siis anname ka annetajatele puhkust. Eesti 200 rahaline seis on hea ning saame ka tänavuste riigikogu valimiste võlad aasta lõpuks makstud,“ ütles ta.
Ka aseesimees Hendrik Terras rääkis, et rahaga neil kitsas käes ei ole. „Rahaline seis mulle kui aseesimehele muret ei valmista,“ kinnitas Terras.
Margus Tsahkna: oleme uus erakond. Meie suhtes ollakse nõudlikumad Kas olete analüüsinud, mis juhtus teie erakonna reitinguga?
Ma ei ole pidev reitingu jälgija, tunnistan ausalt. Ma isegi ei tea, mis see täpselt on praegu, see peaks olema natuke alla kümne protsendi. Esiteks on see enam-vähem see, mis meil tavaliselt olnud on. Teiseks, Eesti 200 lubas asju, mis on täiesti ebapopulaarsed. Me lubasime riigi rahanduse korda teha. Lubasime majanduse käima tõmmata ja null-eelarvet. Oleme olnud sunnitud ka viimaste valitsuste peoarved kinni maksma, kus telliti [piltlikult öeldes] järjest rohkem paremaid jooke-sööke rääkinud. Me oleme sellest täiesti ausalt rääkinud. Abieluvõrdsus on täna reaalsus suuresti tänu Eesti 200le. See väärtuste nihe on ära toimunud. Kindlasti see ka väga paljudele inimestele ei meeldi, aga me oleme võtnud täie vastutuse. Me ei ole lubanud enne valimisi ega pärast valimisi midagi populaarset. See on normaalne, et me seda kanname. Oleme uus erakond. Eks me täna teeme ära kõik vead, mille peame tegema.
Kas saate mõne vea nimetada? Loetlesite ebapopulaarseid saavutusi.
Ma ei näe, et oleksime teinud mingeid põhimõttelisi vigu. Meie suhtes ollakse palju nõudlikumad, kui vanade erakondade suhtes. Kui Keskerakond käib järjekordselt rahulikult kohtus teemal, kas nad on korruptandid või mitte, siis see ei ületa uudisekünnist. Näiteks Slava Ukraini tegevus võeti totaalselt tükkideks ja Johanna-Maria Lehtme võeti korralikult ette olukorras, kus Eesti 200l puudub igasugune puutumus Slava Ukraini tegevusega. See nuheldi meie kaela.
Te olite pikka aega ebalevad või kaitsvad.
Me ei olnud ebalevad, vaid ütlesime selgelt, et tahame teada, mis on tegelikult toimunud. Tänaseks on selgunud siseauditist, et ei ole midagi sellist toimunud, milles süüdistati.
Siseaudit ei rääkinud nendesse sügavustesse, millest lood kirjutati.
Aga need lood olid suunatud ka Eesti 200 peale. Mis on meie tegevuse seos Slava Ukrainiga? Meie sõnum oli väga selge – ka meie tahame täpselt teada, mis on toimunud. See on täiesti normaalne. Poliitika on paratamatult selline, et see nuheldi ka meie kaela. Poliitika ongi ebaõiglane ja sellega tuleb arvestada. Ma ei kurda selle üle. Päriselt. Ma arvan, et on olnud Eesti rahva huvides, kes on olnud väga abivalmis [Ukraina vastu], et selguvad tegelikud asjaolud. Siis on ka meedia vastutus see ära klaarida, kui selguv, et tegelikult ei ole süüdistustel alust olnud. Ma väga loodan, et meedia võtab selle samasuguse aktiivsusega ette, nagu esimese otsa. Kui aga selgub, et on kuritarvitatud, siis peab vastutama kes iganes sellega seotud on nii Eestis kui ka Ukrainas. Oleme olnud väga selgelt sellel positsioonil.
Reitingu või toetuse mõttes peame keskenduma sellele, et teha oma lubadused, mille olema andnud ja koalitsioonilepingusse saanud, ära tegema. Siis saavad inimesed otsustada, kas Eesti 200 on olnud edukas ja õigustanud oma üle ootuste suurt toetust. Praegu on valimistest mõned kuud möödas ja me alles stardime, aga juba on väga suured otsused ära tehtud – eelarve otsused riigikogus ja väga suur väärtusmuutus, mis puudutab abieluvõrdsust. See on ajalooline asi. Juba selle nimel oli Eesti 200 tegemine ja tulemine väga suurele osale ühiskonnast ära tasunud.


MEEDIAKROONIKLA: P.resident tuleb lihtsalt koondada, nagu tehakse paljude teiste eesti inimestega. Täna Vitebskis: Putini ja Lukašenka suurüritusele saabus ajaloo suurim Eesti delegatsioon! Tiit Aunaste: Postimees, jumal küll, mis saasta te avaldate?Eestis käib kõik sissetallatud radu pidi: järjekordsed „ajutised raskused“, milles peaminister Kaja Kallas iga kord süüdistab mitte oma korrumpeerunud ja eestivaenulikku võimuerakonda, vaid keskerakonna, EKRE ja Isamaa kunagist valitsust ja Ukraina sõda, lastakse rahval kanda: peretoetusi kärbitakse, makse tõstetakse ja uusi leiutatakse, aga ametnikel ja juhtivatel poliitikutel mõni tuhat kuus tilgub jälle juurde.
Põhjenduseks alati see, et nii olevat mingis seaduses ja kokkuleppes ette nähtud, et läbikukkunutel masuurikatest riigijuhtidel tõusevad palgad automaatselt. Rahva paljaksröövimiseks seadusi muudetakse, sakste rikastumise peatamiseks aga mitte. Sealjuures nõuavad nad kogu aeg juurde igasuguseid kuluhüvitisi ja lisarahasid riigieelarvest.
Postimees kirjutab: „EELARVE PITSITAB / Presidendi kantselei peab teisel poolaastal rihma koomale tõmbama“.
Kui nüüd vaadata p.residendi jässakat poliitilist figuuri, siis eks see peab üks jäme koormarihm olema, ja selle pingutamisega tuleks jälgida, et mitte jääda väljapurskava fuagraa ette.
„Nagu mullugi, peab ka tänavu vabariigi presidendi kantselei (VPK) aasta teises pooles oma rahalisele seisule kriitilise pilguga otsa vaatama. Lisarahalootuse asemel terendab aga säästurežiim. 2021. aasta suvel vahetus president ja toona tekkis meediatorm selle üle, kas kantseleil on Alar Karise ametisse tulekuga seotud lisakuludeks raha olemas või tuleb seda riigieelarvest juurde küsida. Tookord lisaraha taotlemist siiski vaja ei läinud. Küll aga mullu, 2022. aastal, kui kantselei taotles julgeolekuvõimekuse tõstmiseks ja energiahindade tõusu leevendamiseks lisaeelarvest kokku pea 250 000 eurot,“ vahendab Postimees.
Veerand miljonit lisaraha elektrikulu kompenseerimiseks Kadriorus! Üksnes selle summa eest oleks võinud jätta ellu mitu eesti laste kooli! Kui otsustada töökvaliteedi ja –hulga järgi, siis piisanuks presidendiametnikule mõnest kasepeeru pakist. Mida te teete seal selle elektriga? Keedate mune ja vorste kogu Baltimaade elanikkonna tarvis?
„Rahaliselt keeruline seis peegeldub kantseleist ka praegu. Presidendi kantselei tänavuse aasta eelarve oli 6,5 miljonit eurot, investeeringuteks eraldati 686 000 eurot. 2023. aasta majanduskulude eelarvest on kantselei sõnul praeguseks täidetud juba 61 protsenti, kusjuures hulk juunikuu arveid on veel laekumata,“ vahendab Postimees.
Ei saa nüüd aru: kas üle 7 miljoni eest saame me kaheksa valel ja vägivallal rajaneva eestivaenuliku seaduse korraga väljahõikamise ja boonusena rea lapsikuid sõnavõtte lasteaedades ja muusikaüritustel? Jah, veel vaene Rootsi kunn sai tasuta lõuna.
Mõelge: üle seitsme miljoni eurot. Mille eest? Et mingi meesisik saaks olla rasvane kukkurhamstri kujuline kummitempel Kaja Kallase põues? Soe ja mõnus koht, aga kas just rahvas peaks selle eest maksma?
See naeruväärsel moel määratud p.resident koos kogu tema kantseleijõugu ja endise KGB-lasega tuleks saata laiali ja anda need 7 miljonit eesti rahvale tagasi.
+ + + + + + +
Andres Mustonen esines Siberis toimunud kontserdil ja sai Eestis mööda päid ja jalgu. Asja eest.
Äkki nüüd pööratakse tähelepanu ka nendele, kes viivad meie lapsi karjakaupa ametlike Eesti delegatsioonidena putinistlikele propagandaüritustele?
Eile algas suur politiseeritud festival „Slavjanski bazar v Vitebske“, mille põhiteemaks on „riikide liit“ (sojuznoje gosudarstvo). Pidulik avamine toimub täna ja seal esinevad presidendid Lukašenka ja Putin, üritus lõppeb 17. juulil, teatab TACC. Esineb ka tosin Putinile kõige ustavamat Venemaa estraadistaari.
„Esmakordselt „Slaavi turu“ ajaloos külastab Valgevene põhja kultuuripealinna kõige suurem delegatsioon Eestist. Laste muusikakonkursil esindab meie riiki nooruke talent Veronika Jelõkova. Eesti ooperidiiva Maria Veretenina on Rahvusvahelise konkursi žürii liige ja ka ise esineb festivali laval. Ja veel, juba teist aastat järjest tuleb Valgevenesse ühiskonna- ja kultuuritegelaste delegatsioon,“ vahendab baltija.eu, märkides, et Eesti osaluse projekti juht „on valgevene seltsi direktor Diana Verman, kelle elus toimus sel aastal veel üks tähtis sündmus: temast sai Eesti ametlik esindaja Rahvusvahelisel kunstide festivalil „Slavjanski Bazar v Vitebske“.
Allikas jätkab: „Slavjanski turul“ viibib delegatsioon kolm päeva… Loomulikult külastatakse ka festivali peasündmust –ametliku avamise kontserti, milles osaleb Riigi pea („с участием главы Государства.“)
Keda peeti silmas „Riigi pea“ all – kas Putinit või Lukašenkat – ei täpsustata.
Äkki EV kultuuriminister Heidy Purga mõistab paremini oma „ametliku Eesti esindaja“ emotsionaalselt ülesköetud juttu. Kultuuriministeerium toetab ju Eestis tegutsevaid rahvusseltse?
+ + + + + + +
Rahvuslehe Postimees peatoimetajate sikuhüppemäng on mõneks ajaks takerdunud, see-eest vahetati arvamustoimetaja juht Martin Ehala nüüd Mart Raudsaare vastu. Mart Raudsaar, kes ka oli vahepeal peatoimetaja, tuli seega ringiga tagasi.
Mõlemad on väärikad mehed, kuid jääb selline mulje, et ETV saadetes iga kord saatejuhi ja teiste osaliste peksupoisiks olnud härra Ehala on järjekordne tolerastide ohver.
Aga Postimehe allakäik jätkub. Kuidas teile meeldib näiteks järgmine seal avaldatud tekst?
„Sisulooja Kristina Pärtelpoja TV3 tõsielusaate «Üks nädal Kristinaga» seitsmes ja ühtlasi viimane osa on viimaks Go3 platvormil nähtav. Tegevusterohke nädala viimasel päeval käib Pärtelpoeg näiteks koos Anu Saagimiga kanuumatkal. Kusjuures matkal käisid ka Pärtelpoja mänedžer Marjen Võsujalg ja Põhja-Tallinna esiräppar Jaanus Saks. Lisaks sellele istub Pärtelpoeg laua taha koos kaardimoor Kirsti Timmeriga, kes ennustab sisuloojale tulevikku.“
Oli see vist eelmisel suvel, kui p.resident Alar Karis ka mingil paadimatkal käis? Koos ülalmainitud nimedega jääb selline mulje, et meil tegelevad paadimatkamisega kuidagi eriti mõttetud inimesed.
Aga nendest veel mõttetumad tegelased panevad nende mõttetute inimeste mõttetud tegevused lehte, mis „kindlalt seisab“.
Head seismist siis. Hoidke kõva.
Ivan Makarov