Uus suund vägivalla tuvastamises. Haiglates katsetati küsimustikku, millega ohvreid selgemalt kindlaks tehaTänu prooviprojektis katsetatud väärkohtlemise kehakaardile on prokuratuur saanud alustada mitu uurimist.
Uurijad võtavad naissoost kannatanult ütlusi. Ta kirjeldab juhtunut äärmiselt tagasihoidlikult, ehkki kiirabi viis ta haiglasse üliraskes seisundis. Naisel fikseeriti haiglas hulganisti hematoome üle keha ja verejooks. Ta tunnistab uurijatele, et teda on füüsiliselt väärkoheldud, kuid suurt rohkem ei räägi. Kannatanuna ta end ei tunne ja menetlust ei soovi.
Tegelikult toimunust naine alul ei räägi. Selleni jõuavad uurijad ja prokurör tänu väärkohtlemise kehakaardile, mida Ida-Virumaa meedikud on kahel aastal prooviprojekti käigus täitnud. Õnneks andis väärkohtlemise kehakaardi näitamiseks naine ise loa, kannatanu nõusolekuta uurijad seda ei näeks.
„Just väärkohtlemise kehakaart ja selle juures olnud pildid andsid ülevaate kannatanu tegelikust seisundist ja võimaluse menetlust jätkata. See olukord oli väga tõsine ja praegu ootame ekspertiisiakti,“ ütles selle juhtumi kohta Viru ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör Gardi Anderson.
Tööriistad, mis aitavad ohvreid aidata
Kahjuks on see nüüdseks lõppenud, aga olen kindel, et ühel hetkel toimib see terves Eestis. Kogukond vajab seda.
Ida-Viru keskhaigla erakorralise meditsiini osakonna õe ja patsiendiohutuse spetsialisti Dina Pilderi sõnul oli tegemist äärmiselt vajaliku projektiga. „Kahjuks on see nüüdseks lõppenud, aga olen kindel, et ühel hetkel toimib see terves Eestis. Kogukond vajab seda. Meie töötajad kiitsid küll kõik seda projekti ja tundsid selle vajalikkust,“ kinnitas Pilder.
Viimasel kahel aastal toimus justiitsministeeriumi eestvõttel Ida-Virumaal prooviprojekt „Kuriteoohvrite kaitse Eestis“. Projekti igapäevase toimimise ja rakendamise tagas Victim Support Europe’i tiim. Väärkohtlemise kehakaart, mida meedikud täitsid, oli selle osa.
Projekti eesmärk oli välja töötada tööriistu ja juhendmaterjale ohvrite toetamiseks ja nende teadlikkuse suurendamiseks. Ohvrite all ei peeta aga silmas ainult füüsilise kallaletungi läbi elanud inimesi. „Tihtipeale ei mõtle me sellele, et ohver on ka kelmuse ohvriks langenud inimene. Näiteks pensionär, kellel justkui otsest tervisehäda pole, aga kes on kelmuse tõttu ilma jäänud järgmise kolme kuu rahast ja vajab tuge, et toime tulla. Seega arvestada tuleb erinevate ohvrite vajadustega,“ selgitas projekti Eesti-poolne koordinaator, justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika analüüsitalituse nõunik Anna-Liisa Uisk.
Ta rääkis, et projekti käigus töötati peale eelmainitud kehakaardi välja ka individuaalsete vajaduste hindamise vorm, mis aitab politseil ja prokuratuuril tuvastada kannatanu vajadusi. Selle vormi kasutuselevõtu peamine eesmärk on kannatanu vajaduste varajane märkamine, erikohtlemise ja kaitse vajalikkuse hindamine ning nendest lähtudes kannatanule parema toe pakkumine.
Lihtsasti öeldes on ohvriga vestleval politseinikul ees kindlate küsimustega blankett, mille abil saab ta muu hulgas anda kohe hinnangu kannatanu vaimsele seisundile. Uisu sõnul on see küll subjektiivne politseiametniku arvamus, kuid annab siiski kannatanu seisundist indikatsiooni. Eraldi suurem plokk on laste kohta. „Sündmuse juures viibinud lapsi tuleb alati käsitleda abivajajatena,“ rõhutas Uisk.
Prooviprojektis liikus see paber edasi prokurörini, kes sai menetluse käigus selle põhjal arvestada ohvri vajadusi ja eriomadusi. „Ideaalis võiks see info omakorda jõuda kohtunikuni, et temagi oskaks kohtuprotsessi käigus üht või teist asja arvestada. Näiteks kui kohut peetakse lähisuhtevägivallas süüdistatava üle, siis ei peaks kannatanu temaga kohtusaalis kokku puutuma, sest see võib olla taasohvristav,“ selgitas Uisk.
Kehakaart toetab vägivalla tuvastamist
Ida-Virumaa valiti üheks projekti peamiseks toimumispaigaks ennekõike seetõttu, et seal piirkonnas oli huvi kõige suurem. Partneriteks olid Ida prefektuur, Viru ringkonnaprokuratuur, Viru maakohus, sotsiaalkindlustusameti Ohvriabi Ida piirkond, Ida-Viru keskhaigla, Narva haigla, Rakvere haigla, Lääne-Viru omavalitsuste liit ja Ida-Viru omavalitsuste liit.
Tihti on just tervishoiusüsteem see nii-öelda esimene uks, kust nad pärast toimunut sisse astuvad.
Projekti käigus sai valmimisjärku tervishoiusektorile mõeldud tegevusjuhend, mis annab meditsiinitöötajatele teavet tegutsemiseks kokkupuutel võimaliku ohvriga. „See on ennekõike abistav mahukas materjal ja annab meedikutele teadmisi, kuidas võimalike vägivallaohvritega ringi käia, arvestada nende vajadusi, nad vajadusel edasi suunata jne,“ märkis Uisk.
Sellega seostub ka väärkohtlemise kehakaart, millest lugu alustasime ning mida prooviti Rakvere haigla, Ida-Viru keskhaigla ja Narva haigla erakorralise meditsiini osakondades (EMO). Kehakaardi eesmärk on toetada võimalike vägivallaohvrite märkamist ka siis, kui EMO-sse pöörduja ise otseselt ei väljenda, et on vägivallaohver.
„Tihtipeale ei taha ohvrid tunnistada, mis nendega juhtunud on. Ja tihti on just tervishoiusüsteem see nii-öelda esimene uks, kust nad pärast toimunut sisse astuvad. Ja paraku võib see olla ka ainuke uks. Sellepärast on just tervishoiuasutuses märkamine eriti oluline, et osata vajadusel edasi suunata, toetada ja vähendada võimalikke korduvaid kuritegusid,“ rääkis Uisk.
Kehakaart on Soome eeskujul välja töötatud küsimustik koos pilditabeliga. Meedik hindab vigastatu üldist seisundit, paneb kirja, mida ta räägib, fikseerib vigastused ja märgib need joonisele. Kui teiste EMO patsientide kõrvalt vähegi aega on, siis ka pildistab.
Projekt andis meedikutele kindlust
Katsetamise käigus täideti kolme haigla peale kokku üle 70 väärkohtlemise kehakaardi. Neist enim piirkonna suurimas, Ida-Viru keskhaiglas. Osa kehakaarte on ka juba kriminaalmenetluses kasutatud.
Oleme varem end abituna tundnud. Oleme osutanud meditsiinilist abi, õmmelnud, teinud ka pai.
Lisaks tegi Eesti kohtuekspertiisi instituut tervishoiutöötajatele koolitusi, kuidas vigastusi joonisele märkida nii, et neist menetluses kasu oleks. „Tihtipeale ei oska tervishoiutöötajad seda teha, kuid kohtuekspertiisi instituudi jaoks on väga oluline, milline täpselt on haava kuju, kus see asetseb, mis kujuga on hematoom, kui suur see on. Seda kõike peab tegema õigesti,“ täpsustas Uisk.
Dina Pilder tõi esile, et tänu projektile teavad Ida-Viru keskhaigla meedikud palju paremini, kuidas ohvritega käituda. „Oleme varem end abituna tundnud. Oleme osutanud meditsiinilist abi, õmmelnud, teinud ka pai. Aga edasise osas pole justkui võimu, et inimest aidata. See tekitas nii raske tunde,“ tunnistas ta.
„Muidugi me teadsime, et on hulk teenuseid, aga kuidas siis ikkagi täpselt hädas olevat patsienti aidata ja koordineeritult talle abi anda? Kas peame politseisse helistama? Mida me võime ja mida ei või patsiendi käest küsida? Millised on meie õigused ja kas või millal me midagi rikume? Ja kui patsient ei taha politseid, siis kuidas käituda?“ loetles Pilder varasemaid dilemmasid. „Nüüd oleme palju kindlamad selles, kuidas peame selliste patsientidega tegelema.“
Täpsus toetab protsessi
Viru ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör Gardi Anderson selgitas, et kuigi on olemas kiirabikaart ja epikriis, on väärkohtlemise kehakaart märksa informatiivsem ja pandud kirja ka mittemeedikule arusaadavalt. Viimane punkt on prokuratuurile oluline.
Anderson tõi näite sellest, kuidas võidakse patsiendi vigastusi fikseerida. Kiirabikaardil oli kirjas, et inimesel on alalõualuumurd. Hiljem selgus, et murdu kahtlustati, ja inimene viidi EMO-sse. Patsiendikaardile läks kirja pindmine peavigastus. „Ja kui lugesime kehakaarti, siis seal oli kirjas: paremal pool lõual on turse. Ära olid toodud mõõdud ja juurde pandud ka pilt. Kiirabi- ja patsiendikaardid on liiga laialivalguvad, päriselt toimunu saimegi kätte kehakaardilt,“ tõdes Anderson. Tema sõnul annab see parema võimaluse täpsustada kahtlustuse ja hiljem ka süüdistuse sisu, sest tihtipeale jõuab inimene kohtuarsti juurde alles siis, kui vigastusi enam pole.
Ta tõi ka esile, et väikesed marrastused ei pruugi meditsiinitöötaja jaoks olla huvipakkuvad või võimaliku väärkohtlemise mõttes silmatorkavad, ent politseile ja prokuratuurile võivad olla oluline tõend ohvriks langemise kohta.
Meie täidetud kehakaart andis politseile aluse kirjeldada, mis inimesega toimus.
Andersoni sõnul oli kehakaardil veel üks oluline eesmärk: teadvustada meedikutele nende töö olulisust kannatanute kaitsel.
„Teate, kui hea oli see tunne, kui saime politseilt või prokuratuurilt teada, et meie töö on nende jaoks olnud äärmiselt kasulik,“ sõnas Dina Pilder. „Meil oli üks patsient, kellel olid tõsised põletusvigastused. Meie olime vormistanud kehakaardi, pildistanud teda. Kui tuli politsei, oli inimene juba ravitud ja seotud ning politsei sai teha fotod vaid näost. Meie täidetud kehakaart andis politseile aluse kirjeldada, mis inimesega toimus.“
Igaüks võib ohvriks langeda
On ju teada juhtum, kus inimene väitis, et kukkus trepil, kuid ekspertiis ütles, et trepil kukkudes selliseid vigastusi ei saa.
Ohver jõuab meediku juurde peamiselt kahel moel: kas teda suunab sinna politsei või ta läheb vahetult pärast vägivalla kogemist ise. „Meedik on meie jaoks ülioluline tunnistaja, sest tema näeb esimesena seda inimest. Samal ajal võib kannatanu olla toimunu mõju all. Meedikul aitab kirjapandu aga hiljem meenutada konkreetset kannatanut: kas ta oli hirmunud, kas temaga oli keegi kaasas, keegi, kes kontrollib iga tema sõna. Tihti tuleb kannatanuga arsti juurde kaasa ju inimene, kes tegelikult osutubki hiljem vägivallatsejaks. Meedik saab kannatanult küsida ka seda, kas tal on kodus abivajavad inimesed, väikesed lapsed, kas kuhugi oleks vaja teatada,“ rääkis Anderson.
Tema sõnul said Ida-Viru haiglate meedikud, kes prooviprojektis osalesid, igal juhul kindlust ja teadlikkust oma rolli olulisusest. Ka teadmisi sellest, mida märgata. „Üldjuhul on ju nii, et meedik paneb kirja, mida patsient räägib, et juhtus. Aga kui ta ilmselgelt näeb, et patsiendi vigastused ei vasta suure tõenäosusega sellele, mida inimene ise väidab, siis julgustame neid nii ka kirja panema. On ju teada juhtum, kus inimene väitis, et kukkus trepil, kuid ekspertiis ütles, et trepil kukkudes selliseid vigastusi ei saa,“ viitas Anderson ühele raskele lähisuhtevägivalla juhtumile.
Gardi Anderson mõistab, et meedikutele on kehakaardi täitmine lisatöö, ent igaüks meist võib ohvriks langeda ja siis tahame ju parimat kohtlemist.
Puudu ruumi ja aega
Dina Pilder möönis, et tegemist oli tõesti lisatööga ja see tekitas alul ka küsimusi, kuid Ida-Viru keskhaigla EMO-s töötab suurepärane meeskond, kes mõistis projekti vajalikkust. Siiski kaasnesid kaartide vormistamisega kaks suurematki probleemi. Esiteks on Ida-Viru keskhaigla EMO väike ja raske on leida privaatset ruumi, kus patsiendiga vestelda. „Selleks peaks olema koht, kus mitte keegi ei sega,“ märkis Pilder.
Üllatavalt hästi võtsid kehakaardi vastu ka patsiendid. Alul oli kahtlus, et äkki nad keelduvad ja küsivad, milleks seda paberit vaja on.
Teiseks kerkis esile ajapuudus. Kui vigastusi oli rohkem kui üks või paar, võttis nende kirjeldamine, joonisele märkimine ja pildistamine palju aega. EMO-s ei ole alati võimalik seda aega leida. Siis lahendati asi nii, et kirjutati kehakaardile: „Vigastusi on palju, momendil pole neid võimalik kirjeldada.“ Seda tehti seega hiljem.
Pilder näeb lahendusena võimalust, et kui kehakaardi täitmine võtab palju aega, võiks valvepersonalist keegi appi tulla. „Sotsiaalministeerium sai asjast aru ja lubas nüüd mõelda,“ ütles Pilder. Ta lisas, et kuueleheküljeline kehakaart on siiski hästi struktureeritud ja selle täitmine üldjuhul ei võta palju aega.
Patsiendid olid tänulikud
Üllatavalt hästi võtsid kehakaardi vastu ka patsiendid. Alul oli kahtlus, et äkki nad keelduvad ja küsivad, milleks seda paberit vaja on. Aga ei, hoopis vastupidi.
EMO-sse pöördunud patsienti teavitati, et tema kohta täidetakse kindel vorm. Seejärel küsiti, kas selle võib edastada politseile või prokuratuuri. Kui patsient keeldus, pandi täidetud vorm seifi oma aega ootama. Tihtipeale on inimesed alguses šokis või kardavad, kuid kui on end kogunud ja mõtlevad ümber, on neil võimalik hiljem uurija poole pöörduda. Siis on meditsiinilised tõendid kohe haiglast võtta.
Pilder tõdes, et kaardi täitmine aitab patsiendiga sügavuti vestelda – suunata inimesi küsimustega, näidata talle, et on erinevaid võimalusi, kuidas selles situatsioonis edasi käituda. „Isegi need, kes ise ütlesid, et see pole vägivald – nad olevat end ise löönud nurga vastu –, siis me ikka ütlesime, et me kahtlustame, et see võib olla mitte isetekitatud vigastus, ja sellepärast täitsime väärkohtemise kehakaardi. Ütlesime: „Olge sellest teadlik, kaarti hoitakse meie haigla seifis, ja kui te kasvõi aasta-kahe jooksul ümber mõtlete, et see ikkagi oli vägivald, ja tahate politseisse pöörduda, siis saate öelda, et teil on täidetud see kaart.““ Pilder kinnitas, et patsiendid olid tänulikud.
Kuna projekt on läbi, siis praegu enam Ida-Viru keskhaiglas väärkohtlemise kehakaarte ei täideta. Küll aga oskavad meedikud nüüd Pilderi kinnitusel patsiente paremini konsulteerida. „Meil on nüüd nii suur kogemus ja saame väga hästi aru, kuidas edasi tegutseda. Kui politsei palub aga täita ka kehakaart, siis teeme seda,“ ütles Pilder.
Kasutuskohti peale EMO veelgi
Anna-Liisa Uisu sõnul liigutakse praegu sinnapoole, et väärkohtlemise kehakaart võetaks üle Eesti kasutusele. Esialgseid arutelusid ametnike tasandil on peetud ning erialaseltsidele kehakaardi vormi ja proovimise tulemusi tutvustatud.
Patsiendid võivad tulla näiteks bronhiidimurega, aga perearst võib märgata paari ebaloomulikku hematoomi.
„Kuna tervishoiutöötajad on väga koormatud, peaks see olema võimalikult mugav asi igapäevases töös kasutamiseks. Kuna ta on ikkagi n-ö eraldi tükk, kerkib kindlasti küsimus, kas ja kuidas peaks seda eraldi rahastama. Kas see peaks olema tervishoiuteenuste nimekirjas tervisekassa alt või sotsiaalkaitseameti ohvriabi teenusena rahastatav? See vajab veel läbirääkimisi,“ ütles Uisk.
Ta märkis, et Soomes on kehakaardi täitmine haiglatele vabatahtlik, kuid seda kasutatakse laialt, sest see aitab süstemaatiliselt ja läbimõeldult vigastusi üles tähendada.
Uisu sõnul on tagantjärele esile toodud kitsaskoht, et kui katse käigus keskenduti ennekõike EMO-le, siis tuli välja ka juhtumeid, mida märgati näiteks taastusravi osakondades. „Viidati, et väärkohtlemise kehakaarti ja seda teadmist, kuidas ja kuhu inimesi suunata, on samamoodi vaja esmatasandi tervishoius perearstidel, kes puutuvad ju ka iga päev võimalike vägivallaohvritega kokku. Patsiendid võivad tulla näiteks bronhiidimurega, perearst võib märgata aga paari ebaloomulikku hematoomi. Ja teine koht, mis esile toodi, on koduõendus. Kodudes teenust pakkuvatel õdedel on samamoodi väga suur potentsiaal märgata võimalikke vägivallaohvreid,“ ütles Uisk.
Projekti raames töötati välja ka kuriteoohvrite enesehindamise küsimustik ja ohvri teekond. Need tööriistad-teabematerjalid aitavad ohvritel hinnata kuriteo võimalikku mõju nende heaolule ja saada teavet sobivate abisaamisvõimaluste kohta. Ohvri teekond on abivahend, mis kirjeldab tema võimalikku „trajektoori“ ja valikuvõimalusi pärast kuriteo ohvriks langemist ja eri spetsialistide rolle, kellega võib menetluse käigus kokku puutuda.


Riigikogu arutab Kert Kingolt saadikupuutumatuse võtmistTALLINN, 18. september, BNS – Riigikogu arutab esmaspäeval õiguskantsler Ülle Madise ettepanekut võtta riigikogu liikmelt Kert Kingolt saadikupuutumatus.
Ettekannetega esinevad riigikogus õiguskantsler Ülle Madise ja riigikogu liige Kert Kingo.
Madise tegi riigikogule ettepaneku Kingolt saadikupuutumatus võtta juba augustis. Madise sõnul on õiguskantsleri roll vaadata läbi toimikud ja selgitada välja, et ega tegemist ei ole ilmselgelt alusetu asjaga, mis tõenäoliselt on püsti pandud poliitilisel motiivil. "Vaatasime need toimikud läbi ja sellist kahtlust ei tekkinud," rääkis Madise augustis.
Riigiprokuratuur esitas mullu septembris riigikogu liikmele Kert Kingole kahtlustuse kelmuses ja võltsitud dokumendi kasutamises. Prokuratuuri pressiesindaja Kairi Küngas kinnitas toona, et riigiprokuratuur on esitanud kahtlustuse riigikogu liikmele Kert Kingole ja vandeadvokaat Martin Traadile.
EKRE fraktsiooni liikmele Kingole esitas prokuratuur kahtlustuse paragrahvi all, mis käsitleb kelmust, kui see on toime pandud ametiisiku poolt. Teise paragrahvina kahtlustatakse Kingot võltsitud dokumendi, pitsati või plangi kasutamises eesmärgiga omandada õigusi või vabaneda kohustustest. Postimehele teadaolevalt lasi kahtlustuse kohaselt Kingo tasuda oma kuluhüvitistest ligi 10 000 euro eest mitme inimese õigusabiarveid.
Vandeadvokaat Martin Traat sai kahtlustuse samuti kelmuses. Traati kahtlustatakse ka kaasaaitamises. Kaasaaitaja on isik, kes tahtlikult osutab teise isiku tahtlikule õigusvastasele teole füüsilist, ainelist või vaimset kaasabi. Lisaks kahtlustatakse teda dokumendi, pitsati või plangi võltsimises.
Kert Kingo ise ütles mullu sügisel Postimehele, et tema vastu esitatud kahtlustused on alusetud.
"Juba 14 juunil tuli riigikohtus otsus, milles kohtunikekogu viitab riigiprokurör Vahur Verte seaduse- ja menetlusnormide rikkumistele. Need on olulised rikkumised," sõnas Kingo ligi aasta tagasi ja lisas, et Verte on tema vastu algatatud kriminaalmenetluses samuti rikkunud menetlusnorme ja seadusi.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


PolitseiNAABRID LÄKSID TÕUKLEMA, POLITSEI SEKKUS14. septembril teatati politseile, et Narvas Kreenholmi tänaval asuvas kortermajas leidis aset naabritevaheline tõuklemine. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.JÕHVI MEES LOOVUTAS KELMIDELE 9000 EUROTPolitsei alustas kriminaalmenetlust selle kohta, et 13. septembril helistas Jõhvis elavale mehele väidetav politseiametnik, kes selgitas, et mehe nimel soovitakse laenu võtta. Kelm ühendas mehe väidetava pangatöötajaga, kes palus laadida telefoni AnyDeski programmi, mida mees ka tegi. Pärast seda avastas mees, et tema kontolt on kadunud umbes 9000 eurot.NOORPAAR RÜNDAS KAHT NAIST13. septembril teatati politseile, et Narvas Kalda tänaval lõid 18aastane noormees ja 19aastane neiu konflikti käigus kaht naist. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Kaja Kallas läheb riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni ette   Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni päevakorda lisandus esmaspäeval ootamatult kohtumine peaminister Kaja Kallasega. See, kas istungit ka avalikkus jälgida saab, selgub vahetult istungi alguses kell 13.30.   Varem oli sama komisjoni päevakorras vaid kohtumine Välisluureameti juhi Kaupo Rosinaga, mis on endiselt kavas. Viimati käis Kaja Kallas oma abikaasale antud laenu teemal korruptsioonivastases erikomisjonis selgitusi andmas 4. septembril ning suur osa toonasest istungist kulus teravale sõnavahetusele komisjoni esimehe Mart Helmega.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Riik tahab välismaistelt e-poodidelt rohkem makse kätte saada. Ministeerium: Kohalike poodide jaoks on mõju positiivneVälismaistelt e-poodidelt soovitakse koguda rohkem käibemaksu.Foto: Shutterstock
PRO tellijale
Eelmisel nädalal läbis riigikogus esimese lugemise eelnõu, mis peaks hakkama parandama maksulaekumist e-kaubandusest.
Käibemaksuseaduse muudatuse kaudu peaksid Euroopa Liidu maksuhaldurid hakkama saama infot välismaiste e-poodide kohaliku käibe kohta ning käibamaksulaekumine peaks paranema.
„Täna puudub meil täpne info kui palju välismaised e-poed Eestisse kaupa müüvad ja kui paljudelt sellistelt tehingutelt jäetakse käibemaks tasumata. Pingelise eelarve taustal on eriti oluline kõik maksuaugud kinni panna, et kõik, kel on kohustus makse maksta, need ka ära maksaks,“ selgitas rahandusminister Mart Võrklaev pressiteate vahendusel.
Kohalikele e-poodidele peaks mõju olema positiivne
Rahandusministeeriumi kommunikatsiooni peaspetsialist Siiri Suutre selgitas Geeniusele, et praegu ei ole selliste tehingute mahu kohta selget informatsiooni, sest puudub selle andmise kohustus. Esimesed andmed peaksid laekuma järgmise aasta aprillis, mille põhjal saab anda esialgseid hinnanguid.
Suutre sõnul hakkab kohustus andmeid esitada lasuma makseteenuse pakkujal. Näiteks kui Eesti pangakontole laekub makseid teiste Euroopa Liidu riikide pankadest, siis on tegemist piiriülese maksega. Kui samale saajale on kvartalis tehtud üle 25 makse, siis on pangad kohustatud esitama makse saajate andmed maksuhaldurile.
“Samuti tuleb andmed esitada maksete kohta, mis tehakse meie pankade kontodelt ühendusevälistesse riikidesse, näiteks Hiina. Teiste liikmesriikide pankadesse tehtud ülekannete kohta andmeid esitama ei pea, sest neid esitab teise liikmesriigi makseteenuse pakkuja. Lõpuks saavad kõik andmed kokku makseteabe süsteemis CESOPis, kust liikmesriigid saavad omakorda infot selle kohta, millised e-kaupmehed nende riiki kaupu müüvad ja kui suured on käibed,” selgitas ta.
“Eesti e-poodide jaoks on tegu konkurentsile positiivselt mõjuva muudatusega. Selle tulemusel saab maksuhaldur info, mis mahus on Eestist välismaisetest e-poodidest oste sooritatud ja milline peaks olema nendelt tehingutelt laekunud käibemaks. See muudab maksudest kõrvale hoidmise keerulisemaks ja võrdsustab konkurentsiolukorda, sest välismaised e-poed ei saa käibemaksu tasumata jätmise arvelt pakkuda oma kaupu odavamalt,” rääkis ta.


Kaja Kallas annab taas aru korruptsioonikomisjonis. Tõnis Mölder: loodan, et ei lähe laadaks, vaid püsime laenuteemasPeaminister Kaja Kallas osaleb täna riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil, kus tuleb juttu tema valesti täidetud huvide deklaratsioonist ning laenulepingust, mida komisjoni liikmed veel näinud pole.
Et neist teemadest teoorias juttu tuleb, jääb kõlama Delfi vestlusest komisjoni liikme Tõnis Mölderiga (Keskerakond). Aega on nimelt väga vähe. Kallas tuleb komisjoni istungile pooleks tunniks, viibides seal kella poole kahest kaheni. „Loodan, et püsime ikka teemas, mitte ei lähe asi väga suureks laadaks,“ märkis Mölder. Eelmisel korral, kui Kallas komisjonis käis, läks tal osaliselt sõnasõjaks komisjoni esimehe Mart Helmega (EKRE).
Kas istung on täna Kallase küsitluse ajal avalik, pole veel teada. Komisjon hääletab istungi hakul. Kuuldavasti soovib opositsioon, et see osa oleks avalik ehk kõigil huvilistel oleks võimalik istungi ülekannet jälgida. Kell 14 aga jätkataks suletud uste taga, kuna kõnelema tuleb välisluureameti juht Kaupo Rosin.
Mis küsimused aga on õhus? Mölder rääkis, et nad on küsinud näha kõiki laenulepinguid, mis puudutavad Kallase rahaandmist oma abikaasale Arvo Hallikule. Kallas ütles idavedude skandaali puhkemise alguses, et andis juulis Novaria Consultile veel 20 000 eurot laenu, mis on mõeldud investeerimiseks. Selle lepinguga komisjon Mölderi sõnutsi tutvuda saanud ei ole. Ta ütles, et puudub ikkagi konkreetne ülevaade, millal sai see antud ja allkirjastatud. Ta põhjendas, et on vaja täpselt teada, kas Kallas andis laenu ikkagi tänavu enne huvide deklaratsiooni esitamise tähtaega – sel juhul oleks see pidanud seal kajastuma.
Lisaks on Mölderi hinnangul palju segadust ka selle ümber, miks Kallas ei märkinud mulluses huvide deklaratsioonis ära abikaasa ettevõttele antud 350 000-eurost laenu. Kallas on öelnud, et see olevat olnud inimlik eksitus, ta arvas, et tuleb välja tuua eelneva täisaasta asjad. „Mis puudutab avalike huvide deklaratsiooni, siis olen lähtunud alati sellest, et on kalendriaasta, ja teinud seda selle kohta,“ rääkis ta eelmisel neljapäeval valitsuse pressikonverentsil.
Mölder sõnas, et on vaja selgust saada, kas tegu on ikkagi lihtsalt eksimusega või teadliku seaduserikkumisega. Ta arvas, et kui Kallas oleks laenuraha ära märkinud deklaratsioonis eelmisel aastal, oleks praegu aktuaalne skandaal puhkenud juba toona. „Enne riigikogu valimisi,“ viitas Mölder, andes mõista, et sel võinuks olla sisepoliitikale märkimisväärne mõju.
Lisaks mainitud komisjoni istungile osaleb Kallas Toompea lossis ka koalitsiooninõukogu istungil. Seal arutatakse tuleva aasta eelarvet ja laiemalt seda, kuidas riigi tulubaasi suurendada. Möödunud nädalal toimunud valitsuse kahepäevane väljasõit Vihulasse lahendust ei toonud. „Tõsi on see, et lõplikku kokkulepet meil ei ole,“ lausus Kallas reedel vastu südaööd Delfile. Varem oli ta märkinud, et kui mitte midagi ei tehta, on riigil 2027. aastal eelarvest puudu 2 miljardit.


Korruptsioonivastane erikomisjon kohtub avalikul istungil peaminister
 Kaja KallasegaRiigikogu pressiteade
18. september 2023
Korruptsioonivastane erikomisjon kohtub avalikul istungil peaminister Kaja
Kallasega
Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon kohtub kell 13.30 alanud
avalikul istungil peaminister Kaja Kallasega.
Komisjoni esimees Mart Helme tegi istungi alguses ettepaneku kuulutada
istung avalikuks ja komisjon kiitis ettepaneku heaks. Istung toimub ruumis
L332 ning seda saab jälgida
veebiülekandes<https://www.riigikogu.ee/live/5/et>.
Istungi teine, kinnine pool algab kell 14 ning selle raames kohtub komisjon
Välisluureameti juhi Kaupo Rosinaga.
Videosalvestisi istungitest saab hiljem vaadata Riigikogu
veebis<https://www.riigikogu.ee/riigikogu/komisjonid/korruptsioonivastane-
erikomisjon/salvestised/>. (NB! Salvestised jõuavad veebi viivitusega).
Riigikogu pressiteenistus
Maris Meiessaar
tel 631 6353, 5558 3993
e-post maris.meiessaar@riigikogu.ee<mailto:maris.meiessaar@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


VIDEO | Kaja Kallas ütles korruptsioonivastases erikomisjonis, et ta teist laenulepingut ei jaga: minu usaldust kuritarvitatiEsmaspäeval toimus korruptsioonivastase erikomisjoni avalik istung, kus andis aru peaminister Kaja Kallas.
Kaja Kallase ärakuulamiseks oli täna vaid umbes pool tundi, misjärel jätkus istung kinniste uste taga, sest komisjoni ette tuli välisluureameti juht Kaupo Rosin.
Erikomisjon küsis täna Kallaselt näha teist laenulepingut, millega ta laenas tänavu juulis oma abikaasale Arvo Hallikule täiendavad 20 000 eurot. Kallas vastas, et ta seda ei jaga, kuna ka eelmine leping oli konfidentsiaalne ja komisjon kuritarvitas tema usaldust.


Korruptsioonivastane erikomisjon kohtub avalikul istungil KallasegaTALLINN, 18. september, BNS - Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon kohtub avalikul istungil peaminister Kaja Kallasega.
Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon alustas istungit kell 13.30. Komisjoni esimees Mart Helme tegi istungi alguses ettepaneku kuulutada istung avalikuks ja komisjon kiitis ettepaneku heaks.
Istungi teine, kinnine pool algab kell 14 ning selle raames kohtub komisjon välisluureameti juhi Kaupo Rosinaga.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kaja Kallas taas korruptsioonivastases erikomisjonisRiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil osaleb täna peaminister Kaja Kallas (RE), kus talt uuritakse taas tema antud laenust abikaasale.
Kallase sõnul üllatasid riigikogu erikomisjonis opositsiooni liikmed teda küsimusega, mis päeval ta täpselt sõlmis laenulepingud oma abikaasaga. «Ma küll ei mõista, kuidas see üldse teemasse puutub, aga näitamaks, et mul tõesti pole midagi varjata, saatsin just komisjoni liikmetele abikaasa firmale antud laenulepingu ja selle lepingu kaks lisa,» märkis Kallas ülemöödunud nädala esmaspäeval.


BLOGI | „Selles kõiges pole midagi kahtlast.“ Kallas ei plaani 20 000 euro laenulepingut komisjonile esitadaPeaminister Kaja Kallas osales täna teist korda riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil. Kallas ütles, et ei kavatse 20 000 eurost laenulepingut komisjonile esitada, sest eelmise lepingu puhul rikuti tema konfidentsiaalsust.
Kallas tuli komisjoni istungile pooleks tunniks, seega oli küsimuste esitamiseks ja teemade arutamiseks vähe aega.
Komisjoni liige Tõnis Mölder (Keskerakond) ütles Delfile enne istungi algust, et komisjon on välja küsinud kõik laenulepingud, mis puudutavad Kallase rahaandmist oma abikaasale Arvo Hallikule, ent viimase laenu lepingut neil pole (Kallas andis juulis Novaria Consultile veel 20 000 eurot laenu – toim). Lisaks sooviti teada, kas huvide deklaratsiooni valesti täitmine oli ikkagi inimlik eksimus või ei.
Erikomisjoni esimees Mart Helme soovis istungil, et Kallas esitaks komisjonile vastavad dokumendid, mis tõestaks, et ta oli kahe advokaadibüroo partner. Kallas kordas, et tema säästud on kogutud kõikide aastate jooksul ning selle hulka lähevad ka need aastad, kui ta ei töötanud advokaadina. Ta ütles, et ta on täitnud avalike huvide deklareerimise kohustust.
Kallase sõnul toimub komisjonil poliitiline omakohus. „Teil on mingid väited, millele soovite tõendeid leida, aga te ei leia neid, sest need väited ei vasta tõele,“ ütles ta ja lisas, et valesti täidetud deklaratsioon oli inimlik eksimus ning kõik on üldjoontes korrektne, sest kuigi deklareerimised tehti kalendriaastast kalendriaastale, siis mingit lünka pole tekkinud – kõik on esitatud ja olemas.
Helme küsis ka 20 000 eurose lepingu kohta, mida Kallas pole veel komisjonile esitanud. Kallas vastas, et ta ei plaani seda esitada, sest eelmise lepingu puhul rikuti tema konfidentsiaalsust ning teatud info sai lepingu puhul avalikuks.
Mölder küsis istungi lõpus, kas peaministril oleks võimalik esitada ajajoon alates eelmise aasta jaanuarist, kus oleks näha täpselt, millal ta Novaria Consultile laenu andis ja millal laenu tagasi sai.
Kallas vastas, et ta saab selle esitada, aga ta ei saa täpselt aru, mis see komisjonile juurde annab. „Selles kõiges pole midagi kahtlast, kõik on tehtud nii, nagu ma olen korduvalt öelnud. Ma ei tea, mis siin kahtlast on. Ma võin selle esitada, aga mis see teile juurde annab?“ küsis Kallas.
Helme ütles, et midagi uut erikomisjoni istungi käigus teada ei saadud ning kõik küsimused on jätkuvalt õhus. Tõnis Mölder oli arutelu järel pettunud ja sõnas, et kujunes olukord, kus üks ei juhtinud (Mart Helme) ja teine ei vastanud (Kaja Kallas) ehk kokkuvõttes tekkis hoopis küsimusi juurde.
Loe blogist, mida istungil räägiti:


Veebikelm sai kannatanult kätte vähemalt 8000 eurotTALLINN, 18. september, BNS - Möödunud nädala lõpus pöördus politseisse mees, keda veebikelmid olid tüssanud vähemalt 8000 euroga.
Septembri alguses helistati 37-aastasele mehele väidetavalt politseist ja pangast. Mehele öeldi, et keegi soovib tema nimele laenu võtta ning taotluse tühistamiseks peab alla laadima AnyDesk tarkvara, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja BNS-ile.
Avaldaja tegutses juhistele ja kelmusega tekitatud kahju on vähemalt 8000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kohutav areng: USA-s kuulutati Ukraina vasturünnak läbikukkunuks, ja Ukraina on sõda kaotamasUkraina üks suuremaid toetajaid USA parlamendis, rahvasaadik Andy Harris ütles kohtumisel valijatega, et on aeg USA toetust Ukrainale tagasi tõmmata, vahendab Politico.
Ta ütles Ukraina kevadise pealetungi kohta, mille eesmärk oli sõja käiku muuta: „Ma ütlen otse, see on läbi kukkunud”. Ja ta oli otsekohene ka Ukraina sõjalise võidu väljavaadete osas: „Ma pole kindel, et see on enam võidetav.”
Harris on USA parlamendi Ukraina toetusgrupi kaasesimees, tema ukrainlannast ema põgenes pärast Teist maailmasõda kommunistlikust Ida-Euroopast.
Ta toetas Ukraina presidenti Volodõmõr Zelenskit sõja alguskuudel ja hääletas eelmisel aastal USA parlamendi Kongressi suure eraldiseisva Ukraina abipaketi poolt, toetades nii sõjalist abi kui ka humanitaarabi väikesele rahvale tema võitluses Koljati-suuruse Venemaa vastu.
Harris on ka esindajatekoja rahaeraldiste komisjoni liige, andes talle kuluprioriteetide osas erakordse hääle.
Pärast valijatega kohtumist tehtud intervjuus küsiti, kas ta toetaks veel ühte abisummat Ukrainale, millele ta vastas teravalt: „Kui on humanitaarraha, mittesõjaline raha või sõjaline raha ilma kontrollita, siis ma ei toeta seda.”
Harrise muutunud toon Ukraina abi kohta on veel üks märk sellest, et vabariiklaste erakond on selles küsimuses nihkunud. Ja see on eelvaade sellest, kui palju peavalu tekitab spiiker Kevin McCarthyle, kui seadusandjad järgmisel kuul puhkuselt naasevad. President Joe Biden otsib sel sügisel Ukrainale 24 miljardi dollari võrra rohkem erakorralisi vahendeid – see taotlus peab saama heakskiidu konservatiividelt, kelle seisukohad abi osas kõlavad sarnaselt Harrise omadega.
Paljude Harrise välja toodud murekohtade hulgas on: pettuse või raiskamise väljavaade. USA toiduhindade tõus. „Kolmanda maailmasõja” algamise võimalus Ukraina NATO-sse toomisega. Kuid ennekõike – maksumus.
„Vabandust, meil pole sellist raha,” ütles Harris, osutades USA triljoni dollari suurusele puudujäägile Covidi-järgsetel aastatel.
Ja nüüd on ta liitunud Kapitooliumi mäel vabariiklaste kõva liini esindajate kooriga, kes taotlevad sõja läbirääkimistega lõpetamist.
„Ma arvan, et on saabunud aeg kutsuda realistlikult üles rahukõnelustele. Ma tean, et president Zelenski ei taha seda,” ütles Harris oma valijatele. „Kuid president Zelenski kaotaks ilma meie abita sõja haledalt. Ja ka meie abiga ta ei võida. See on praegu ummikseisus.”
USA sõjaline asjatundja David Pyne märgib, et Läänes on hakatud tunnistama, et Ukraina kaotab sõja. Ühtlasi pooldab enamus ehk 55 protsenti ameeriklastest Ukrainale täiendava abi andmisest loobumist.
Pyne märgib, et paljukiidetud Ukraina suvine vasturünnak ei saanud enam halvemini minna. Isegi liberaalne USA ja Ühendkuningriigi peavoolumeedia on hakanud tunnistama, et see on seni olnud Ukrainale tohutu lüüasaamine. Liberaalne Washington Post teatas hiljuti süngest tõsiasjast, et rindel olevad Ukraina sõdurid püsivad enamasti rivis vaid kaks-kolm päeva, enne kui nad tapetakse või haavatakse ja nad tegevusest välja viiakse. Asjaolu, et Ühendkuningriigi kontrollitav uudistemeedia, mis on olnud Bideni Ukraina sõja suurim ergutaja, ütleb nüüd, et „Ukraina armee on täielikus kaoses” ja et Ukraina vasturünnak on olnud „katastroofiline”, näib viitavat sellele, et isegi Ühendkuningriigi liidrid peavad koostama uue narratiivi, mis valmistab avalikkust ette läbirääkimisteks Venemaaga konflikti lõpetamiseks.
Usaldusväärsed allikad on teatanud, et Ukraina on pärast vastupealetungi algust kaotanud kuni seitse korda rohkem sõdureid kui Venemaa. Prognoosid, et otsus anda Ukrainale üle 100 Saksa tanki Leopard 2, samuti kümned Briti tankid Challenger 2 ja USA M-1A1 võimaldab ukrainlastel purustada Vene armee ja tõrjuda nad kogu rahvusvaheliselt tunnustatud Ukraina territooriumilt välja, on tõestanud end kui naeruväärselt valed.
Viimaste hinnangute kohaselt on Ukraina pärast suvise vasturünnaku algust kaotanud lahingus hukkunutena 40 000 sõdurit. Dr. John Mearsheimeri soovitatud pikk, kuid kohustuslik artikkel, mis selgitab sõja tegelikku olukorda ja tõsiasja, et pärast sõja algust on Ukrainas tõenäoliselt hukkunud vähemalt 200 000 sõdurit ja saanud haavata üle 200 000 sõjaväelase, jahmatav arv, mis on tõenäoliselt üle kolme korra kõrgem kui Venemaa poolel hukkunute arv.
Lisaks märgitakse, et Ukraina edusammud vastupealetungi käigus on nii mikroskoopilised, et need on vaevu kaardil märgatavad:
UPDATE: “Ukrainian territorial gains from their much-vaunted counteroffensive [highlighted in blue] are so miniscule they can barely be seen on a map” – David T. Pyne, @AmericaFirstCon https://t.co/krVtbRUkMN pic.twitter.com/ItXlQvH3XE
— David Sacks (@DavidSacks) September 17, 2023


Kallas keeldub edaspidi erikomisjonile dokumentide esitamisest   Peaminister Kaja Kallas (RE) ütles, et kuna tema usaldust on rikutud, siis tema enam riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile dokumente ei esita. Kallase sõnul käib komisjonis tema suhtes poliitiline omakohus.   Komisjoni esimees Mart Helme soovis saada dokumente selle kohta, et Kallas on tõepoolest olnud advokaadibüroodes partner. Helme sõnul ei ole tema partneri staatust äriregistris tuvastatav. Kallas märkis, et on olnud partner advokaadibüroodes Tark & Co ja Luiga Mody Hääl Borenius (praegune Cobalt). Helme kordas Kallasele palvet esitada dokumendid partnerluste kohta. "Vastasel juhul meil on vaid väide. Mitmed advokaadid on mulle öelnud, et see ei ole usutav, et sellisel juunior partneril nii suur teenistus oli.  See on see põhjendus, miks me tahame kinnitust. Meid huvitab selle raha legaalsus," sõnas Helme. Kallas süüdistas komisjoni esimeest poliitilises omakohtus. "Ma saan väga hästi aru, mis siin toimub. Siin toimub poliitiline omakohus. Teil on mingid väited, millele soovite tõendeid leida, aga te ei leia neid, sest need väited ei vasta tõele. Minu sissetulekud, nagu olen varem öelnud, on aastate jooksul teenitud sissetulekud, mitte ainult see raha, mida teenisin advokaadina. Ükskõik, kui palju te küsite, siis ma ei saa anda teile neid tõendeid, mida tahate, sest te tahate tõestada ainult enda peas välja mõeldud narratiivi," sõnas Kallas. "See oli üle 12 aasta tagasi. Kui te ei usu, siis küsige minu partnerite käest," lisas Kallas. Helme küsis Kallaselt ka laenulepingut, mis puudutab kõige viimast 20 000 euro suurust laenu. "Kuna te eelmine kord mu usaldust kuritarvitasite, siis ma ei esita neid rohkem teile. /.../ Kõik oma tulud olen ma teeninud ausalt ja seaduslikult," ütles Kallas. Tõnis Mölder Keskerakonnast küsis aegrida Kallase rahade liikumisest. Seda oli peaminister nõus esitama. "Ma saan väga hästi aru, millega te tegelete, te tahate seda teemat võimalikult kaua üleval hoida," ütles Kallas. Komisjoni istung möödus taas emotsionaalses ja teravas õhustikus. Teineteise süüdistamine toimus nii Mart Helme ja Kaja Kallase vahel kui ka Mart Helme ja Valdo Randpere vahel. Viimati käis Kaja Kallas oma abikaasale antud laenu teemal korruptsioonivastases erikomisjonis selgitusi andmas 4. septembril ning suur osa toonasest istungist kulus teravale sõnavahetusele komisjoni esimehe Mart Helmega.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Korruptsioonivastane erikomisjon ei saanud täna Kaja Kallaselt midagi uut teadaPeaminister Kaja Kallas osales täna riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil, kus tuli juttu tema valesti täidetud huvide deklaratsioonist ning laenulepingutest. Kallasel oli koosolekul osalemiseks aega vaid pool tundi ning komisjoni esimees Mart Helme pidi pärast istungit nentima, et midagi uut teada ei saadud ja kõik küsimused on jätkuvalt õhus.
Kallas rääkis, et on olnud kahe advokaadibüroo partner, sellest on aga möödas rohkem kui 12 aastat. See, kuidas partnerlus on korraldatud advokaadibüroos, ei puutu tema sõnul absoluutselt riigikogu liikme tegevusse. Helme ütles, et ei äriregistrist ei leia, justkui oleks Kallas olnud mitme advokaadibüroo partner.
Komisjoni palve esitada dokumendid selle kohta, et ta oli väidetavalt nende advokaadibüroode partner, sest ta on öelnud, et tema säästud pärinevad sellest ajast, kui töötas advokaadina. Tõestust selle kohta Kallas aga ei esitanud.
Kuna Kallas väidab, et on kõike õigesti esitanud, siis mindi laenulepingu deklareerimise juurde, mida peaminister pole deklareerinud õigeaegselt ja väitis, et tegu oli inimliku eksitusega.
Kui ta aga vaatas deklareerimise juhendi üle, siis märkas, et tõesti on nii et on kogu aeg teinud neid kalendriaastast kalendriaastale. „Nüüd ma tean ja tulevikus saan teha nii nagu peab,“ lausus ta.
Mart Helme küsis ka 20 000 eurose lepingu kohta, mida komisjon pole näinud. Selle peale nähvas Kallas, et kuna eelmise lepinguga rikuti tema konfidentsiaalsust, siis ei kavatse rohkem mingeid lepinguid esitada.
Helme lausus selle peale, et selles olukorras on peaministril kohustus avalikkust veenda, et kõik on olnud korrektne – ta peab tõestama, et ta pole teeninud vereraha. „Te olete peaminister, teil on kohustus anda infot selle kohta, mis on toimunud,“ rõhutas Helme.


PATUNE VAIMULIK: endine diakon maskeeris ukrainlasi misjonärideks, et neil õnnestuks ajateenistust vältidaUkraina julgeolekuteenistus (SBU) teatas eelmisel nädalal, et lõunapoolses sadamalinnas Odessas peeti kinni endine diakon, keda süüdistatakse suures patus. Nimelt olevat ta võtnud altkäemaksu, et aidata ukrainlastest noormeestel ajateenistusest kõrvale hiilida. Sealjuures maskeeris abivaimulik sõjapelgureid kiriku misjonärideks, et neil õnnestuks sel moel riigist lahkuda.
SBU väitel kuulus abivaimulik Ukraina õigeusu kirikusse, mis oli alles hiljuti seotud Moskva patriarhaadiga. Uurijate väitel aitas anonüümseks jäetud endine diakon Euroopa Liidu riikidesse põgeneda vähemalt kuuel inimesel. Väidetavalt pistis diakon selle eest tasku umbes 4500 dollari (4200 euro) ulatuses altkäemaksu.
„Kahtlusalune oli koostanud nimekirjad misjonäridest, kes kavatsesid piiskopkonna juhi ja usukogukonna nimel välismaale reisida – eesmärgiga saada preestriks,“ teatas SBU. Ukraina julgeolekuteenistus arestis endise vaimuliku arvutid, mobiiltelefonid, SIM-kaardid ja eelnevalt mainitud ulatuses sularaha. Süüdimõistmise korral võib teda oodata kuni üheksa-aastane vangistus, kirjutab The Guardian.
Tegemist pole siiski ainsa omataolise juhtumiga – ajateenistusega seotud korruptsiooniskandaale on tuvastatud Ukrainas hiljaaegu üsna palju. Augustis alustas Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi riigis juba pikalt probleemiks osutunud korruptsiooni vastu ulatuslikku võitlust. Ta toonitas, et sõjaaegset korruptsiooni tuleb käsitleda riigireetmisega. Üks ja võrdlemisi suur osa probleemist ongi seotud ajateenistusega – täpsemalt selle igakülgse vältimisega. Seega vallandas Zelenskõi augustis kõikide oblastite värbamisjuhid.
Alles eelmisel nädalal avaldas Odessa peaprokuratuur, et regionaalpolitsei juhtkond on aidanud kümnetel meestel ajateenistusest hoiduda. Kohaliku arstliku komisjoni juht ja kaks sekretäri võeti uurimise alla – väidetavalt on nad võltsinud kümneid tervisetõendeid, mis „tõestasid“ noormeeste kõlbmatust ajateenistusse. Iga sellise võltstõendi eest maksti umbes 6500–9000 eurot. Seda arvestades oleks ajateenistusest pääsemiseks olnud odavam variant sõlmida tehing hoopis eelmainitud diakoniga ja hakata misjonäriks…


Ukraina tagandas kuus asekaitseministritKIIEV, 18. september, AP-BNS – Ukraina tagandas esmaspäeval kuus asekaitseministrit, kahe nädala eest vallandati korruptsiooniskandaali tõttu kaitseminister Oleksi Reznikov.
Valitsuse kõneisik Taras Melnõtšuk teatas Telegramis asekaitseministrite Hanna Maljari ja Vitali Dejneha ning kaitseministeeriumi kantsleri Kostjantõn Vaštšenko tagandamisest.
Melnõtšuk ei põhjendanud tagandamisi, kuid valitsus uurib kaitsehangetega seotud korruptsioonisüüdistusi relvajõududes. Reznikovi asemel kaitseministriks nimetatud Rustem Umerov ei ole teadet kommenteerinud.
AP – Baltic News Service


VIDEO I Kaja Kallas keeldub edaspidi riigikogu erikomisjonile dokumentide esitamisestPeaminister Kaja Kallas osales täna riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil, kus tuli juttu tema valesti täidetud huvide deklaratsioonist ning laenulepingutest. Kallasel oli koosolekul osalemiseks aega vaid pool tundi ning komisjoni esimees Mart Helme pidi pärast istungit nentima, et midagi uut teada ei saadud ja kõik küsimused on jätkuvalt õhus.
Kallas rääkis, et on olnud kahe advokaadibüroo partner, sellest on aga möödas rohkem kui 12 aastat. See, kuidas partnerlus on korraldatud advokaadibüroos, ei puutu tema sõnul absoluutselt riigikogu liikme tegevusse. Helme ütles, et ei äriregistrist ei leia, justkui oleks Kallas olnud mitme advokaadibüroo partner.
Komisjoni palve esitada dokumendid selle kohta, et ta oli väidetavalt nende advokaadibüroode partner, sest ta on öelnud, et tema säästud pärinevad sellest ajast, kui töötas advokaadina. Tõestust selle kohta Kallas aga ei esitanud.
Kuna Kallas väidab, et on kõike õigesti esitanud, siis mindi laenulepingu deklareerimise juurde, mida peaminister pole deklareerinud õigeaegselt ja väitis, et tegu oli inimliku eksitusega.
Kui ta aga vaatas deklareerimise juhendi üle, siis märkas, et tõesti on nii et on kogu aeg teinud neid kalendriaastast kalendriaastale. „Nüüd ma tean ja tulevikus saan teha nii nagu peab,“ lausus ta.
Mart Helme küsis ka 20 000 eurose lepingu kohta, mida komisjon pole näinud. Selle peale nähvas Kallas, et kuna eelmise lepinguga rikuti tema konfidentsiaalsust, siis ei kavatse rohkem mingeid lepinguid esitada.
Helme lausus selle peale, et selles olukorras on peaministril kohustus avalikkust veenda, et kõik on olnud korrektne – ta peab tõestama, et ta pole teeninud vereraha. „Te olete peaminister, teil on kohustus anda infot selle kohta, mis on toimunud,“ rõhutas Helme.


Riigikogu eelinfo teisipäevaks, 19. septembriksRiigikogu eelinfo teisipäevaks, 19. septembriks
Kell 10 – täiskogu istung
Õiguskantsler Ülle Madise ülevaade õigustloovate aktide kooskõlast
põhiseadusega ja muude õiguskantslerile seadusega pandud ülesannete
täitmisest.
Esimene lugemine – kolm eelnõu
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni algatatud
kõrgharidusseaduse muutmise seaduse eelnõu (9
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2b9b77ef-8eca-
4f9e-a986-9f26239a39d4/korgharidusseaduse-muutmise-seadus>) muudatustega
nähakse ette peatada ingliskeelestumise Eesti avalik-õiguslikes
ülikoolides ja riigi rakenduskõrgkoolides. Esimesel astmel õppijate
puhul jääb võõrkeelte osakaal samaks, teisel ja kolmandal õppeastmel
tuleb aga võõrkeeles õppijate osakaalu järk-järgult vähendada.
Eelnõus on selleks seatud erinevad üleminekuajad. Eelnõuga soovitakse
parandada vähemalt osaliselt õppekvaliteeti ning ülikoolide lõpetanute
vastavust Eesti tööturu nõudmistele. Eelnõu muudatused ei takista
välismaa tippõppejõudude kasutamist Eesti ülikoolides, kuna
keeleseaduse kohaselt loetakse haridus omandatuks eesti keeles, kui
vähemalt 60 protsenti õppetööst toimub eesti keeles.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni algatatud õppetoetuste ja
õppelaenu seaduse muutmise seaduse eelnõu (16
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/25dc052e-5ee4-40ab-987c-
550649783d5f/oppetoetuste-ja-oppelaenu-seaduse-muutmise-seadus>)
muudatustega nähakse ette peatada ingliskeelestumise Eesti
avalik-õiguslikes ülikoolides ja riigi rakenduskõrgkoolides. Esimesel
astmel õppijate puhul jääb võõrkeelte osakaal samaks, teisel ja
kolmandal õppeastmel tuleb aga võõrkeeles õppijate osakaalu
järk-järgult vähendada. Eelnõus on selleks seatud erinevad
üleminekuajad. Eelnõuga soovitakse parandada vähemalt osaliselt
õppekvaliteeti ning ülikoolide lõpetanute vastavust Eesti tööturu
nõudmistele. Eelnõu muudatused ei takista välismaa tippõppejõudude
kasutamist Eesti ülikoolides, kuna keeleseaduse kohaselt loetakse haridus
omandatuks eesti keeles, kui vähemalt 60 protsenti õppetööst toimub
eesti keeles.
Riigikogu liikmete Rene Koka ja Siim Pohlaku algatatud käibemaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõuga (32
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/889a650a-
6cec-4747-a739-21cd824f52e5/kaibemaksuseaduse-muutmise-seadus>) soovitakse
muuta käibemaksuseaduse 1. augustil 2022 jõustunud redaktsiooni, mille
tulemusena väheneks üldine käibemaksu määr.
Kell 14 – komisjonide istungid
Keskkonnakomisjonis – Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi
Valitsusele analüüsida täiendavalt põlevkivi väärindamise ja
kasutamise võimalusi“ eelnõu (50
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/0413a7b6-9e3f-4ce7-b7ef-
b9559455a5f7/riigikogu-otsus-ettepaneku-tegemine-vabariigi-valitsusele-
analuusida-taiendavalt-polevkivi-vaarindamise-ja-kasutamise-voimalusi>),
kutsutud eelnõu algataja ning Kliimaministeeriumi esindaja;
kultuurikomisjonis – kohtumine Eesti Muuseumide Liiduga (Eesti
Vabaõhumuuseum), kutsutud Eesti Loodusmuuseumi direktor Heidi Jõks, Eesti
Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi direktor Kai Lobjakas ning Eesti
Vabaõhumuuseumi juhatuse liige Tanel Veeremaa;
majanduskomisjonis – erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse
muutmise seaduse eelnõu (70
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/5b506e34-55ea-
48e6-9a92-a8b93e0e7b19/erastamisest-laekuva-raha-kasutamise-seaduse-
muutmise-seadus>), kutsutud Rahandusministeeriumi esindaja;
planeerimisseaduse muutmise seaduse eelnõu väljatöötamiskavatsusest,
kutsutu: Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi esindaja; Liivi lahe
meretuulepargi elektriühenduste riigi eriplaneeringu lähteseisukohtadest
ja mõjude hindamise programmist, kutsutud Regionaal- ja
Põllumajandusministeeriumi esindaja;
põhiseaduskomisjoni erakorralisel istungil – kell 8: Riigikogu otsuse
„Riigikogu uurimiskomisjoni moodustamine peaministri abikaasa osalusega
ettevõtte Venemaa-suunalise äritegevuse asjaolude uurimiseks“ eelnõu
(262 OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/a439f704-b97a-49bc-
a76b-811001a9c330/riigikogu-otsus-riigikogu-uurimiskomisjoni-moodustamine-
peaministri-abikaasa-osalusega-ettevotte-venemaasuunalise-aritegevuse-
asjaolude-uurimiseks>), kutsutud esitaja esindaja ja peaminister Kaja
Kallas;
põhiseaduskomisjonis – kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (36
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/4aee7cff-f8bc-
49e8-8540-a68357e2c33c/kodakondsuse-seaduse-muutmise-seadus>) esimese
lugemise ettevalmistamine, kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu
(56 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c8e96611-e096-495e-
b42a-633dccd240ef/kodakondsuse-seaduse-muutmise-seadus>), kodakondsuse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (58
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/f817c468-0844-4f0f-
9ab1-fdce641ebd0d/kodakondsuse-seaduse-muutmise-seadus>), kodakondsuse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (94
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/cdaba35d-2edd-449a-
ac84-b23efbd00ac3/kodakondsuse-seaduse-muutmise-seadus>), kodakondsuse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (67
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/4a02c599-3c68-407e-
ac41-203824ccde8d/kodakondsuse-seaduse-muutmise-seadus>), kodakondsuse
seaduse muutmise seaduse eelnõu (136
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6d857215-d33c-
4bb9-8e55-f77aae6f7d05/kodakondsuse-seaduse-muutmise-seadus>), kutsutud
algataja ja Siseministeeriumi esindaja; Riigikogu otsuse „Ettepaneku
tegemine Vabariigi Valitsusele loobuda plaanist leevendada Eesti
kodakondsuse saamise tingimusi“ eelnõu (42
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2d9fb412-ac4b-4933-a7cb-
9a81b07112d8/riigikogu-otsus-ettepaneku-tegemine-vabariigi-valitsusele-
loobuda-plaanist-leevendada-eesti-kodakondsuse-saamise-tingimusi>),
kutsutud esitaja esindaja; Vahur Kollomi algatatud kollektiivse
pöördumise „Korruptsioonikuritegude eest peab erakonda karistama
sundlõpetamisega“ arutelu jätkamine;
rahanduskomisjonis – maksundusega seotud 49 eelnõu (54
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/4163a9c5-093f-4240-946e-
64d9d6fd96f5/riina-solmani-algatatud-maksukorralduse-seaduse-muutmise-
seadus-eelnou-54-se-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 80 SE<https://w
ww.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2cf3dc44-fd32-44a6-bbb2-dafa8587580e
/evelin-poolametsa-arvo-alleri-martin-helme-algatatud-alkoholi-tubaka-
kutuse-ja-elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-80-se-esimeseks-
lugemiseks>, 84 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2ce729c0
-1a88-49c7-9d63-ae937757fd19/henn-polluaasa-anti-poolametsa-algatatud-
alkoholi-tubaka-kutuse-ja-elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-84-se-ettevalmistamine-esimeseks-lugemiseks>, 111
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/daa831d6-8c06-4e61-80ac-
e0d35da7af79/martin-helme-kert-kingo-leo-kunnase-algatatud-alkoholi-tubaka-
kutuse-ja-elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-111-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 119 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelno
ud/eelnou/2c550dd4-f326-4ed8-ae33-721681dfe46c/kert-kingo-rain-epleri-
evelin-poolametsa-algatatud-alkoholi-tubaka-kutuse-ja-elektriaktsiisi-
seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-119-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 123
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/63b40a03-1cff-492d-
acb1-0453cb1cbe0a/siim-pohlaku-martin-helme-evelin-poolametsa-leo-kunnase-
algatatud-alkoholi-tubaka-kutuse-ja-elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-
seaduse-eelnou-123-se-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 126 SE<https:
//www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2892de91-ff75-4390-ba96-b232b2c6b
a36/arvo-alleri-jaak-valge-kert-kingo-algatatud-alkoholi-tubaka-kutuse-ja-
elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-126-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 129
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/b52edea0-5b89-497e-
a9d4-192b27c10888/leo-kunnase-siim-pohlaku-algatatud-alkoholi-tubaka-
kutuse-ja-elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-129-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 170
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c928b0d2-5171-4b7d-9a4d-
c39c422ba22c/kalle-grunthali-siim-pohlaku-algatatud-alkoholi-tubaka-kutuse-
ja-elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou--170-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 185
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/e1c766f1-8449-4ac8-a9cd-
69a247201cad/rain-epleri-siim-pohlaku-hellemoonika-helme-leo-kunnase
--algatatud-alkoholi-tubaka-kutuse-ja-elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-
seaduse-eelnou-185-se-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 202
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/934086e7-3412-4b7e-990f-
32d9323710fd/martin-helme-siim-pohlaku-hellemoonika-helme-algatatud-
alkoholi-tubaka-kutuse-ja-elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-202-se-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 237
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/78109a23-2203-44de-962a-
8ff5de204a0c/evelin-poolametsa-rain-epleri-algatatud-alkoholi-tubaka-
kutuse-ja-elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-237-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 255
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/8a68faa6-3559-47ea-92af-
7d0aaa06157d/arvo-alleri-rene-koka-anti-poolametsa--algatatud-alkoholi-
tubaka-kutuse-ja-elektriaktsiisi-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-255-se-
esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 38
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/7bd58806-1bfd-
4aa3-86c3-dd8ca75f8b47/isamaa-fraktsiooni-esitatud-riigikogu-otsuse-
ettepaneku-tegemine-vabariigi-valitsusele-loobuda-plaanist-kaotada-
taiendav-maksuvaba-tulu-abikaasa-eest-eelnou-38-oe-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 44 OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/41118eff-ef3b-40c6-9c74-0d5bef8ef91f/isamaa-fraktsiooni-esitatud-
riigikogu-otsuse-riigikogu-otsus-ettepaneku-tegemine-vabariigi-valitsusele-
loobuda-plaanist-tosta-ettevotte-tulumaksu-kahe-protsendipunkti-vorra-
eelnou-44-oe-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 59
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/7e0c8f1e-a214-4a57-9dff-
2d30313d0b98/isamaa-fraktsiooni-esitatud-riigikogu-otsuse-ettepaneku-
tegemine-vabariigi-valitsusele-algatada-tulumaksuseaduse-muutmise-eelnou-
et-kehtestada-taiendav-maksuvaba-tulu-alates-esimesest-lapsest--eelnou-59
-oe-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 62
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/419929f8-7a20-4a5b-
b6d0-aad2924944b0/isamaa-fraktsiooni-esitatud-riigikogu-otsuse-ettepaneku-
tegemine-vabariigi-valitsusele-loobuda-plaanist-kaotada-taiendav-maksuvaba-
tulu-eluasemelaenude-intresside-eest-eelnou-62-oe-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 66
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/930185f7-ca06-42fe-86ca-
604cb4823538/isamaa-fraktsiooni-esitatud-riigikogu-otsuse-ettepaneku-
tegemine-vabariigi-valitsusele-loobuda-plaanist-kaotada-taiendav-maksuvaba-
tulu-laste-eest-eelnou-66-oe-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 135
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/7a18c6f0-75fb-436c-a97a-
c6d8c517c101/isamaa-fraktsiooni-esitatud-riigikogu-otsuse-ettepaneku-
tegemine-vabariigi-valitsusele-loobuda-plaanist-anda-omavalitsustele-oigus-
uute-maksude-kehtestamiseks-ja-leida-alternatiivseid-voimalusi-
omavalitsustele-tulubaasi-tugevdamiseks-135-oe-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 73
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6c9e6f81-da15-4f5e-a80b-
cb39ad3b149c/kert-kingo-arvo-alleri-martin-helme-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-73-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 83 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/ce
f0a5b4-0a01-4f13-9da0-1b01f5738e9e/kert-kingo-rene-koka-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-83-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 117
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c8714903-3aff-4b3a-8a7d-
48fcd9824cd5/martin-helme-kert-kingo-hellemoonika-helme-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-117-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 120
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/24cba544-0f4d-
40a2-b6c5-fb8c1a26eeb3/martin-helme-kert-kingo-hellemoonika-helme-
algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-120-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 152 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelno
ud/eelnou/46ca64c6-ceb7-4551-a685-a7993dc557cc/martin-helme-kert-kingo-
hellemoonika-helme-algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-152
-se-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 179 SE<https://www.riigikogu.ee
/tegevus/eelnoud/eelnou/097bade0-c654-4017-bd45-cd675d447ff4/kalle-
grunthali-jaak-valge-algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-179
-se-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 186
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/fb4cf12a-0882-4c0c-
8d40-c2b315695e6e/martin-helme-kert-kingo-hellemoonika-helme-leo-kunnase-
algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-186-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 219
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6290366b-
fef1-44c3-94f0-da258ed310db/martin-helme-kert-kingo-hellemoonika-helme-
algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-219-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 71
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/46a4670f-ef5c-48ea-
b3a7-497e4b5e58a0/kalle-grunthali-arvo-alleri-algatatud-tulumaksuseaduse-
muutmise-seaduse-eelnou--71-se-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 75
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/70caeb29-45ff-42de-
9db0-25693c11dcc3/evelin-poolametsa-hellemoonika-helme-rain-epleri-
algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-75-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 82 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnou
d/eelnou/7a45fda8-10f8-4198-a477-66c43fe3f8d5/kalle-grunthali-rain-epleri-
algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou--82-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 88 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnou
d/eelnou/16a3a2c6-5df8-411a-b128-e1fff83333bc/kert-kingo-arvo-alleri-siim-
pohlaku-algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-88-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 110 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelno
ud/eelnou/13870261-9398-44c3-ad60-706c563b0309/martin-helme-leo-kunnase-
ants-froschi-henn-polluaasa-kert-kingo-rain-epleri-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-110-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 112
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/eadeed20-e2f6-4d24-bcda-
71eb5681ef27/kert-kingo-jaak-valge-varro-vooglaidi-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-112-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 116 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/1eb57e1e-5a26-431f-b650-06c205851f6a/martin-helme-evelin-poolametsa-
hellemoonika-helme-algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-116
-se-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 127
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/81d2cf6a-
d11f-4347-b0e4-f5f53b03c3f7/ants-froschi-mart-helme-leo-kunnase-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-127-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 130 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/9026288f-ed9c-499f-a0e5-d5c40aeb6976/rain-epleri-martin-helme-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-130-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 133 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/7
436d684-7044-4a08-9ea5-2ed1cfda37be/arvo-alleri-rain-epleri-evelin-
poolametsa-algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-133-se-
esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 150 SE<https://www.riigikogu.ee/teg
evus/eelnoud/eelnou/c7490496-8fa0-4a53-abb5-604dd5ba8a1b/hellemoonika-
helme-arvo-alleri-martin-helme-algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-150-se-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 151
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/35ca5ae5-a7c5-446e-
8c40-c31d574e3b58/rain-epleri-hellemoonika-helme-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-151-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 155 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/0ea7734b-8c72-4b67-bea0-8f756120f0a4/rain-epleri-hellemoonika-helme-kert-
kingo-algatatud-tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-155-se-esimeseks-
lugemiseks-ettevalmistamine>, 181
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/764dbf24-781a-
4ed4-bec9-97a5c25257c4/leo-kunnase-mart-helme-ants-froschi-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-181-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 194
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/992a06d8-8853-431a-
bbc3-4410d7dc2dad/jaak-valge-arvo-alleri-varro-vooglaidi-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-194-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>, 199 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/9
56e1859-cada-4394-86b9-510d3f9ff4d2/jaak-valge-anti-poolametsa-
hellemoonika-helme-algatatud-tulumaksu-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-199
-se-esimeseks-lugemiseks-ettevalmistamine>, 253 SE<https://www.riigikogu.ee
/tegevus/eelnoud/eelnou/966c86f5-8c88-4770-ba13-c85f0b51c0b9/hellemoonika-
helme-evelin-poolametsa-martin-helme-anti-poolametsa-algatatud-
tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-253-se-esimeseks-lugemiseks-
ettevalmistamine>)
riigikaitsekomisjonis – kaitsekoostööst Soomega ja Eduskunta
kaitsekomisjoni visiidist Eestisse, kutsutud Kaitseministeeriumi
valitsemisala esindajad;
sotsiaalkomisjonis – Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemise Vabariigi
Valitsusele töötada välja meetmed üksi elavate pensionäride toetamise
suurendamiseks“ eelnõu (176
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/e43e048e-
9d51-49b0-8460-4d8b317ab309/riigikogu-otsus-ettepaneku-tegemine-vabariigi-
valitsusele-tootada-valja-meetmed-uksi-elavate-pensionaride-toetamise-
suurendamiseks>), Riigikogu otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi
Valitsusele töötada välja meetmed üksi elavate pensionäride toetamise
suurendamiseks“ eelnõu (143
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/8705413e-47de-4d8b-
87f7-3b9b4cdb6221/riigikogu-otsus-ettepaneku-tegemine-vabariigi-
valitsusele-tootada-valja-meetmed-uksi-elavate-pensionaride-toetamise-
suurendamiseks>), riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise seaduse
eelnõu (203 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c0e366bc-
5ed3-4cb2-b4fc-eddc9fa76ea4/riikliku-pensionikindlustuse-seaduse-muutmise-
seadus>), riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu
(189 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/f288ee06-384f-4e4f-
b8d6-d2b31b3bd864/riikliku-pensionikindlustuse-seaduse-muutmise-seadus>),
riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (140 SE<https
://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/15b35cee-a409-480a-8423-fb2f2ac8
264d/riikliku-pensionikindlustuse-seaduse-muutmise-seadus>), riikliku
pensionikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (142
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/59086cf3-19fa-4fdd-a03f-
073fa6c9fa12/riikliku-pensionikindlustuse-seaduse-muutmise-seadus>),
kutsutud algataja ja Sotsiaalministeeriumi esindaja.
Sündmus
Kell 13 – Riigikogu esimees Lauri Hussar osaleb töölõunal
õiguskantsleri Ülle Madisega.
Välislähetused
14.–19. september
Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta kohtub Hispaania
parlamendi Euroopa Liidu asjade komisjoni sekretariaadiga ning osaleb
Euroopa Liidu asjade komisjonide (COSAC) esimeeste kohtumisel Madridis
Hispaanias.
18.–21. septembrini
Väliskomisjoni esimees ja NATO Parlamentaarse Assamblee (NATO PA) Eesti
delegatsiooni liige Marko Mihkelson osaleb NATO PA kaitse- ja
julgeolekukomitee ning poliitikakomitee ühisvisiidil Helsingisse ja
Hämeenlinna Soome.
19.-20. septembril
Riigikogu liige Mart Maastik osaleb Euroopa põllumeeste partei EPP Grupi
riikide parlamentide liikmete põllumajanduse kohtumisel Brüsselis
Belgias.
Riigikogu pressiteenistus
Maris Meiessaar
tel 631 6353, 5558 3993
e-post maris.meiessaar@riigikogu.ee<mailto:maris.meiessaar@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Mart Helme sõim õiguskantsleri suunas: te olete poliitroima osalineTALLINN, 18. september, BNS - Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees märkis esmaspäeval riigikogus erakonnakaaslaselt Kert Kingolt saadikupuutumatuse võtmise arutelul, et õiguskantsler Ülle Madise on poliitroima osaline.
"Väga raskelt tuleb mul üle huulte praegu see "õiguskantsler", sest tegelikult olete te praegu poliitilise roima sooritamise kaasosaline. Sest need teie väited, et selles ei ole poliitilist motivatsiooni, ei pea absoluutselt paika," märkis Helme.
"Kui me võtame siin küll külmhoone kobarkäki, küll Liina Kersna testihanke ja nii edasi ja nii edasi, millegipärast õiguskantsler ei märganud seda. Õiguskantsler ei märka praegu ka seda, kuidas riigikogu juhatus rikub põhiseadust, omavolitseb," jätkas Helme.
"Minge koju vaadake peeglisse, minul oleks teie asemel väga häbi," sõimas Helme õiguskantslerit. "Te olete osaline kogu põhiseadusliku korra hävitamises."'
Riigikogu arutab esmaspäeval õiguskantsler Ülle Madise ettepanekut võtta riigikogu liikmelt Kert Kingolt saadikupuutumatus.
Madise tegi riigikogule ettepaneku Kingolt saadikupuutumatus võtta juba augustis. Madise sõnul on õiguskantsleri roll vaadata läbi toimikud ja selgitada välja, et ega tegemist ei ole ilmselgelt alusetu asjaga, mis tõenäoliselt on püsti pandud poliitilisel motiivil. "Vaatasime need toimikud läbi ja sellist kahtlust ei tekkinud," rääkis Madise augustis.
Riigiprokuratuur esitas mullu septembris riigikogu liikmele Kert Kingole kahtlustuse kelmuses ja võltsitud dokumendi kasutamises. Prokuratuuri pressiesindaja Kairi Küngas kinnitas toona, et riigiprokuratuur on esitanud kahtlustuse riigikogu liikmele Kert Kingole ja vandeadvokaat Martin Traadile.
EKRE fraktsiooni liikmele Kingole esitas prokuratuur kahtlustuse paragrahvi all, mis käsitleb kelmust, kui see on toime pandud ametiisiku poolt. Teise paragrahvina kahtlustatakse Kingot võltsitud dokumendi, pitsati või plangi kasutamises eesmärgiga omandada õigusi või vabaneda kohustustest. Postimehele teadaolevalt lasi kahtlustuse kohaselt Kingo tasuda oma kuluhüvitistest ligi 10 000 euro eest mitme inimese õigusabiarveid.
Vandeadvokaat Martin Traat sai kahtlustuse samuti kelmuses. Traati kahtlustatakse ka kaasaaitamises. Kaasaaitaja on isik, kes tahtlikult osutab teise isiku tahtlikule õigusvastasele teole füüsilist, ainelist või vaimset kaasabi. Lisaks kahtlustatakse teda dokumendi, pitsati või plangi võltsimises.
Kert Kingo ise ütles mullu sügisel Postimehele, et tema vastu esitatud kahtlustused on alusetud.
"Juba 14 juunil tuli riigikohtus otsus, milles kohtunikekogu viitab riigiprokurör Vahur Verte seaduse- ja menetlusnormide rikkumistele. Need on olulised rikkumised," sõnas Kingo ligi aasta tagasi ja lisas, et Verte on tema vastu algatatud kriminaalmenetluses samuti rikkunud menetlusnorme ja seadusi.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Riigikogu võttis Kert Kingolt saadikupuutumatuseTALLINN, 18. september, BNS – Riigikogu võttis esmaspäeval õiguskantsler Ülle Madise ettepanekul riigikogu liikmelt Kert Kingolt saadikupuutumatuse.
Ettepaneku poolt hääletas 66 saadikut, vastu oli 13.
Madise tegi riigikogule ettepaneku Kingolt saadikupuutumatus võtta juba augustis. Madise sõnul on õiguskantsleri roll vaadata läbi toimikud ja selgitada välja, et ega tegemist ei ole ilmselgelt alusetu asjaga, mis tõenäoliselt on püsti pandud poliitilisel motiivil.
Riigiprokuratuur esitas mullu septembris riigikogu liikmele Kert Kingole kahtlustuse kelmuses ja võltsitud dokumendi kasutamises. Prokuratuuri pressiesindaja Kairi Küngas kinnitas toona, et riigiprokuratuur on esitanud kahtlustuse riigikogu liikmele Kert Kingole ja vandeadvokaat Martin Traadile.
EKRE fraktsiooni liikmele Kingole esitas prokuratuur kahtlustuse paragrahvi all, mis käsitleb kelmust, kui see on toime pandud ametiisiku poolt. Teise paragrahvina kahtlustatakse Kingot võltsitud dokumendi, pitsati või plangi kasutamises eesmärgiga omandada õigusi või vabaneda kohustustest. Postimehele teadaolevalt lasi kahtlustuse kohaselt Kingo tasuda oma kuluhüvitistest ligi 10 000 euro eest mitme inimese õigusabiarveid.
Vandeadvokaat Martin Traat sai kahtlustuse samuti kelmuses. Traati kahtlustatakse ka kaasaaitamises. Kaasaaitaja on isik, kes tahtlikult osutab teise isiku tahtlikule õigusvastasele teole füüsilist, ainelist või vaimset kaasabi. Lisaks kahtlustatakse teda dokumendi, pitsati või plangi võltsimises.
Kert Kingo ise ütles mullu sügisel Postimehele, et tema vastu esitatud kahtlustused on alusetud.
"Juba 14 juunil tuli riigikohtus otsus, milles kohtunikekogu viitab riigiprokurör Vahur Verte seaduse- ja menetlusnormide rikkumistele. Need on olulised rikkumised," sõnas Kingo ligi aasta tagasi ja lisas, et Verte on tema vastu algatatud kriminaalmenetluses samuti rikkunud menetlusnorme ja seadusi.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Juhtkiri: Valitsuse nõutusMöödunud reede õhtuks pidanuks tulema sõnum, et koalitsioon on pärast kahepäevaseid mõttetalguid saanud valmis järgmise aasta eelarve ning lähiaastate eelarvepoliitika üldised suunad. Sellist uudist ei tulnud. Sisuliste sõnumite puudusel veeretati meedias sotsiaaldemokraatide juhi Lauri Läänemetsa morni äikesepilvena lahkumist.Reformierakondlased Margit Sutrop ja Mario Kadastik kritiseerisid valitsuse plaani vähendada ülikoolide rahastust. Neile tehti kiiresti selgeks, et oma erakonna avalik kritiseerimine ei ole lubatud.Ootamatult selgus, et valitsus on täiesti nõutu. Postimees kasutas veelgi krõbedamat väljendit - impotentne valitsus. Koalitsioon, kes ei suutnud riigieelarves kokku leppida ja kellel pole mingit suuremat plaani Eesti majanduse arendamiseks lähiaastatel.Nende ridade kirjutamise ajal ei ole endiselt mingit selgust, kuidas lapitakse riigieelarve augud. Eilses „Terevisioonis” ütles rahandusminister Mart Võrklaev, et järgmisel aastal peab hakkama arutama lisamaksutõuse.Siiani kannatlikult oodanud ja kannatanud majandussektor on muutumas järjest rahulolematumaks. Ettevõtlusorganisatsioonide pöördumine valitsusele väljendab vaid rahulolematust. Nende peamine nõudmine on, et lõpetataks ülepeakaela seaduste muutmine, kus ettevõtluskeskkonda oluliselt mõjutavate eelnõude puhul jäetakse arvamuse avaldamiseks vaid mõned üksikud tööpäevad. Valusalt laksavad etteheited, et valitsus pole majanduse langusest väljatoomiseks midagi teinud. Allakäik on jätkunud kuuendat kvartalit järjest.„Vaja on tarku ja konkurentsivõimet suurendavaid investeeringuid,” kirjutas Äripäevas tee-ehitusettevõtte Verston asutaja, „Parim juht 2023” Veiko Veskimäe.Meediamogul Hans H. Luik rõhutas laupäevases Õhtulehes, et enne uute maksude kehtestamist tuleks vaadata, kas kõik olemasolevad võimalused on juba ära kasutatud. Eesti ei saa e-kaubanduselt kogutavast maksust sentigi, rahvusvahelise rahapesu skandaali eest võinuks saada mõnisada miljonit jne. Luige arvates poleks mingeid uusi maksutõuse vaja, kui suudaksime välissuhtluses olla avatumad.Kaja Kallas viitas laupäeval alternatiivsele suurele tuluallikale, soostumata ütlema, millega on tegemist. Kõik otsad on lahtised. Midagi pole otsustatud, kuni kõik on kokku lepitud ja lukku löödud.Kui omal mõistus otsas, võiks Eesti valitsus seda mujalt juurde laenata. Näiteks on eesti keeles olemas päris hea maksude käsiraamat Gianni Rodari (1920-1980) „Cipollino seiklused”. Sealt peaks leidma piisavalt näiteid, mida kõike saaks veel maksustada.


Harjumaa mees kaotas petturitele 18 000 eurot: ma tahtsin lihtsalt hambaid korda saada!Statistiliselt on esimese 7 kuuga Eesti inimestelt välja petetud 4 miljonit eurot. “Märgatud Eestis” toob tänases saates vaatajate ette hoiatavad lood, kuidas arusaada pettusest ning mida selle korral teha.
Finantspettused on tänapäeval aina lehtsamaks muutunud, kus kogu pettus käib interneti või telefoni teel. Uuringute kohaselt on sel aastal Eestis oma raha kaotanud paljud ning summana kokku on varastatud pea 4 miljonit eurot. Pettuse ohvriks langes ka Klooga alevikust pärit Arvi, kes seetõttu peab siiani võlgu tagasi maksma.
2019. aastal sai Arvi kõne, kus pakuti talle võimalust investeerida küberraha ettevõttesse Bitcoin, kuhu mees kandis üle 500 eurot. Mees sai petturitelt lausa abi, et valida endale head krüptoärid, kuhu veel rohkemgi sissemaksta. Arvi nägi pea igapäevaselt, kuidas raha kasvab. Kui Arvi enam sissemakseid teha ei suutnud, sooitasid petturid mehel laenu võtta ning ekstra 4000 eurot läks nagu kuum sai.
Kokkuvõttis Arvi 17 000 eurot laenu koos oma rahadega ning silme all raha kontol ainult kasvas. Kui aga mehel tekkis tahtmine oma teenitud raha välja võtta, lõppes ka rahaline edu ning Arvi pidi leppima kurva reaalsusega – ta langes finantspetturite küüsi.
Nüüd 4 aastat hiljem maksab Arvi endiselt võlgu tagasi.
“Ise olin rumal. Kedagi teist ei saa süüdistada. Ise olin kergeusklik ja tänu sellele lihtsalt, et pole lihtsalt hambaid suus. Tahtsin lihtsalt saada korda, kuna ma hambaarsti hirmsal kombel kardan. Mõtlesin, et teenin lihtsalt raha ja lasen endale siukese operatsiooni teha, kus lihtsalt magan ja hommikul on kõik ja hambad suus, mitte ükshaaval.”
Sellega aga asi ei piirdnud. Arvile helistati taas ning teeseldi juristi, kes lubas saada kogusummast 11 000 eurot tagasi kui Arvi aga 1000 eurot lisaks maksab. Arvi lootuses saada osagi oma rahast tagasi läks ka selle õnge ning kokku jäi mees ilma 18 100 eurot.
Vaata täna õhtul kell 20.00 “Märgatud Eestis” ja kuula ka teiste lugusid, kes finantspettuste ohvriks on langenud!
sülearvuti — FOTO: Laptopid.ee
TV3.ee
Sisuturundus
Sülearvuti kõigest 249€ eest?


PÄEVA TEEMA | Andres Kaarmann: Enne käesoleva aasta riigieelarve arutelu hoiatasime krahhi eestÜlekohtune on süüdistada Eesti probleemides ainult poliitikuid ehk valituid. Vastutusest ei saa käsi puhtaks pühkida ka need, kes ilusate, kuid ebarealistlike lubaduste elluviimiseks oma hääle andsid.
Eelmise nädala lõpul Vihula mõisas peetud tulised eelarvearutelud on tipnenud mitmete erinevate huvigruppide pahameelega, sest soovid ületavad oluliselt võimalusi. Kõige teravamalt on viimastel päevadel sõna võtnud õpetajad, kes vaatamata Eesti majanduse halvale olukorrale, nõuavad häälekalt valimistel antud lubaduste täitmist.
Enne kevadisi riigikogu valimisi saatis Eesti Haridustöötajate liit valimistel osalenud erakondadele kaheksa küsimust, nägemaks, kellel on pakkuda reaalseid lahendusi Eesti hariduskriisi ületamiseks. Positiivselt hinnati valdkonna tundmist, konkreetsust ning realistlikkust. Negatiivselt said ära märgitud üldsõnalisus, ebamäärasus ja loosunglikkus.
Haridustöötajate liidu juht Reemo Voltri märkis kokkuvõtvalt, et vastustest oli näha nii realistlikke plaane kui eluvõõrust ning ükskõiksust. Kõige kehvem olevat olnud erakondade sooritus rahanumbrite ning katteallikate nimetamise osas ning just seal eraldusid terad sõkaldest. Tõsi, kui täna neid küsimusi, vastuseid ning haridustöötajate liidu hinnanguid uuesti lugeda, siis pole enam kindel, mis olid terad ja mis olid sõklad.
Majandus pole demagoogia ning raha ei kasva puu otsas
Haridustöötajate liidu valimiseelse aktsiooni sissejuhatus oli muidugi märgiline ja kõnekas: „Haridus vajab lisaraha ja ärge palun demagoogitsege majanduskasvust rääkides!“. Naiivselt küsiks, et kust siis riigi ülalpidamiseks vajalik raha tuleb kui mitte majandusest?
Parempoolsed olid erakondadest ainsad, kes pakutud konksu alla ei neelanud ning ebarealistlike lubaduste otsese väljapressimisega kaasa ei läinud. Nii nagu tegudes, nii on ka katteta antud lubadustel oma tagajärjed.
Ei olnud lubajatele, isegi mitte toona veel parlamendivälisele Eesti 200-le, ju mingi saladus, et mitmendat kvartalit languses olnud majandus lihtsalt ei kannata selliseid kulusid välja.
Tänaseks on Eesti majandus veel paar kvartalit jätkanud langemist ning olukord on hullem kui varem. Seepärast ei oska täna ka nende valitsuserakondade poliitikutele kuidagi kaasa tunda, kes nüüd murelike nägudega räägivad kärbete ja kulude külmutamise vajadusest.
Oleks valija sügisel sama tark kui kevadel
Põhjusega ning väljateenitult visklevad kõik kolm koalitsioonierakonda õpetajatele antud „konkreetsete ja realistlike“ lubaduste kütkeis. Lubati ju haridusele üksmeelselt sadu ja sadu miljoneid eurosid, sealhulgas palkade tõstmist kümnete ja kümnete protsentide võrra.
Parempoolsed olid kahjuks ainsad, kes „eksamil“ ilusate lubaduste asemel nii õpetajatele kui ka valijatele ausat reaalsust pakkusid. Valijaid see ei kõnetanud, õpetajaid vist veel vähem. Sest miks muidu kevadist hinnetelehte vaadates leiame Parempoolsete vastuste tagant parimal juhul hinde „2“. Valusa tõe asemel valiti ilus vale.
Oluline on märkida, et õpetajatel on ühiskonnas väga vastutusrikas roll. Õpetajaid kuulatakse, õpetajate arvamusega arvestatakse. Sellise positsiooniga kaasneb kahtlemata ka vastutus. Vastutus oma tegude, vastutus oma sõnade ja vastutus oma soovituste eest.
Ebaõnnestunud valik ei ole ainult valitava mure
Seepärast on ülekohtune süüdistada Eesti probleemides ainult poliitikuid ehk valituid. Vastutusest ei saa käsi puhtaks pühkida ka need, kes ilusate, kuid ebarealistlike lubaduste elluviimiseks oma hääle andsid.
Ma vähemalt loodan, et nii mõnigi valija, nende hulgas ka õpetajad, on saanud väärt õppetunni ning edaspidi ollakse valimiskasti juures teadlikumad. Ebaõnnestunud valikus ei ole süüdi mitte ainult valitav vaid ka valija.
Vastutustundetu oleks siin tunda kahjurõõmu. Eesti ja meie majanduse hea käekäik on meie ühine asi. Enne käesoleva aasta riigieelarve arutelu hoiatasime krahhi eest ning pakkumise välja oma kärpekava. Paar nädalat tagasi tulime välja Eesti majanduse kasvukavaga.
Mõlemad kavad on täis hädavajalikke, kohati ka raskeid ning ebapopulaarseid otsuseid. Aga ilma nendeta, jooksvate kulude katteks makse tõstes ning laenu võttes me sellest august välja ei rabele.
Parempoolsed sellel korral veel riigikokku mandaati ei saanud, kuid oleme pakkunud ja pakume ka edaspidi ideid ja lahendusi, mis ei lase Eestil lõplikult manduda.


Advokaadi kaval käik sundis tema süüasja arutava kohtuniku taandumaMõjuka advokaadi Küllike Nammi süüasja viiendal kohtunikul tuli taanduda, kui Namm asus ühes teises kriminaalasjas kaitsma kohtuniku elukaaslast.
Viru maakohtus peaksid novembris algama kohtuistungid, milles Nammi koos AQVA Hotelsi ühe omaniku Toomas Tamme ja maa-ameti eksjuhi Kalev Kanguriga süüdistatakse suures ulatuses kelmuses. Eelmise aasta lõpul määrati asjas kohtunikuks Innokenti Menšikov Narva kohtumajast.


Küllike Namm tegi enda kohtuasjas kavala käiguOmanimelise advokaadibüroo omanik Küllike Namm on kohtu all suures ulatuses kelmuse süüdistusega.
Autor: Andras Kralla
Mõjuka advokaadi Küllike Nammi süüasja viiendal kohtunikul tuli taanduda, kui Namm asus ühes teises kriminaalasjas kaitsma kohtuniku elukaaslast.
Viru maakohtus peaksid novembris algama kohtuistungid, milles Nammi koos AQVA Hotelsi ühe omaniku Toomas Tamme ja maa-ameti eksjuhi Kalev Kanguriga süüdistatakse suures ulatuses kelmuses. Eelmise aasta lõpul määrati asjas kohtunikuks Innokenti Menšikov Narva kohtumajast.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Ukraina luurejuht kommenteerib sõja käiku: Lääne relvalaod pole veel päris tühjadUkraina sõjaväeluure juht ei soovi riigi vastupealetungist rääkida. „Faktid, mitte arutelu,” on see, mis motiveerib kindralleitnant Kõrõlo Budanovit.
Aeglane edasiliikumine kindlustatud ja hästi ettevalmistatud vaenlase vastu on lihtsalt tegelikkuse peegeldus. Ta ei mõista neid, kes ennustasid Venemaa liinide kiiret kokkuvarisemist. „Kas pliiats on tugev või nõrk? See sõltub sellest, kuidas te seda vaatate,” räägib ta. Vastupealetung kestab. Ukrainal on veel aega. Mudase hooaja alguseni on jäänud rohkem kui kuu. „Ja see on fakt.”
President Volodõmõr Zelenski poolt äsja kolme tärni auastmesse ülendatud 37-aastane luurepealik näeb välja rahulik ja puhanud. Tema sõnul on põhjust muretsemiseks Venemaal, mitte Ukrainal. Selle esimene kaitseliin Zaporižja ülitähtsal lõunateljel on kohati juba läbi löödud, mis tähendab, et Venemaa ja Krimmi vaheliste maismaaühenduste katkestamise operatsioon võib olla veel saavutatav enne talve saabumist. Võib-olla on Ukraina juba piiratud arvul kasutanud oma reservvägesid, kuid Venemaa on nüüd, näilises meeleheites, teatavasti koondanud reservi, mida ta ei kavatsenud kasutusele võtta enne oktoobri lõppu. „Vastupidiselt sellele, mida Vene Föderatsioon deklareerib, puudub tal absoluutselt strateegiline reserv,” ütleb kindral. Venemaa 25. kombineeritud relvaarmeel, mis on praegu enneaegselt saadetud idarindele Lõmani ja Kupjanski ümbrusse, on vaid 80% isikkoosseisust ja 55% varustusest, mis tal peaks olema, ütleb ta.
Seoses teadetega, et Venemaa on valmis oma käimasolevat mobilisatsiooni hoogustama, ütleb kindral Budanov, et võitlejate arv on ainus ilmselge eelis, mis Venemaal Ukraina ees veel säilib. „Inimressursid on Venemaal suhteliselt piiramatud. Kvaliteet on madal, aga kogus on piisav.” Mis puudutab sõjategevuse muid komponente, siis Venemaa ressursid on ammendunud ja tulemas on arusaamine. Venemaa majandus peab vastu vaid aastani 2025, ütleb ta. Ta kinnitab, et relvavoog väheneb 2026. aastal, „võib-olla varem”, kuigi tõendid tema väidete toetuseks on lünklikud. Vladimir Putini kõnelused Põhja-Koreaga näitavad ilmselgelt tema probleeme. „Kui kõik on korras ja Venemaal on piisavalt ressursse, siis miks nad otsivad neid kõikjalt maailmast? Vastus on ilmne. Rohkem pole midagi välja tõmmata.”
Luurejuht möönab, et Ukrainal on samuti oht omaenda ressursid ammendada. „Oleme sõltuvad välistest teguritest. Venemaa sõltub peamiselt iseendast. Pikaajaline sõda on seetõttu Ukrainale ohtlik, sest ammendab mitte ainult tema siseriiklikke ressursse, vaid ka Lääne toetajate ressursse. Mõned Ukraina ametnikud on hakanud märkama nihet partnerite valmisolekus jätkata toetust samal tasemel. Teised väidavad, et laskemoona tarned võivad peagi kokku kuivada, mis sunnib ründeoperatsioone lõpetama. Kuid kindral Budanov lükkab mõlemad järeldused ümber. Ta ütleb, et tal on Lääne poliitilise tegelikkuse kohta „hea luureinfo”. „Siiani on absoluutselt teadmata, kui kaua suudab Lääs meile piisavalt ressursse tagada,” ütleb ta. „Lääneriikide laod ei ole veel päris tühjad. Ükskõik, mida keegi ütleb. Me näeme seda luureagentuurina väga selgelt.”
Pärast aastakümneid väldanud alainvesteeringuid, korruptsiooni ja sabotaaži suurendab Ukraina aeglaselt oma kodumaist relvatootmist. Üheks fookuseks on droonid ja kaugmaaraketid – relvad, mis võivad tabada sügavale rindejoone taha. Möödunud nädalal anti maailmale pilguheit Ukraina uutest võimetest, mis on suunatud mitmete rakettide ja droonide rünnakutele laevadele, allveelaevadele, kuivdokkidele ja õhutõrjele Krimmis. Kindral Budanovi asutus mängib sellistes rünnakutes juhtivat rolli. „Droonid muudavad meie territooriumide vabastamise operatsioonid kindlasti lihtsamaks. Droonidel pole hirmu. Sul ei ole neist kahju.”
Ukraina uuel Venemaa-vastasel droonikampaanial on kolm peamist eesmärki: ammendada Venemaa õhukaitsesüsteeme; piirata sõjaväetransporti ja pommitajad; ja kahjustada sõjalisi tootmisrajatisi, näiteks selle hiljutine operatsioon, mille käigus tabati Moskvast põhja pool asuvas Tveri oblastis raketikütust tootvat tehast. „Me tahame nad oma mugavustsoonist välja tuua.” Teisene eesmärk on psühholoogiline, tekitades elanikkonnas rahutust ja häirides tavalisi majandusprotsesse Venemaal. Näiteks Peterburi ja Moskva suurte lennujaamade sulgemine on muutunud peaaegu igapäevaseks nähtuseks.
Kindral Budanov lükkab tagasi väited, et uus löögivõime võib suureneda, või muudab Ukraina agressoriks. Tema väed ei riku sõjareegleid, ütleb ta. Ta ütleb, et Venemaal on tsiviilohvreid olnud „null”. See peegeldab Ukraina tahtlikku otsust; see pole võimekuse küsimus. „Keegi ei usu, et Ühendkuningriik või USA olid Teise maailmasõja ajal agressorid, kuigi nad pommitasid ka Saksamaa territooriumi.” Mis puutub tuumaohtudesse, siis need on argumendid nende poolt, kellele meeldib Venemaa lobitöö. Sõda on olnud „absoluutselt konventsionaalne sõda … alates allveelaevade kasutamisest kuni strateegiliste lennukite kasutamiseni”.
Luureülema sõnul töötab ta piiratud heidutus- ja kättemaksurežiimis, et seista vastu Venemaa eeldatavale talvisele rakettide ja droonide rünnakutele infrastruktuurile. „Las nad alustavad. Ka nemad saavad vastuse.” Kuid ta ei eelda, et tema vaenlane loobub kunagi oma valikust. Ta ütleb, et sõda on Venemaa jaoks olnud pidev kogu selle ajaloo vältel. Arutelu relvarahu või rahu üle ei saa toimuda ilma, et Ukraina sõjavägi ei saaks kohapeal end näidata. „Me mõistame, et me ei lõpeta sõda võiduparaadiga Moskvas. Kuid ka Moskva ei tohiks kunagi loota seda Kiievis korraldada,” märgib ta.


Katri Raik nimetab varjatud tulu teenimise süüdistust jamaksKuni umbusaldamiseni oli linnapea kuulumine sihtasutuste nõukogudesse igati talutav.
Laupäevasel Narva volikogu istungil, kus Katri Raik linnapea ametis priiks päästeti, rääkis umbusaldamise eestkõneleja Aleksei Jevgrafov, kuidas linnapea avalikkuse eest varjates end sihtasutuste Narva Haigla ja Narva Elamumajandus nõukogudesse määras ning sel moel 1200 eurot kuus juurde teenis. Keskerakonna Narva piirkonna aseesimees Andrus Tamm saatis juba päev varem justiitsministeeriumile ja riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile kirja, milles palub hinnata, kas Raik on toimetanud seaduslikult.
Raik ja tema liitlased on korduvalt endisi Narva juhte süüdistanud, et kasulikele inimestele korraldatakse linna süsteemis hea palgaga ametikoht. Raiki toetava Narva volikogu fraktsiooni Respekt liikmete sõnul püüavad oponendid näidata, et Raik käitub ise täpselt samamoodi. Deniss Lartšenko ütleb muiates, et läheb juba lahti, sest neljapäevasel volikogu istungil saab keeleoskamatuse tõttu koolidirektori ametikohalt vabastatud Irina Janovitš volikogu esimeheks kuupalgaga 4000 eurot.
„Mind on määranud nõukogudesse linnavalitsus ja mina seda kooskõlastanud ei ole,“ selgitab Raik. „Linnasekretär on selle korrektselt vormistanud, oleme seda korduvalt arutanud. Kas see on palgalisa? Jah, on. Aga selle taga on märkimisväärne töö, eriti haigla puhul.“
„Olen haigla nõukogu töö üle väga uhke,“ ei näe ta midagi taunimisväärset. „Me oleme saavutanud selle, et riik toetab 37,6 miljoni euroga haigla renoveerimist ja uue haiglahoone ehitamist. Nõukogus olen ma olnud väga teadlikult, et saavutada selline tulemus. Ma väga loodan, et see raha jõuab kohale. Narva Linnaelamu nõukokku läksin ainult sellepärast, et sotsiaaleluruumi korda ümber ei pöörataks, nagu praegu juba tahetaksegi teha. Ida-Virumaa linnadele ja riigile kuuluvas Ida-Viru investeeringuagentuuri nõukogus on alati olnud linnapead ja see on täiesti loomulik.“


Korruptsioonivastases erikomisjonis läks taaskord sõnasõjaksPeaminister Kaja Kallas käis taaskord aru andmas Riigikogu korruptsioonivastases erikomisjonis, kuid nii nagu ka eelmisel korral, ei jäänud kumbki osapool istungiga lõpuni rahule.


Peaminister Kallas keeldub edaspidi erikomisjonile dokumentide esitamisestPeaminister Kaja Kallas ütles, et kuna tema usaldust on rikutud, siis tema enam riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile dokumente ei esita. Kallase sõnul käib komisjonis tema suhtes poliitiline omakohus.
Komisjoni esimees Mart Helme soovis saada dokumente selle kohta, et Kallas on tõepoolest olnud advokaadibüroodes partner. Helme sõnul ei ole tema partneri staatust äriregistris tuvastatav. Kallas märkis, et on olnud partner advokaadibüroodes Tark & Co ja Luiga Mody Hääl Borenius (praegune Cobalt), vahendab ERR.