Lotman: Eesti moraalsesse kompassi on tekkinud vastik mõra   Endine riigikogu liige, poliitiku ja kirjandusteadlane Mihhail Lotman (Isamaa) ütles Vikerraadio saates "Reedene intervjuu", et peaminister Kaja Kallase (RE) abikaasa ettevõtte äritegevusega üles kerkinud skandaal lõi Eesti moraalsesse kompassi vastiku mõra, mis kahjustab Eesti usutavust. Lotmani sõnul on tal aga väga hea meel, et ta enam riigikogus ei istu, sest seal toimuv on tema moraalse kompassiga tihti vastuolus.    Viimastel päevadel ja nädalatel räägitakse palju moraalist, väärtustest, analüüsitakse poliitikute kehakeelt ja vabanduste usutavust. Kas need teemad tulevad härra Lotmani loengus Tartus teemaks ka?  Sellises komplektis kindlasti mitte, võib-olla mõni neist. Aga ma tuleks 1. septembri juurde. Kui ma vaatan neid õnnelikke Eesti lapsi, kes lilledega, vanematega, puhanuna lähevad kooli, siis me peame ikkagi vaatama nii ajaloolist ja geograafiliselt natuke laiemat konteksti. 1. september on, nagu me kõik teame, Teise maailmasõja algus. 1. septembril 1939 Poola lapsed läksid kooli, aga juba Varssavi ja suuremad linnad, olid Luftwaffe pommitamise all. Ja kui me vaatame, mis praegu toimub Ukrainas, siis need Ukraina lapsed, kes lähevad täna kooli, on öösel halvasti maganud, sest mitu korda oli õhuhäire. Nad ei tea, mis seisus on nende koolimaja jne. Vaatame asju kontekstis. Meil on ikka väga õnnelik olukord praegu ja me peame seda hindama ja kaitsma.  Noortest ja haridusest räägime hiljem ka pikemalt. Miks ma alustasin just moraali ja väärtuste teemaga? Sest tundub, et viimastel päevadel muust ei kirjutatagi. Nõutakse peaministri tagasiastumist nende sõnade eest, mida ta on öelnud ja nüüd sööb neid. Kuidas teie seda skandaali semiootiku pilguga vaatate?  Ma ei vaata seda semiootiku pilguga, ma vaatan Eesti kodaniku pilguga. Ma vaatan ka natuke teise optikaga kui ajakirjandus. Ei ole oluline, mis räägitakse, on oluline see, millises olukorras me oleme ja see olukord on järsult halvenenud. Me räägime moraalist, väärtustest jne. Mulle ei meeldi need suured sõnad. Need on väikesed asjad, millel on väga suured tagajärjed. Mulle ei meeldi, et analüüsitakse Kaja Kallase perekonnaelu. Ma tahan kohe öelda, et härra Hallik (Kaja Kallase abikaasa Arvo Hallik - toim.) ei ole midagi halba teinud, igatahes mitte midagi seadusevastast, edasi on küsimus moraalses kompassis. Aga, mis on halb, on meie peaministri tegevus, tema on valitsuse juht. Kui ma esimest korda kuulsin sellest skandaalist, siis ma lihtsalt ei tahtnud seda uskuda. Kui selgus, et see on tõsi, siis mul oli väga valus ja häbi. Me oleme selles olukorras, mille kohta peaminister Kallas on korduvalt ja väga õigesti öelnud, et me oleme sõjas. Nüüd selgub, et sõjas küll, aga meie vastast võib natuke turgutada, kui saab head kasu. Ma olen hariduselt keeleteadlane ja kui keegi räägib, siis oluline ei ole mitte ainult see sõnum, mida ta ütleb, vaid ka sõnade valik ja lause konstruktsioon. Ma ütleksin, et ma ei tunne Kaja Kallast ära. Ta kunagi ei häbenenud varem öelda, et mina tegin seda ja mina tegin seda. Keeleteadlastel on selline mõiste nagu keele maailmavaade ja on väidetud, et vene keelt kõneleval inimesel on teistsugune selline väli kui eurooplasel. Eurooplase keeleloogika on see, et keegi tegi midagi ja sellel on mingid tagajärjed. Aga venelasel asjad juhtuvad. Ja nüüd kui ma kuulen, et Kaja Kallasel on sellest olukorrast kahju... Millest tal on kahju? Kas sellest, et see välja tuli? Või sellest, et niimoodi tehti? Ja mida täpselt tehti? Mulle meeldib olla uhke oma riigi üle. Ja tihti on ka põhjust. Eesti on saavutanud väga häid tulemusi oma taasiseseisvuse aja jooksul. See on erinevate valitsuste suur teene. Aga selle sõja uue etapiga Eesti jõudis väga kõrgele. Kui peaminister ütleb, et mis see meie väike Eesti saab teha, siis juba poolteist aastat oli Eesti Euroopa ja osaliselt ka Põhja-Ameerika jaoks moraalne kompass. Ja see ei olnud kõikidele meeltmööda, et mis see väike Eesti meid õpetab.Reedene intervjuu. Kristjan Pihl ja Mihhail Lotman Autor/allikas: Ken Mürk/ERR Selle vabandamise kohapealt tõi väga hästi välja värskes arvamusartiklis Tiit Hennoste, et võib-olla Kaja Kallase vabandus ei ole kõige parem, aga on näiteid veel hullematest. Näiteks Mart Helme vabandus, kui ta Soome peaministrit solvas, et kui keegi on teda valesti mõistnud tänu suurel määral ka Eesti ajakirjanduse rõhuasetustele, siis ma tahan öelda, et ma palun Soome peaministrilt vabandust. Või võin ka ise meenutada. Kui Pere Sihtkapitali sündimusuuringu temaatika tõusetus, siis teie parteikaaslane Tõnis Palts ütles üldse ilma vabandamiseta, et vähem kui kolm last sünnitanud lapsed ei peaks üldse sõna võtma. Kas poliitikas vabandamine on nii keeruline?  Oleneb kellel. Mõnel poliitikul tundub, et on. Aga ma tahan öelda, et Tõnis Palts, kogu lugupidamise juures, ja Mart Helme, samuti kogu lugupidamise juures, ei ole mulle kunagi olnud moraalseks orientiiriks. Ei moraalseks ega ka intellektuaalseks. Ma tahaks veel ühe asja ära õiendada. Kaja Kallase retoorika oluliselt muutus. Enne seda Reformierakond ja üldse Eesti valitsus rääkis sellest, et sõda algas 2014. aastal, aga mitte praegu, praegu on lihtsalt sõja eskaleerimine. Nii, et ei saa öelda, et ainult poolteist aastat on see sõda. Me oleme sõjas juba tükk aega. Sõjas on erinevad faasid ja nüüd on selline kuum faas. Tee, mis tahad, aga peaminister on investeerinud sellesse sõtta läbi erinevate kanalite ja saanud sellest tulu. Ei ole oluline, mis ajakirjandus kirjutab, isegi Kaja Kallas ütles, et teised valitsusjuhid teda toetavad ja mõistavad. Muidugi. Neil on õudselt hea meel – Kaja Kallas, tule pilvedelt alla, meie patuse maa peale, meil asjad nii käivadki. Aga ma ei taha, et Eestis niimoodi asjad käiksid.  Kui Kallase teemast edasi minna, siis kas ei ole nii, et see tegelikult ongi üks järjekordne aste poliitilise kultuuri allakäigutrepil? Kui me vaatame seda, mis enne suvepuhkustele minekut Toompeal toimus – obstruktsioonid, pidevad erinevad näitemängud. See tegelikult on rikkunud kõiki poliitikuid.  Jah... Aga teate, mul on õudselt hea meel, et ma seal enam ei istu.  Sellesama obstruktsiooni ju väidetavasti algatas teie erakonnakaaslane, praegune Isamaa esimees Urmas Reinsalu. Kas te olete talle öelnud, et kuule Urmas lõpetage see jama ära, peaasi, et see ei jätkuks sügisel?  Milline jama? Ma tahaks ikka rääkida asja sisust, obstruktsioon on üks tagajärgedest. Teine asi on need vormid, kuidas seda läbi viiakse. Kui seal tuleb solvangud ja sõim, siis selline asi mulle kuidagi ei istu. Aga kui see valitsus tuli, siis esimene asi, mida valitsus tegi oli see, et ta tühistas väga olulisi asju, mida võttis vastu eelmine valitsus. Kusjuures peaminister oli sama – Kaja Kallas. Kuna neid asju ta ei saanud läbi suruda läbi reeglipärase parlamendi protseduuri, siis ta sidus selle usaldushääletusega. Nii saab vastu võtta erandkorras üht seadust. Aga ta võttis järjest, ta tegi erandkorrast tavalise korra. Ja mida siis opositsioon pidi tegema? Selle alla neelama? Kui te lebate maas ja teid pekstakse jalgadega, siis kui te püüate seda jalga hammustada, siis võib-olla see ei olegi kõige halvem asi. Teine asi on see, et seaduses on väga olulised lüngad, et kuidas see obstruktsioon läbi viiakse. Esitatakse protseduurilisi küsimusi, mis ei ole protseduurilised küsimused. Ja tegelikult, ka praeguste reeglite järgi, on eesistujal õigus see katkestada. Kui tullakse veelkord protseduurilise küsimusega, siis ta võib öelda, et ma teile ei anna, sest te juba kaks korda esitasite protseduurilise küsimuse pähe mingi mitteprotseduurilise küsimuse. Samas ei ole need asjad täpselt fikseeritud. Ja veel mis nüüd selgus. Kui riigikogu komisjon kutsub peaministri või ministri istungile, siis peaminister võib otsustada, kas ta tuleb või ei tule. Ta võib otsustada mitte minna, sest sellel komisjonil ei ole mitte mingit pistmist selle teemaga. Aga meil on parlamentaarne vabariik, parlament otsustab, mis on tema pädevuses ja keda ta kutsub.Reedene intervjuu. Kristjan Pihl ja Mihhail Lotman Autor/allikas: Ken Mürk/ERR Ühtesid häirib see, et peaminister ei tule kohale, kui teda kutsutakse. Teisi häirib see, kui lõputu obstruktsioon segab seadusloomet. Miks me oleme sellisesse punkti jõudnud?  Probleem on poliitilises kultuuris. Üldiselt ei ole obstruktsioon midagi hullu. See on üks nõrkade enesekaitse vahend. Eestis on see võrdlemisi piiratud.  Paljud lugupeetud arvamusliidrid nagu Marju Lauristin ja Liia Hänni ütlevad, et see praegune obstruktsioon on ohuks põhiseaduslikule korrale.  Ega see ei ole põhiseaduslikule korrale muidugi hea. Aga te teate minu erakondlikku tausta ja ma tean Marju Lauristini ja Liia Hänni erakondlikku tausta. Nad esindavad koalitsiooni. Mina esindan opositsiooni.  Mul jäi kõrvu, et te ütlesite, et teil on jube hea meel, et te seal Toompeal ei istu. Miks? Kas poliitiline kirg on siis teis kadunud?  Ei ole. Vastupidi. Ma liiga kirglikult reageerin sellele, mis toimub. Ja muuseas ma olen varem mitu korda astunud Kaja Kallase kaitseks välja, kui teda väga inetult ründas üks ka praegu opositsioonis olev erakond. Minu jaoks on väga oluline see, ükskõik oled sa ülikooli professor või riigikogu liige, sa oled inimene oma veendumustega ja vot sellesama moraalse kompassiga. Minu moraalne kompass ei luba nii käituda.  Mihhail, te olete selles mõttes väga aus ja enesekriitiline. Ma märkasin isegi ühte loengut, mida te pidasite oma akadeemilisest karjäärist ja seal te võtsite üksipulgi ette oma ebaõnnestumised. Kui sama teha poliitikas, siis kuidas teil läks poliitikas?  Ma olen selles mõttes võib-olla halb poliitik, sest ma kunagi ei hoolitsenud ega ka muretsenud oma poliitilise karjääri pärast. Ma olen mitmetel valimistel osalenud, aga ma ei ole nende aastakümnete jooksul mitte ühelegi inimesele öelnud, et hääleta minu poolt, ka oma perekonnas mitte. Aga ma ei taha öelda, et see on hea. Nagu ütles Härra Brown Inglismaal, et igaüks tahab olla peaminister, aga vot mina ei taha. Mul oli võimalus ükskord ministriks saada, ma vastasin, et kategooriliselt mitte. Ka erakonna sees ma ei taha mingit kõrget kohta. Aga mida ma tahan? Ma tahan, et Eestis oleks asjad korras. Ja omaltpoolt ma püüan teha kõik, mis minust sõltub. Aga ma ei eralda ennast oma erakonnast, kui me räägime meie läbikukkumisest, siis ma kukun koos erakonnaga ja tõusen koos erakonnaga.Reedene intervjuu. Kristjan Pihl ja Mihhail Lotman Autor/allikas: Ken Mürk/ERR Mind väga huvitab, mida härra Lotman tunneb teadlase või kodaniku vaatenurgast sellistel keerulisematel hetkedel, mida poliitikas ikka ette tuleb. Peab tegema koalitsioone inimestega, kes sulle ei meeldi. Või suruma läbi poliitikaid, mis sulle ei meeldi. Kui palju oli selle aja jooksul selliseid hetki, kus te pidite oma sisemise kompassiga vastuollu minema?  Kogu selle aja jooksul ma olen kaks korda hääletanud oma kompassi vastu. Aga see oli eelmine kord, mitte praegu. Siis kui keelati suitsude välireklaamid, siis ma arvasin, et see on vale samm ja sõnavabaduse piiramine. Teist korda ma isegi ei mäleta, aga midagi sarnast.  Pensionifondid?  Ma olin tuline toetaja.  Kas see pensionifondidega võitlemine on puhas Isamaa maailmavaade või...?  Vabandust. Mis pensionifondidega võitlemine? See on täiesti vale diskursus. Mulle väga meeldib see süsteem, mis praegu on. On kolm sammast ja teine sammas on vabatahtlik. Kui ta oli sunniviisiline, siis oli varjatud maks. Aga ma olen üldiselt igasuguste maksude tõstmise vastu. Aga ma tuleks teie eelmise küsimuse juurde. Et kui moodustatakse sellist koalitsiooni, mis mulle ei meeldi. Ma pean ütlema, et kui me moodustasime koalitsiooni EKRE ja Keskerakonnaga, siis minu esimene reaktsioon oli see, et ma panen lahkumisavalduse lauale ja kõik, mulle ei sobi. Aga siis inimesed, kellest ma pean lugu soovitasid natuke mõelda. Ja ma tagantjärgi pean ütlema, et see koalitsioon oli hea.  Hakkas meeldima?  Mitte need inimesed, aga see, mis ta tegi. Me oleme kõik mingisuguses ajakirjanduse lõksus. Öeldi, et Jüri Ratas (Keskerakonna esimees Jüri Ratas - toim.) ei juhi seda koalitsiooni ja seda juhib Mart Helme jne. Ja jäigi ajakirjandusest selline mulje... Et see on EKREIKE ja EKRE on seal ees. Ja need Helmed ka raadios hooplesid, et nemad juhivad. Ei olnud absoluutselt mitte midagi sellist. Ma mäletan, et Martin Helme õnnetu näoga ütles, et me saime kõik. Nad ei saanud midagi. Nad said oma lubadustest ainult aktsiisilanguse ja ainult sellepärast, et Isamaal oli samasugune punkt. Ja see surutu läbi just sellises formaadis nagu Isamaa tahtis. Kusjuures ma pean tagantjärgi ütlema, et EKRE variant oli parem.  Kui te nii räägite, siis kuidas te selgitate oma valijatele seda, et kui näiteks Isamaa eelmiselt esimehelt Helir-Valdor Seedrilt küsiti, et kuidas nad suhtuvad EKRE seisukohtadesse Ukraina sõja osas, siis ütles Seeder väga otseselt, et need on Eestile ohtlikud seisukohad. Ja kui järgmise küsimusena küsis ajakirjanik, et kui tekiks võimalus, siis kas läheksite EKRE-ga uuesti valitsusse, siis oli vastus, et ei saa välistada, sest me ei välista kellegagi. Puhas poliitika!? Kuidas teie seal hakkama saite?  Mis on siin õige? See, mida EKRE esitas ei ole kindlasti Eestile ja Ukrainale kasulik, lausa kahjulik ja kasulik hoopis meie idanaabrile. Absoluutselt õige. Seeder ütles selle väga selgelt välja. Teine asi on see, et tal oli kogemus olla EKRE-ga valitsuses. EKRE lubas seal, et pead lendavad, kui nad tulevad valitsusse ja tõesti pead lendasid - need olid EKRE ministrite pead. Kõige parem näide oli kui Mart Helme ütles, et Vaher (endine PPA peadirektor Elmar Vaher – toim.) tuleb maha võtta otsekohe. Ja siis Vaher sõidutas teda natuke helikopteriga ja mida tegi siseminister Mart Helme? Andis talle preemiat. Ja kui nad kukkusid opositsiooni, siis nad jälle hakkasid nõudma Vaheri pead. On olemas EKRE kuvand ajakirjanduses ja see, mida nad ise levitavad. Aga milline EKRE tegelikult on, see on täiesti teine asi. Ma olen EKRE-t mitu korda nimetanud ja kasutan juhust ka siin. EKRE on lammas hundi nahas. Mitte vastupidi. Tegelikult olid nad... noh, ma ei saa öelda, et meeldiv koalitsioonipartner, aga mis te arvate, kas Keskerakond oli meeldiv koalitsioonipartner? Loomulikult mitte. Aga mis mulle ei meeldi Eestis poliitilises kultuuris... Kuidas see EKREIKE valitsus langes? Selgus, et Keskerakonnas on järjekordne korruptsiooniskandaal ja et sellega ei saa enam edasi minna. Siis see valitsus langes. Ja siis selgus, et Keskerakond on väga sobilik Reformierakonna partner. Minu meelest see oli üsna küüniline käik. Mulle sellised asjad ei meeldi.Reedene intervjuu. Kristjan Pihl ja Mihhail Lotman Autor/allikas: Ken Mürk/ERR Me oleme siin 20 minuti jooksul poliitikuid nahutanud siit ja sealt. Tegelikult oleme me kõik ju vastutavad. Ise me nad sinna valime. President Alar Karis pidas 20. augustil Kadrioru roosiaias suurepärase kõne, kus ta avaldas muret, et paljud targad inimesed tegelikult ei osale poliitikas avalikus debatis, mis on riigi seisukohast ju väga kahjulik. Ma tsiteerin: "meil on rohkem tarku ja erksaid inimesi kui meediaruumis kolumniste, aga avalikku dialoogi nad ei sekku, mis pärsib avalikku debatti." Mis te arvate, miks paljud inimesed, kellel on häid mõtteid ja kes võiks Eesti elu edasi viia, tegelikult ei tee seda?  Mida te mõtlete? Et miks nad ei osale poliitikas või miks nad ei osale ühiskondlikus debatis? Ühiskondlikus debatis osalevad kõik. Aga ma tean, et paljud kardavad kirjutada arvamuslugusid sellepärast, et seal kommentaariumis neid hakatakse materdama.  Kas keegi loeb neid kommentaare veel?  Muidugi, mina loen. See on minu uurimismaterjal. Kõik, mis on seotud vihaga ja vandenõudega, need on väga kihvtid asjad, aga kahjuks väga üksluised.  Aga ometi president selle mure seal auväärt publiku ees esile tõi. Mis te arvate, mille pärast siis president ikkagi muretseb?  See on küsimus presidendile. Aga mure on olemas. Eesti avaliku debati tase on kõvasti taandarenenud ja see ei ole hüppeline protsess. Kui me alustame sellest taasiseseisvumise eest võitlemisest, siis see debatt oli väga heal tasemel ja oli väga heal tasemel koostöö erinevate jõududega. Aga see on tegelikult demokraatia häda. Kõik demokraatia vastased on alati rõhutanud, et demokraatia on keskpärasuse võim. Intellektuaalide ja ühiskonnategelaste ülesanne on seda kesktaset tõsta.  President ise ka viitas, et iseseisvuse taastamise ajal käis vaim tihti võimu ees. Kirjanikud, muusikud, teadlased suunasid Eesti riigi kurssi. Miks me praegu nii vähe loomeinimeste mõtteid kuuleme, mis puudutab just riigile olulisi küsimusi? Püüdsin meenutada viimaseid suuri kõnesid. Mari-Liis Lill tuli meelde - mis on sellel pildil valesti? Või siis oli NO99 teater, kes tegi selliseid poliitilisi teatritükke. Sveta Grigorjeva ja mõned näited veel. Aga me ei ole neist viimasel ajal ikkagi kuulnud. Mis kõnetaks, inspireeriks ja võib-olla ka ühendaks?  Need on erinevad juhtumid. Aga kas te arvate, et Sveta Grigorjeva sõnum oli, et ta kedagi tahtis ühendada?  Või ka NO99. Need teravad väljaütlemised olid just suunatud sellele, et tuua esile mittepopulaarsed seisukohad. Ja see keskmine keskpärane inimene on väga närvis nende kunstnike ja intellektuaalide peale, sest et nad on justkui perverdid ja marginaalid.  ...ja jäägu nad oma liistude juurde?  Jaa. Mitte ainult oma liistude juurde. Näiteks kommentaariumites on nende kohta kaks läbivat teemat. Esimene on see, et saadaks nad tootvale tööle. Või see, et seda nad teevad maksumaksja raha eest. Ma teadsin üht kommentaatorit, kes just nii kirjutaski, et maksumaksja raha eest, aga ise ta on mittetöötav pensionär, kes elab puhtalt maksumaksja raha eest.  Mihhail Lotman, oleme teiega rääkinud kultuurist poliitikas ja poliitilisest kultuurist. Alustasime noortest 1. septembri puhul ja tegelikult võiks ka saate lõpuosas noortest rääkida. Kui te loengusaali lähete, siis kui palju on need noored on muutunud 10 või 15 aastaga? Sellest räägitakse väga palju, et need tänapäeva noored istuvad ekraanides ja arutlemise oskus on kahanenud. Kas te kogete seda ka loengusaalis?  Ikka kogen. Aga mõni aasta tagasi olin ma Itaalias ja seal selgus, et auditooriumi ei tohi tulla telefoni ja arvutiga. Aga ma ei taha, et Eestis oleks sellised piirangud. Samas, kui seal ma olen nende ees, nad näevad mind ja mina näen neid, siis alati on selgelt näha, kes on Facebookis ja vahel on näha, kuidas nad omavahel sõnumeid vahetavad. Ega siis loengu kuulamiseks eriti aega ei jagu. Aga ma ei taha kuidagi noori halvustada.  Erinevate põlvkondade vahel on alati olnud nägemuste erinevused.  On küll, aga mina olen alati noorte poolt.  Kas teile tundub, et võib-olla tänaste noorte ja nende isade ja vanaisade vahel on lõhed kuidagi suuremad?  See on pidev teema, et noorsugu on hukka läinud umbes 40 000 aastat tagasi. Üks esimesi poeeme maailmas oli... või see oli proosatekst, ma ei mäleta, oli see, et mis tuleb teha, kui õpilasel läheb koolis halvemini. Vanemad pidasid nõu ja selgus, et nad ei ole kaua aega õpetajale kingitusi teinud. Ja siis nad tegid peo, kutsusid õpetajad ja õppeedukus poisil läks kohe paremaks.  Kui erinevused põlvkondade vahel on alati olnud, siis üks, mis on muutunud, on see, et Eesti noortel on võimalusi rohkem, ka näiteks Eestist välja minna. Ja värske uuring toob ka välja, et noorte sisse- ja väljarände põhjused on etteaimatavad. Osalt on see, et inimesed tahavad lihtsalt näha maailma ja kogeda põnevust. Teine põhjus on raha. Aga üks oluline põhjus, mida värskes uuringus noored esile toovad, on see, et neid ikkagi ei rahulda see, mis toimub ühiskonnas ja poliitikas. Kui üks noor inimene on kuskil Saksamaal, Prantsusmaal või võib-olla teisel pool ookeani, ta loeb Postimeest või Delfit, siis mis teda häirib?  Ma ei tea, mis neid häirib. Minu kuus lapselast õpivad kõrgkoolides. Nendest viis on välismaal. Aga nad ei ole Eestist kuskile pagenud, nad tulevad Eestisse tagasi, saades välismaal haridust. Niipalju kui ma olen neilt kuulnud, siis nad ei ole keegi eriti nördinud sellest, mis Eestis toimub. Kusjuures maailmavaated on erinevad. Samas kui noor inimene on oma elu ja kõigega liiga rahul, siis võib-olla tal on midagi viga. Noor peabki olema natuke mässaja. Inimene, kes on kõigega rahul, ei vii elu edasi. Aga see, mis suunas elu areneb, ei pruugi vanematele üldse meeldida. See tõstab neid oma mullist välja.Reedene intervjuu. Kristjan Pihl ja Mihhail Lotman Autor/allikas: Ken Mürk/ERR Üks huvitav mõte, mis sealt uuringust kõlas, oli see, et Eestis on keeruline kedagi usaldada ning naeratamine ja õnnelik olemine on pea illegaalne. Kuidas selle probleemiga tegeleda? Me naeratame liiga vähe üksteisele.  Ma ei tea. Ma naeratan minu meelest üsna normaalsel tasemel. Aga ma pean ütlema, et selles mõttes on Eesti palju sõbralikumaks läinud. Naeratusi tänaval on palju rohkem. No saate aru, mulle väga meeldib Eesti. Ma olen tõesti õnnelik. Ja sellepärast on see, mis praegu juhtus, mulle nagu isiklik tragöödia. See on nii vastik ja üldse ei sobi minu pildiga Eestist. Miks ei sulge Eesti siis neid maismaavedusid? Öeldakse, et Eesti on nii väike, et miks me üksinda teeme. Esiteks, Eesti on väike, aga Venemaa varustamises ta mängib märkimisväärset rolli, palju suuremat kui Läti, Leedu ja Soome. See ei ole üldse seotud härra Halliku (Kaja Kallase abikaasa Arvo Hallik - toim.) tegevusega, aga läbi Eesti lähevad mikrokiibid Venemaale, mis on otseselt strateegiline asi. Siin selles mõttes Eesti ei ole väike. Aga teine asi - kogu selle sõja jooksul meie narratiiv ei ole olnud see, et me oleme väiksed, me ei saa midagi. Me oleme NATO liikmed, me oleme Euroopa Liidu liikmed ja me oleme see moraalne kompass. Me tegime väga õigeid asju Ukrainat relvadega varustades. Samuti humanitaarses abis ja ka kõikides teistes valdkondades. Eesti oli ees ja me olime uhked. Ja nüüd Eesti ei ole enam moraalne kompass. Peaminister on sama, aga see valitsuse profiil on teistsugune. Ma ei taha midagi öelda praeguse välisministri kohta, ta ei ole midagi valesti teinud, aga ma ei tea ka mida ta on õigesti teinud. Aga kui välisminister oli Urmas Reinsalu, siis ta oli nagu naaskel igale poole. Ma nägin ise kuidas teiste riikide välisministrid talle helistavad, küsivad Eestilt seisukohti. See on Eesti, mida ma tahan. Kuidas me nüüd hakkame teisi noomima?  Me oleme rääkinud nii suurematest kui ka väiksematest väärtuskonfliktidest. Aga üks kõige suuremaid väärtuskonflikte on ikkagi Ukrainas, kus üks riik tungib teisele kallale ja me oleme näinud kõiki neid koledusi. Teie olete seal korduvalt käinud ja näinud neid koledusi ise. Kas midagi on selle asja juures teid tõeliselt üllatanud? Kuhu homme (laupäeval – toim.) 72-aastaseks saav Mihhail Lotman arvas, et kunagi maailm ei jõua?  Ma olen ikkagi akadeemilise taustaga inimene ja ma näen võimaluse spektrit ja see, mis praegu toimub, ei ole veel kõige hullem. Alati võib palju hullemaks minna, aga mina olen muutunud. Ja ma olen muutunud selliseks, mis mulle üldse ei meeldi. Ma ei saa magama jääda, ma kujutan ette, kuidas ma tapan inimesi. Mul ei ole kunagi varem sellist asja olnud. Ja selline "mina" mulle ei meeldi.  Millest see tuleb?  See tuleb sellest, mida ma nägin Ukrainas. Kusjuures kui ma niimoodi kainelt mõtlen, siis ma sugugi ei taha kedagi tappa, absoluutselt mitte. Ma tahan, et sõda lõppeks, Venemaa tõmbaks seal Ukraina aladelt välja, kurjategijad kohtu alla jne. Ma isegi ei taha kellelegi surmanuhtlust. Räägitakse, et Putinile on vaja, absoluutselt mitte. Loodad, et Putin on hea tervise juures ja naudib pikki aastaid üksikkongis kandes oma eluaegset vangistust. Aga see, mis toimub enne magama jäämist, on see, et alateadvus tungib peale. Kusjuures ma ei ole sugugi kõige hullemaid asju näinud. Aga mulle piisab kirjeldustest ja mulle piisab sellest, mis ma nägin. Ja siis tuleb tagasi Eestisse tulla. Esiteks kui hea meil siin on ja teiseks, kui habras see on. Sest me teame, et härra Putini laual olid erinevad plaanid, tuumalöök Poolasse, sissetung Baltikumi jne. Mõnes mõttes ukrainlased praegu surevad meie eest ja meie väärtuste eest ja meie seisame nende kõrval. Aga nüüd selles meie moraalses kaljukindlas positsioonis on tekkinud väga vastik mõra.  Te olete korduvalt oma loengutes rõhutanud, et see, mis praegu seal Ukrainas toimub, on teile inimlikult valus. Milline teie suhe täna Venemaa ja Vene kultuuriga on? Kas te loete veel Puškinit?  Ei loe. Vot see on teine asi, mis on mulle väga valus. Ma olen vene kultuuri inimene, ilma vene kultuurita ma poleks keegi. No võib-olla otsapidi oleksin ikkagi eesti kultuuris sees. Aga see on see, mis mind vormis. Puškin on minu jaoks siiamaani kõige tähtsam autor. Aga ma ei saa.  Puškin on süüdi?  Puškin on süüdi. Absoluutselt.  Selles, mis Putin teeb?  Puškin on süüdi selles, mis Putin teeb. Ta on kaasosaline, kuna Puškinit kasutab Putin selleks. Tema ideoloogid on Puškin, Dostojevski. Tolstoi ei sobi neile. Aga Tolstoil on ka šovinistlikke asju. Venemaa on haige ühiskond ja ma tahan rõhutada seda, et praegune Vene riik on kuritegelik riik ja seda me peame meeles pidama. Ma katkestasin kõik sidemed Vene teadlastega, Vene teadusinstituutidega. Ma ei osale konverentsidel isegi mitte virtuaalselt. Ma ei avalda Venemaal oma artikleid. Aga minu meelest on see ainuvõimalik, sest Venemaa on kuritegelik riik. Ja see, kes teeb selle riigiga koostööd, on kaasosaline kuriteos.  Ja see puudutab nii poliitikuid, ärimehi...  ...sportlasi, lauljaid ja kõiki. Aga Lääne ühiskond ei ole siin sugugi ühtlane. Tänane uudis oli see, et Nobeli preemiate komitee kutsus jälle Vene ja Valgevene saadikuid sealsele pidulikule tseremooniale. Möödunud aastal neid ei olnud.  Et me ei peaks lõpetama meie vestlust selliste tõsiste, kurbade teemadega nagu sõda, siis ma küsiksin teilt hoopis isiklikuma küsimuse. Kuidas te oma homset tähtpäeva tähistate?  Oma homset tähtpäeva ma tähistan niimoodi, et sõidan ära ja lülitan telefoni välja. Ma ei armasta sünnipäevi, eriti enda omasid. Lapsepõlvest saadik. Me naisega sõidame ära. Kahekesi tähistame, võib-olla läheme kuskile kohvikusse.Reedene intervjuu. Kristjan Pihl ja Mihhail Lotman Autor/allikas: Ken Mürk/ERR									   					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Paavst hoiatas Mongooliat korruptsiooni ja keskkonnariskide eestULAANBAATAR, 2. september, AFP-BNS – Paavst Franciscus austas laupäeval esimesel paavstivisiidil Mongooliasse sealset rikkalikku ja iidset kultuuri, hoiatades samal ajal noort demokraatiat ohtude eest, mis on seotud korruptsiooniga ning keskkonnaalaste ohtudega.
86-aastasele paavstile sai hommikul osaks ametlik tervitustseremoonia koos auvalvega.
Traditsioonilises rõivastuses president  Ukhnaa Khurelsukh laskus paavsti tervitamiseks mööda punaste vaibadega kaetud astmestikku massiivse Tšingis-khaani pronkskuju ette.
Seejärel pöördus paavst riigipalees Mongoolia tippjuhtide, sealhulgas presidendi poole.
Ta ütles ta, et Mongoolia traditsioon elada harmoonias looduse ja seal elavate olenditega, mis "võib oluliselt kaasa aidata kiireloomulistele ja edasilükkamatutele jõupingutustele planeedi Maa kaitsmiseks ning säilitamiseks".
Samuti hoiatas ta, et korruptsioon on "utilitaarse ja hoolimatu mentaliteedi vili", mis on vaeseks muutnud mitmeid maid.
Suure territooriumiga Aasia riik on koduks 1400-le katoliiklasele. See väike kogukond pole paavsti külaskäiku isegi oodata osanud. "Me pole kunagi unistanud..., et Püha Isa külastab Mongooliat, riiki, kus on väga väike katoliiklik kogukond," ütles AFP-le Hongkongi preester Paul Leung, kes on 17 aastat Mongoolias töötanud.
Religioon oli budistlikus Mongoolias alla surutud kommunismiperioodil, mis lõppes 1990. aastal.
AFP – Baltic News Service


ANALÜÜS | Kas Kaja Kallas plaanib vasturünnakut? Kelle vastu? Uus nädal tuleb tulikuumKümme päeva pärast skandaali puhkemist pole lootust, et nädalavahetus teemast õhu välja laseb. Uuel nädalal ootab peaministrit grillimine, millesarnast ta selle teema puhul veel kogenud pole. Kallasel on aga kaevik kaevatud ja kiiver pähe pandud.
„Üldiselt me ei ole vaba ajakirjanduse häälekate kriitikute hulgas,“ ütles Reformierakonna aseesimees Jürgen Ligi ERR-ile, kui lõppenud oli partei juhatuse reedene koosolek. Ta peegeldab laiemat hoiakut, mis näeb peaministri abikaasa äritegevusega seotud skandaalis kallutatud jõude.
Ligi rääkis ka sellest et peaministrilt tulevat mingi „avang“. Mida see tähendab? „See tähendab seda, et kui on selline usalduskriis ja rünnak, siis on peaministril mõned mõtted omalt poolt, mida ta ei avaldanud,“ lausus Ligi. Saa siis sotti, aga kõlab nagu vasturünnak. Eesti Päevalehega rääkides jahutas poliitik oma esmaseid ütlemisi ja väljendas kahetsust, et tema sõnastus oli ebatäpne. „Me ei tea täpselt, mida ta teeb,“ lausus ta ja lisas, et tegemist pole Reformierakonna skandaaliga. „See on peaministri käes,“ märkis partei aseesimees edasise kohta.
Peaministrit olevat eriti pahandanud paparatsofoto temast, abikaasast ja sõpradest einestamas.
Ligi ERR-ile antud intervjuust kumab läbi üks põhjus, miks Reformierakonnas ilmselt mingit kiiret paleepööret ei toimu. Paljud oravad arvavad, et nende esimehele tehakse liiga. Miks opositsioon nii käitub, sellesse suhtutakse külmema kõhuga, sest neist suurt muud ei oodatagi. Ajakirjanduse tegevust vaadatakse natuke verisema pilguga. Kuigi skandaal algas ERR-is avaldatud loost, näitavad kõige pahasemate oravate näpud Postimehe poole. Näiteks viidatakse uudisele, mille algne pealkiri oli esmaspäeva, 28. augusti esimestel minutitel ilmudes „Kaja Kallase skandaal leidis välismeedias tagasihoidlikku kajastamist“. Sama päeva hommikul tehti aga muudatus ning nüüd on loo pealkiri „Kaja Kallase skandaal on välismeedias pälvinud tähelepanu“. Peaministrit olevat eriti pahandanud paparatsofoto temast, abikaasast ja sõpradest einestamas, pärast mida võeti ette ühe kokkusaamisel osalenud sõbranna taust ja töökoht.
Kallas kniksu teha ei kavatse
Eelnev muidugi ei tähenda, et Delfi Meedia väljaannete kajastusega ollakse rahul. Oravate seast väidetakse meediafooni kohta, et peaministrit halvas valguses näitavat infot võimendatakse ning tema kasuks rääkivat pisendatakse. Heidetakse ette ka väidetavaid ebatäpsusi.
Kajastus on olnud ebaõiglane ka peaministri enda arvates, vahendas üks Kaja Kallase mõtetega kursis olev inimene. See pole tänavu esimene kord, kui ta nii tunneb. Kevadistel koalitsiooniläbirääkimistel ei toetanud Kallas ajakirjanduse käibemaksu tõstmist, samal ajal kui SDE ja Eesti 200 olid selle poolt. Selline olevat valitsusjuhi versioon. Erameediamajade järgnenud protesti peasubjekt oli ikkagi peaminister. Mitu Reformierakonna juhatuse liiget teab meenutada Kallase juttu sellest, et ühe väljaande juht olla olnud käibemaksu teemal lausa häirivalt sõjakas, ent oma nime all seda plahvatusohtlikku lugu kinnitada ei soovita.
Kaja Kallast kritiseeriti ka selle eest, et jättis Urmas Reinsalu ja Mart Helme kutsele vastamata. Kriitikat pareeritakse sellega, et Martin Helme tegi rahandusministrina ju korduvalt sedasama ning et komisjonide juhid peaksid viisakalt kõigile sobiva aja leidmise nimel tööd tegema. „Ei ole nii, et Reinsalu teeb nipsu ja peaminister teeb kniksu,“ öeldakse väljaannete juhtkirjade peale, mis süüdistasid Kallast demokraatia õõnestamises. Eesti Päevalehe järgmine juhtkiri vastas omakorda, et Kallasest oodataksegi enamat kui Helmest.
Mart Helme: uurime, kuidas sai Kallasel nii palju raha olla
Opositsioon ei jäta teemat kindlasti. Kallas võtvat ees ootavat päev korraga ning plaanivat peale jääda. Järgmine verstapost selles võitluses on uue nädala esmaspäev, mil kell 10 koguneb korruptsioonivastane erikomisjon. Erikomisjoni istungile plaanivad pöörata tähelepanu ka lõviosa Reformierakonna võimupartnerite, Eesti 200 ja sotsiaaldemokraatide parlamendisaadikuid.
Seni on Kallas vastanud küsimustele pigem lühiintervjuude raames, kui välja arvata Vikerraadio saade „Stuudios on peaminister“. Erinevalt sellest saatest ei küsitle peaministrit esmaspäeval mitte rahvusringhäälingu ajakirjanikud, vaid tema poliitkonkurendid eesotsas Mart Helme (EKRE), Tõnis Mõldri (Keskerakond) ja Priit Sibulaga (Isamaa).
Komisjoni esimehe Mart Helme (EKRE) sõnul töö peaministri etteasteks valmistumise nimel käib. „Keskendume tema rahanduslikule seisule ja sellele, mida ta on deklareerinud, aga ka sellele, mida ta ei ole deklareerinud, on ta unustanud või muul põhjusel,“ ütles Helme. Otseseid kahtlusi tal küll ei ole. „Deklaratsioonidest me küll välja ei loe, et tal on olnud nii suur sissetulek, et saaks nii suure laenu anda,“ märkis komisjoni esimees.
Kallase leerist väidetakse, et enne poliitikasse tulekut oli tema sissetulek praegusega võrreldes palju kordi suurem.
See saab olema alles algus
Praeguseks on Helme sõnul tehtud töö vaid viimase viie aasta huvide deklaratsioonidega, ent soovitakse ka varasemaid kätte saada. Vaadatakse peaministri kinnisvaraportfelli ja sellega seotud finantstehinguid. Suurt huvi tuntakse ka abikaasale antud kokku 370 000 eurose laenu vastu. „Kas on olemas laenuleping, kuidas rahad liikusid,“ kirjeldas Helme.
Kallaselt küsitakse ka Metaprindi ja skandaali keskmes olevate ettevõtete kohta, ent Helme on veendunud, et peaminister vastab nendele küsimustele, et ta ei tea asjaolusid.
Eraldi küsimus on, kas komisjoni istung saab olema avalik. Kas see saab nii olema, oleneb vastavast hääletusest komisjonis. Selleks peaks andma oma poolthääle üle poole komisjoni koosseisust ehk opositsioonisaadikutega peaks liituma vähemalt üks isik koalitsioonikolmikust Eerik-Niiles Kross (Reformierakond), Irja Lutsar (Eesti 200) ja Eduard Odinets (SDE). Neljapäevasel valitsuse pressikonverentsil andis Kaja Kallas mõista, et ta ei ole istungi avalikuks kuulutamise vastu.
Helme jaoks on esmaspäevane istung alles esimene etapp. „Meil on ainult tund aega,“ märkis ta. EKRE poliitiku sõnul võib toimuda veelgi istungeid olenevalt sellest, kas soovitud info saadakse kätte ja kas peaministri vastuseid peetakse ammendavaks. Mart Helme: „Kaja Kallas tahaks, et see protsess võimalikult kiiresti lõppeks, et ta saaks öelda, et kõik on korras ja et ta on oma ütlused andnud. Mina omalt poolt ütlen, et esmaspäeval me alles alustame.“


VIDEO Jaak Madison: Kaja Kallase tegevus Eestis pole kaugel korrumpeerumisest ja võimuklannide ehitamisest AafrikasEKRE eurosaadik Jaak Madison teeb nädalakokkuvõte oma tööst Euroopa Parlamendis uuel hooajal.
Teemadeks on:
1) Suvi läbi, sügis algab;
2) Väliskomisjoni istung Nigeri riigipöördest;
3) Konverents Londonis ja “Space Force”.
Videot saab vaadata ka SIIT


Hannes Rumm: mida tähendab Kaja Kallase nõrkus Eesti jaoks?Huvitav, kui palju saaks Kaja Kallas riigikogu valimistel hääli, kui need toimuksid järgmisel pühapäeval? Meenutan, et 5. märtsi õhtuks kogunes neid Reformierakonna esimehele 31 821 ning see tulemus oli uus Eesti rekord.
Tohutult suure poliitilise kapitaliga alustanud peaminister on sellest suure osa kahjuks vaid kümmekonna päevaga maha mänginud. Praeguseks on juba tüdimuseni analüüsitud, mida peaminister on valesti teinud ning kuidas võib see mõjutada tema isiklikku poliitilist karjääri.
Seepärast kirjutan täna sellest, mida Kaja Kallase kiire läbipõlemine võib tähendada Eesti riigi jaoks. Kiirelt arenenud skandaali mõju riigile on ju tegelikult meie kõigi jaoks olulisem kui ühe poliitiku isiklik saatus.
Paraku on selge, et alla poole aasta peaministri ametis olnud suur mainekahju ning selle järelmõjud mõjutavad arvestataval määral kogu riiki. Välispoliitiliselt ei mõjuta Kaja Kallase skandaal Eesti mainet kuigivõrd, kuid sel on tõsine mõju sisepoliitikale.
Miks nii? On ju paljud arvamusliidrid ja opositsioonipoliitikud rääkinud sellest, et peaministri abikaasa äri Venemaal on rikkunud Eesti tõsiseltvõetavuse välispartnerite silmis.
Mul on oma seisukoha kinnituseks kaks näidet. Soome Keskerakonna esimehest Anneli Jäätteenmäkist sai 17. aprillil 2003 pärast valimisvõitu peaminister. Läbi ajaloo Soome esimene naispeaminister.
Vastu pidas Jäätteenmäki selles ametis napilt üle kahe kuu – 24. juunini, sest selgus, et ta on parlamendile valetanud. Peaminister astus tagasi, aga jätkas samadest parteidest koosnev valitsusliit, sest vea oli teinud Jäätteenmäki isiklikult. Soome valitsuse rahvusvahelist mainet ei mõjutanud peaministri kiire kõrbemine kuidagi. Kui sarnane stsenaarium kordub Eestis, ei mõjuta see kuidagi meie usaldusväärsust NATO ega Euroopa Liidu partnerite silmis.
Eesti heale nimele ähvardas viimati tõsise põntsu panna 2017. aastal puhkenud Danske Banki rahapesuskandaal. Toona selgus, et läbi selle panga pisikese Eesti haru on voolanud üle 200 miljardi euro väärtuses kahtlase päritoluga raha Venemaalt ja muudest riikidest. (Hiljem avastati rahapesu ka teistes Eestis tegutsenud Põhjala pankades.)
Nende rahasummade suurus oli pöörane, kuid tagantjärele tarkusega teame, et Eesti riigi mainele ei olnud sel kogu maailmas tähelepanu pälvinud juhtumil mingit mõju. Ei poliitiliselt ega majanduslikult.
Kahjuks on peaministri nõrkusel tõsised sisepoliitilised mõjud. Kui valitsuse kõige populaarsem poliitik kaotab usaldusväärsuse, siis kisub see alla kogu valitsuse usaldusväärsuse. Mida nõrgem on valitsuse usaldusväärsus, seda väiksemaks muutub selle töövõime. Kartes oma niigi kehva toetusreitingu pärast, jätavad valitsused tavaliselt tegemata riskantsed, ehkki riigi jaoks olulised otsused. Praeguse valitsuse puhul on esimene proovikivi see, kas suudetakse täita lubadus tasakaalustada riigieelarve. Eelarve kärpimine ärritab alati mõjukaid valijarühmi, seda tegema hakates oli valitsuse toetus kõrge, nüüd on see kiirelt kukkunud.
Teiseks tekitab peaministri nõrkus tõenäoliselt pingeid valitsuse sees. See on poliitikas rusikareegel, et viletsa reitinguga valitsuspartei hakkab koalitsioonikaaslastele vastanduma ehk maakeeli tüli norima, lootes nii tähelepanu võita ja oma mainet kogu valitsuse töövõime hinnaga parandada.
Valitsuse töökliima muutub eriti kehvaks, kui nõrk on peaministripartei maine. Reformierakonnas võib tekkida kiusatus muuta vähem kui aasta pärast korralisi valimisi valitsusliidu koosseisu. Restardiga loodetakse jätta vastutus ebameeldivate otsuste, näiteks maksutõusude eest, eelmise valitsuse ja valitsusjuhi kaela.
Kahjuks pole alates 1992. aastast veel mitte kordagi ükski Eesti valitsus kestnud nelja aasta pikkust ametiaega. See on tekitanud ebaterve poliitilise kultuuri, kus valitsusparteid, ükskõik, kes nad ka parasjagu poleks, ei usalda üksteist. Usaldamatuse õhkkonnas on raske ellu viia pikemaajalisi projekte, mis nõuavad pikemaajalist poliitilist toetust. (Haapsalul on siin oma valus näide – raudtee taastamine katkes koos valitsuse vahetusega.)
Kui koalitsioonipartnerid üksteist ei usalda, jätkub halb komme, et iga minister (ja tema erakond) juhivad „oma“ valdkonda. Jätkub „silotornide valitsus“, milles ei teki Eesti edukaks juhtimiseks vajalikku tervikpilti.


ÜK valitsus asub tegelema politsenike poliitilise aktivismigaLONDON, 2. september, AFP-BNS – Briti siseminister Suella Braverman ütles laupäeval, et andis õiguskaitseorganitele korralduse vaadata üle "poliitilise aktiivsus ja erapooletuse" küsimus politsei ridades.
Ligi aasta tagasi ministriks saanud Braverman on ärritanud oponente oma võuk-vastase retoorikaga ning karmide seisukohtadega immigratsiooni osas.
Nüüd kavatseb ta siseministeeriumi sõnul uurida, kuidas "poliitilised küsimused" võivad mõjutada politseitöö tõhusust ja legitiimsust Inglismaal ja Walesis ning milline on poiliitiliste küsimustega tegelemise mõju politseitöötajate jaoks.
Bravermani konservatiivid on Suurbritannias võimul alates 2010. aastast, kuid on küsitluste järgi juba enam kui aasta opositsioonilistest leiboristidest maas lausa kahekohalise numbriga.
Neid on süüdistatud kinnistumises nn kultuurisõja teemade külge nagu immigratsioon, transseksuaalide õigused ja sotsiaalne õiglus, et sedasi oma populaarsuse langust peatada.
"Britid ootavad, et nende politsei keskenduks kuritegevuse vähendamisele ja kogukondade kaitsmisele – poliitiline aktivism ei kaitse inimeste turvalisust, ei lahenda kuritegusid ega toeta ohvreid, kuid võib kahjustada avalikkuse usaldust," rääkis Braverman oma avalduses.
Kirjas politseijuhtidele rõhutas siseminister taas, et politseiametnikud ei peaks osalema poliitilises aktivismis ja nad peaksid alati olema poliitiliselt neutraalsed.
Samas ütles ta usutluses Daily Telegraphile, et on saanud reapolitseinikelt tagasisidet, et nood on väsinud sellest, kuidas mõned nende ülemused püüavad neid suunata joonduma oma arusaamade järgi voorustest.
"Neil on kõrini juhtide vabandustest, et nad on institutsionaalselt rassistlikud, sest nad ei ole rassistid ja nad ei tunne, et neid oleks korralikult esindatud," lisas ta.
"Neile ei meeldi soo- ja transideoloogia ülevõtmine."
Konservatiivid on olnud viimastel aastatel politsei suhtes kriitilised, kui korrakaitsjad avaldasid meelt sotsiaalse õigluse toetuseks või kui nad on laskunud põlvele, et nii rassismi vastu protesteerida.
Mõnedki politseiametnikud on osalenud meeleavaldustel sotsiaalse õigluse küsimuste toetamiseks ning põlvele laskumine on olnud žest, mis väljendab protesti rassismi vastu.
Samal ajal on Ühendkuningriigi politsei sattunud ka arvukatesse rassismi, seksismi ja korruptsiooni puudutavasse skandaali, eelkõige Londoni politseiteenistuse puhul.
Üks pealinna politseinik mõisteti 2021. aastal inimröövi, vägistamise ja mõrva eest eluks ajaks vangi, teine aga vangistati pärast seda, kui tunnistas end sarivägistajaks.
Märtsis leidis ülevaade, et Londoni politseiteenistus on institutsionaalselt rassistlik, seksistlik ja homofoobne.
AFP – Baltic News Service


Saksa väljaanne: Ukraina nõuab mehed välismaalt väljaUkraina president Volodõmõr Zelenski (45) tahab karmimalt astuda sõjaväekohuslaste vastu, kes on vältinud sõjaväeteenistust – ja seeläbi võitlust Vene sissetungijate vastu.
Kõik sõja algusest saadik väidetava teenistuskõlbmatuse tõttu toimunud vabastamise juhtumid, kus kahtlustatakse altkäemaksu andmist on üle kontrollitud, ütles Zelenski sel nädalal peetud videokõnes, vahendab Saksa väljaanne Bild.
Eriti on sihikul mehed, kes lahkusid riigist pärast sõjaväekomissariaadi „kahtlast” otsust. Ajateenistusest vabastamise eest maksti 3000 kuni 15 000 USA dollarit (kuni 13 700 eurot), teatas Zelenski.
Korruptsiooniskandaali tõttu on valitsus juba kõik mobilisatsiooniga tegelevate asutuste juhid välja vahetanud.
Ja nüüd on õhus veel üks drastiline samm: Zelenski partei parlamendifraktsiooni juht David Arahhamia toob mängu desertööride väljaandmise välismaalt. Nii saaks 18-kuulise sõja kaotuste tõttu nõrgenenud armeed massiliselt tugevdada.
Lõplikku otsust pole veel tehtud. Kuid see puudutaks ka tuhandeid, võib-olla kümneid tuhandeid Saksamaale põgenenud ukrainlasi. Saksa siseministeeriumi andmetel (veebruari seisuga) sisenes Saksamaale pärast Venemaa agressioonisõja algust (2023. aasta veebruari seisuga) 163 287 meessoost töövõimelist ukrainlast.
„Ukraina riikliku julgeoleku- ja kaitsenõukogu uuringu kohaselt on võltserandite, altkäemaksu ja välismaale põgenemise tase hüppeliselt tõusnud: „On piirkondi, kus arstliku komisjoni otsuste tõttu ajateenistusest vabastamiste arv on alates eelmise aasta veebruarist kümnekordistunud,” märkis Zelenski.
Ukraina armees on praegu umbes 250 000 sõdurit. Sõjaohvrite arv on salastatud. Hiljutises EL-i luureraportis räägiti 13 000 hukkunust – oluliselt vähem kui Vene sissetungijate puhul.


Liibüa süttivad aastaid kestnud elektrikatkestuste järel tuledTRIPOLI, 3. september, AFP-BNS – Liibüa pealinnas on aastatepikkuse konflikti ja elektrikatkestuste järel elektriga varustatud lõpuks paranenud, tuues kaasa nii elavama liikluse kui ka energilisema linnamelu.
Krooniline elektripuudus on kujundanud liibüalaste igapäevaelu alates Muammar Gaddafi langemiseni viinud ülestõusust 2011. aastal.
42 võimuaasta järel jäi Gaddafist maha vananenud infrastruktuur, suuresti naftast sõltuv majandus ning vähe kvalifitseeritud tööjõudu.
"Elektrikatkestused olid minu ettevõtte jaoks katastroof," ütles Hanan al-Miladi, 43-aastane pagar, kes müüb veebi kaudu pulmadeks ja muudeks pidustusteks saiakesi.
Võrgu kaitsmiseks ja ülekoormuse vältimiseks kasutas Liibüa General Electricity Company (Gecol) viimase 10 aasta jooksul laialdasi elektrikatkestusi eriti suve ja talve kõrgtarbimise perioodidel.
Alates eelmisest aastast on Gecolil uus juhtkond ning riigis valitseb ka suhteliselt stabiilne julgeolekuolukord, mille mõjul on liibüalaste elektrivarustus märkimisväärselt paranenud.
Peaminister Abdelhamid Dbeibah, kes juhib Tripolis ÜRO toetatud valitsust ja on ühtlasi Gecoli esimees, vallandas 2022. aasta juulis eelmise juhi.
Samuti rakendati kahjustatud infrastruktuuri hooldamise kava ning rahaliste vahendite ranget kontrolli korruptsiooni ohjeldamiseks.
Ehkki elektrivarustus on aparanenud kogu Liibüas, on olukorra paranemine pealinnas Tripolis kõige silmatorkavam.
AFP – Baltic News Service


Võimalik vaid banaanivabariigis: Vene suunal patustajad “korrastasid” dokumentatsiooniPeaministri skandaali keskmes oleva logistikaettevõtte Stark Logistics viimases majandusaasta aruandes muutus Venemaa Suurbritanniaks ja Eesti Saksamaaks, kirjutas Äripäev kuus päeva tagasi.
Kommenteerib Riigikogu saadik Helle-Moonika Helme:
“Tavaliselt selliste juhtumite puhul pannakse asjaosalised eeluurimisvanglasse, et nad ei saaks hävitada ja muuta dokumente ning mõjutada teisi võimalikke seotud isikuid. Peaminister Kaja Kallase vereraha teenimise kaasosalised jalutavad vabalt ringi ja “korrastavad” dokumentatsiooni.
See on ikka täielik telefoniõiguslik ja läbinisti korrumpeerunud banaanivabariik, kus ühe partei vähkkasvaja on uuristanud tolmuks nii õigusriigi kui parlamentarismi ja demokraatia. Muidu sellised asjad lihtsalt ei oleks võimalikud.
Poolteist aastat vereraha teenida ja nüüd see kõik tagantjärgi “õigeks” ajada, kasutades selleks riigiameteid, kaasaarvatud julgeolekuasutusi, kelle töö on ilmselt meelega tegemata jäetud…
Tahaks öelda, et võimalik vaid Venemaal, aga kahjuks on kõik toiminud meie armsas Eestis.”
Foto: Ikka Venemaa suunas


Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 4. septembriksRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 4. septembriks

Komisjonide istungid

sotsiaalkomisjonis – kell 11.15: tubakaseaduse muutmise seaduse eelnõu
(223 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/75abd60e-9062-4fa4-
9142-d5a3bc6f4596/tubakaseaduse-muutmise-seadus>), kutsutud terviseminister
Riina Sikkut; sotsiaalmaksuseaduse § 3 täiendamise seaduse eelnõu
algatamisest, kutsutud Sotsiaalministeeriumi ja Rahandusministeeriumi
esindajad; kollektiivsest pöördumisest „Lapsed ei tohi olla riigi
kokkuhoiukoht“, kutsutud kollektiivse pöördumise, Sotsiaalministeeriumi
ja Rahandusministeeriumi esindajad;

korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil – kell 10:
peaministri vara, tulud ja huvide deklaratsioonid, kutsutud peaminister
Kaja Kallas (ruum L333). Komisjon võib istungi alguses otsustada kuulutada
istungi avalikuks, kui selle poolt hääletab üle poole komisjoni
koosseisust. Kui istung on avalik, on sellest
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et>.

Sündmused

Kell 10 – Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta juhatab
ümarlauda „Euroopa Liiduga seonduva õigusloome parandamine“, kus
osalevad Riigikogu liikmed ning asjaomaste asutuste ja organisatsioonide
esindajad (Riigikogu konverentsisaal).

Kell 14 – keskkonnakomisjon kohtub Soome parlamendi keskkonnakomisjoniga.

Välislähetused

1.–6. september
Väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson osaleb 7. Tbilisi Rahvusvahelisel
Konverentsil Tbilisis Gruusias.

2.–14. september
Tuumaenergia toetusrühma esimees Mario Kadastik ja liige Toomas Uibo
osalevad Eesti tuumaenergia töörühma visiidil Ameerika Ühendriikidesse.

Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
631 6592, 510 6179
merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Kivisse võib ju uskuda, aga vähki ravigu ikka päris arstKivisse võib ju uskuda, aga vähki ravigu ikka päris arst Vähidiagnoos laastab nii keha kui vaimu ja meeleheitel inimene võib klammerduda mõne kaheldava meetodi või uskumuse külge. Kaldudes nii äärmustesse, et ravi jääbki pooleli…“Neid juhtumeid, kus inimene tuleb tänaval vastu ja ütleb, et tal on nüüd vaimne teejuht ja ta jättis ravi pooleli, on meil ka siin Saaremaal ette tulnud,” räägib saarlane Kaie (nimi muudetud), kellel on töö tõttu olnud pidev kontakt vähidiagnoosi saanud inimestega.
Kaie tunnistab, et eriliselt kurvaks muudavad need lood, kus inimene kaldub ekstreemsustesse ja välistab täielikult nn tavameditsiini. Või siis vastupidi – jääb lootma ainult sellele, ise oma seisundi paranemisele kaasa aitamata.
Peale tavameditsiini on inimestel tihti kõige suurem usk loodusravisse, näiteks hiina meditsiini. Tihti on see arstiga kooskõlastatult, teatud sümptomite leevendamiseks või taastumiseks ka täiesti omal kohal.
“Parima ravitulemuse saab ikkagi nii, et patsiendi ja tema ravimeeskonna vahel on usalduslikud suhted, inimesel on võimalus küsida ka ebamugavaid küsimusi,” lisab Kaie.
Kaie sõnul näeb ta töös haigetega, et inimene otsib tasakaalu – ja seda nii tervises kui ka suhetes perekonnas. Haigus pingestab suhteid alati, kui puudub võimalus küsida kõiki inimest vaevavaid küsimusi ning pole võimalust oma hirmudest, ka surmahirmust, avatult rääkida. Nii on lihtne end suure mure sisse ära kaotada.

Märka, et lähedane ei jääks üksi

“Me oleme küll näinud olukordi, kus lähedased on väga hukkamõistvad patsiendi otsuste suhtes, märkamata, et patsient on tegelikult jäänud täiesti üksi ja väga selgelt enam ei mõtle, kelleltki küsida ka ei ole. Ja siis ilmuvad imeväel vaatevälja tervendajad, hingamisterapeudid, kivipoodnikud, elu-
treenerid ja muud terapeudid. Paraku võib hapras olekus inimene end sinna täielikult ära kaotada ning teha otsuseid, mis kokkuvõttes võtavad inimeselt igasuguse paranemislootuse,” räägib Kaie.
Saaremaa vähiühingu juhatuse liige Meeli Lauk teab oma kogemustest, missugune näeb välja maadlus kurja sõralisega. Vähidiagnoosi saamisega võib vahel kaasneda niisugune vaimne turbulents, et mõnikord ei teagi, kumb ütleb enne üles, kas keha või mõistus. Nii tekibki kuhugi mingi vaakum, mida meeleheitesse ja hirmu uppuv inimene võib hakata täitma kaheldavate praktikate ja uskumustega.
“Olen küll kohanud inimesi, kes saavad mõne raske diagnoosi, mis ei pruugi alati isegi vähk olla, ning jäävadki lootma, et neid tervendab šungiidivesi, mõni kivike, mantra või midagi muud sarnast. Inimene võib parema enesetunde nimel teha, mida ta soovib – kui on olemas kivi, millesse ta usub ja mida kaasas kannab ning see usk annab talle jõudu, siis miks mitte. Killustikku võib igaüks krõbistada, aga see ei tohi kalduda ekstreemsuseks, kus haige tõepoolest loobub igasugusest muust ravist,” räägib Meeli.
Üks põhjus, miks inimesed langevad kõiksugu uskumuste küüsi, võib olla ka tõsiasi, et vähidiagnoosi saanud inimesel puudub sageli psühholoogiline ja samuti sotsiaalne tugi.
“Tegelikult peaks see käima nii, et kui inimene saab teada, et tema keha ründab vähk, on otse ees tema raviarst või -meeskond, paremal käel psühholoogilist tuge pakkuv spetsialist ning vasakul käel sotsiaalvaldkonna esindaja, kes aitab orienteeruda paberimajanduses ja kõikvõimalikes toetustes.”
Meeli meenutab, et tema üks esimesi küsimusi oma arstile oli: “Mida ma saan teha, et paranemisele kaasa aidata?” Omal käel uuris ta välja, et kasu võib olla hirmkallite probiootikumide võtmisest, kuid seepeale ütles arst, et Meeli hoiaks raha alles ning annaks selle parem oma lastele.
Paljud patsiendid pelgavad hirmsasti keemiaravi ning mõni võib alla anda juba enne, kui ta on seda ravi üldse alustanud. “Minul ei olnud keemiaraviga mingeid karme kõrvaltoimeid. Seda enam, et praegu saab ravi ju Kuressaares. Võimalused on ajaga muutunud nii palju paremaks. Mina leian, et proovima peab alati. Ja kui vaja, hoia see kivike endal taskus, aga ravi tuleb ära teha. Vähemalt proovima peab, sest kõik elud on seda väärt, olgu inimene verinoor või juba eakas. Katkestada saab alati, aga proovima peab,” paneb Meeli südamele.
Saaremaa vähiühingu juhatuses pikalt inimesi aidanud ning praegu Kuressaare haigla toetusfondi eesotsas tegutsev Siiri Rannama ütleb, et vähiühing ei tohi anda meditsiinilist nõu ega soovitada rohkem või vähem teaduspõhiseid preparaate.
“Teovõimeline täiskasvanud inimene teeb ideaalis oma raviotsused koos arstiga. Küll aga näeme seda, et kui patsiendi ja arsti vahel puudub usaldus, kui patsient ei tunne end toetatuna, on ravi katkestamise või mitte vastu võtmise otsus palju kergem tulema. Sellepärast räägime, et inimesed – küsige teise arsti arvamust, kui usaldust ei ole. Tervis on meie kõige kallim vara, sellega mängimine lõpeb kümnel juhul kümnest halvasti,” räägib Rannama.
Ta rõhutab, et ka see inimene, kes usub, et psühhedeelikumide söömine aitab tal jõuda “kõrgema minani” ning neljanda staadiumi vähk kaob siis nagu võluväel, ei tohiks jääda oma murega üksi.
“Saame rääkida ohtudest ja püüda selgitada, kuid otsuseid teeb ikka inimene ise. Paraku ei aita kivipoest ostetud kivikeste vees leotamine ära hoida näiteks teatud keemiaravi kõrvalmõjuna tekkida võivaid suuhaavandeid või muid sümptomeid. Ei aita kiiritusravi tagajärjel tekkinud põletust ravida ka “õigete energiate ootamine teatud kindla kuuseisu ajal”,” ütleb Rannama. “Mida veel oleme täheldanud – rõhutan siinkohal, et mõistame vägagi hästi oma elu eest võitleva inimese meeleheidet, hirmu ja soovi abi saada – end kakao-
tseremooniate ja šamaanikoolituste ja psühhedeelsete seente söömise vahele ära kaotanud ja õhukeseks “vaimelnud” inimene leiab peagi, et ta “võngub energeetiliselt palju kõrgemal sagedusel” kui tema abikaasa, vanemad, lapsed, sõbrad. On juhtumeid, kus inimene rikub suhted oma lähedastega jäädavalt.”
Väga kergelt unustame, et meil kõigil võib ju olla oma tõde, kuid meil ei ole alati õigus, ütleb Rannama, lisades, et abiotsija on alati nõrgemal positsioonil kui abipakkuja.
“Kui ise saaksime anda universaalseid soovitusi ja inimesel on võimalusi, tasub konsulteerida usaldusväärse, kvalifitseeritud toitumisnõustajaga ja väga hoida oma vaimset tervist, vajadusel leida psühholoog – ma isegi soovitaksin seda igale inimesele – ja hea paariterapeut, kui suhted pereliikmete vahel võiksid olla paremad. Toitumisnõustaja ja füsioterapeudiga tasub konsulteerida juba enne, kui ravi algab.

Ära usu kõike, mida guugeldad

Iga inimese õigus on küsida, mida ta saab ise oma tervise heaks teha, ning nende otsingute käigus võib jõuda igasuguste vastusteni. Mis iganes vastused internetiavarustest vastu vaatavad, on Saaremaa vähiühingu soovitus oma mõtted esmajoones rahulikult arstiga läbi rääkida.
Kui otsingumootor lahti lüüa ja otsida soovitusi vähi ning muude raskete tõbede ja seisundite omal käel ravimiseks, leiab lehekülgede viisi “Cancer quackery” ehk “Vähiravi pettuse” alla koondatud juhtumeid.
Paraku ei ole haruldased ka need lood, kus inimene jõuab ravimata jäänud haigusega haiglasse surivoodisse, täis kahetsust, et pole talle õigel ajal pakutud ravi vastu võtnud.
Kui jätta kõrvale soovitused, millel võib ehk isegi olla positiivne mõju ja loogika, siis näiteks küünlateraapia kõrvadele, emuõli pruukimine ja uroteraapia võiks küll kohe kõrvale jätta ning jätkata ikka arstide määratud raviga.
Küünlateraapia all mõistetakse alternatiivmeditsiini tehnikat, mille käigus pannakse kõrvadesse süüdatud küünlad väidetava terapeutilise efekti saavutamiseks. Ütlematagi selge, et säärasel praktikal pole täheldatud ühtegi kasulikku tulemust vähi korral, küll aga võivad põlevad küünlad kõrvades põhjustada tõsiseid vigastusi.
Vähi ravimiseks soovitatud emuõli saadakse emu rasvkoest ning reklaamitakse paljude tõbede, kaasa arvatud vähi ravimiseks. Uroteraapia käigus üritatakse vähki ja teisi haigusi ravida omaenda uriini joomise või süstimisega. Taas võib kinnitada, et seni pole veel tõendatud, et uriin või emuõli vähki põdevatele inimestele ükskõik mis kujul kasu tooks.
Saades ränga diagnoosi, seisavad paljud inimesed silmitsi uue reaalsusega, kus neil tuleb edaspidi hakkama saada. Varem elujõuline ja vaba inimene võib tunda end kammitsetuna, kinni omaenda haiges kehas. Paraku võib tema ümbert kaduda ka tugivõrgustik ja sõbrad, kes tunnevad, et nad ei oska haigega kuidagi käituda ega rääkida.
Vähk ei nakka, rõhutavad vähihaiged ise. Kuigi ka terve tugivõrgustikuga inimesed võivad langeda pseudoteaduse võrku, on hulga suurem oht sellesse püünisesse kinni jääda inimestel, kel tuleb lootust ja tuge üksinda otsida.


Paavst kutsus Mongoolias Hiina katoliiklasi olema "head kodanikud" (Täiendatud!)ULAANBAATAR, 3. september, AFP-BNS – Paavst Franciscus saatis pühapäeval Mongoolias visiidil olles "soojad tervitused õilsale Hiina rahvale".
"Ma soovin inimestele parimat," ütles paavst. "Hiina katoliiklastele, palun teil olla head katoliiklased ja head kodanikud."
Paavst teeb jõupingutusi, et edendada Vatikani suhteid Pekingiga.
Pärast Ulaanbaataris peetud missat, millest võtsid osa Mongoolia väikese katoliikliku kogukonna liikmed, pööras Franciscus oma tähelepanu ametlikult ateistliku Hiina poole, kust oli naaberriigi pealinna paavsti kuulama tulnud mõned Hiina katoliiklased.
Ettekirjutamata kommentaarid olid Franciscuse järjekordne katse ulatada sõbrakäsi Hiina kommunistlikule valitsusele, mis on skeptiline kiriku kohalolu suhtes oma riigis.
Franciscus andis laupäeval veidi varjatumal kujul sõnumi, öeldes katoliiklastest misjonäride kogunemisel, et valitsustel "pole midagi karta" katoliku kirikult ning et kirik ei aja "poliitilist agendat". Siis ta eraldi Hiinat välja ei toonud.
Valides oma reisisihtkohaks suuresti isolatsioonis elava mongoli rahva, mis on kiiluna surutud Hiina ja Venemaa vahele, on paavsti eesmärk kahetine. Ühest küljest on see järgida jesuiitlikku soovi viia kiriku sõnumit kaugele ja paljuski tähelepanuta jäänud aladele, kus katoliiklus on uus nähe ja tundmatu.
Ent teisest küljest on tema külaskäigul märksa strateegilisem ja geopoliitilisem eesmärk – sulatada kiriku jäised suhted Pekingiga.
Ulaanbaatari missast vastvalminud jäähokiareenil võtsid teiste seas osa ka moslemid, budistid ja šamanistid.
Alles 1992. aastal demokraatiaks muutunud Mongoolia usuvabadus on teravas kontrastis oma suure naabri omaga.
Püha Tool uuendas mullu lepet Pekingiga, mille kohaselt on mõlemal poolel sõna öelda piiskoppide määramisel Hiina.
Kriitikud nimetavad seda sammu ohtlikuks järeleandmiseks selle nimel, et saada jalg maha Hiinas.
End "sõpruse palveränduriks" nimetanud Franciscus hoiatas Mongoolia võime ja rahvast kahe suure väljakutse eest, korruptsiooni ja keskkonna halvenemise ohtude eest.
Ulaanbaataris on õhusaaste maailma üks kehvemaid. Samuti ähvardab kliimamuutus, rohualade ülesöömine ja kaevandustegevus suurte maa-alade kõrbestumist Mongoolias.
Mongoolias, kus elab kokku umbes 3,3 miljonit inimest, on vaid 1400 katoliiklast, kellest 25 on preestrid ja ainult kaks mongoli rahva esindajad.
Budism ja šamanism on Mongoolias kaks peamist religiooni.
AFP – Baltic News Service


Ukraina president vabastas ametist kaitseministri (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud.
KIIEV, 3. september, AFP-STT-BNS – Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi teatas pühapäeval, et vabastas ametist kaitseministri Oleksi Reznikovi.
Zelenskõi kutsus ühtlasi ministeeriumis üles kasutama poolteist aastat Venemaa sissetungi ajal uusi lähenemisviise.
"Oleksi Reznikov on läbi elanud rohkem kui 550 päeva täiemahulist sõda," ütles Zelenskõi oma igapäevases õhtukõnes.
"Usun, et ministeerium vajab uusi lähenemisi ning muid suhtlusvorme nii sõjaväe ja ühiskonnaga laiemalt," sõnas president.
Riigipea nimetas Reznikovi asemele kaitseministriks krimmitatarlasest poliitiku Rustem Umerovi.
"Nüüd peaks Rustem Umerov saama kaitseministeeriumi juhiks," sõnas Zelenskõi.
"Ma eeldan, et parlament toetab seda kandidaati," lisas riigipea.
Vähese sõjalise kogemusega 57-aastasest advokaadist Reznikovist on saanud Ukraina sõjaga seoses tuntud tegelane kõikjal maailmas.
Venemaa sissetungi ajal on Ukraina kaitseministeeriumi raputanud mõned korruptsiooniskandaalid.
Jaanuaris jäi Reznikov oma ametikohale, kuid tema asetäitja oli sunnitud ametist lahkuma, kuna kaitseministeeriumi süüdistati lepingute sõlmimises põhitoiduainete hinnast kaks-kolm korda kõrgemate hindadega.
AFP - STT - Baltic News Service


Ukrainas vahetub kaitseminister – Reznikov lastakse korruptsiooniskandaali tõttu lahtiUkraina president Volodõmõr Zelenski ütles pühapäeva, 3. septembri õhtul, et on otsustanud välja vahetada riigi kaitseministri. Asjast teatasid uudisteagentuurid AFP ja Reuters.
Zelenski ütles, et palub riigi valitsusel Oleksi Reznikov ametist vabastada. Zelenski sõnul määratakse Reznikovi asemel kaitseministri kohale riigivarafondi senine juht Rustem Umerov.
Zelenski teatas sellest oma pühapäeva õhtul avaldatud igapäevases videokõnes. Zelenski Telegrami kanalis avaldatud teates põhjendati otsust muu hulgas sellega, et ministeerium vajab uut lähenemist ja suhtlusvorme nii sõjaväe kui ka ühiskonnaga.
Ukraina kaitseministeeriumis lahvatas hiljuti uus korruptsiooniskandaal. Ukraina on väidetavalt ostnud vormiriietust ülespaisutatud hinnaga. Kaitseminister Reznikov teatas läinud nädala alguses, et peab ministeeriumi vastu esitatud süüdistusi valedeks.
Juba eelmise nädala alguses edastas Ukraina meedia Ukrainska Pravda infot Reznikovi võimaliku vallandamise kohta. Vallandamise spekulatsioonid tulid välja ka tänavu veebruaris.
Ukraina uue kaitseministri Rustem Umerovi kohta on teada, et väidetavalt mürgitati teda 2022. aasta märtsis, kui ta kuulus Ukraina läbirääkimiste meeskonda, mis peeti Belovežskaja Puštšas koos Venemaa delegatsiooniga, lisaks on ta pärit Usbekistanist ja on rahvuselt krimmitatarlane.
Rustem Umerov. Pilt: Telegram


Kallase töökavas on osalemine korruptsioonivastase erikomisjoni istungil   Kuigi peaminister Kaja Kallas on viimastel nädalatel hoidunud riigikogu erikomisjonide erakorralistel istungitel osalemast, on tema selle esmaspäeva töökavas kirjas osalemine riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil.   Peaministri ametlikus töökavas on esmaspäeval kirjas osalemine kell 10-11 riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil ja pärast seda kell 13-15 koalitsiooninõukogu istungil. Mart Helme juhitava korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralise istungi teemaks on "peaministri vara, tulud ja huvide deklaratsioonid". Osalema on kutsutud peaminister Kaja Kallas. Komisjon võib istungi alguses otsustada kuulutada istungi avalikuks, kui selle poolt hääletab üle poole komisjoni koosseisust. Kui istung on avalik, on sellest veebiülekanne, mida saab sel juhul vaadata ka ERR.ee lehelt. Peaminister Kaja Kallas keeldus kahel korral tulemast riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungile presidendi kantselei rahastamise teemal, viidates, et teda esindab selles küsimuses rahandusminister Mart Võrklaev. Kallas jättis eelmisel teisipäeval osalemata ka riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel istungil, kus teemaks pidi olema Kallase abikaasa äritegevus Venemaal. Korruptsioonivastase erikomisjoni koosseisu kuulub kuus liiget: opositsioonist Mart Helme (EKRE, komisjoni esimees), Tõnis Mölder (Keskerakond) ja Priit Sibul (Isamaa) ning koalitsioonist Eerik-Niiles Kross (Reformierakond, aseesimees), Irja Lutsar (Eesti 200) ja Eduard Odinets (SDE).


Müügiportaalid internetis: käepärane viis müüa seisma jäänud esemeid ja osta soodsaltInimeselt inimesele müügiplatvormid muutuvad aina populaarsemaks, sest esiteks on sealt võimalik kaupu saada soodsamalt ja teiseks aitab see võidelda ületarbimise ja -tootmisega. Kuidas veebis aga nii osta ja müüa, et hiljem kahetsema ei peaks?DPD hiljutisest e-kaubanduse uuringust selgus, et juba kaks kolmest regulaarsest e-ostlejast müüb või soetab tooteid inimeselt inimesele müügiplatvormide kaudu.Müügi-ostulahenduse Yaga juhi Aune Aunapuu sõnul on neil Eestis 150 000 registreeritud kasutajat (tegutsetakse ka Aafrikas ja Aasias) ning tehingute maht ühes kuus on 40 000 tellimust. „Meil läheb hästi. Alates COVIDi tulekust oleme näinud kasvu ja kuna viimasel aastal on läinud majandusseis veelgi keerulisemaks, otsivad inimesed aina rohkem soodsat kaupa," kommenteerib ta.Yagas müüakse palju kasutatud riideid, aga ka kodu- ja ilukaupu ning raamatuid, mis on eriti populaarsed just viimasel ajal. „Tegelikult müüakse kõiki kaupu, mida naised tarbivad ja kodudes kasutavad - meie peamiseks kasutajaskonnaks on naised."Aunapuu lisab, et ostjate arv kasvab, sest Yagast saab hea hinnaga korralikku kaupa ja müüjate arv kasvab, sest kasutatud asjade ringlusesse panek aitab keerulisel ajal lisa teenida. „Ma ei alahinda teenimisvõimalust, vaid ütlen, et see on müüjate põhimotivaator. Mida keerulisem aeg, seda rohkem otsitakse võimalusi, kuidas teenida ja säästa. Yagal on mõlemad võimalused olemas - umbes 70% meie kasutajatest on nii ostjad kui ka müüjad."Turvaline tänu raha vahendamiseleNetikelmide hulk ja nutikus kasvab iga päevaga. „Näiteks Facebook Marketis on palju petuskeeme, kus keegi korjab raha kokku, et midagi kuskilt tellida, aga siis lihtsalt kaob," ütleb Aunapuu. „Tänu sellele, et me vahendame raha, meie platvormil sellist asja juhtuda ei saa. Meie kui platvormi haldaja jaoks on kõige olulisem väärtus turvalisus."Yagas liigub kaup eraisikult eraisikule ja Aunapuu sõnul on nende roll muuta need tehingud võimalikult sujuvaks ja kindlaks, et ostja oma rahast ilma ei jääks. «Sarnaselt e-poega toimivad meil panga- ja transpordilingid. Kauba eest tasutud summa laekub esmalt Yaga kontole ja vabastatakse sealt müüjale alles siis, kui ostja on toote kättesaamist kinnitanud. See on automaatne, nii et midagi valesti minna ei saa,“ räägib ta.Küll aga võib, nagu e-kaubanduses ikka, tekkida vahel probleeme sellega, et ostja soovib mõnda eset tagastada, kui ta sellega päris rahul ei ole. «Tagastuse peavad müüja ja ostja omavahel kokku leppima ehk müüja peab olema nõus kaupa tagasi võtma. Tagastamine on põhjendatud, kui müüja on eksinud - märkinud näiteks tootekirjelduses riideesemele vale suuruse või on mõni muu detail valesti kirja saanud," selgitab Aunapuu. „Kuid selle põhjendusega, et asi lihtsalt ei meeldi või see ei istu seljas, tagastada ei saa. Sel juhul soovitame ostjal endal asja edasi müüa."Aunapuu sõnul on eestlased üldiselt head ja vastutustundlikud kaupmehed.Kaupa võib müüa ka oksjonilOsta.ee kauplemiskeskkond alustas ainult eraisikutele mõeldud kasutatud esemete oksjonilahendusena, aga nüüd tegutseb üle 800 e-poe. Kaks kolmandikku tehingutest moodustavadki juba ettevõtete müügid.Oksjonit algatades saab müüja määrata peale kauba alghinna ka osta-kohe-hinna. Kui keegi osta-kohe-hinnaga kaupa ära ei osta, võidab suurima pakkumise teinud kasutaja, kellele pärast oksjoni lõppu saabub vastav teavitus e-kirjana. Edasi on tal seitse päeva aega kinnitada transpordiviis ja valida tasumiseks müüja ette antutest kas Osta e-konto, sularaha, deposiidi- või pangaülekanne.Kõige turvalisem viis oksjoniportaali kaudu ostetud esemete eest tasumiseks on deposiit. Ostja kannab oma Osta.ee e-kontole raha, kust see müügi järel broneeritakse. Alles siis, kui ta on eseme kätte saanud ja sellega rahul, vabastab ta deposiidimakse ning portaal kannab raha müüja e-kontole. Uutele ja väheaktiivsetele müüjatele ongi see ainus neile võimaldatud makseviis, kuid käest kätte tehingu puhul saab tasuda loomulikult ka sularahas.Juhul, kui müüja ei ole eset lubatud ajaks - reeglina 7 päeva jooksul - tarninud või ostja pole rahul (ese ei vasta kirjeldusele või on rikutud), tuleb esitada süsteemisisene pretensioon raha tagastamiseks. Pretensiooni saab esitada ka müüja, kui ostja ei ole kinnitanud transporti, tasunud eseme eest ega vastanud teadetele seitsme päeva jooksul.Kuulutuste lehel Okidoki, kus müüakse nii kasutatud autosid, kinnisvara kui ka teenuseid ja otsitakse tööd ja töötajaid, lepivad müüja ja ostja omavahel kokku nii makseviisi kui ka kohaletoimetamise tingimused.Okidokis on võimalik kasutada ka deposiidikontot juhul, kui nii ostja kui ka müüja on tõendanud oma isiku. Tüüpiline tehing toimub järgmiselt: ostja lepib müüjaga kokku kauba kohaletoimetamise ja tagastamise tingimused, ostja kannab raha Okidoki deposiidikontole, müüja saab teate raha laekumisest ja saadab kauba ostjale. Kui ostja on kättesaamise kinnitanud, kantakse raha deposiidikontolt müüjale.Legendaarses kuulutustelehes Kuldne Börs on eri kategooriates kokku üle 180 000 kuulutuse ja seda loeb iga kuu üle 100 000 inimese. Kuldne Börs viib kokku ostjaid ja müüjaid, tööpakkujaid ja tööotsijaid, rendileandjaid ja rendile võtjaid. Ostjal on kuulutajaga ühenduse saamiseks võimalik helistada müüja jäetud numbrile või võtta ühendust e-kirja teel.Rohkem infot lehe toimetusel kuulutaja kohta pole ja edasine suhtlus toimub omavahel.Kuulutuste ülespaneku tingimused ja portaalitasud on erinevadYagas on kuulutuste lisamine tasuta. Kui kaup leiab ostja, rakendub 3-9% platvormitasu, mis sõltub toote hinnast. Ostu sooritades tasub ostja ka transpordikulu.Osta.ee-s saab ilma avamistasuta igas kalendrikuus müüki panna 20 eset, välja arvatud autode, mootorrataste ja kinnisvara kategoorias. Oksjoni avamistasu on 20 senti. Eduka müügi puhul lisandub komisjonitasu, mis alla 128eurose oksjonihinna korral moodustab 9% lõppsummast.Okidokis saab iga kasutaja lisada 30 päeva jooksul kindlaks määratud arvu tasuta kuulutusi. Tasuta kuulutuste arv sõltub valitud kategooriast, näiteks jaotises „Kodu ja aed" on limiit kümme, aga „Kodumasinates" viis kuulutust kuus. Kasutajatele, kes periooditi oma isiklikke asju müüvad, on pakutud arv tasuta kuulutusi enamasti piisav. Üle limiidi üles pandud kuulutuste hind sõltub kategooriast, aga mida rohkem neid on, seda suurem on allahindlus.Kuldses Börsis on kuulutamine eraisikule tasuline ainult teatud kategooriates, mille alla kuuluvad näiteks sõidukid ja muu tehnika, tõutunnistusega koerad-kassid, tööpakkumised, teenused, koolitus ja antiik. Nädal aega kuulutamist maksab olenevalt kategooriast 1.99 kuni 4.99.„Kuna viimasel aastal on läinud majandusseis veelgi keerulisemaks, otsivad inimesed aina rohkem soodsat kaupa."TEKST: URVE VILK FOTO: JAKE FARRA


Norra aseminister Gjul osaleb Tallinna digitippkohtumiselTALLINN, 4. september, BNS - Norra kommunaal- ja regionaalministeeriumi aseminister Gunn Karin Gjul osaleb sel nädalal toimuvatel suurüritustel Tallinn Digital Summit ning Open Government Partnership Global Summit.
Aseminister Gjul vastutab ministeeriumis digitaliseerimise ja elektroonilise kommunikatsiooni valdkondade eest. Käesolevatel konverentsidel esindab Gjul Norra peaministrit Jonas Gahr Støret, kellel ei olnud võimalik üritustel osaleda.
Norra suursaadik Marius Dirdal kinnitas, et Tallinnas toimuvad kaks tippkohtumist käsitlevad olulisi teemasid. «Sarnaselt Eestile on ka Norra kõrgelt digitaliseeritud maa. Digitaliseerimine teeb igapäevaelu lihtsamaks ja loob uusi võimalusi nii inimestele kui firmadele. Samas tekitab digitaliseerimine ka väljakutseid ja valedel alustel tehtud digitaliseerimine võib kaasa tuua kuritarvituse ja kahjutegude riski,» rõhutas suursaadik.
Norra aseminister osaleb 5. septembril toimuval Tallinn Digital Summitil, mis on Eesti peaministri algatatud iga-aastane poliitikute, arvamusliidrite, ettevõtjate, akadeemia ja tehnoloogiakogukonna tippkohtumine, et juhtida tähelepanu digivaldkonna muutuste olulisusele ning käsitleda nende mõju majandusele, ühiskonnale, inimestele ja riikidele.
Aseminister Gjul osaleb ka 6.-7. septembril toimuval Avatud valitsemise partnerluse tippkohtumisel, mille keskmes on korruptsioonivastasus, vabakond ja osalemine, kliima, digitehnoloogiad, õigus ning kriisivalmidus.
Norra suursaadik toonitab, et rahvusvaheline koostöö on tähtis mitmel põhjusel. “Digitaliseerimine on piirideülene ning paljusid digitaliseerimisega seotud probleeme nagu küberturvalisus, andmekaitse, ühilduvus ja standardiseerimine saab kõige paremini lahendada rahvusvahelise koostöö kaudu. Sarnaste tõekspidamistega made jaoks kätkeb rahvusvaheline koostöö ka olulist võimalust vahetada teadmisi ja kogemusi, mis omakorda võib toetada innovatsiooni, majanduskasvu, ja ühist vastust väljakutsetele. Seepärast ootame me väga Tallinna tippkohtumist.”
Lisaks konverentsidel osalemisele kohtub Norra aseminister Eesti majandus- ja infotehnoloogiaministri Tiit Riisalo ja NATO küberkaitsekoostöö keskuse direktori Mart Noormaga.  Aseministrile antakse ka ülevaate Eesti e-riigi süsteemidest.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kanada põlisrahvaste laste "massihaudade" skandaal osutus "sajandi pettuseks"Kaks aastat tagasi puhkes Kandas tohutu skandaal, mille põhjustas kunagiste põlisrahvaste laste internaatkoolide ümber asuvad väidetavad "massihauad".
Kanada valitsus asutas 1880. aastatel põlisrahvaste laste jaoks laiaulatusliku internaatkoolide võrgustiku (nn residential schools), mis 2022. aastal kuulutati peaminister Justin Trudeau valitsuse poolt "genotsiidiks". Kaks aastat tagasi hakkasid ilmuma õuduslood teemal, kuidas nimetatud internaatkoolide lähedalt on juba leitud sadade laste surnukehadega massihaudu. Tänaseks pole lähema uurimise käigus tuvastatud mitte ühtegi, vahendab New York Post.
Põlisrahvaste grupp Minegoziibe Anishinabe, mida teatakse ka Pine Creeki Esimese rahvana (Pine Creek First Nation), kaevas tänavu suvel Manitoba provintsis asuva Pine Creeki internaatkooli lähedal asuva katoliku kiriku keldris 14 kohas.
Esialgu näitas maapinna radar teatud anomaaliaid, kuid 18. augustil teatas Pine Creeki indiaanireservaadi hõimujuht Derek Nepinak, et mitte ühegi lapse säilmeid sealt ei leitud.
"Ma ei tahaks kasutada sõna pettus (hoax), kuna see on liiga jõuline. Samas ümbritseb seda teemat väga palju valeväiteid, millele pole mingit tõestust," kinnitab Montreali ülikooli ajaloo emeriitprofessor Jacques Rouillard.
Samas leiab Rouillard, et tuleb korraldada veelgi enam väljakaevamisi, kuna tegemist on Kanada jaoks väga valusa teemaga ja lõplik tõde on vaja välja selgitada. "Sellel teemal on liiga palju sõna võetud ja ära otsustatud, ilma igasuguse tõestuseta."
2021. aasta mais teatasid Briti Columbia esimese rahva suguharu Tk'emlúps te Secwépemc, et nad on leidnud ühe Briti Columbia internaatkooli lähistelt rohkem kui 200 säilmega laste massihaua. Tõestuseks oli maapinnaradari näidatud anomaaliad. Väljakaevamiste käigus ei leitud ühtegi surnukeha.
Tk'emlúps te Secwépemc pealik Rosanne Casimir teatas 2021. aasta 27. mail: "Meie kogukonnas on see teadmine (laste massihauad) kogu aeg olemas olnud ja nüüd on meil õnnestunud seda tõestada. Meie teadmiste kohaselt on tegemist dokumenteerimata surmadega."
Põlisrahvaste internaatkoolide võrgustik tegutses kuni käesoleva sajandi esimese kümnendi lõpuni ja kokku käis neis koolides hinnanguliselt 150 000 last.
Kuigi põlisrahvaste laste massihaudade jutupunktid võeti kõik progressiuskliku meedia ja nomenklatuuri poolt hoobilt omaks, mille baasil joonistati internaatkoolidest ning nende katoliku vaimulikest töötajatest deemonlik kuvand, siis kuni tänavu augusti lõpuni ei teostatud ühtegi väljakaevamist, mis väiteid tõestaks.
Koolide suurimaks süüks paistab jäävat siiski, et lapsed viidi neisse koolidesse sunniviisiliselt, mis põhjustas nende jaoks kultuurikatkestuse, millega suguharud pole kuidagi rahul. Samuti ei salga keegi, et elamistingimused olid neis koolides üpris karmid.
Ainult mõned päevad peale "massihaudade" olemasolu teatavaks saamist 2021. aastal andis Trudeau käsu langetada kõigi föderaalhoonete lipud poolde masti ja valitsus eraldas 320 miljonit dollarit teema lähemaks uurimiseks – mida kuni tänavu suveni ei tehtud. Sama aasta detsembris eraldas Kanada valitsus internaatkoolis käinud inimestele hüvitisteks 40 miljardit dollarit, mis teeb, oletades, et neist 150 000 lapsest, kes internaatkoolis käisid, on elus pooled, inimese kohta ligikaudu 600 000 dollarit.
Isegi paavst Franciscus esitas 2022. aastal katoliku kiriku nimel ametliku vabanduse.
Kirjanikud, teadlased ja poliitikud, kes julgesid massihaudade olemasolus kahelda, said hoobilt külge "genotsiidieitajate" sildi.
Samuti hakati valeuudise peale põletama katoliku kirikuid.
Tänaseks on kogu massihaudade lugu osutunud pigem "sajandi pettuseks", milles otseselt osales nii korporatiivne meedia, poliitiline nomenklatuur Trudeau juhtimisel ja progressistlik kultuuriüldsus.
Toimetas Karol Kallas


Kaja Kallas annab erikomisjoni ees aru oma tuludest ja varastPeaminister Kaja Kallas (RE) osaleb täna riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil, kus tulevad aruteluks Kallase vara, tulud ja huvide deklaratsioonid.Kas komisjoni istung jääb avalikuks või mitte, otsustab erikomisjon istungi alguses hääletades. Avalikku istungit saab vaadata Postimehe veebis.
Möödunud nädalal toimunud erikomisjonide ühisistungile Kallas kohale ei läinud ning peaministri abikaasaga seotud äridest lahvatanud skandaali valguses andis kommentaare vaid maksu- ja tolliameti esindaja.
Samuti pole peaminister osa võtnud ka presidendi kantseleiga seotud erikomisjoni istungitest ning on end esindama volitanud rahandusminister Mart Võrklaeva (RE).
Pärast riigikogu erikomisjoni istungit läheb Kallas tööplaani järgi koalitsiooninõukogu istungile.


Tele2 tuletab meelde: ükski usaldusväärne ettevõte ei küsi telefoni teel PIN-koodeTänavu on Eesti elanikelt erinevate investeerimis- ja maksekelmustega välja petetud üle nelja miljoni euro ning kurikaelad muutuvad üha loomingulisemaks. Tele2 tuletab meelde, et mobiilioperaatorid ega pangad ei küsi kunagi kliendile helistades PIN-koode või isikuandmeid.„Paraku jõuab meieni jätkuvalt infot erinevatest juhtumitest, kus kelmid esitlevad end Tele2 või mõne panga töötajana, et inimestelt raha välja petta,“ ütles Tele2 Eesti IT turvaspetsialist Triin Palts. Petuskeeme on erinevaid. Mõnel juhul väidab kelm kas kõnes või SMS-i teel, et inimese pangakontol kajastuvad kahtlaseid tehinguid. Seejärel küsitakse juba inimese kasutajanime ja parooli või Smart-ID PIN-koode, mille lõppeesmärk on võtta tema nimele erinevaid tarbijalaene.Ette on tulnud ka juhuseid, kus end Tele2 töötajatena esitlevad petturid väidavad, et inimese telefoninumber on peatatud. Mõnel juhul suunavad nad teda siis parooli või PIN-koodide kaudu iseteenindusse või paluvad alla laadida tundmatu rakenduse, mille näol on arvatavasti tegemist nuhktarkvaraga. „Palume kõikidel klientidel olla tähelepanelik. Tele2 esindajad ei tee kindlasti taolisi kõnesid ega logi oma klientide iseteenindusse ajutise parooliga või ühelgi teisel viisil ise sisse,“ ütles Palts.Eesti pangaliidu 2022. aasta augustis tellitud uuringu põhjal on investeerimis- ja maksepettustest kuulnud või nendega kokku puutunud koguni 90% elanikkonnast, kuid kõrge teadlikkus ei ole pettusi piisaval määral ära hoidnud. Kelmid on väga osavad manipulaatorid – hirmu, ahnuse ja ajakriitilisusega opereerimise tulemusena satuvad nende ohvriks pahatihti ka petuskeemide olemasolust teadlikud inimesed.Pangaliit koos Tele2-ga tuletab meelde, et Smart-ID või Mobiil-ID PIN1- ja PIN2-koode või iseteeninduse paroole ei tohi mitte mingil juhul võõrale inimesele avaldada. „Seda ka juhul, kui helistaja suudab usutavalt presenteerida end mõne ettevõtte või asutuse töötajana. Kehtib vaid üks reegel: PIN-koode tohid teada ainult sina ise,“ rõhutas Palts.Kolm soovitustTele2 palub oma klientidel kahtlase sisuga kõnedest anda teada klienditoe meiliaadressile info@tele2.ee ja taolised sisuga sms-id saata edasi tasuta lühinumbrile 12250.


Korruptsioonivastane erikomisjon kuulab avalikul istungil peaminister
 Kaja KallastRiigikogu pressiteade
4. september 2023
Korruptsioonivastane erikomisjon kuulab avalikul istungil peaminister Kaja
Kallast
Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon arutab kell 10 alanud avalikul
istungil peaminister Kaja Kallase vara, tulusid ja huvide deklaratsioone.
Selgitusi annab peaminister Kaja Kallas.
Komisjoni esimees Mart Helme tegi istungi alguses ettepaneku kuulutada
istung avalikuks ja komisjon kiitis ettepaneku heaks. Istungit saab
jälgida siin<https://www.riigikogu.ee/live/5/et>.
Videosalvestisi istungitest saab hiljem vaadata Riigikogu
veebis<https://www.riigikogu.ee/riigikogu/komisjonid/korruptsioonivastane-
erikomisjon/salvestised/>. (NB! Salvestised jõuavad veebi viivitusega).
Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
tel 631 6592, 510 6179
e-post merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Otse: Kaja Kallas korruptsioonivastase erikomisjoni ees   Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil on täna teemaks peaministri vara, tulud ja huvide deklaratsioonid ning selgitusi andma on kutsutud peaminister Kaja Kallas. Avalikku ülekannet näeb otsepildis ERR-i portaalis.   Komisjoni esimees Mart Helme tegi istungi alguses ettepaneku kuulutada istung avalikuks ja komisjon kiitis ettepaneku heaks.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Korruptsioonivastane erikomisjon kuulab avalikul istungil peaminister
 Kaja KallastTeates on parandatud ülekande aadress.
Riigikogu pressiteade
4. september 2023
Korruptsioonivastane erikomisjon kuulab avalikul istungil peaminister Kaja
Kallast
Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon arutab kell 10 alanud avalikul
istungil peaminister Kaja Kallase vara, tulusid ja huvide deklaratsioone.
Selgitusi annab peaminister Kaja Kallas.
Komisjoni esimees Mart Helme tegi istungi alguses ettepaneku kuulutada
istung avalikuks ja komisjon kiitis ettepaneku heaks. Istungit saab
jälgida siin<https://www.riigikogu.ee/live/2/et>.
Videosalvestisi istungitest saab hiljem vaadata Riigikogu
veebis<https://www.riigikogu.ee/riigikogu/komisjonid/korruptsioonivastane-
erikomisjon/salvestised/>. (NB! Salvestised jõuavad veebi viivitusega).
Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
tel 631 6592, 510 6179
e-post merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


VIDEO | Korruptsioonivastase erikomisjoni istungil küsitleti peaminister Kaja KallastEsmaspäeval kogunes istungile korruptsioonivastane erikomisjon, kuhu oli kutsutud ka peaminister Kaja Kallas. Arutlusele tulid peaministri vara, tulud ja huvide deklaratsioonid.
Komisjoni esimees Mart Helme tegi istungi alguses ettepaneku kuulutada istung avalikuks ja komisjon kiitis ettepaneku heaks.


VIDEO, BLOGI ja FOTOD | Korruptsioonikomisjoni istungil läks tuliseks. Helme peaministrile: mind ei šantažeeri keegi, aga teid on võimalik šantažeeridaEnnelõunal toimus Toompeal korruptsioonivastase erikomisjoni istung, kuhu oli idavedude skandaaliga seoses kutsutud peaminister Kaja Kallas.
Täpsemalt oli päevakorras Kallase vara, tulud ja huvide deklaratsioonid.
Antud komisjoni kuuluvad esimees Mart Helme (EKRE), aseesimees Eerik-Niiles Kross (Reformierakond), Irja Lutsar (Eesti 200), Tõnis Mölder (Keskerakond), Eduard Odinets (SDE) ning Priit Sibul (Isamaa). Krossi asendas täna Valdo Randpere.
„Keskendume tema rahanduslikule seisule ja sellele, mida ta on deklareerinud, aga ka sellele, mida ta ei ole deklareerinud, on ta unustanud või muul põhjusel,“ ütles Mart Helme reedel EPLile.
Istungi hakul toimus hääletus, kas istung on avalik või kinnine. Osalised olid ülekandega nõus.
Kokku kestis istung veidi üle tunni.
Skandaal lahvatas 23. augustil, kui sai avalikuks, et Stark Logistics on Ukraina sõja ajal jätkanud tegevust, mis on seotud Venemaaga. Kallase abikaasa Arvo Halliku firmale Novaria Consult kuulus 24,8% firmast Stark Logistics. Tolle klient on omakorda Metaprint, kes tegutseb siiani ka Venemaal. Stark Logistics aitab logistika ja vedudega.
Kallas on korduvalt öelnud, et tema tagasi ei astu. „Mul on väga kahju, et selline olukord on üldse tekkinud. Ma kindlasti vabandan kõigi ees, kes sellest riivatuna on end tundnud, aga mina saan vastutada nende moraalsete hinnangute eest, mida ma olen ka andnud,“ märkis ta eelmisel nädalal Delfile.
Reformierakondlased ja koalitsioonikaaslased on skandaali osas hoidnud madalat profiili ja olnud pigem toetavad. Eelmisel reedel kogunes Reformierakonna juhatus. Hanno Pevkur sõnas pärast seda intervjuus Vilja Kiislerile, et Kallas andis siiralt kõigest ülevaate. „Mina küsisin küsimuse, mis on mulle oluline ja olnud paljudel meelel ja keelel: kas ta teadis, et tema abikaasaga seotud ettevõte opereerib ka Venemaal,“ näitlikustas ta. „Vastus oli väga siiras. Kaja ütles, et ta tõesti ei teadnud. Tema abikaasa ei olnud talle seda öelnud.“
Opositsioon väidetavat siirust aga ei usu, juttu on olnud umbusaldamisest. Riigikogu sügisistungjärk stardib tuleval esmaspäeval.
Ühisistungil ei osalenud
Eelmisel teisipäeval toimus riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine avalik istung. Päevakorras oli teema „sõjajärgne äritegevus Venemaaga“.
Oodatud oli Kaja Kallas, ent sinna ta kohale ei läinud. Ta sõitis hoopis Paldiskisse, kus pandi nurgakivi uuele kaile. Kallas selgitas, et üritus lepiti kokku enam kui pool aastat tagasi.
„Aga jällegi – riigieelarve kontrolli komisjon ei puutu sellesse asjasse absoluutselt. Olen öelnud, et olen valmis asjaomaste komisjonide küsimustele vastama. Näiteks avalike huvide deklaratsioon, kui selles osas on küsimusi – seda menetleb vastav komisjon. Aga kõik komisjonid peaksid tegelema sellega, milleks need komisjonid ellu kutsutud on,“ põhjendas Kallas oma otsust.
Lisaks tänasele istungile jagab Kallas vastuseid ka nädala pärast julgeolekuasutuste järelvalve erikomisjoni istungil.


Kaja Kallas oma säästudest: olin väga hea advokaatTALLINN, 4. september, BNS - Reformierakonna liider ja peaminister Kaja Kallas märkis esmaspäeval riigikogu korruptsioonivastases komisjonis, et tema säästud pärinevad ajast, kui ta oli väga hea advokaat
Kallas märkis, et on töötanud 28 aastat, neist 17 erasektoris, sealjuures on ta olnud kahe advokaadibüroo partner. "Olin väga hea advokaat ja teenisin hästi," ütles Kallas.
Ta lisas, et loomulikult ei ole tema säästud pärit viimase viie aasta arvelt tema poliitikas oleku ajal Eestis. Sealjuures kinnitas Kallas, et erasektoris olles teenis ta üheksa korda rohkem kui poliitikuna.
Sealjuures rõhutas Kallas, et ta ei ole poliitiku karjääri valinud raha pärast, vaid soovist Eesti jaoks midagi ära teha.
Küsimused Kallase rahaasjade kohta kerkisid esile seoses tema laenudega Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult. kahe laenu kogusumma oli 370 000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Wise aitab Tartu Ülikooli naistudengitel idusektorit edendadaTALLINN, 4. september, BNS - Globaalne tehnoloogiaettevõte Wise on pühendunud naiste osakaalu suurendamisele tehnoloogiavallas ning toetab teist aastat järjest Tartu Ülikooli Arvutiteaduse instituudi naisüliõpilasi rahalise stipendiumi ja mentorlusega.
Koostöös Tartu Ülikooli Sihtasutusega annab Wise sel sügis- ja kevadsemestril välja 2000-eurosed stipendiumid, millega kaasneb individuaalne erialane mentorlus oma ala tippspetsialistidelt ning võrgustiku loomise võimalused. Sügissemestri stipendiumile saab avaldusi esitada esmaspäevast kuni 10. oktoobrini Tartu Ülikooli SA lehel.
“Me usume Wise'is, et parimate toodete ja teenuste loomiseks peab tiim peegeldama kasutajate mitmekesisust, sealhulgas meeste ja naiste tasakaalu. Siiski näitavad andmed, et idusektoris ning eelkõige tehnoloogilisi teadmisi vajavatel ametikohtadel on endiselt märkimisväärne sooline lõhe. Probleemist ainult rääkimine aga lahendust ei too ning peame valdkonnaüleselt tegutsema, luues naistele sektorisse sisenemiseks ning personaalseks arenguks lisavõimalusi, toetades nende haridusteed, ning tutvustades laiemale publikule, sealhulgas noortele, valdkonna põnevaid karjääriteid,” selgitas Wise’i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuht Sandra Horma ettevõtte motivatsiooni naistudengeid toetada.
Startup Estonia viimastel andmetel on vaid 17 protsenti Eesti idufirmade asutajatest ja 40 protsenti kõigist idusektori töötajatest naised. Statistikaameti ametite klassifikaatori alusel töötab idufirmades juhtivatel positsioonidel 14 protsenti meestest ning üheksa protsenti naistest. Kui tippspetsialistide seas on meeste ja naiste üldine esindatus vastavalt 51 protsenti ja 39 protsenti, siis kitsamalt IKT ametikohtadel on iduettevõtetes mehi 34 protsenti ning naisi vaid 12 protsenti. Enim tippspetsialistidest mehi ehk 31 protsenti on tarkvara- ja rakenduste arendajad ning analüütikud. Naiste esindatus samadel positsioonidel on vaid 11 protsenti.
Eelmisel õppeaastal pälvis Wise’i stipendiumi magistrant Kea Kohv, kes enne IT-valdkonda sisenemist töötas IT-õiguse nõuniku ja konsultandina. “Wise'i stipendium on aidanud katta minu õppemaksu, sest teise magistrikraadina on andmeteadus minu jaoks tasuline. Sel suvel külastasin ka Wise’i kontorit, kust sain uusi kontakte ning tutvusin eri valdkondade inimeste ja nende tööga. Mentorluse tipphetk oli kohtumine Wise'i vanemandmeteadlasega, kellelt sain kaasa häid mõtteid ja inspiratsiooni nii ülikooliõpingute kui ka oma erialase töö jaoks,” kirjeldas Kea stipendiumi kasutust.
Praegu tegeleb Kea loomuliku keele töötluse mudelite ja masinõppe seletamismeetoditega, kombineerides õigusalaseid teadmisi masinõppega.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kaja Kallas: ma ei saa aru, kui kaugele ta tahate minnaTäna Riigikogu korruptsioonikomisjoni ette kutsutud peaminister Kaja Kallas põikles konkreetsetest vastustest kõrvale ja süüdistas kõiki teisi, kaasaarvatud komisjoni esimeest Mart Helmet ning korrutas läbivalt, et ta ei saa aru, milles teda süüdistatakse.
„Mis see etteheide on? Ja kui kaugele te tahate minna?“ oli Kallase läbiv mantra.
Komisjoni liikmeid huvitas, kust pärineb raha, mille ta laenas abikaasa ettevõttele, mis on seotud äriga Venemaal.
Kallas ütles, et tema säästud pärinevad ajast, kui ta oli väga hea advokaat.
Kallas märkis, et on töötanud 28 aastat, neist 17 erasektoris, sealjuures on ta olnud kahe advokaadibüroo partner. “Olin väga hea advokaat ja teenisin hästi,” ütles Kallas mitu korda.
Ta lisas, et loomulikult ei ole tema säästud pärit viimase viie aasta arvelt tema poliitikas oleku ajal Eestis. Sealjuures kinnitas Kallas, et erasektoris olles teenis ta üheksa korda rohkem kui poliitikuna.
Sealjuures rõhutas Kallas, et ta ei ole poliitiku karjääri valinud raha pärast.
Küsimused Kallase rahaasjade kohta kerkisid esile seoses tema laenudega Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult. kahe laenu kogusumma oli 370 000 eurot.


Wise toetab Tartu Ülikooli naistudengeid iduettevõtlusega alustamiselJaga:
Autor: foundME • 4. september 2023
Jaga:
Wise’i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuht Sandra Horma.
Foto: Andres Raudjalg
Tehnoloogiaettevõte Wise toetab teist aastat Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudi naisüliõpilasi rahalise stipendiumi ja mentorlusega.
Koostöös Tartu Ülikooli Sihtasutusega annab Wise sel sügis- ja kevadsemestril välja 2000eurosed stipendiumid, millega kaasneb individuaalne erialane mentorlus oma ala tippspetsialistidelt ning võrgustiku loomise võimalused. Sügissemestri stipendiumile saab avaldusi esitada 4. septembrist kuni 10. oktoobrini Tartu Ülikooli SA lehel.


Tehnoloogiaettevõte aitab naistudengitel idusektorit edendadaRahvusvaheline tehnoloogiaettevõte Wise on pühendunud naiste osakaalu suurendamisele tehnoloogiavallas ning toetab teist aastat järjest Tartu ülikooli arvutiteaduse instituudi naisüliõpilasi rahalise stipendiumi ja mentorlusega.
 Koostöös Tartu ülikooli sihtasutusega annab Wise sel sügis- ja kevadsemestril välja 2000-eurosed stipendiumid, millega kaasneb individuaalne erialane mentorlus oma ala tippspetsialistidelt ning võrgustiku loomise võimalused. Sügissemestri stipendiumile saab avaldusi esitada 4. septembrist kuni 10. oktoobrini Tartu Ülikooli SA lehel.
«Me usume Wise'is, et parimate toodete ja teenuste loomiseks peab tiim peegeldama kasutajate mitmekesisust, sealhulgas meeste ja naiste tasakaalu. Siiski näitavad andmed, et idusektoris ning eelkõige tehnoloogilisi teadmisi vajavatel ametikohtadel on endiselt märkimisväärne sooline lõhe. Probleemist ainult rääkimine aga lahendust ei too ning peame valdkonnaüleselt tegutsema, luues naistele sektorisse sisenemiseks ning personaalseks arenguks lisavõimalusi, toetades nende haridusteed, ning tutvustades laiemale publikule, sealhulgas noortele, valdkonna põnevaid karjääriteid,» selgitab Wise’i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuht Sandra Horma ettevõtte motivatsiooni naistudengeid toetada.
Startup Estonia viimastel andmetel on vaid 17 protsenti Eesti idufirmade asutajatest ja vähem kui pooled kõigist idusektori töötajatest naised. Statistikaameti ametite klassifikaatori alusel töötab idufirmades juhtivatel positsioonidel 14 protsenti meestest ning 9 protsenti naistest.
Eelmisel õppeaastal pälvis Wise’i stipendiumi magistrant Kea Kohv, kes enne IT-valdkonda sisenemist töötas IT-õiguse nõuniku ja konsultandina.
«Wise'i stipendium on aidanud katta minu õppemaksu, sest teise magistrikraadina on andmeteadus minu jaoks tasuline. Sel suvel külastasin ka Wise’i kontorit, kust sain uusi kontakte ning tutvusin eri valdkondade inimeste ja nende tööga. Mentorluse tipphetk oli kohtumine Wise'i vanemandmeteadlasega, kellelt sain kaasa häid mõtteid ja inspiratsiooni nii ülikooliõpingute kui ka oma erialase töö jaoks,» kirjeldab Kea stipendiumi kasutust.
Täna tegeleb Kea loomuliku keele töötluse mudelite ja masinõppe seletamismeetoditega, kombineerides õigusalaseid teadmisi masinõppega.


Kaja Kallas võõrustab sellel nädalal kaht rahvusvahelist tippsündmustTALLINN, 4. september, BNS - Peaminister Kaja Kallas võõrustab sellel nädalal kaht Eestis toimuvat rahvusvahelist tippsündmust: teisipäeval Kultuurikatlas toimuvat Tallinna digitippkohtumist ja kolmapäeval ning neljapäeval Telliskivi Loomelinnakus toimuvat Avatud valitsemise partnerluse (AVP) ülemaailmset tippkohtumist.
Kallase sõnul toovad mõlemad tippsündmused Eestisse kokku riigi- ja valitsusjuhid, kodanikuühendused ja poliitikakujundajad, ettevõtjaid ning tehnoloogiakogukonna esindajad enam kui 80 riigist. „Sellel aastal keskendub Tallinna digitippkohtumine laiemalt küsimusele, kuidas saab tehnoloogia demokraatiaid toetada. Muuhulgas keskendume sel korral Ukraina kogemusest õppimisele ja sellele, kuidas on võimalik rasketes oludes kodanikele tõhusalt digiteenuseid pakkuda,“ ütles Kallas.
Avatud valitsemise partnerlus on rahvusvaheline algatus hea riigivalitsemise edendamiseks maailmas. Kriisides, millega oleme viimastel aastatel üha sagedamini silmitsi seisnud, on eriliselt esile tulnud vajadus demokraatliku riigi aluspõhimõtete kindlustamise ja tugeva avatud kodanikuühiskonna järele. „Ootamatustest ja raskusest ülesaamiseks vajame tugevat kodanikuühiskonda. Dialoogi ja koostööd on hilja luua, kui kriis on käes. Vastupidi, see peab olema osa kriisiplaanist. Eesti läbipaistev e-valitsemine ja tihe koostöö vabakonnaga paistab maailmas silma. Meil on palju väärtuslikke kogemusi, mida edasi anda,“ ütles Kallas.
Teisipäeval osaleb peaminister Kaja Kallas digitippkohtumise avatseremoonial, kus esineb kell 9.05 avakõnega. Otseülekanne tippkohtumise avamisest ja kogu järgnevast päevast on nähtav veebilehel https://www.digitalsummit.ee/.
Digitippkohtumise veerel toimub peaminister Kallasel ka rida kahepoolseid kohtumisi. Ta kohtub Kultuurikatlas Cabo Verde peaministri José Ulisses de Pina Correia e Silva, Euroopa Komisjoni sisuturu voliniku Thierry Bretoni, Filipiinide IT-ministri Ivan John Uy’ga, Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu peasekretäri Doreen Bogdan-Martini ning tehnoloogiaettevõtte Palantir ühe asutaja Alex Karpiga. Pärastlõunal kohtub peaminister Kaja Kallas Stenbocki majas Põhja-Makedoonia peaministri Dimitar Kovačevskiga. Õhtul võõrustab peaminister digitippkohtumise ja AVP tippkohtumise külalistele korraldatud ametlikku õhtusööki.
Kolmapäeval avab peaminister Kallas Telliskivi Loomelinnakus AVP tippkohtumise ja esineb avaarutelul. Ürituse avasõnavõtte ning avaarutelu saab algusega kell 8.45 jälgida AVP YouTube’i kanalil https://www.youtube.com/@OpenGovPart .
Samuti on peaminister Kallasel Telliskivi Loomelinnakus kavas kohtumised Kosovo peaministri Albin Kurti ja Seišellide asepresidendi Ahmed Afifiga.
Neljapäeval osaleb peaminister Kaja Kallas Telliskivi Loomelinnakus koos USA rahvusvahelise arenguagentuuri (US Agency for International Development - USAID) juhi Samantha Poweri, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise partnerluse ja arengukoostöö voliniku Jutta Urpilaineni ja Nobeli rahupreemia laureaat Maria Ressaga tippkohtumise lõpuarutelul. Arutelu saab algusega kell 16.30 jälgida AVP YouTube’i kanalil https://www.youtube.com/@OpenGovPart .
Samuti on peaministril Telliskivi Loomelinnakus kavas ka kohtumised USAID-i juhi Samantha Poweri ja Euroopa Komisjoni rahvusvahelise partnerluse voliniku Jutta Urpilaineniga.
Tallinn Digital Summit (TDS) on iga-aastane kõrgetasemeline tippkohtumine, mis keskendub digipöörde elluviimisele koostöös erasektoriga, võttes fookusesse antud ajahetkes kõige olulisemad teemad. Juba kuuendat korda toimuv TDS võõrustab teisipäeval Tallinnas Kultuurikatlas tipp-poliitikuid, poliitika innovaatoreid, arvamusliidreid, ettevõtjaid ja tehnoloogiakogukonda üle kogu maailma. Ürituse selleaastane eesmärk on keskenduda võimalustele, kuidas rakendada tehnoloogiat demokraatliku ja avatud maailmakorra toetamisel.
Avatud valitsemise partnerluse (Open Government Partnership – OGP) tippkohtumine OGP Global Summit toob kokku riigi- ja valitsusjuhid, kodanikuühendused ja poliitikakujundajad üle maailma. Kaheksandat korda toimuva tippkohtumise raames oodatakse Tallinna enam kui 2000 delegaati ning korraldatakse ligi poolsada arutelu kaheksal erineval laval. Ürituse keskmes on korruptsioonivastasus, vabakond ja osalemine, kliima, digitehnoloogiad, õigus ning kriisivalmidus. Tippkohtumine toimub Eesti Avatud valitsemise partnerluse kaaseesistumise raames, mille Eesti võttis üle oktoobris 2022.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service