Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 6. veebruariksRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 6. veebruariks
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=06.02.2023>.
Esimene lugemine – kaks eelnõu
Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse „„Eesti julgeolekupoliitika
alused“ heakskiitmine“ eelnõu (775 OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus
/eelnoud/eelnou/314b2f72-f6b6-4b30-b381-29abc694e261/Riigikogu+otsus+%E2%80
%9E%E2%80%9EEesti+julgeolekupoliitika+alused%E2%80%9C+heakskiitmine%22>)
kohaselt kiidetakse heaks uuendatud julgeolekupoliitika alused, mis
kirjeldavad 2023. aasta alguse seisuga julgeolekukeskkonda, selgitavad
pingelisemaks muutunud julgeolekukeskkonnas Eesti eesmärke ja kirjeldavad
eesmärkide saavutamiseks vajalikke tegevusi.
Julgeolekupoliitika alused käsitlevad Eesti tegevust viies
tegevusvaldkonnas: ühiskonna sidusus ja riigi kerksus, majandusjulgeolek
ja elutähtsad teenused, sisejulgeolek ja avalik kord, sõjaline kaitse
ning rahvusvaheline tegevus. Muu hulgas näeb alusdokument sõjalise kaitse
kulude tasemeks ette vähemalt kolm protsenti SKPst, millele lisandub Eesti
kui liitlasi vastuvõtva riigi kulude rahastamine. Samuti tagatakse
julgeolekupoliitika aluste kohaselt riigi eelarvestrateegias püsirahastus
elanikkonnakaitse arendamisele.
Dokument lähtub uuendatud strateegilisest ohuhinnangust ning toetub 2017.
aastal vastu võetud julgeolekupoliitika alustele.
Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse „Riigikogu otsuse „Kaitseväe
kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste
täitmisel rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil Inherent Resolve“
muutmine“ eelnõu (776
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/acb97018-ae06-4ab8-9c6f-
a2c2e9e6645b/Riigikogu+otsus+%E2%80%9ERiigikogu+otsuse+%E2%80%9EKaitsev%C3%
A4e+kasutamise+t%C3%A4htaja+pikendamine+Eesti+riigi+rahvusvaheliste+kohustu
ste+t%C3%A4itmisel+rahvusvahelisel+s%C3%B5jalisel+operatsioonil+Inherent+Re
solve%E2%80%9D+muutmine%22>) võimaldab Eestil panustada operatsiooni varem
otsustatud kuni viie kaitseväelase asemel kuni 110 kaitseväelasega.
Valitsuse ettepanek on alustada kevadel Iraagi territooriumil Ameerika
Ühendriikide juhitud operatsioonil panustamist vähendatud
jalaväekompanii suuruse üksusega, mis täidaks baasikaitse- ja
kiirreageerimisüksuse ülesandeid. Üksusele lisanduks rahvuslik
toetuselement, staabiohvitserid ja -allohvitserid Ühendkuningriigi juhitud
operatsiooni pataljonitasandi staabis Erbilis ning diviisitasandi staabis
Bagdadis. Täiendavalt on Eesti valmis panustama erioperatsioonide
üksusega.
Eesti soovib suurendada oma panust operatsiooni 2023. aasta lõpuni kuni
100 kaitseväelaseni, kuid et vajadusel piiratud mahus täiendavalt ja
paindlikult panustada, näeb eelnõu ette mandaadi andmise kuni 110
kaitseväelasele.
Riigikogu liikmete arupärimisele õpilaste immuniseerimise kohta (nr 161<h
ttps://www.riigikogu.ee/tegevus/dokumendiregister/toimikud/f891e903-dced-49
15-8d2a-4e6b4cb2364d/%C3%95pilaste+immuniseerimise+kohta>) vastab tervise-
ja tööminister Peep Peterson.
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Kell 11 – komisjonide istungid
Euroopa Liidu asjade komisjoni ja väliskomisjoni ühisistungil – kell
14: Eesti seisukohad 9.–10. veebruaril toimuval Euroopa Ülemkogu
erakorralisel kohtumisel, kutsutud peaminister Kaja Kallas;
keskkonnakomisjonis – kell 11.10: atmosfääriõhu kaitse seaduse
muutmise seaduse eelnõu (765
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6eadd25e-a9fc-4122-96fd-
380a9d6c90cc/Atmosf%C3%A4%C3%A4ri%C3%B5hu+kaitse+seaduse+muutmise+seadus>),
kutsutud Riigikogu liige Jürgen Ligi ja Keskkonnaministeeriumi esindajad;
keskkonnaseadustiku üldosa seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse
eelnõu (734 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/81f2ffa3-f6
78-4f17-9317-d349b075ed59/Keskkonnaseadustiku+%C3%BCldosa+seaduse+ja+teiste
+seaduste+muutmise+seadus>), kutsutud Keskkonnaministeeriumi,
Siseministeeriumi ja Keskkonnaameti esindajad; metsaseaduse ja
planeerimisseaduse täiendamise seaduse eelnõu (755 SE<https://www.riigiko
gu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/4d80eee3-c501-4e85-be89-c25b45151be4/Metsasead
use+ja+planeerimisseaduse+t%C3%A4iendamise+seadus>), kutsutud
Keskkonnaministeeriumi esindajad;
kultuurikomisjonis – kell 11.10: muinsuskaitseseaduse, halduskoostöö
seaduse ja muuseumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (760
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/3f8944f1-c688-46fb-98c7-
92fcae4b73c7/Muinsuskaitseseaduse%2C+halduskoost%C3%B6%C3%B6+seaduse+ja+muu
seumiseaduse+muutmise+seadus>), kutsutud Kultuuriministeeriumi esindajad;
kõrgharidusseaduse ning õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise
seaduse eelnõu (767 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/4eb4baad-a3d5-4a14-ae1d-09122720c792/K%C3%B5rgharidusseaduse+ning+%C3%B5pp
etoetuste+ja+%C3%B5ppelaenu+seaduse+muutmise+seadus>), kutsutud Haridus- ja
Teadusministeeriumi ja Rahandusministeeriumi esindajad;
maaelukomisjonis – kell 11.10: maaelu ja põllumajandusturu korraldamise
seaduse ning veterinaarseaduse muutmise seaduse eelnõu (738
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c0364d71-1ccf-44aa-8815-
878d5436bd19/Maaelu+ja+p%C3%B5llumajandusturu+korraldamise+seaduse+ning+vet
erinaarseaduse+muutmise+seadus>), kutsutud Maaeluministeeriumi esindajad;
kohanimeseaduse ja ruumiandmete seaduse muutmise seaduse eelnõu (768
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/019bcf9e-a7ec-4324-a5ec-
b743b5a61712/Kohanimeseaduse+ja+ruumiandmete+seaduse+muutmise+seadus>);
maakatastriseaduse, asjaõigusseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse
eelnõu (761 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2dda0c63
-3e0e-412f-8936-769b4b0e23d2/Maakatastriseaduse%2C+asja%C3%B5igusseaduse+ja
+teiste+seaduste+muutmise+seadus>);
majanduskomisjoni videoistungil – kell 11.10: elektrituruseaduse ja
teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (696
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2ad3cffe-ed19-4c4c-b456-
1a77f9bf0ac3/Elektrituruseaduse+ja+teiste+seaduste+muutmise+seadus>),
kutsutud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindajad;
ehitusseadustiku, ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise
seaduse ning riigivaraseaduse muutmise seaduse eelnõu (746 SE<https://www.
riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/b37f5973-52c5-4202-ac86-0dab876fdd77/Eh
itusseadustiku%2C+ehitusseadustiku+ja+planeerimisseaduse+rakendamise+seadus
e+ning+riigivaraseaduse+muutmise+seadus>), kutsutud Justiitsministeeriumi
ja Riigikogu Kantselei esindajad; e-identimise ja e-tehingute
usaldusteenuste seaduse muutmise seaduse eelnõu (736 SE<https://www.riigik
ogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/7953f8d9-e991-43f5-8029-2bb717d1f80b/E-identi
mise+ja+e-tehingute+usaldusteenuste+seaduse+muutmise+seadus>), kutsutud
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja; konkurentsiseaduse
muutmise seaduse eelnõu (759 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/e
elnou/bd47323d-7428-4c81-ad96-84bef03f39d4/Konkurentsiseaduse+muutmise+sead
us>), kutsutud Justiitsministeeriumi ja Konkurentsiameti esindajad;
arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade komisjonile: Eesti seisukohad Euroopa
Liidu hädaolukorra instrumendi eelnõude kohta ning Eesti seisukohad ELi
lühiajalise majutuse üüriteenustega seotud andmete kogumise algatuse
kohta, kutsutud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindajad;
põhiseaduskomisjonis – kell 11.15: politsei ja piirivalve seaduse
muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
(756 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/855b0aeb-f058-4f24-
b3a1-16094886665b/Politsei+ja+piirivalve+seaduse+muutmise+ning+sellega+seon
duvalt+teiste+seaduste+muutmise+seadus>), Eesti Vabariigi valitsuse ja
Soome Vabariigi valitsuse vahelise rahvastiku registreerimise kokkuleppe
ratifitseerimise seaduse eelnõu (763
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c0bb7454-7973-45a4-a1ca-
47dd7bfeff69/Eesti+Vabariigi+valitsuse+ja+Soome+Vabariigi+valitsuse+vahelis
e+rahvastiku+registreerimise+kokkuleppe+ratifitseerimise+seadus>) ja
rahvastikuregistri seaduse muutmise seaduse eelnõu (762
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6483b866-198c-4f92-938f-
1782ff03d2a5/Rahvastikuregistri+seaduse+muutmise+seadus>), kutsutud
Siseministeeriumi esindajad; kohtute seaduse ja kohtumenetluse seadustike
muutmise seaduse (erakorralise ja sõjaseisukorra aegne kohtupidamine)
eelnõu (753 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/061b3868-03
c7-4e24-8b19-5675e35107c0/Kohtute+seaduse+ja+kohtumenetluse+seadustike+muut
mise+seadus+%28erakorralise+ja+s%C3%B5jaseisukorra+aegne+kohtupidamine%29>)
, kutsutud Justiitsministeeriumi esindajad; välisriigis hääletamine,
kutsutud riigi valimisteenistuse esindaja;
rahanduskomisjonis – kell 11.15: makse- ja arveldussüsteemide seaduse
eelnõu (743
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6dbae203-5b58-4fa8-b7fa-
a5f1ff89b93e/Makse-+ja+arvelduss%C3%BCsteemide+seadus>); kogumispensionide
seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (771
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c801bbe9-a35a-437e-9dc5-
95febf1a5339/Kogumispensionide+seaduse+ja+sellega+seonduvalt+teiste+seadust
e+muutmise+seadus>); käibemaksuseaduse ja ravimiseaduse muutmise seaduse
eelnõu (757 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/11f674a6-bc
84-4cb4-a6f8-0d84b8dd8f36/K%C3%A4ibemaksuseaduse+ja+ravimiseaduse+muutmise+
seadus>); Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele
toiduainete käibemaksu langetamiseks 5-le protsendile“ eelnõu (751
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/cc06939f-4d66-4f4a-991d-
70c23215031a/Riigikogu+otsus+%E2%80%9EEttepaneku+tegemine+Vabariigi+Valitsu
sele+toiduainete+k%C3%A4ibemaksu+langetamiseks+5-le+protsendile%22>);
riigikaitsekomisjonis – Eesti seisukohad Euroopa Liidu
küberkaitsepoliitika teatise kohta, kutsutud Kaitseministeeriumi esindaja;
kaitseväeteenistuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste
muutmise seaduse eelnõu (754
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/b9278f9f-cf8f-4464-bba3-
930b489c79ed/Kaitsev%C3%A4eteenistuse+seaduse+muutmise+ja+sellega+seonduval
t+teiste+seaduste+muutmise+seadus>), kutsutud Kaitseministeeriumi,
Kaitseressursside Ameti ja Kaitseväe Peastaabi esindajad;
sotsiaalkomisjonis – kell 11.10: soodustingimustel vanaduspensionide
seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse
eelnõu (710 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/eb1f2fd1-b6
68-4d62-8e27-5086770302e8/Soodustingimustel+vanaduspensionide+seaduse+muutm
ise+ja+sellega+seonduvalt+teiste+seaduste+muutmise+seadus>);
tööturumeetmete seaduse eelnõu (735
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/53f44eaa-2715-43a5-b78e-
e9ef2dc8a86a/T%C3%B6%C3%B6turumeetmete+seadus>); tervishoiuteenuste
korraldamise seaduse ja vangistusseaduse muutmise seaduse eelnõu (699
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/f276271a-1a38-4b1a-b0cd-
cae1f59df8d5/Tervishoiuteenuste+korraldamise+seaduse+muutmise+ja+sellega+se
onduvalt+teiste+seaduste+muutmise+seadus>); okupatsioonirežiimide poolt
represseeritud isiku seaduse muutmise seaduse eelnõu (770 SE<https://www.r
iigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/9ba6d497-70d0-4906-8633-8514877dd510/Oku
patsioonire%C5%BEiimide+poolt+represseeritud+isiku+seaduse+muutmise+seadus>
), kutsutud Sotsiaalministeeriumi esindaja; heaolu arengukava 2023–2030,
kutsutud sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo ning tervise- ja
tööminister Peep Peterson;
väliskomisjonis – kell 11.15: julgeolekuolukorra arengud, kutsutud
Kaitseministeeriumi esindajad;
õiguskomisjonis – kell 11.15: karistusseadustiku muutmise ja sellega
seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (Euroopa Liidu õigusest
tulenevad rahatrahvid) eelnõu (94 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eeln
oud/eelnou/1bfa1944-2de6-449d-a788-887bc84cfd0f/Karistusseadustiku+muutmise
+ja+sellega+seonduvalt+teiste+seaduste+muutmise+seadus+%28Euroopa+Liidu+%C3
%B5igusest+tulenevad+rahatrahvid%29>) ning audiitortegevuse seaduse,
finantskriisi ennetamise ja lahendamise seaduse ning teiste seaduste
muutmise seaduse (finantsvaldkonna väärteokaristuste reform, ELi
õigusest tulenevad karistused) eelnõu (111
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/aece8f34-146c-41f6-b3fd-
90402dfdd470/Audiitortegevuse+seaduse%2C+finantskriisi+ennetamise+ja+lahend
amise+seaduse+ning+teiste+seaduste+muutmise+seadus+%28finantsvaldkonna+v%C3
%A4%C3%A4rteokaristuste+reform%2C+EL-i+%C3%B5igusest+tulenevad+karistused%2
9>), kutsutud Justiitsministeeriumi, Rahandusministeeriumi ja
Finantsinspektsiooni esindajad; relvaseaduse ja sellega seonduvalt teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu (627
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/d86b63ac-e6b2-4dc6-94fe-
5b37090e1df1/Relvaseaduse+ja+sellega+seonduvalt+teiste+seaduste+muutmise+se
adus>), relvaseaduse muutmise seaduse eelnõu (558
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/240b9a5b-
1ea8-45e5-bfe0-cf181af950e4/Relvaseaduse+muutmise+seadus>) ja relvaseaduse
muutmise seaduse eelnõu (557 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/e
elnou/2ad6d6d7-7f33-4336-9f90-74f739e53fae/Relvaseaduse+muutmise+seadus>)
ühendamine, kutsutud algatajate ja Siseministeeriumi esindajad;
relvaseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse (digilahendused
loamenetluses ning teenistus- ja tsiviilrelvade registri arendamine)
eelnõu (737 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/787800bf-
0fae-4bff-b1ff-bdc9cd35ff0c/Relvaseaduse+ja+riigil%C3%B5ivuseaduse+muutmise
+seadus+%28digilahendused+loamenetluses+ning+teenistus-+ja+tsiviilrelvade+r
egistri+arendamine%29>), kutsutud Siseministeeriumi, Keskkonnaministeeriumi
ning arvamuse avaldajate ja kaasatavate esindajad;
korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: kohtumine Riigikogu
liikme Liina Kersnaga Tartu Erakooliga seotud küsimustes;
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonis – kell 14.30: kohtumine
peaminister Kaja Kallasega;
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: omavalitsuste
finantsraskused, kutsutud riigihalduse minister Riina Solman ning
Rahandusministeeriumi, Eesti Linnade ja Valdade Liidu, Rõuge
vallavalitsuse, Põhja-Sakala vallavalitsuse, Kohtla-Järve linnavalitsuse
ja Riigikontrolli esindajad; istung on avalik, toimub
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).
Sündmus
Kell 13 – Riigikogu esimees Jüri Ratas külastab Päästeametit.
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Kullerite ja sõidujagajate teenitud tulu viimast aastat nende endi deklareeridaPlatvormitöötajatel tasub harjuda, et nende teenitud tulu on Maksu- ja Tolliametile teada. Platvormihaldurid on kohustatud sellest aastast andmed ametile edastama. Neli platvormi teevad seda ka eelmisel aastal teenitud tulude kohta.
Eelmisel aastal oli fookuses platvormil teenitud tulu maksustamine, mille tulemusena võeti vastu seadusemuudatus, mis kohustab sellest aastast platvormihaldurid esitama Maksu- ja Tolliametile (EMTA) teavet platvormidel tegutsevate müüjate ja teenusepakkujate ning teenitud tulu kohta. „See võimaldab deklareeritud andmeid tõhusamalt kontrollida,“ ütleb EMTA meediasuhete spetsialist Kertu Laadoga.
Möödunud aastal teenitud tulude esitamise kohta aga platvormidel veel kohustust ei ole. Eelmise aasta andmete esitamiseks on EMTAl sõlmitud eraldi kokkulepe vaid kolme platvormiga – Bolt, Estateguru ja Airbnb. Nende saadetud andmete järgi paneb EMTA inimestele valmis ka eeltäidetud tuludeklaratsiooni. Ka Wolt teatas, et on juba oma Baltikumis tegutsemise algusest ehk kuus aastat omal initsiatiivil igakuiselt teavitanud Eesti, Läti ja Leedu maksu- ja tolliameteid Wolti platvormil teenitud tuludest.
Kuna ülejäänud platvormidel ei ole kohustust eelmise aasta kohta infot jagada, kutsub maksuamet platvormil töötanud inimesi üles enda kohta ise andmeid esitama. Kui inimene märkab tuludeklaratsiooni esitades, et platvorm ei ole temale makstud tasult tulumaksu maksnud, ehk platvormil teenitud tulu deklaratsioonil ei kajastu, siis tuleb see sinna ise lisada. See on väga lihtne – teenuse müügil (kullerid, taksojuhid, sõidujagajad) tuleb tuludeklaratsiooni rea 5.1 (kus muidu kajastub palk jms) teise ossa märkida tasu maksja andmed ja saadud summa, selgitab Laadoga.
Laadoga kinnitab, et Maksu- ja Tolliamet kontrollib nii juriidiliste- kui ka füüsiliste isikute tegevust lähtuvalt kõigist maksuriskidest. „Sealhulgas oleme teadlikud eraisikute ka teistel platvormidel pakutavatest teenustest ning teostame selle üle järelvalvet vastavalt võimekusele,“ lubab ta. Ta hoiatab, et EMTA võib tagasiulatuvalt nõuda kuni kolme aasta tuludeklaratsioonide (täna aastate 2019-2021 kohta) parandamist või määrata maksu tasumist kuni viis aastat tagasi. Lisaks maksusummale peab isik tasuma ka maksuintressi ja õigus on maksumaksjat karistada rahatrahviga kuni 1200 eurot. Ka riikide maksuhaldurid vahetavad omavahel üha enam maksualast teavet, seega ei tasu jääda lootma, et maksudest kõrvalehoidmine jääb märkamata, lausub Laadoga.


Kohtumine Martin Helmega tõi Võru Kandle saali rahvast täisKui peaminister Kaja Kallasega kogunes Võrru kohtuma ligi 90 inimest, siis kohtumisele opositsioonijuhi Martin Helmega kogunes sadu inimesi, nii et rahvas ei tahtnud hästi saali ära mahtuda.
See näitab jõuvahekordi Lõuna-Eestis, kus EKRE on muutumas selgelt kõige populaarsemaks erakonnaks.
EKRE esimees Martin helme märkis, et inimestel on mure tuleviku ja toimetuleku pärast. Selge on ka see, et nad on ärritatud, kuna valitsus valetab neile jultunult näkku. „Minu sõnum oli lihtne: kui sa ei taha, et sind edasi vaeseks tehakse, kui ei taha, et sulle edasi valetatakse, kui ei taha, et korruptsioon edasi lokkaks, siis tuleb valida Eesti poolt ehk EKRE-t,” märkis Helme. „Meie oskame, tahame, julgeme tuua muutust, sest meie oleme oma rahva poolt! Eesti poolt!”


Ukraina kaitseminister: korruptsiooni asjus on algatatud auditKIIEV, 5. veebruar, AFP-BNS – Ukraina kaitseminister OIeksi Reznikov ütles pühapäeval, et korruptsiooniskandaali aluste riigihangetega seoses on alustatud auditit, kuid keeldus kinnitamast teateid, mille kohaselt võidakse teda peatselt ametist loobuma sundida.
"Oleme alustanud siseauditit" kõigi hankelepingute kohta, ütles Reznikov ajakirjanikele, ent keeldus ütlemast, kas ta jääb kaitseministri ametisse.
"On vaid üks inimene, vägede ülemjuhataja Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi, kes otsustab, kas ma jään kaitseministriks või mitte," ütles ta.
Reznikov lisas, et tema eriala juristina lubab tal mõtelda optimistlikult ning kindlapeale leiab ta endale mõne huvitava projekti, mis lubaks mitte ainult sõda võita, vaid ka karistada Venemaa sõjaväelist ja poliitilist juhtkonda hiljem.
AFP – Baltic News Service


Küprose presidendivalimisi ilmestab kõrge valimisaktiivsusNIKOSIA, 5. veebruar, AFP-AP-BNS – Küproslased on käinud agaralt hääletamas pühapäeval peetavatel presidendivalimistel, mis on võrdlemisi tasavägised kolme kandidaadi vahel, samas kui põletavamad teemad on korruptsioon ja majanduse seis ning saareriigi pikaajaline lõhestatuse küsimuse lahendamine tammub paigal.
Kokku kandideerib valimistel rekordiline arv kandidaate, ent 14 seas on vaid kaks naist. Võitja vajab esimeses voorus 50 protsenti pluss ühe hääle saamist, et vahetada välja juba kaks ametiaega võimul olnud riigipea Níkos Anastasiádis.
Nii Küprose kui Eesti aja järgi kella 15-ks oli käinud valimas 312 008 hääleõiguslikku kodanikku, mis on tugev tulemus, ütles valimiskomisjoni esimees Costas Constantinou.
See arv moodustab 55,6 protsenti valijaskonnast, mida on 4,7 protsendipunkti enam samal kellaajal hääletanuist viimastel presidendivalimistel 2018. aastal.
Peamised kandidaadid on 61-aastane Averof Neophytou, kes juhib riigi suurimat, Demokraatlikku Parteid, 66-aastane karjääridiplomaat Andreas Mavroyiannis ning endine valitsuse kõneisik ja välisminister, 49-aastane Níkos Christodoulídis.
Arvamusuuringute kohaselt jõuab teise vooru kindlasti Christodoulides, kelle vastaseks saab kas Mavroyiannis või Neophytou.
Viimase, ringhäälingu CyBC tellitud ja 27. jaanuaril avaldatud arvamusküsitluse kohaselt juhtis Christodoulides 26,5 protsendiga, talle järgnesid Neofytou 22,5 ja Mavroyiannis 21 protsendi toetusega.
Küprose elanikud loodavad, et uus president asub kiiresti tegutsema tugevdamaks majandust, mida on mõjutanud Venemaa sõda Ukrainas ning elatustaseme tõus.
Migratsioon on olnud samuti kuum teema seoses ulatusliku migrantide vooga. Küpros on üks suurimaid asüülitaotluste arvuga Euroopa Liidu riike elanikkonna kohta.
Muret tekitab valijais ka hiljutine raha eest passide ostmise skandaal.
Küpros on olnud lõhestunud alates 1974. aastast, kui Türgi sõjavägi okupeeris saarest kolmandiku põhjaosas vastuseks Kreeka toetusega riigipöördele.
"Mõned asjad peavad minu meelest radikaalselt muutuma, Küprose küsimus ja majandus," ütles 45-aastane õpetajanna Maria Christodoulou pealinna Nikosia valimisjaoskonnas AFP-le.
Analüütikute sõnul on valimiskampaanias antud lubaduste seas esil korruptsiooni väljajuurimine ja majanduse olukorra parendamine.
"Korruptsioon on arutelude keskmes, majandus ja igapäevaelu. Küprose probleem on teisejärguline teema," ütles rahvusvahelise poliitika ja halduse abiprofessor Nikosia ülikoolis Giorgos Kentas.
Teine voor korraldatakse nädala pärast. Hääletusõigus on enam kui 561 000 inimesel, sealhulgas 10 346 välismaal elaval küproslasel.
Tegemist on kaheksanda presidendi valimisega iseseisva vabariigi 63-aastases ajaloos.
AFP – AP – Baltic News Service


Kelmid petsid välja ligi 8000 eurotPOLITSEI 30. jaanuaril alustas politsei kriminaalmenetlust juhtumi kohta, kus Kärdla elanikult peteti välja 7522 eurot. Jaanuaris sai 69aastane mees e-kirja, mille saatjaks oli justkui politsei. Kirjas anti mehele teada, et tema suhtes on pornograafiliste veebilehtede külastamise pärast alustatud kriminaalmenetlust. Mees vastas kirjale. Seejärel sai ta uue kirja, milles talle pakuti võimalust menetlus õpetada, kui mees tasub trahvi 7522 eurot. Mees tegigi seda ja kandis tundmatu inimese arveldusarvele küsitud rahasumma. Seepeale nõuti, et ta saadaks oma isikutunnistuse numbri ja pildi, mida mees samuti tegi. Siis hakati temalt nõudma 23 051 eurot tagatisraha maksmist, mille järel mees taipas, et on sattunud petturite ohvriks.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse andmetel peteti mullu Eesti inimestelt erinevate kelmustega välja neli miljonit eurot.HARDA ROOSNA


Ukraina siseinfo: kaitseministriks saab senine luurejuhtUkraina kaitseministeeriumi hakkab juhtima senine luurejuht Kõrõlo Budanov. Senine kaitseminister Oleksi Reznikov viiakse üle strateegilise tööstuse ministri ametikohale, kinnitas parlamendi juhtiva fraktsiooni juht Davõd Arahamia.
Siseministeeriumi hakkab juhtima Ihor Klõmenko, luureteeenistuse SBU juhiks saab Vasõl Maljuk. Praegu on nad osakonnajuhid.
Reznikov astus tagasi seoses korruptsiooniskandaaliga kaitseministeeriumis, kus sõjaväelastele oli toitu ostetud ettenähtust kallimalt. Lisaks on kaduma läinud mitmeid kaitsevahendeid.


Psühholoog ja ajakirjanik Tiina Jõgeda uurib õnne valemitÜle 30 aasta kahte ametit põimides on Tiina Jõgeda loonud paljude inimeste maailmapilti: nii Eesti Ekspressile nägu andes kui ka psühholoogina sealses populaarses «Õnne valemi» rubriigis inimeseks olemist analüüsides. «Pikapeale sai minust õnnespetsialist,» naerab Tiina.Kui küsida, mida positiivset möödunud aastast inimestele meelde jäi, kohtad nõutut õlakehitust, ebalemist ja kurbi ohkeid. Enam positiivsust! - tahaks nõuda, kuid Tiina mõistab, miks vastused on pigem pessimistlikud.«Teatud negatiivsus on aidanud inimestel sajandeid ellu jääda,» avab ajakirjanik ja psühholoog Tiina Jõgeda (60) inimeste hinge. «Evolutsioonis on halbade kogemuste mäletamine ja ohtude etteaimamine olnud tähtsam kui õnnehetked.»Tiina, kelle kolumne rubriigis «Õnne valem» on olnud võimalik alates 2010. aastast Eesti Ekspressist lugeda, ütleb, et õnne valemi otsijana on ta ise pigem teoreetik kui praktik.Tiinal on küll mitmeid võtteid, kuidas õnne õuele meelitada ning meelerahuni jõuda, aga need ei pruugi alati täiuslikku tulemit anda.Tarkused raamatusKüll aga on ta oma meisterlikult läbikomponeeritud ja vaimukad kolumnid köitnud kahte raamatusse «Õnne valem» ning aasta tagasi ilmunud raamatusse «Luba endale midagi head».Oma sotsiaalmeediakontol kirjutab Tiina, et tema viimase raamatu sünnilugu polnud kerge. «Üks haiglasolek järgnes teisele, operatsioonid, närveerimised - aga raamat sai ikka valmis neis palatites. Teos räägib psühholoogilise nõustamise eripäradest, sekka minu kolumne - neid enam juurde ei tule, Eesti Ekspressiga on finito,» kirjutab ta. 30 aasta pikkune peatükk ühes uuriva ajakirjanduse lipulaevas sai eelmisel sügisel läbi. Ehkki Tiina kolumnid ilmuvad lehes edasi, nagu ta töötaks seal, on need taaskasutatud kirjatükid. «Olingi liiga kauaks ühele kohale jäänud,» lisab ta muretult.Ühe peatüki lõppEkspressist lahkumine pärast 32 aastat oli tema jaoks kerge. «See valdkond või see töömeetod oli end minu jaoks ammendunud. Oleksin võinud juba varem minna. Maailm on ju täis võimalusi ja huvitavaid asju,» ütleb ta. Kui jääd ühte kohta pidama, siis on väga raske mugavustsoonist välja minna. Tiina meenutab onu Remuse lugude siilionu, kes ütles, et kibuvitsapõõsas ta kodu ongi. «Paljud asjad jäävad tegemata, kui sa unustad ennast vanade liistude juurde, kui sa ise ei julge või ei viitsi minna edasi,» lausub Tiina. «Mugavustsoonist väljuda on valus ja ebamugav, aga paigale jäädes võid inimesena känguda. Edasi ebamugavasse teadmatusse ja isegi kriisi minna on ju põnev. On lootust leida omale uus väljund.»Tiinal uue eluetapiga seoses muret ei olnud. Mõtteid, mida edasi teha, oli nii palju - neid tuli otsast teostama hakata.Luba endale midagi head!Oma teise raamatu pealkirja soovitab Tiina tõsiselt võtta - endale tuleb ikka midagi head lubada! Selles raamatus on kokku saanud tema kolumnid ja psühholoogipraksise kogemus, mis on koondatud klientide tüüpportreedesse. Ehk Tiina kahte rolli: ajakirjanik ja psühholoog.«Minu praktilistes psühholoogiajuhtumites on vastavalt kõikidele eetikaseadustele muudetud isikuandmeid, et keegi ennast ega teisi ära ei tunneks. Valisin ka kõige tüüpilisemad lood või situatsioonid, mis mulle nõustajatöös on ette tulnud,» sõnab ta.Seda raamatut 2021. aastal kirjutades põdes ta koroonat, oli suisa haiglas. «Tõesti, koroonat põdedes oli kogu aeg õhus see, kuidas meedikud sellisele koormusele vastu peavad,» meenutab ta. »Siis veel inimesed häbenesid ja stigmatiseerisid seda haigust.» Arstid sisenesid palatisse kui kosmoselaeva, olles üleni skafandritesse pakitud. Hiljem samal aastal oli Tiinal ees ka mitu korralist operatsiooni. «Opile minnes, kui olin juba haiglariides, öeldi, et see lükkub edasi. Mis ajaks, ei tea, sest osakonnas on koroona,» sõnab ta. Oma raviarsti nägu nägi Tiina ilma maskita alles siis, kui lehe fotograaf käis temast voodi veerel tehtud intervjuu juurde pilti tegemas. Hoolimata steriilse keskkonna sünnivaludest, on see helge ja positiivne raamat. Iga jutuke on piisava pikkusega, et õhtul enne und see väikese meditatsioonina läbi lugeda, pisut mõtiskleda ja siis õndsalt unne vajuda.Mis meist sai?Koroonaaja ja ühiskonna suletuse järelmõjuga tegelevad praegu tohutud psühholoogide armeed - asjatundjatele oli see stsenaarium kohe algusest peale selge. «Kui maailm lukku löödi, siis ma tegin suure loo, kus küsisin oma tuttavatelt psühholoogidelt: mis nad arvavad, mis nüüd saama hakkab? Ja nad kõik ütlesid sedasama: olukord on keeruline, sest inimesed ei oska olla oma kodudes kinni, isegi kui alguses tundus see paljudele hea variant.»Siis hakkasid ilmnema probleemid, näiteks kuidas kitsal pinnal esmakordselt 24/7 perena koos toimides hakkama saada. «Lapsed läksid kodus närviliseks, vanemad omavahel pidid avastama, kellega nad üldse koos elavad. Ei olnud enam võimalust minna hommikul kodust ära ja tulla õhtul tagasi.»Tiina sõnul hakati oma elu üle mõtlema teisiti ja otsima elu mõtet. Kui rutiinid olid ära võetud, siis pidi hakkama teistmoodi elama ja uusi lahendusi leidma. Mõned kolisid linnast ära, teised jäidki kodukontorisse. Ärevushäired ja nutisõltuvus võtsid noorte hulgas maad ning paljud pole siiani oma sotsiaalset võimekust taastanud.70% negatiivseid mõtteid«Negativism ei ole rahvuslik eripära. On tõestatud, et inimesed enamasti mõtlevadki negatiivselt, keskmiselt umbes 70% meie mõtteid on negatiivsed,» sõnab Tiina. «Negatiivse meeldejätmine on kaitserefleks, sestnagu evolutsiooniteoreetikud ütlevad - tänu sellele jäi inimene liigina ellu. Ta jättis meelde, mis võib halvasti minna. Häid, positiivseid kogemusi talletas ürginimene vähem, sest need on ellujäämisel vähem olulised.»Meie tsivilisatsioonis on lõvisid, kelle eest end ellujäämisõpetusega kaitsta, oluliselt vähem. Positiivset väärtustades muutubki elukeskkond vähem džungliks. «Stressiallikaid on sellegipoolest ikkagi tohutult palju. Kui on suur sisemine ärevus, siis tuleb sellega tegeleda. Kui kõrvalseisjad ütlevad, et lõpeta ära, on sellest vähe abi. See ütlus ei tee inimest õnnelikumaks, probleem tuleb ära lahendada. Psühhoteraapia õpetab meid endaga toime tulema, omaenda kitsaskohti ja läbielamisi tolereerima, mitte nendega võitlema. Sa õpid oma valudega elama, sest need ei kao kuhugi,» ütleb Tiina.Ehkki ajakirjanik on pigem negatiivseid uudiseid edastav küünik (ajalehtede esiküljeuudistest üle 80% on negatiivse sisuga), siis vastuolu ajakirjaniku ja psühholoogilise nõustaja rollil Tiina vahet ei näe. Ehkki ta peab end positiivse psühholoogia esindajaks.«Ma olen neid ameteid aastaid ühendanud,» ütleb ta. «See on hea kombinatsioon, kui saan oma teadmisi ja oskusi rakendada mõlemat pidi.» 2004. aastal koos kolleegidega loodud psühholoogilise nõustamise kabinet Sigmund töötab siiani. «Ma olen kahte identiteeti kandnud juba pikalt.»«Töötan ikka ka meedias edasi, jälle psühholoogia teemadel, aga nüüd Vikerraadios,» ütleb ta. Kohtumegi ERRi uudistemaja kohvikus, sest Tiinal on just Vikerraadios lõppenud autorisaate «Minu mängureeglid» salvestus. See on iganädalane tunnine saade inimestega, kes juhivad oma elu ja teavad, milliseid reegleid tuleb edu saavutamiseks arvestada, milliseid rikkuda ja milliseid ise kehtestada. Tiina võtab saates ette oma lemmikteema ehk isiksuse psühholoogia. «Saade otsib vastust küsimustele, kes on isiksus ja kas õnn on enda teha. Kas sina juhid elu või juhib elu sind?» tutvustab Tiina saadet. Saate pealkiri on laenatud legendaarse psühholoogi Jordan B. Petersoni raamatust «12 elu mängureeglit».Kas sina juhid elu või juhib elu sind?«Sarja pealkiri kõlab arrogantselt, aga nii see ongi mõeldud. Aeg on selline, et isiksuse huvid ja vajadused seatakse väga tihti esiplaanile. Minu arvamus! Mina tahan! On üks väike aga - see isiksus ei tea alati, mida ta tahab; miks ta midagi teeb või tunneb; või miks asjad just nii lähevad, nagu ta pole planeerinud. Mõnikord tekib isiksusel tunne, kas tema juhib elu või juhib elu teda,» selgitab Jõgeda.Üks tema hiljutisi saatekülalisi oli Daniel Vaarik, kes rääkis oma raamatust «Vapilõvi». «Ma ei usu, et ajakirjanik on üksnes küüniline vaatleja ja kommenteerija,» ütleb Tiina. «Avastasin Danieli raamatust tsitaadi, et ajakirjanik on kui vari seinal. Siis sain aru, et tegelikult ma olengi seda kolmkümmend kaks aastat ajakirjanduses teinud - nii ajakirjanik töötabki, varjuna seinal, jälgib teiste elu ja tegevusi ning üritab siis omal moel sekkuda. Aga enamasti teeb ta seda ikka kriitilisel moel.»Ajakirjanikuks tahtis Tiina saada juba lapsena. Kuuendas klassis andis ta välja ajalehte Klassi Hääl, ise kirjutas-toimetas ja klassikaaslased lugesid. «Ehkki kirjutada seal keegi ei viitsinud, loeti lehte päris hea meelega.“ Keskkooli lõpus käis ta raadiomajas noorte reporterite klubis, aga aeg raadioajakirjanikuks saada polnud küps. «Nüüd oli klassi kokkutulek ja mul olid mõned ajalehenumbrid alles, neid oli väga lõbus vaadata,» ütleb Tiina.Nii pidigi minemaTartu Ülikoolis õppis Tiina eesti keelt ja kirjandust. Samal ajal olid samas osakonnas ajakirjandust õppimas Madis Jürgen, Mart Juur, Ülle Kauksi ja paljud teised toredad inimesed. «Me suhtlesime päris tihedalt. Mina jäin Marju Lauristini loengutest siiski ilma, aga samas ei pidanud ma ka näiteks pidevalt konkureerima või midagi avaldama.»Eesti Ekspressi alguspäevil sattus ta kord üht lugu kirjutama. «Tegelikult arvan, et elus ikka juhuseid ei ole, see kõik pidi nii minema,» ütleb ta. Tiina oli tulnud just Saksamaalt, kus käis Ida- ja Lääne-Saksa kirglik ja verine ühinemine. «Kirjutasin ühe loo pealkirjaga «Vennaarm», kus idasakslased, kes olid meiesugused hallid hirmunud hiirekesed, üle piiri läände hiilisid. Läänesakslased käisid Hamburgi kalaturul autokoormast rahvale banaane loopimas. «See oli tragikoomiline, kuidas inimesed neid banaane nagu loomad siis püüdsid,» meenutab Tiina.Ta pakkus lugu Ekspressi, aga seal venis avaldamine mitu nädalat. Tiina mõtles, et ju see siis ei kõlba ja viis kirjutise Päevalehte. Traagiline tulemus oli see, et lood ilmusid ühel päeval kahes lehes.»Ekspressi jaoks oli see muidugi košmaar, sest tegijad pidasid lehte eriliseks ja arrogantseks väljaandeks ning nüüd korraga kopeeritud lugu,» ütleb Tiina. Honorari ta küll ei saanud, aga Hans H. Luik kutsus ta Ekspressi tööle. Nii jättiski Tiina eesti keele õpetaja töö Kunstiakadeemias (toona ERKI).Töö andis identiteediEsimese vaba ajakirjanduse pääsukesena ilmuma hakanud Ekspress oli küll kaheksa leheküljega, aga ajakirjanikud töötasid selle nimel ööd ja päevad ning rahvas seisis putkade ees järjekorras, et lehte osta. Kuigi see maksis 70 kopikat ja muud lehed kõigest 3.«Teha tuli kõike, kirglikult ja laia spektriga. Kes kirjutasid majandusest, kes kultuurist, kes poliitikast ... Mina jäin nende vahepeale ja kirjutasin kõigest,» ütleb Tiina. «Siis Ekspressis üldse pehmeid teemasid ei olnudki. Hoidku jumal, et keegi oleks toona kirjutanud näiteks psühholoogia valdkonnast,“ muigab Tiina. 1990. aastate alguses käis karm olelusvõitlus ja pommid plahvatasid. «Tuli kirjutada korruptsioonist kuni Iisraeli relvatehinguni välja,» sõnab ta.«Ma arvan, et see töö andis mulle väga palju. Esiteks andis see identiteedi - 1990ndate alguses oli väärtus omaette Eesti Ekspressi ajakirjanik olla,» ütleb Tiina. «Kolleegid olid toredad, meil oli tihe seltsielu, väga inspireeriv ja loov, hea keskkond. Kujutan ette, et midagi sellist kogevad noored praegu idufirmades. Et kõik on võimalik ja taevas on unistuste piir.»Samas kehtisid tekstidele kõrged standardid sõnavalikul, kalambuuride, tsitaatide ja vihjete osas. Oma roll oli ka huumoril ja poliitilisel ebakorrektsusel, mis nüüd enam võimalik ei oleks.«Selles oli nii palju vabadust ja võimalusi, ei tekkinud hetkekski tunnet, et mu töö mind väsitab. Vastupidi, ma imestasin, kui üks meie kolleeg ütles, et peab olema ka puhkeaeg ja lõunapaus ning õhtul kell 17 peab koju minema,» muigab ta. «Me töötasime ikka öösel kella neljani. Tekste lihviti viimase minutini, seal oli palangut.»Minu vana sõber SigmundUue sajandi alguses astus Tiina Professionaalse Psühholoogia Erakooli. «Alguses mõtlesin, et lihtsalt enesetäienduseks, aga siis selgus, et on ülimalt põnev ja ma võtsin seda asja väga tõsiselt,» ütleb Tiina. Ta on siiani veendunud, et selles koolis antud haridus on parim, mis saaks ühel tegutseval psühholoogil olla. «See kool oli humanistliku kallakuga. Klassikalist käitumiskognitiivset psühholoogiat õpetati seal väga vähe, küll aga kõiki dünaamilisi koolkondi, nagu psühhoanalüüsi. Meil oli päris palju psühhiaatriat, olin pikalt psühhiaatriakliinikus praktikal, tegelesime ka eneseteraapiaga,» räägib Tiina.«See oli hea ettevalmistus - nii võis mind inimeste kallale lasta küll,» märgib ta. Koos kursusekaaslastega alustas ta kohe erapraksisega ja nelja peale loodi firma Sigmund. «Sellest ajast hakkasin inimestega tööle, vahepeal panin küll kabineti kinni, sest mul ei jäänud ajakirjanduse kõrvalt aega. Aga praegu on see jälle lahti,» ütleb ta.Koroona ajal tõmbus ta praksis 60% koomale, aga Tiinale see sobis. Ta tegi ülipikki jalutuskäike - vahel oli ainus elav hing, keda ta teel kohtas, Raekoja platsil julgelt sibav rott. Ühtlasi tekkis siis ka aega, mida süütunnet tundmata raamatute ja ekraani ees veeta. «Ma olen tänulik selle aja eest,» kirjutab Tiina ühes oma kolumnis.Pehmete väärtuste võidukäikKui kõvatavad 90ndad läbi said ja uus millennium koitis, küsis kadunud Kalev Kesküla kord toimetuses: «Tiina, sina tegeled psühholoogiaga - kas sa tead midagi depressioonist ja oskad sellest kirjutada?»«Ma siis kirjutasin ja see tundus kõigile niisugune uus teema, mingi eriline asi. Praegu räägitakse depressioonist nii palju, et ei jõua ära kuulata,» ütleb Tiina. «Jumal tänatud, et hakati rääkima!» Natuke saab Tiina seda ka oma saavutuseks pidada, et jää liikuma hakkas ja ka pehmed teemad parketikõlblikuks said. Rubriigi nimi «Õnne valem» sündis aga juhuslikult, lihtsalt toimetuses lõõpides, aga jäigi paika.«Psühholoogia ja vaimne tervis muutusid järjest olulisemaks ja nüüd tuleb infot uksest ja aknast,» leiab Tiina. Tema juurde satuvad inimesed vastuvõtule pigem sõprade ja lähedaste soovitusel. Inimesed, kes endale oma probleeme ei tunnista või ei taha nendega tegeleda, ei tule. Enam ei ole psühholoogi juures käik ka häbiasi. «Noori oleme hästi koolitanud, nad julgevad abi küsida,» ütleb Tiina. Vanem põlvkond seda nii vabalt ei võta.Kuna Tiina on kuulutanud, et talle meeldib isiksuse- ja arengupsühholoogia, siis tema juurde nende teemadega ka tullakse. Mõni otsib paremat elukvaliteeti, teine tahab kvaliteetselt mõnd oma probleemi lahendada.On inimesi, kes soovivad oma probleemi sõnastada või saada tagasisidet, oma tegevust mõtestada, ilma et neil oleks mõnd akuutset traumat või probleemi. «Paljudel on pikaajalised, juba väljakujunenud probleemid, nagu stress, ärevushäired, paanika, aga suurem osa kliente tuleb viimaks ikkagi murega lähisuhtes,» ütleb Tiina. «Isegi kui alul on jutt tohutust väsimusest ja elu mõtte kadumisest, siis lõpuks ikka selgub, et on probleemid partneriga.»Pingutama peabTiina armastab positiivse psühholoogia koolkonda, mis tekkis 1980ndatel. «Psühholoogid hakkasid aru saama, et nad tegelevad kogu aeg tulekahju kustutamisega. Aga mida saaks teha enne, kui inimesel üldse paha hakkab? Hulk teadlasi asus asja kallale ja töötati välja vaimse tervise mudel. Et inimene ei kukuks auku või kui see juhtub, siis kuidas saaks kukkumist turvata.»Näiteks tunneb mõni end tööl tunda orjastatuna, sest ta teeb seda ainult raha pärast ega saa seeläbi õnnelik olla. «Tähendusrikas elu, mille eest sa tänulik oled, on hoopis midagi muud,» ütleb Tiina. «Hea on õppida vaatama oma päevadele selle pilguga, mis on su elus hästi, ning õhtul mõelda, mille eest sa selles päevas tänulik oled.»Tiina arvates on suur võti heategevus. Teadusuuringud on tõestatud, et inimesed, kes midagi annavad, annetavad, töötavad vabatahtlikuna, on õnnelikumad kui need, kes isekalt ainult iseenda vajadusi rahuldavad.«Pingutamine teeb ka õnnelikuks,» ütleb Tiina. «Pingutad oma seatud eesmärgi nimel, mitte ei lase elul mõnusalt kulgeda. Vaata sportlast, kes on näinud tulemuse nimel verd, higi ja pisaraid, viimaks koos võidukarikaga. Enda jaoks mõtestatud raskuste talumine annab hiljem suure rahulolutunde.»KerksusUus moesõna kerksus (inglise keeles resilience) ehk vastupanuvõime või ka paindlikkus on Tiina jaoks selle aasta märksõna. «See aktiivsesse psühholoogiasse kuuluv mõiste on inglise keelest hiljuti eesti keelde jõudnud. See tähistab oma sisemine vastupanuvõime säilitamist sõltumata keskkonnast,» sõnab ta. «Sa oled kui taim tuules - paindud, aga ei murdu. Mõtestad olukorda ümber, hindad seda, mis sul praegu on. Lepid, et kõiki asju ja vabadusi ei saa endale lubada, ei saa nii hästi elada, kui tahaks, aga peame ju vastu? Oleme ju igasuguseid aegu näinud ja üle elanud.»TIINA LÕPETAB LAUSEDEsimese asjana pärast ärkamist haaran telefoni - vaatan, mis kell on.Parim energiaallikas on hea seltskond. Lapsena tahtsin saada õpetajaks ja ajakirjanikuks.Mu lemmikhetk on, kui jaanihommikul ilmub päiksetriip merehorisondile.Ma ei kannata silmaotsaski agaraid lollpäid. Rasketel hetkedel aitab mind teadmine, et kõik läheb mööda.Ükski päev ei möödu teadmiseta, et kõik päevad mööduvad, ei maksa neid niisama maha magada.Minu suurimad mõjutajad on olnud minust targemad sõbrad. Ja raamatud.Ma poleks kunagi arvanud, et ma sõda lähedalt näen.Kui võidaksin lotoga, siis ostaksin lennuki ehk, ma ei tea ...Kui vaatan tagasi oma nooremale minale, siis mõtlen, et täitsa tubli tüdruk.Öökapil ootab lugemist Lori Gottliebi «Võibolla sa peaksid kellegagi rääkima».Mul on lihtne üksi olla.Mul on raske teinekord mokk maas hoida - vaikimine on tihtipeale kuld.Ma investeerin mingisse pensionisambasse (teise vist).Inimestes hindan hingetarkust, emotsionaalset intelligentsust.TIINA VIIS SAMMU ÕNNENI:1. Ei tasu end ribadeks töötada, vaid nautida ka privaatset aega, et sinna kõik elus mõnu pakkuv ära mahuks.2. Säilita usk, et sellest tuleb üks tore aasta. 3. Hoia negatiivsete uudistega piiri - liiga palju masendavaid uudiseid tõstab kriisiolukorras ärevuse fooni ega aita sind meelerahuni.4. Aitame ukrainlasi, sest aitamine teeb meile endale psüühiliselt head. Ja ka geopoliitiliselt on meile oluline, et ukrainlased sõja võidaksid.5. Näe head, sest vingumine, hädaldamine ja virisemine ei vii kuhugi.KÕIGE TUNTUM ÕNNE VALEM«See koosneb kolmest muutujast,» ütleb Tiina.• Esiteks kaasasündinud isikuomadused ehk geneetika (sinna ei saa inimene ise midagi parata);• Teiseks keskkond, ühiskond ja kogukond, mis last kasvamisel mõjutavad;• Kolmandaks vabatahtlikud valikud ehk see, mida inimene ise oma eluga peale hakkab: millise kooli, abikaasa, ameti endale valib jne.Nende kolme komponendi summa on nagu matemaatiline õnne valem.Fotod: Stanislav Moškov, erakogu Jumestus: Evelin MaripuuJAANIHOMMIK KODURANNAL: See on Tiina üks lemmikhetki, kui saab jaanipäeva varahommikul oodata päiksetriibu ilmumist merele. Koer Ruubi jäi Tiinale «päranduseks» emalt.SAAGIGA KORVIS: «Sõidan jalgrattaga koju vägeva raamatu «Külad vete serval» esitluselt. Raamat on 3,5 kg kaaluv Kakumäe ajalugu läbi sajandite, ka minu esivanematest on seal peatükk.» (Autor Timo Panin)PILT TÄHENDUSLIKUST ESIMESEST «MINU MÄNGUREEGLITE» RAADIOSAATEST: Tiina kutsus endaga vestlema külaliseks ei kellegi muu kui Eesti isiksusepsühholoogia suurkuju professor Jüri AllikuTIINA ESITLEMAS OMA KIRJUTATUD RAAMATUT «MIKS ESTONIA» 1994. AASTAL: «See oli esimene raamat Estonia laevahukust, ilmus 2 kuud pärast katastroofi.»SELLES TOIMETUSES ON TIINA VEETNUD SUUREMA OSA OMA AJAKIRJANIKUKARJÄÄRIST: Sünnipäeva puhul on Tiinat Eesti Ekspressi toimetuses õnnitlemas toonane peatoimetaja Erik Moora, üle õla piilub Kersti Trull, taamal lõikab kringlit lahti toimetuse assistent Triinu.KAS SOOVIKSID SELLEST RÄÄKIDA? Oma praeguses nõustamiskabinetis aitab Tiina inimesi kõiksugu muredega. Ta ütleb, et ajaga on probleemid veidi muutunud, eriti pärast koroonaperioodi, kuid inimeste põhiolemus ja see, mida vajatakse õnneks, on ikka sama. (Seinal Tiina tütre Marju maal)Piret Tali


Ukraina kaitseminister Reznikov vahetatakse välja (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud.
KIIEV, 6. veebruar, AFP-STT-BNS – Ukraina kaitseminister OIeksi Reznikovi vahetab välja kaitseministeeriumi luurepeavalitsuse juht Kõrõlo Budanov, teatas pühapäeval kõrge seadusandja David Arahamia, kelle sõnu vahendas uudisteagentuur AFP.
"Sõda dikteerib personalipoliitikat," teatas seadusandja.
"Aeg ja asjaolud nõuavad tugevdamist ja ümberkorraldusi. See toimub praegu ja seda juhtub ka tulevikus," lisas Arahamia, kes ei täpsustanud plaanitava ümberpaigutamise ajakava.
"Budanov hakkab juhtima kaitseministeeriumi, mis on sõja ajal täiesti loogiline. Vaenlane valmistub pealetungiks ja meie valmistume end kaitsma," rääkis Arahamia.
Ukriana meedia teatas juba varem päeval, et Reznikov võidakse järgmisel nädalal välja vahetada.
Väljaanne Ukrainskaja Pravda kirjutas viitega presidendikantselei ja valitsuse allikatele, et Reznikov jääb pärast kaitseministri ametist lahkumist president Volodõmõr Zelenskõi meeskonda.
"Kellelgi pole presidendikantseleis kahtlust, et ta peab jääma meeskonda," ütlesid allikad.
Allikate sõnul kaalutakse ka võimalust määrata Reznikov Ukraina justiitsministriks Denõss Maljuski asemele, kes võidakse omakorda saata suursaadikuks ühte Euroopa riiki.
Allikad märkisid, et Budanov ei taha kaitseministriks saada.
"Kõrõlol on raske lahkuda luureteenistusest, ta ei taha kaitseministeeriumi, kuna mõistab, et see on hiiglaslik bürokraatiamasin. Järelemõtlemisaega enam eriti ei ole," lisasid nad.
Reznikov ütles ise kommentaariks, et "mingeid jutuajamisi, et tuleb lõpetada tegevus sellel ametikohal, ei ole olnud".
Kaitseministri sõnul peab iga ametnik mõistma, et ta ei ole oma ametikohal kogu elu.
"Ta peab alustama etappi ja lõpetama selle. Sestap olen ma valmis igasugusteks sündmuste arenguks. Selle üle, mida ma teinud olen, ei tunne ma häbi," sõnas Reznikov.
Möödunud kuul paljastus Ukraina kaitseministeeriumis ulatuslik korruptsiooniskandaal, mille tulemusena kästi lahkuda mitmel juhtivatel kohtadel töötanud ametnikul. Lahkunute hulgas oli ka kaitseministri asetäitja.
Ministeeriumi süüdistati lepingute sõlmimises turuhinnaga võrreldes mitu korda kõrgema hinnaga toiduainete hankimiseks.
Reznikov on skandaali hukka mõistnud ja kinnitanud, et tema südametunnistus on puhas.
AFP - STT - Baltic News Service


Nädalavahetuse krimikroonika: kaks löömingut ja jalgrattavargus5. veebruari öösel teatati politseile, et Lääne-Nigula vallas lõi 38-aastane mees korteris 33-aastast meest.
4. veebruari öösel sai politsei teate, et Lääne-Nigula vallas vägivallatses 48-aastane mees oma endise elukaaslase ja 58-aastase mehe kallal.
3. veebruaril sai politsei teate, et Haapsalus varastati bussipeatusest lukustamata jalgratas. Vargusega tekitatud kahju on hinnanguliselt 300 eurot.
LOE KA:
Haapsalu kahes korteris kakeldi
PPA teenindustes alustavad tööd uued digikioskid
Pärnumaa
5. veebruari õhtul sai politsei teate, et Pärnus lõi 73-aastane mees kodus oma 63-aastast elukaaslast, kes sai viga. Politsei pidas mehe kinni.
3. veebruaril teatati politseile, et Pärnus lõhuti eramul aknad ja murti sisse. Akende lõhkumise ja võimaliku vargusega tekitatud kahju suurus on selgitamisel.
3. veebruaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et ajavahemikul 28.-29. jaanuar lõhuti Pärnus eramul terrassiuks ja siseneti majja, kust varastati erinevaid väärtesemeid. Vargusega tekitatud kahju on hinnanguliselt 3300 eurot.
Saaremaa
3. veebruaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 30. jaanuaril varastas seni tuvastamata mees Kuressaares Raekoja tänaval kauplusest erinevaid tooteid. Vargusega tekitatud kahju on 740 eurot.
3. veebruaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 28. jaanuaril varastas seni tuvastamata mees Kuressaares Raekoja tänaval kauplusest erinevaid tooteid. Vargusega tekitatud kahju on 255 eurot.


Tõnu Õnnepalu: Kirjandus räägib asjadest, millest üldse rääkida ei saa ehk mis kõige rohkem haiget ja rõõmu teevad«Ma ei ole siis tavalises seisundis, kui raamatut kirjutan,» tõdeb esimesel eesti kirjanduse päeval Tammsaare romaaniauhinna võitnud kirjanik Tõnu Õnnepalu (60). «Pean sellest, mis aknast paistab, leidma, mis on tähtis ja mis läheb teosesse. Kunst on kogu aeg väga rangete valikute tegemine. Enamik tuleb minema visata.»Pärast Tallinna välja antavat romaaniauhinda on Õnnepalu telefon punane – kõik tahavad õnnitleda ja talle küsimusi esitada. Kui Pealinn lõpuks löögile pääseb, on kirjanik kõigest hoolimata kohe kohtumisega nõus. «Jah, miks mitte, võime ikka intervjuud teha, ma olen homme hommikul veel Tallinnas asju ajamas,» ütleb ta ja lisab: «Kas teile sobib kohtuda traditsioonilises paigas, Müürivahe tänava kohvikus?» Loomulikult on Pealinn järgmisel hommikul seal kohal.Esmalt – palju õnne Tammsaare romaaniauhinna võitmise puhul! Kirjutate oma võiduteoses «Palk: talvepäevik» minategelasena, see on nagu teie endapihtimuslik päevik. Kas see vorm, kus kirjutab minategelane, on lugejale huvitavam ja usutavam ja toob enam inimesi teose juurde?Ma ütleksin, et see on kirjanduslik võte. Minul on küll nii, et selleks, et ma saaksin üldse hakata raamatut kirjutama, et see oleks mulle huvitav, pean ma ikkagi leidma tegelaskuju. See endast kirjutamine on natukene illusioon: keegi ei saa endast lõplikult kirjutada. Mõne inimese raamatus on igapäevane tasand ja see pakub inimestele huvi. Teiste elu ju ikka huvitab meid. Aga teine võimalus on see – vähemalt mina teen nii –, et võtan ikka mingi küsimuse või mingi valu, mingisuguse äärmuse ja hakkan seda uurima. Ma justkui räägin endast, sellest, mis iga päev toimub, aga mul on üks eesmärk. Ma ei räägi lihtsalt kõigest, mis toimub. Ma süvenen ühte ja samas näen seda endas. «Palk: talvepäevik» on ikka suuresti leinast, melanhooliast ja kaotusest. Ja kaotusevalust….. ja surmastSurmast! Ma hakkasin seda kirjutama parajasti siis kui mu isa lahkus siit ilmast. See teema tuli paratamatult sinna sisse. Sellise kirjutamise juures ongi kaks asja. Esiteks see tegelaskuju, kelle ma loon. Tal on oma hääl, mis pole päris minu hääl. Ma uurin teda. Ja võib juhtuda, et see, mida ta räägib, polegi nii huvitav ega vii kuhugi. Neid jutte on mul jäänud pooleli ka. Aga teine asi on see, et seal on üks kirjutaja elu. Lasen teoses ka sellel elul kaasa rääkida.Kui kerge või raske on lugejal aimata sügavamaid mõtteid, mida te oma uude raamatusse olete pannud?Kunagi ei saa lugeja enda jaoks just seda teksti, mille mina olen kirjutanud. Igaühel tekib sellest oma kujutlus, oma raamat. Ja nii see peabki olema. Kõik loevad iseenese pärast, mitte autori pärast. Ma pole ühegi raamatu peale saanud nii palju lugejate kirju kui nüüd. Need on olnud ikka niisugused pikad kirjad, milles kirjutati oma asjadest. Mõni inimene sai sellest siis kuidagi abi. Ta nägi, et teised on ka jamas, et neil ka juhtub igasuguseid asju. (Naerab.) Et teised teevad ka rumalusi ja kannatavad selle pärast. Ma isegi ei osanud seda oodata. Ja mis veel üllatas – et kirjutajate seas oli nii palju erinevaid inimesi. Muidu arvaks, et ühesugused probleemid võivad olla sarnastel inimestel. Aga ei, tuleb välja, et need on universaalsed. Inimesed tunnevad need ära. Kuigi igaühe elu ja asjaolud on isesugused, aga sügavamal on niisugused asjad nagu kaotus ja lein universaalsed.Kas sellepärast ongi kõige menukamad eneseabi- ja elulooraamatud? Inimesed otsivad neist midagi endale olulist.Jah, nad otsivad midagi, mis aitaks. Elukogemust. Juhatust ja õpetust. Vahel nad seda ka leiavad, aga ma arvan, et vahel on see bluff.Mulle tundub, et elulooraamatutes otsitakse nostalgiat nende aegade järele, mis on jäädavalt kadunud. Ilukirjandus poe suutnud seda janu täita, pole loonud lohutuseks taas seda vana head, kadunud maailma. Kui koolide kohustuslik kirjandus kõrvale jätta, kas siis asi on ka selles, et lugejad on enamuses juba soliidses eas inimesed?Maailm avaldab nüüd, eriti seoses selle sõjaga, iga päev oma ebakindlat palet ja inimesed tahavad tõesti põgeneda sellesse vanasse, kindlamana tundunud maailma. Elulooraamatud toovad selle maailma justkui tagasi.Kirjanduse üks ülesanne võiks olla ka selle kadunud maailma uuesti loomine. Et ka noored teaksid ja saaksid aru, mis on enne olnud. Siis mõistavad nad paremini ka tänast päeva. Mind küll huvitas noorena see, et milline maailm enne oli.Aga ometigi ei saa seda kõike, mis ilmub ja on menukas, kirjanduseks nimetada. Kust see piir siis läheb?Ma ei ole kindel, kas on üldse mingit kindlat piiri. Pigem ma arvan, et ei ole. Ka eneseabi- ja elulooraamatutes kasutatakse kirjanduslikke võtteid. Ja mitte vähe. Selle taga on teatud kirjanduslik traditsioon ja kultuur. Me kõik oleme raamatuid lugenud ja nendest teatud kogemuse ammutanud. Aga võib-olla siiski on mingi lähenemise vahe. Ma ei tea, kas see on teadlik, aga kui sa kirjutad kas luulet või proosat nagu kunsti, siis sa lähened teist moodi kui eneseabi kirjutaja. Eesmärk on juba teine.Raamatuid ilmub küll palju, kuid olen kuulnud öeldavat: kui sa ei ole just Kivirähk, siis ainult kirjutamisega ära ei ela. Kas see vastab tõele?Ma ei ole kindel, et isegi Andrus Kivirähk ainult oma raamatutest ära elab. Siis ta peaks ikka päris vaeselt elama. Kuna tal jooksevad ka tükid teatris, siis sealt tuleb stabiilsem sissetulek. Paljud kirjanikud tegelevad peale raamatute kirjutamise veel millegi muuga, et raha teenida.Kuidas siis ikkagi meie kirjanikel argipäeviti läheb? Kas tõesti nii hullusti, nagu te oma romaani algusosas kirjutasite? Ja mis on need levinumad lisatööd, millega kirjanikud ellu jäämiseks tegelevad?Kui sa ühte ametit pead, selle sees kogu aeg elad, siis sa tead nii selle häid kui ka halbu külgi paremini kui teised. Aga see, mis on minu romaanis kirjas, arvan, et see on ainult üks vaade kirjaniku tööle ja elule. Kirjanikud ise on ka väga erinevad. Ja elavad küllalt erinevat elu. Seega üldistust teha ei saa. Aga mis majanduslikku poolde puutub, siis on see meie kirjandusega tegelemine ikka tõepoolest üks lõputu vaesuse allikas.Aga ega kirjandusega tegelemine pole ainult raamatute kirjutamine. Kui sa kirjutad ka teatritele ja teed filme, laiendad oma tegevusvälja, siis saad hakkama. Lehtedele kirjutamine on läinud juba odavaks tööks. See tasus ära kunagi varem. Üheksakümnendatel võis ka ainult sellest ära elada või ütleme – lisa teenida.Raamatuid ostetakse vähem kui enne. Trükiarvud kahanevad ka kõige menukamatel raamatutel. Kõik tõmbub kuidagiviisi kokku. Aga see ei ole ka nii traagiline. kui võib tunduda. Kõigil on praegu raske elu. Välja arvatud neid, kellel on kerge. (Naerab.)Kuidas on teie endaga? Kas teil pole samuti tulnud mõtet teha kirjanikutöö kõrvalt midagi muud, näiteks hakata jälle õpetajaks?Mul pole olnud seda vajadust, olen saanud ikka niimoodi hakkama. Ja mitte halvasti. Tegelikult ei ole mul kurta millegi üle. Tõsi, kui sa oled vabakutseline kirjanik, siis su elu pole millegi poolest stabiilne ega sissetulek garanteeritud. Aga kui sa oled sellise tee valinud, harjunud vabadusega, siis ei saa korraga nõuda ka turvalisust. Nii need asjad on. Kui tahad olla vaba, siis pead sellega leppima, et kõik ei ole nii kindel.Kuidas püsida siis pildil? Raamatupoes võivad teosed ju riiulil olla, aga kes neid kõiki tähele jõuab panna.Selleks, et olla pildil, pead sa muudkui uusi raamatuid avaldama. Selleks, et kultuurkapitalilt stipendiumit küsida, pead sa midagi ette näitama. Et oled tubli olnud ja ikka kirjutanud kogu aeg. See süsteem ei lase puhata. Kirjanikupalk on selles mõttes ikka hea, et laseb natuke vahepeal hinge tõmmata.Kas riik saaks selles suhtes midagi teha? Viia eestikeelsete raamatute käibemaks täiesti nulli peale, sest võõrkeelsed raamatud on ju odavamad?Ma arvan, et ega see raamatu käibemaksu alandamine väga palju ei päästaks. Viimasel aastal on paberi hinnad tõusnud, ka kõik muud kulud läinud meeletult suureks.Kui käibemaks kaotadagi, ega siis kirjanikule suurt midagi juurde ei tuleks. Laialt võttes pool raamatu hinnast võtab kaubandus endale, ja kui kirjanik oskab hästi kaubelda, siis saab võib-olla natuke rohkem kui 15 protsenti raamatu hinnast ka endale. Raamatud on ühtepidi küll hirmus kallid, aga ega kirjaniku osa sellest ikka hästi kasvada ei taha.Möödunud aasta müügihitt oli Ulfsaki elulooraamat, hinnaga 40 eurot, ja läks nagu soe sai. Inimestele meeldib ka raha kulutada.Te mainisite, et kirjanikupalk aitab kirjanikul puhata. Miks te siis ise kaks korda sellest loobusite?Ma olen täiesti nõus nendega, kes ütlevad, et see on rumalus – ühelt poolt küsid endale seda kirjanikupalka, aga siis ütled, et ei tahagi. Seletuseks ütlen, et proovige ise. Väljastpoolt paistab see muidugi rumal. Ma ju teadsin, mida ma küsisin. Aga elus on nii, et ette mõeldes paistab kõik teistmoodi. Mõtled, et oo, saan palju raha, et kuidas ma siis elama hakkan. Kui õnnelik ma siis olen. Aga kui see kätte jõuab, siis sa alles näed, mis tegelikult on. Minuga oli esimene kord samamoodi. Küsisin seda kirjanikupalka ja sain. Aga siis mõistsin korraga, et ma ei taha niisugust elu. Ei taha kõike, mis selle palgaga kaasas käib. Ütlesin ära ja esimene kord läks see küllaltki valutult. Öeldi, et nojah, anname siis kellelegi teisele. Aga teisel korral sai see äraütlemine mingi ühiskondliku mõõtme. Alguses arvasin, et kuigi ühe korra ütlesin ära, siis nüüd võtan vastu, elan sellega ja olen õnnelik. Aga kui see teade tuli, et raha mulle määrati, siis püüdsin enda ees teha rõõmsamat nägu, et nüüd läheb elu ülesmäge, aga millegipärast hoopis süda langes saapasäärde. Et nüüd ma siis peangi sellega elama.Mida hirmsat see palk siis kaasa tõi?Päästikuks oli üks Maalehe karikatuur, kus pangakaardi peale oli minu nägu trükitud. Mõte oli selline, et pildil on Raha-Tõnu. Minu jaoks oli see liig. Ma ei taha olla mingisugune pangakaardi Tõnu. Eriti selle tühise raha eest, mis kirjanikupalgana makstakse. Ma elan ka ilma selleta ära. Rahulikult. See oli tundepuhang, mis peale tuli. Ma ei pea laskma ennast alandada. Jah, mina nägin selles alandust. Seal ongi väga õrn piir, mis ühe meelest on nali, aga teisele… Noh, kui sa oled kirjanik, siis ju su nimi ka maksab midagi. Ei ole ainult see, et sa kirjutad raamatuid. Sa oled lugejate jaoks ka üks inimene, kes teeb mingeid otsuseid. Ja sellel on ka tähtsus.Elasin ilma palgata kenasti ära. Elus on ikka nii, et kui ühest asjast loobud, siis tulevad teised asemele.Kas on tulnud ka süüdistusi, et olete seda loobumist kasutanud mingi enda turundustrikina, et tähelepanu tõmmata? Skandaal ju müüb.Oo jaa, muidugi on süüdistatud. Ma sain igasuguseid süüdistusi kaela ja see oli huvitav kogemus. Sel ajal polnud see muidugi üldse huvitav, vaid masendav. Ma ei ole kunagi varem olnud niisuguse kollektiivse vaenu objektiks. Polnud kogenud, mis tunne on, kui leitakse, et sa oled ikkagi nõme kuju ja teinud midagi halba.Saite tunda, mida tähendab vihakõne.Jah, sain seda tunda, ehkki see toimus väikese sordiini all. Poolavalikult, siin ja seal. Aga ma tajusin seda. Teiste jaoks oli see mingi üks seik, aga kui sa ise seal keskel oled, siis tunned end ikka abituna. Aga pole halba ilma heata. See koristas mu elust välja väga palju mõttetuid inimesi. Neid polnudki vaja. Need, kes jäid, nendest ma tean nüüd, et nad ongi sõbrad.Mis kirjanduse autorile eriliseks teeb? Kas uute teadmiste saamine või nõtke sõnakasutamise nautimine?Kirjandus on kunst, aga teadmiste andmine pole võibolla see esmane, kuigi alati on tore ka midagi teada saada. Aga tegelikult on kirjandus ikka millegi südame pealt ära rääkimine. Millegi tähtsa. See stiil ja sõnaseadmise nõtkus on ikkagi abivahend, et rääkida asjadest, millest üldse ei saagi rääkida.Kirjandus ongi rääkimine asjadest, millest üldse rääkida ei saa. See, millest rääkida saab, sellest me räägime niisamagi. Raadios, televisioonis, intervjuud andes või iga päev suheldes. Aga kirjanik püüab ikka rääkida sellest, millest ei saa rääkida, millest on raske rääkida, millest on võimatu rääkida. Inimeses on üks mingisugune kiht või sügavik, milleni sõnad ei ulatu. Kirjanduse püüdlus on eda natukene kätte saada. Sellepärast, et see on see, mis kõige rohkem haiget teeb. Ja mis teeb ka rõõmu. Need on tumedad alad, millega me oleme hädas inimesena siin maailmas elades. Ühtepidi meil on see keel ja me saame kõigest rääkida, aga teisest küljest see on natukene illusioon.Kas paremini saab seda miskit hoopis luules väljendada? Olete kirjutanud palju luulet ja saanud isegi Juhan Liivi auhinna. Mõni teie luuletus kõlab, nagu oleks selle kirjutanud Liiv ise.Luulel on jah oma võimalused minna hetkega sinna sügavusse. Regulaarset riimilist luulet lugedes unustame korraks ära, millest see üldse räägib, me jääme nautima selle ilu, rütmi, läheme sellega kaasa, ja see viibki meid hopsti sinna, kuhu me üldse minna ei tahtnud. Luule on selles mõttes võluvahend. Luules on midagi, mida muul viisil öelda ei saagi.Luuletamine ise on mingil moel nagu noorusearmastus.Võib-olla on mõni mu luuletus tõesti sarnane Liivi omadele. Liivi preemia antakse ühe luuletuse eest. Aga ega me nüüd ei luulet ega kirjandust üldse täna ei leiuta. See oli olemas enne meid ja me viime seda edasi. Ainus, mida saab teha, on sinna midagi lisada. Iga kirjanik ja iga aeg lisab sinna mingi väikese kihikese.Võib öelda, et tänapäeval saab igaüks kirjanik olla. Paned oma loo sotsiaalmeedias üles, isegi raamatu väljaandmine ei ole nii suur kunst nagu vanasti. Peab vaid natuke raha olema.Kõige selleni on hariduse levik meid viinud. Oli aeg, mil igaühest sai lugeja. Väga suur progress ja enneolematu asi, et kõik hakkasid lugema. Esialgu oli see ainult haritumate jaoks.Siis läks veel hulk aega ja vastati, et igaüks võib ka ise kirjutada. Miks siis mitte kirjutada ka raamat. Tehnoloogia arenguga on see nii lihtsaks läinud. Saadki oma raamatu valmis.Niisamuti vist hakkavad hägustuma ka piirid kirjanduse enda žanrite vahel. «Palgas» kerkib meie ette nagu vaim suitsupilvest äkki kriitik Rein Veidemanni kuju, kes lööb kepiga vastu maad ja ütleb, et see raamat pole küll romaan. Ja Õnnepalu polegi kirjutanud ühtegi romaani.Rein Veidemann on mul seal üks tegelaskuju jah. (Naerab.) Romaan ongi üks ilma piirideta žanr. Tänu sellele ta ongi ellu jäänud nii pikaks ajaks. Romaan on kogu aeg suutnud muutuda. Tänapäeva romaan pole enam niisugune, nagu Balzac kirjutas. Aga mingid ühisjooned on ikka. Iga uus romaan leiutab seda romaanižanrit aina uuesti.Väga naljakas on, kui küsitakse, kes on siis tänapäeva Tammsaare. Nii võib muidugi küsida, aga lähenemine peab olema väga metafoorne.Metafoorne selles mõttes, et sama tähtis või sama mõjuga nagu Tammsaare, mitte samasugune kirjanik?Just nimelt. Tammsaare juba on, teist samasugust ei ole vaja otsida. Kirjanduses loeb see, et peab olema kogu aeg ka kuidagi uus. Uue nõue on alati olemas.Meenub ka mõne aja eest levinud hullus – pidev Eesti Nokia otsimine.Jah, hea, et seda ei leitud. Sel kujul läks Nokia ju pankrotti. Nii et otsigem ikka midagi uut, midagi omapärast. Selles ongi asja mõte.Maarja Vaino ja Rein Veidemanni pingutuste tulemusel tähistasime Tammsaare sünnipäeval esimest korda riikliku tähtpäevana eesti kirjanduse päeva. Kas niisugune tähtpäev on vajalik? Või näeb see välja nagu kirjanduse tarbetu kroonustamine?Ma arvan, et see midagi paha küll ei tee. Tähelepanu saamine ja väike pidu on ikka tore. Ainult kui mina tahtsin Tammsaare kuju juurde diskole minna, korjati seal juba pille kokku. Ma polegi eriti suur üritustel ja festivalidel käija. Ja mul on tunne, et mida rohkem on neid kirjandusüritusi, seda vähem on inimestel aega raamatuid lugeda. Inimene käib kirjandusfestivalil ja tal ongi tunne, et ta on saanud osa kirjandusest. Aga teistpidi – arvestades seda aega, milles me elame, pole midagi halba, kui ühel päevalgi aastas tehakse kirjanduse ümber natukene kära ja peetakse ka pidu. Minule väga meeldis auhinnatseremoonia, mis peeti raekojas. See oli igati väärikas ja ilus.Samas propageeris kirjandusminister Mart Juur isegi, et see võiks olla vaba päev. Miks mitte!Olete öelnud, et mitte noored, aga vanad on hukka läinud, sest neil on olnud selleks rohkem aega.Noh eks mõlemad ju. Vanad – tunnen seda enda pealt – on hukas selles mõttes, et ei tajärgneb lk 14ha enam uute asjadega kaasa minna ega vaevu oma mõtlemist muutma. Tahaks ikka vanamoodi edasi lasta. Noored ei taha, et neid tullakse õpetama, aga seda peaks kirjandus küll tegema, et vana, kadunud maailma jälle meelde tuletada. Mind küll huvitas noorena, et mismoodi nägi elu välja varem. Kuidas kõik oli, seda on vaja teada, et mõista paremini tänast päeva. Ja eks kõi tänased noored saavad ükskord vanaks. Ja siis nad alles mõistavad. Et miks neid kiputi õpetama.Kuidas teie teosed sünnivad?Ma ei ole siis tavalises seisundis, kui kirjutan raamatut. Energiatase ja mõtlemise intensiivsus on hoopis teine. See seisund võib kaasa tuua midagi elus ja jõuab ka kirjutamisse. Pealtnäha võib see tunduda väga lihtne, et võtad ja kirjutad, mis iga päev juhtub, mis aknast paistab… jah, mingis mõttes on, aga teises mõttes jällegi ei ole. See võib olla kõige raskem kirjutamise viis üldse. Sa pead sellest, mis aknast paistab, leidma, mis on tähtis ja mis läheb sellesse teosesse. Kunst on ikkagi kogu aeg valikute tegemine. Ja väga rangete valikute. Enamik tuleb minema visata.Millal teie kirjutate? Hommikul, lõuna ajal, õhtul? Või koguni öösel?Minul on nii, et ma hommikul enne kirjutama asumist ikka pigem ootan, et valgus hakkaks paistma. Kuigi ma olen ka enne valgust kirjutanud. «Palk» on just koiduaegne raamat. Mul oli siis ka unepuudus, ärkasin hirmus vara. Aga muidu olen ma ka ikka hommikune kirjutaja. Mina kirjutan hooti. Kui on hoog, kui on, millest kirjutada, siis töötan iga päev. Raamatu kirjutamisel on enne tööle asumist ikka algne tõuge olemas olnud. Mitte nii, et istud laua taha ja hakkad midagi välja mõtlema. See tõuge pole mitte skeem, ma ei ole eriti skeemi järgi kirjutaja, aga on olemas teadmine, mida ma tahan teha. Ja siis hakkab lugu ennast ise edasi vedama. Hoopis teine asi on mingi artikli kirjutamisega. Aga ausalt öeldes on see just palju suurem vaev. See võtab ka kuidagi ebaproportsionaalselt palju aega. Vaevlen sellega tavaliselt mitu päeva. Siis ma ei saa alustatud. Alustamine on üldse raske.Kas jälgite igapäevelus ka inimesi, et neid karaktritena oma loomingus ära kasutada?Ei ole väga selle pilguga vaadanud. Võib-olla kirjutan kunagi ka niisuguse romaani, kus on palju tegelasi. Inimesed ja nende käitumine on alati huvitavad. Kõige suurem lõbu on kirjutajal endal, kui ta paneb oma tegelased midagi tegema ja ütlema. See on põnev ja nauditav, aga iseasi, mida sellega öelda. Kas see kõik on ikka selle sõnumi teenistuses, mis peab välja tulema.Olite Nõmme poiss, Pääskülas üles kasvanud, aga elu on viinud teid Hiiumaale, Saaremaale ja nüüd Jõgevale. Tallinnas käite nagu võõras linnas. Kirjutasite «Palgas» kurblikku rahvast täis Tallinna trammist. Ja et elu Euroopa suurlinnas on teistmoodi...Eks need pildid sünnivad natukene oma sisetunde peegeldusest ka. Oleneb ka, kust sa Tallinna tuled. Kui ma tulin Saaremaalt või ka praegu Jõgevalt, siis mõtlen, et ohh, lähen Tallinna, suurde linna, seal on ikka mingi suurlinna sära. Aga jõuad kohale ja siis on seal trammis tavalised hallid, tööl käivad inimesed. Ja siis on südames alati natukene selline pettumise tunne. Tallinn on ikka niisugune, nagu ta on alati olnud.. Me küll räägime, et see vana maailm on kadunud, aga mingi olemus on ikka alles. Eriti just talvel, mil mingil viisil lööb vana viletsus välja. Aga hoopis teine Tallinn on südasuvel. Siis on linn valge, seal karjuvad kajakad ja lehed sahisevad. Siis on Tallinn väga ilus ja väga poeetiline.Ja Tallinnas meeldib teile elada hoopis hotellis.Hotellis elamine annab kunagises kodulinnas mingi vabaduse. Aga eks see päritolu on ikka mingis mõttes koorem. Hotellis võid sa oma Pääsküla lapsepõlve ära unustada.Kui ma laps olin, siis öeldi, et ega lapsed linnas ei käi. Ma olin juba suur poiss, kui hakkasin ise linnas käima. Hakkasin käima loodussõprade majas. Sõitsin ise elektrirongiga linna. Otsisin kohti, hakkasin ise linna avastama. Siis ma alles jõudsin Tallinna, Pääskülas käis ikka pooleldi maaelu. Meil oli veel linna taga kapsamaa, sest isa töötas sovhoosis. Maja taga algas mets, mängumaa oli Pääsküla rabas, seal käisime ka suusatamas.Mis kohad lapsena Tallinnas huvi pakkusid ja mis pakuvad siiamaani, kuhu ikka ja jälle tahaks minna?Kui ma ükskord sain mõned päevad elada ja ööbida päris vanalinnas ühe tuttava korteris, siis sain alles aru, mida tähendab elu Tallinnas. Päris Tallinn on ikkagi see väike vana linnakene nende müüride vahel. Kui sa seal tuled uksest välja, siis oled tõesti keset linna. Ei pidanud enam pool tundi Pääskülast linna sõitma. Igavene rändamine jäi ära. Nüüd raekojas oma auhinda vastu võttes ma ikka imestasin, kuidas see hoone on üldse alles. Kõigi oma piltide ja asjadega. Vanade raehärrade elu on seal mingil moel veel ikka tunda. See vanalinn on mingis mõttes ime. Teised linnad on kõik meie maal maha põlenud. Tartus, mis on ju vanem, on vanast ajast jäänud ainult paljad müürid. Ma olen Tallinnas sündinud ja kasvanud ja mingid väga tugevad tunded on selle linnaga alati seotud.Kas Tallinnas saab olla ka maailmakodanik?Igal pool saab. Eriti tänapäeval, mil järjest vähem loeb, kus sa asud. Aga suurlinnadel on siiski mingi oma energeetika. See, et neisse on kogu maailmast inimesed kokku tulnud. Juba sajandite jooksul. See annab asjale mingi teise hoo ja teise tunde.Selles mõttes on Pariisi kogemus minu jaoks olnud möödapääsmatu. Minust ei oleks saanud kirjanikku, vähemalt proosakirjanikku, kui ma poleks jõudnud Pariisi.Oli põnev näha oma silme ees seda, mis on seal sajandite jooksul toimunud. Kui palju seal on tehtud kirjandust! Mida kõike on seal kokku mõeldud ja kirjutatud. Kui sa kirjandust armastad ja tahad ise kirjutada, siis tunned seal ka seda. Ja leida nendele raamatutele, mida sa oled lugenud ja mis on selles linnas kirjutatud, teise tausta. Näed kogu asja oma silmaga. Teiseks veel see inimeste kirevus ja vabadus!Kas teil on olnud palju eeskujusid kirjanike seas?Ma ei ütleski, et oleks mõnda otsest eeskuju. Aga on autoreid, keda ma armastan ja kellelt on õppida. Aga otse üle võtta ei saa ju midagi. See, millest mina tahan kirjutada, on ikka minu väga isiklik asi. Ma pean selle ise leiutama. Aga laiemas mõttes õppida - seda küll. Ja kirjutamisel on ka oma käsitöö külg. Ja seda käsitööd saab õppida ainult käsitööd tehes. Selles mõttes on tõlkimine olnud just selline õppimise võimalus. Enamuse oma tõlkeid olen ise valinud. Ma pole elukutseline tõlkija, seetõttu on see võimalik. Teen seda, mis meeldib, mis on minu jaoks tähtsad ja on olnud ka seda, et olen tahtnud neist autoritest alles õigesti aru saada. Kasvõi näiteks Charles Baudelaire luulekogu «Kurja õied». Kui ma omal ajal neid eestikeelseid tõlkeid lugesin, siis tundus, et mis neis siis nii väga erilist on. Ja kui ma õppisin prantsuse keeles lugema ja lugesin prantsuse keeles seda luulet, siis sain aru, miks sellest nii palju räägitakse. Tundus, et seda mõtterikkust oli seal ikka rohkem kui tõlgetes. Aga luulega on mul nii, et ma ei saa sellest enne päriselt aru, kui pole teda eesti keelde ümber pannud. See luule ise on minu jaoks olemas ainult emakeeles. Siis on ta päris minu oma.Miks te hakkasite prantsuse keelt õppima?Kõige rohkem andis prantsuse keele õppimiseks tõuke soov lugeda prantsuse kirjandust. Sest ega seda eesti keeles polegi palju. Prantsuse keel oli justkui mingi eraldi maailm. Tahtsin olla natukene teistsugune ja õppida seda tundma. Praegu ma tõlgin ka ühte douard Louis` nimelist autorit. See läheb kergelt. Iga tõlge nii kergelt ei lähe. Loen ja kirjutan selle asja ümber, nagu mina seda ütleksin.Tõlkimine on suur istumise töö. Mina ei ole suur istuja. Ise kirjutamisel saad ringi käia, mõelda. Tahan vahepeal looduses käia, olen suur loodusesõber. Avastasin juba lapsena, et mul on looduses hea, et leian seal käimisest mingit kosutust.Tõlkekirjandus on niisama tähtis nagu eesti originaalkirjandus, mõnikord veel tähtsamgi.Millise teose kirjutamine on olnud kõige raskem?Ma sellises raskuse kategoorias ei oskagi mõelda. Neid on alati olnud huvitav kirjutada ja olen neid teinud suure rõõmuga. Sa paned igasse teosesse endast väga palju. Ja alati tagantjärele selgub, et sa oled tühi. Kirjutamise aeg kuidagi toidab, annab uut energiat. Aga ainult selleks, et sa veel rohkem annaksid välja. Kui raamat on ilmunud, siis reeglina järgneb langus ja päris raske. Siis sa lihtsalt hakkad taastuma ja sellel on mitu etappi. Vahetult pärast raamatu lõpetamist on tunne, et sa võid lõputult niimoodi edasi lasta. Et see sai nüüd valmis, võtaks kohe uue käsile. Aga siis tuleb välja, et seda järgmist ikka ei saa samamoodi kirjutada. Siis tuleb see auk kahe teose vahele. On tunne, et ma ei kirjuta üldse, mitte iialgi enam ühtegi raamatut. See on nii raske, valus ja vaevaline, miks ma pean ennast niimoodi vaevama. Saab ju ka ometi kergemini elada siin ilmas. Läheb veel aega mööda ja tekib jälle igatsus kirjutamise järele. Siis tundub, et mingi asi jäi ikka veel ütlemata.«Piiririik» oli teie esimene romaan, see ilmus Emil Tode nime all, ning mõned on seda nimetanud ka meie esimeseks homoromaaniks. Sellel oli tohutu menu ja see tõlgiti väga mitmesse keelde, mida eesti kirjanikega naljalt ei juhtu. Kas see üllatas teid?Loomulikult. See oli šokk. Sõna otseses mõttes. Vähemalt minu elus on küll olnud sellised pudelikaelad, et kas sa tuled sealt läbi või ei tule. See oli üks selline pudelikael. Mulle oli selle raamatu ärategemine väga vajalik, see avas mulle täiesti uue elu ja uued võimalused.Miks üldse varjunimi? Tahtsite põgeneda vastutuse eest?Selle otsustasin võtta siis, kui läks raamatu avaldamiseks. Alguses ma selle peale üldse ei mõelnudki. Ma tahtsin, et raamat tuleks puhtalt lehelt. Olin ju enne luulekogusid avaldanud, autorina olin juba tuntud. Mõtlesin, et las see tuleb nii, et keegi ei tea autorit. Mõnes mõttes oli see ka põgenemine. Et sa saad ise vabalt edasi elada ja ei pea samastuma sellega, millest see raamat räägib. Muidugi see autorlus väga kauaks saladuseks ei jäänud. Ega ma lõpuks seda ise ka nii palju ei varjanud. Pigem oli see niisugune avapaugu küsimus, et kuidas välja tuleb. Pseudonüümi kasutamine on ka üks osa kirjanduslikust mängust. On ka niisuguseid kirjanikke välismaal, kelle tegelikku nime ja nägu keegi ei teagi peale kirjastaja ja advokaadi.Teil oli ka teine varjunimi Anton Nigov, mille all ilmus romaan «Harjutused».Kui poleks omal ajal olnud nimede eestistamist, siis ma oleksingi sellist perekonnanime kandnud. See oli minu vanaisa nimi. Tema muutis selle Õnnepaluks. Isa rääkis, et -palu liide oli sel ajal moes olnud.Kas kirjanik peaks tegelema ka ühiskondlike probleemidega või on tema uurimisala ainult inimese isiklik elu ja sellega seonduv?No aga see inimese elu on ju ühiskondlik teema igal juhul. Kirjanik on paratamatult ühiskondlik tegelane. Raamatu väljaandmine on juba väga ühiskondlik akt. Sa lased mitmes tuhandes eksemplaris trükkida oma mõtteid. See ju mõjutab inimesi ja nende elu. Sa astud välja mingisuguste tõdede ja seisukohtadega. Ega see ei toimu ju ainult ajakirjanduses. Kirjandus on ka samasugune ühiskondliku võitluse väli. Aga ta on teistmoodi asi kui ajakirjandus. Kirjandus läheneb siiski oma teemale teistmoodi kui uuriv ajakirjandus. Aga samas - kirjanikud on alati avaldanud oma mõtteid ka ajakirjanduses ja teinud lehtedele kaastööd. Kirjanikud soovivad ka osaleda ühiskondlikus debatis ja öelda mõningaid asju otse välja. Poliitikud on oma usutavuse partei joonest kinni pidamisega ära raisanud, kirjanikud saavad ausalt öelda enda nimel, mida nad arvavad. Kirjaniku varandus ongi tema vabadus, see, et ta ei sõltu kellestki.Õppinud botaanikat ja ökoloogiatTõnu Õnnepalu sündis 1962. aasta 13. septembril agronoomi ja raamatupidaja pojana. Õppis Tallinna 29.koolis ja lõpetas 3. keskkooli.1980-1985 õppis Tartu ülikoolis bioloogia osakonnas botaanikat ja ökoloogiat ning lõpetas ülikooli cum laude.Aastatel 19851987 töötas Hiiumaal Lauka koolis bioloogia- ja keemiaõpetajana. Pärast seda on ta olnud vabakutseline tõlkija, kirjanik ja ajakirjanik.Aastatel 1989-1990 töötas ta ajakirja Vikerkaar algupärase ja tõlkekirjanduse toimetajana.2003. aastal oli Tartu Ülikooli vabade kunstide professor. 1990ndatel elas Pariisis, saades stipendiumi prantsuse kirjanduse tõlkimiseks eesti keelde. Eesti Instituudi Pariisi filiaalis (asutatud aastal 2001) on Õnnepalu töötanud direktorina. Kirjutanud arvukalt romaane, näidendeid, luuletusi, arvustusi ja esseesid. Ta on tuntud ka tõlkijana. Õnnepalu on pälvinud mitmeid kirjanduse aastapreemiaid, novelliauhindu, stipendiume, kultuuripreemiaid jm."«Palk: talvepäevik» on ikka suuresti leinast, melanhooliast ja kaotusest.""Ma ei taha olla mingi Pangakaardi-Tõnu, ma ei pea laskma ennast alandada.""Kirjandus on suur ühiskondliku võitluse väli, kus sa oma tõdedega välja astud."«Maailm avaldab eriti seoses selle sõjaga iga päev oma ebakindlat palet. Inimesed tahavad tõesti põgeneda vanasse, kindlamana tundunud maailma. Elulooraamatud toovad selle maailma justkui tagasi,» leiab Õnnepalu. «Kirjanduse üks ülesanne võiks olla ka selle kadunud maailma uuesti loomine. Et ka noored teaksid ja saaksid aru, mis on enne olnud.»Õnnepalu raekojas abilinnapea Kaarel Ojalt Tammsaare romaaniauhinda kätte saamas. Tammsaare romaaniauhinda annavad välja Tallinna linn, Tallinna kirjanduskeskus ja Eesti Kirjanike Liit. Selle suurus on 4000 eurot, ja sellega pärjatakse üks teos.Ka meri on olnud Tallinnas ja Hiiumaal elanud Õnnepalule inspiratsiooniallikaks. «Pealtnäha võib see tunduda väga lihtne, et võtad ja kirjutad, mis iga päev juhtub ja mis aknast paistab,» ütleb Õnnepalu. «Samas see võib olla kõige raskem kirjutamise viis üldse.»Ivo Karlep


President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki   President Alar Karis tunnustab tänavu vabariigi aastapäeva eel riikliku teenetemärgiga 167 inimest.   Riigivapi III klass Kaimo Kuusk - diplomaat, Eesti suursaadik Ukrainas Indrek Saar - poliitik, kultuuritegelane Riigivapi V klass Margus Gering - diplomaat, Eesti saatkonna asejuht UkrainasViktoria Ladõnskaja-Kubits - poliitik, ajakirjanik  Valgetähe III klass Tiit Aleksejev - kirjanik, Eesti Kirjanike Liidu esimeesTarmo Loodus - koolijuht, kutsehariduse edendajaUrve Raudmäe-Tauts - ooperilaulja Valgetähe IV klass Rein Agur    - lavastaja ja teatrikunsti edendajaRiin Alatalu - muinsuskaitse edendajaLiina Areng - küberturvalisuse ja digiteenuste edendaja Ivar Dembovski - ettevõtjaMart Erik - metsandusettevõtjaIvo Fridolin - biomeditsiinitehnika edendaja, Tallinna Tehnikaülikooli professorKalle Hamburg - põllumajandusettevõtja Olaf Herman - SA Maarja Küla toetaja, ehitusettevõtjaAllar Hint - Eesti tennise edendajaLarissa Jõgi - andragoog, täiskasvanuhariduse edendajaAnneli Kana - külaliikumise edendajaKristjan Kangur - korvpallurRagnar Klavan - jalgpallurKalle Koov - ettevõtluse arendaja SaaremaalKaarel Kotkas -ettevõtjaNataša Kotšergina - koolijuht, hariduselu edendaja SillamäelTiiu Kull - botaanik, loodusturismi edendaja, Eesti Maaülikooli emeriitprofessorIngvar Kuusk - ettevõtjaLuule Kösler - koolijuht, hariduselu edendaja TallinnasJohanna-Maria Lehtme - Ukraina abistamise korraldajaArvo Leibur - kontsertmeister, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professorViive Ligi - riigikohtunikEnn Listra - majandusteadlaneToomas Luhaäär - Naissaare elu edendaja, advokaatAdo Lõhmus - keskkonnapoliitika edendajaKristjan Mäe - riigiametnikMatis Mäeker - rahapesu tõkestamise edendajaHannes Möllits - riigiametnikAnder Ojandu - Ukraina abistaja, ettevõtjaAndres Ojari - arhitekt, Eesti Kunstiakadeemia professorJüri Okas - arhitekt ja kunstnikMait Palts - ettevõtluse edendajaAndra Pärsimägi - ringkonnakohtunikMeelis Pärtel - botaanik, Tartu Ülikooli professorAare Reintam - küberturbe edendaja, Eesti-Ukraina koostöö arendajaRaivo Suviste - teleprodutsentRoomet Sõrmus - põllumajanduse edendajaJassi Zahharov - ooperilauljaKalev Tamm - filmiprodutsent, animafilmi arendajaKretel Tamm - prokurörKaarel Tarand - ajakirjanik, ühiskonnaelu edendajaTiina Tegelmann - kultuurielu edendaja JõgevamaalKristel Toming - prokurörIlmar Tõnisson - muusikaelu edendaja PärnusTarmo Vahter - ajakirjanikMaarja Vaino - kultuurielu edendajaRaivo Vasnu - ettevõtja, ettevõtluse edendaja Ida-VirumaalSiim Veski - geoloog, Tallinna Tehnikaülikooli professorVeiko Veskimäe - ettevõtja, kohaliku elu edendaja JärvamaalAndres Vosman - riigiametnik Valgetähe V klass Evi Arujärv - kultuurielu edendajaAili Avi - kohaliku elu edendaja JärvamaalJulia Bali - ajakirjanikArved Breidaks - ajakirjanikIvan Buhalko - polügrafistJaan Elgula - muusik, raadioajakirjanikLarissa Gorbunova - iluvõimlemise treenerHanna Kanep - kõrghariduse korraldajaMart Kangro - tantsukunsti edendajaAstrid Kannel - ajakirjanikElma Killing - rahvatantsu edendaja PärnumaalJaagup Kippar - informaatika edendajaAna Kontor - erivajadustega laste hariduse edendajaToivo Kotov - orienteerumisspordi ja kohaliku elu edendaja ValgamaalVahur Käärik - ettevõtja PõlvamaalNikolai Laanetu - zooloog, teaduse populariseerijaAnne Lange - tõlkija, tõlkekultuuri arendajaAnu Lensment - Ukraina vabatahtlik abistaja, moekunstnikVassili Lillepuu - seto kultuuri edendajaHendrik Lindepuu - tõlkija, poola kirjanduse tutvustajaToomas Lunge - muusikJaak Lõhmus - filmikriitikHeiki Meos - ehitusinsenerKristi Mühling - kandleõpetaja ja -mängijaLiisa Ojaveer - riigiametnikAleksandr Openko - Ida-Virumaa koduloo tutvustajaJanika Oras - rahvaluule- ja muusikateadlane Mai Palo - raamatupoe pidaja ViljandisMarika Parv - põllumajanduse edendaja VõrumaalErik Prozes - pressifotograafJüri Puidet - kutseõpetaja PärnusSiiri Põlluveer - ujumistreenerJaan Pärn - ehtekunstnikMaire Raadik - keelekorraldaja  ja keeleteadlaneHelmut Raamat - kergejõustikutreenerAnne Raiste - ajakirjanikPeeter Randaru - kergejõustikukohtunikJaana Ratas - Ukraina vabatahtlik abistajaValdo Rebane - rahvatantsu edendajaLeevi Reinaru - kohaliku elu edendaja Läänemaal, vaimulikKaido Reivelt - füüsika populariseerijaKatre Riisalu - raamatukogunduse edendajaAnne Ruussaar - kunstiteadlaneRaul-Stig Rästa - muusikKülliki Saldre - näitlejaHendrik Sal-Saller - muusikRein Sikk - ajakirjanikMart Siliksaar - sulgpallitreenerKristi Soopalu - eesti keele õpetajaArvo Suppi - ettevõtja PärnusKristjan Svirgsden - teleoperaatorOlga Sööt - raamatukoguhoidja ViljandimaalKarl Treffner - hariduselu toetajaIlmar Trull - luuletajaTambet Tuisk - näitlejaEda Tärk - spordielu edendaja HiiumaalKülli Tüli - helirežissöörToivo Unt - muusik, Eesti džässi edendajaAino Villand - kauaaegne eesti keele õpetaja Valgetähe medal Rutt Kotke - koolibussi juht Lääne-VirumaalAnne Saluneem - Tallinna Loomaaia talitaja Eesti Punase Risti II klass Kuno Tammearu - Päästeameti peadirektor Eesti Punase Risti III klass Natan-Toomas Aro - laste südamekirurgAin Kaare - hematoloogAnne Kallaste - nakkushaiguste arstMall Lepiksoo - perearst Lääne-VirumaalRegina Rooneem - onkoloogPilleriin Soodla - nakkushaiguste arstGert Teder - päästeametnikLiis Toome - lastearstMirja Varik - hematoloog Eesti Punase Risti IV klass Niina Jaagumets - erakorralise meditsiini õdeKüllike Kaldoja - sotsiaaltöötaja TartumaalAndras Laugamets - erakorralise meditsiini edendaja Pille Märtin - nakkushaiguste arstTatjana Plahhova - vereteenistuse arendaja Tiina Simson - lastepsühholoogAnu Susi - lastepsühhiaaterHelgi Tammur - ämmaemandKülli Teder - proviisor Kristiina Treial - kiusamisvaba kooli eestvedajaMart Vare - päästeametnik Eesti Punase Risti V klass Mare Kangur - SOS Lasteküla pereemaPriit Paabo - vereandjaHendrik Pärnamägi - vereandjaTauri Türkson - vereandjaKaimo Vahter - vereandja Kotkaristi III klass Darius Jauniškis - Eesti-Leedu julgeolekualase koostöö edendaja Tarvo Kruup - politseiametnik, politseikolonelleitnantJohn V. Meyer III - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, kindralmajorVahur Murulaid - Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonelAndris Sprivul - Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonelleitnant Kotkaristi IV klass Agu Kipso - kaitsepolitseiametnikHannes Perk - politseiametnik, politseimajorKristjan Roots - kaitsepolitseiametnikIvar Sammal - tegevväelane, major Kotkaristi V klass Rudolf Esper - demineerijaPeeter Ilison - kaitseliitlane, nooremleitnantTõnu Janter - politseiametnik, politseikaptenŽanna Kreštšenko - politseiametnik, politseikaptenAndrus Sojone - politseiametnik, politseikapten Kotkaristi kuldrist  Tanel Kallend - tegevväelane, veebel Maarjamaa Risti II klass Donald John Bacon - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide esindajatekoja liigeRubén Marinelarena Gallego - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide esindajatekoja liigeCharles Ernest Grassley - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide senaatorAvril Danica Haines - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide Riikliku Luuredirektoraadi juht Maarjamaa Risti III klass Paul Michaelsson - Eesti-Rootsi koostöö edendaja Maarjamaa Risti IV klass Christopher Colin MacLehose - kirjastaja, eesti kirjanduse tutvustaja Suurbritannias Maarjamaa Risti V klass Ahti Esko Kärki - Eesti-Soome päästealase koostöö edendajaPekka Linnainen - Eesti-Soome suhete edendaja    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Rahapesubüroo juht Matis Mäeker tunnustusest: eelmine aasta oli tõesti ränkraskeRahapesu andmebüroo juht Matis Mäeker on üks neid õnnelikke, kes saab tänavu president Alar Kariselt riikliku teenetemärgi. «Novot!» oli Mäekeri esimene reaktsioon pärast uudisest teadasaamist ja pikka pausi.
Talle tuli tunnustus vägagi ootamatult. «Ega ma tea, mille eest president teenetemärgi mulle annab, kuid mulle endale oli läinud aastal oluline, et rahapesu andmebüroo meeskond on vaikselt kokku hakanud saama. Me oleme eelmisel aastal teinud väga head tööd,» kirjeldas ta töövõitu. «Rahapesu tõkestamine. Lisaks erinevad sanktsioonid,» loetles Mäeker.
«Teine pool, mis seal salata, oli Eesti riigi viimase seitsme aasta hindamine, ja kui hästi me oleme kõikidest pangandusskandaalidest üle saanud ja kui efektiivsed me oleme oma töös olnud,» jätkas ta.
«Ma ei teadnud, et saan teenetemärgi,» rõõmustas Mäeker ja lisas, et kui oleks varem teadnud, oleks täna ülikonna selga pannud. «Helistan abikaasale, lähen koju ja vaatan, mis päev toob. Väga suurepärane uudis,» rõõmustas ta.
«See on sõnulkirjeldamatu, mida see mulle tähendab. Eelmine aasta oli tõepoolest ränkraske,» toonitas ta. «Teada, et sind pannakse tähele.. Selle nimel ma ju tööd teengi – Eesti riigi nimel. Ja mida veel enamat tahta, kui sellist teenetemärki!»


Nemad saavad tänavu president Alar Kariselt teenetemärgiPresident Alar Karis annetab vabariigi aastapäeva eel teenetemärgid 167 inimesele. Iseseisvuspäeva eel tänab Eesti Vabariik oma teenetemärkidega inimesi, kelle töö ja tegevus on aidanud muuta Eestit paremaks, kaitstumaks, sõbralikumaks ja hoolivamaks.
Riigi teenetemärgid on tunnustus Eesti inimestele ja meie toetajatele välisriikides nende pühendumuse, igapäevase visaduse, ka vapruse eest. Neid kõiki – erinevate elualade esindajaid – ühendab sihikindlus kutsetöös või kogukondlikus tegevuses ning nende summa annab Eestile jõu ja sitkuse, teadmised ja ettevõtlikkuse, hoolimise ja tähelepanelikkuse.
Riigivapi III klass
Kaimo Kuusk - diplomaat, Eesti suursaadik Ukrainas
Indrek Saar - poliitik, kultuuritegelane
Riigivapi V klass
Margus Gering - diplomaat, Eesti saatkonna asejuht Ukrainas
Viktoria Ladõnskaja-Kubits - poliitik, ajakirjanik
Valgetähe III klass
Tiit Aleksejev - kirjanik, Eesti Kirjanike Liidu esimees
Tarmo Loodus - koolijuht, kutsehariduse edendaja
Urve Raudmäe-Tauts - ooperilaulja
Valgetähe IV klass
Rein Agur - lavastaja ja teatrikunsti edendaja
Riin Alatalu - muinsuskaitse edendaja
Liina Areng - küberturvalisuse ja digiteenuste edendaja
Ivar Dembovski - ettevõtja
Mart Erik - metsandusettevõtja
Ivo Fridolin - biomeditsiinitehnika edendaja, Tallinna Tehnikaülikooli professor
Kalle Hamburg - põllumajandusettevõtja
Olaf Herman - SA Maarja Küla toetaja, ehitusettevõtja
Allar Hint - Eesti tennise edendaja
Larissa Jõgi - andragoog, täiskasvanuhariduse edendaja
Anneli Kana - külaliikumise edendaja
Kristjan Kangur - korvpallur
Ragnar Klavan - jalgpallur
Kalle Koov - ettevõtluse arendaja Saaremaal
Kaarel Kotkas -ettevõtja
Nataša Kotšergina - koolijuht, hariduselu edendaja Sillamäel
Tiiu Kull - botaanik, loodusturismi edendaja, Eesti Maaülikooli emeriitprofessor
Ingvar Kuusk - ettevõtja
Luule Kösler - koolijuht, hariduselu edendaja Tallinnas
Johanna-Maria Lehtme - Ukraina abistamise korraldaja
Arvo Leibur - kontsertmeister, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor
Viive Ligi - riigikohtunik
Enn Listra - majandusteadlane
Toomas Luhaäär - Naissaare elu edendaja, advokaat
Ado Lõhmus - keskkonnapoliitika edendaja
Kristjan Mäe - riigiametnik
Matis Mäeker - rahapesu tõkestamise edendaja
Hannes Möllits - riigiametnik
Ander Ojandu - Ukraina abistaja, ettevõtja
Andres Ojari - arhitekt, Eesti Kunstiakadeemia professor
Jüri Okas - arhitekt ja kunstnik
Mait Palts - ettevõtluse edendaja
Andra Pärsimägi - ringkonnakohtunik
Meelis Pärtel - botaanik, Tartu Ülikooli professor
Aare Reintam - küberturbe edendaja, Eesti-Ukraina koostöö arendaja
Raivo Suviste - teleprodutsent
Roomet Sõrmus - põllumajanduse edendaja
Jassi Zahharov - ooperilaulja
Kalev Tamm - filmiprodutsent, animafilmi arendaja
Kretel Tamm - prokurör
Kaarel Tarand - ajakirjanik, ühiskonnaelu edendaja
Tiina Tegelmann - kultuurielu edendaja Jõgevamaal
Kristel Toming - prokurör
Ilmar Tõnisson - muusikaelu edendaja Pärnus
Tarmo Vahter - ajakirjanik
Maarja Vaino - kultuurielu edendaja
Raivo Vasnu - ettevõtja, ettevõtluse edendaja Ida-Virumaal
Siim Veski - geoloog, Tallinna Tehnikaülikooli professor
Veiko Veskimäe - ettevõtja, kohaliku elu edendaja Järvamaal
Andres Vosman - riigiametnik
Valgetähe V klass
Evi Arujärv - kultuurielu edendaja
Aili Avi - kohaliku elu edendaja Järvamaal
Julia Bali - ajakirjanik
Arved Breidaks - ajakirjanik
Ivan Buhalko - polügrafist
Jaan Elgula - muusik, raadioajakirjanik
Larissa Gorbunova - iluvõimlemise treener
Hanna Kanep - kõrghariduse korraldaja
Mart Kangro - tantsukunsti edendaja
Astrid Kannel - ajakirjanik
Elma Killing - rahvatantsu edendaja Pärnumaal
Jaagup Kippar - informaatika edendaja
Ana Kontor - erivajadustega laste hariduse edendaja
Toivo Kotov - orienteerumisspordi ja kohaliku elu edendaja Valgamaal
Vahur Käärik - ettevõtja Põlvamaal
Nikolai Laanetu - zooloog, teaduse populariseerija
Anne Lange - tõlkija, tõlkekultuuri arendaja
Anu Lensment - Ukraina vabatahtlik abistaja, moekunstnik
Vassili Lillepuu - seto kultuuri edendaja
Hendrik Lindepuu - tõlkija, poola kirjanduse tutvustaja
Toomas Lunge - muusik
Jaak Lõhmus - filmikriitik
Heiki Meos - ehitusinsener
Kristi Mühling - kandleõpetaja ja -mängija
Liisa Ojaveer - riigiametnik
Aleksandr Openko - Ida-Virumaa koduloo tutvustaja
Janika Oras - rahvaluule- ja muusikateadlane
Mai Palo - raamatupoe pidaja Viljandis
Marika Parv - põllumajanduse edendaja Võrumaal
Erik Prozes - pressifotograaf
Jüri Puidet - kutseõpetaja Pärnus
Siiri Põlluveer - ujumistreener
Jaan Pärn - ehtekunstnik
Maire Raadik - keelekorraldaja ja keeleteadlane
Helmut Raamat - kergejõustikutreener
Anne Raiste - ajakirjanik
Peeter Randaru - kergejõustikukohtunik
Jaana Ratas - Ukraina vabatahtlik abistaja
Valdo Rebane - rahvatantsu edendaja
Leevi Reinaru - kohaliku elu edendaja Läänemaal, vaimulik
Kaido Reivelt - füüsika populariseerija
Katre Riisalu - raamatukogunduse edendaja
Anne Ruussaar - kunstiteadlane
Raul-Stig Rästa - muusik
Külliki Saldre - näitleja
Hendrik Sal-Saller - muusik
Rein Sikk - ajakirjanik
Mart Siliksaar - sulgpallitreener
Kristi Soopalu - eesti keele õpetaja
Arvo Suppi - ettevõtja Pärnus
Kristjan Svirgsden - teleoperaator
Olga Sööt - raamatukoguhoidja Viljandimaal
Karl Treffner - hariduselu toetaja
Ilmar Trull - luuletaja
Tambet Tuisk - näitleja
Eda Tärk - spordielu edendaja Hiiumaal
Külli Tüli - helirežissöör
Toivo Unt - muusik, Eesti džässi edendaja
Aino Villand - kauaaegne eesti keele õpetaja
Valgetähe medal
Rutt Kotke - koolibussi juht Lääne-Virumaal
Anne Saluneem - Tallinna Loomaaia talitaja
Eesti Punase Risti II klass
Kuno Tammearu - Päästeameti peadirektor
Eesti Punase Risti III klass
Natan-Toomas Aro - laste südamekirurg
Ain Kaare - hematoloog
Anne Kallaste - nakkushaiguste arst
Mall Lepiksoo - perearst Lääne-Virumaal
Regina Rooneem - onkoloog
Pilleriin Soodla - nakkushaiguste arst
Gert Teder - päästeametnik
Liis Toome - lastearst
Mirja Varik - hematoloog
Eesti Punase Risti IV klass
Niina Jaagumets - erakorralise meditsiini õde
Küllike Kaldoja - sotsiaaltöötaja Tartumaal
Andras Laugamets - erakorralise meditsiini edendaja
Pille Märtin - nakkushaiguste arst
Tatjana Plahhova - vereteenistuse arendaja
Tiina Simson - lastepsühholoog
Anu Susi - lastepsühhiaater
Helgi Tammur - ämmaemand
Külli Teder - proviisor
Kristiina Treial - kiusamisvaba kooli eestvedaja
Mart Vare - päästeametnik
Eesti Punase Risti V klass
Mare Kangur - SOS Lasteküla pereema
Priit Paabo - vereandja
Hendrik Pärnamägi - vereandja
Tauri Türkson - vereandja
Kaimo Vahter - vereandja
Kotkaristi III klass
Darius Jauniškis - Eesti-Leedu julgeolekualase koostöö edendaja
Tarvo Kruup - politseiametnik, politseikolonelleitnant
John V. Meyer III - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, kindralmajor
Vahur Murulaid - Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonel
Andris Sprivul - Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonelleitnant
Kotkaristi IV klass
Agu Kipso - kaitsepolitseiametnik
Hannes Perk - politseiametnik, politseimajor
Kristjan Roots - kaitsepolitseiametnik
Ivar Sammal - tegevväelane, major
Kotkaristi V klass
Rudolf Esper - demineerija
Peeter Ilison - kaitseliitlane, nooremleitnant
Tõnu Janter - politseiametnik, politseikapten
Žanna Kreštšenko - politseiametnik, politseikapten
Andrus Sojone - politseiametnik, politseikapten
Kotkaristi kuldrist
Tanel Kallend - tegevväelane, veebel
Maarjamaa Risti II klass
Donald John Bacon - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide esindajatekoja liige
Rubén Marinelarena Gallego - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide esindajatekoja liige
Charles Ernest Grassley - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide senaator
Avril Danica Haines - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide Riikliku Luuredirektoraadi juht
Maarjamaa Risti III klass
Paul Michaelsson - Eesti-Rootsi koostöö edendaja
Maarjamaa Risti IV klass
Christopher Colin MacLehose - kirjastaja, eesti kirjanduse tutvustaja Suurbritannias
Maarjamaa Risti V klass
Ahti Esko Kärki - Eesti-Soome päästealase koostöö edendaja
Pekka Linnainen - Eesti-Soome suhete edendaja


Ukraina seadusandjad: kaitseministrit sel nädalal ei vahetataKIIEV, 6. veebruar, AFP-BNS - Ukraina kaitseministri väljavahetamine, millest teatati nädalavahetusel pärast korruptsiooniskandaale, ei leia aset sel nädalal, teatasid esmaspäeval parlamendiliikmed.
"Ootame siseministeeriumi ja julgeolekuameti juhtide ametissenimetamist. Muudatused kaitsesektoris ei toimu sel nädalal," ütles president Volodõmõr Zelenskõi erakonna parlamendifraktsiooni juht David Arahhamia sotsiaalmeedias.
Pühapäeva õhtul teatas Arahhamia, et Oleksi Reznikovi asemel saab kaitseministriks sõjaväeluure ülem Kõrõlo Budanov ning Reznikov nimetatakse strateegilise tööstuse ministriks.
Teine presidendipartei parlamendiliige Mariana Bezugla kirjutas Facebookis, et sel nädalal valitsuses muudatusi ei tehta, kuna valitsus hindab enne oodatavat Venemaa pealetungi riske.
Reznikov, Budanov ega Zelenskõi ei ole muudatusi valitsuses kinnitanud.
AFP – Baltic News Service