Kallas: kapo ei ole minu mehe ärist rääkinud mitte üheski kontekstis   Peaminister Kaja Kallas (RE) ütles Delfi ajakirjanikule Vilja Kiislerile antud intervjuus, et kaitsepolitseiamet tegi tema abikaasale Arvo Hallikule täieliku julgeolekukontrolli. Kallas ütles ka seda, et kapo ei ole temaga tema abikaasa äritegevusest rääkinud mitte üheski kontekstis.   "Ma saan aru, et mind süüdistatakse silmakirjalikkuses, aga ma tõesti olen olnud aus ja rääkinud neid asjaolusid, mida mina olen teadnud. /.../ Minu moraalsed hoiakud ei ole muutunud," lausus Kallas Delfi intervjuusaates. Kallase sõnul tegi kapo tema abikaasale täieliku julgeolekukontrolli ja see on piisav ka Kallase Euroopa kolleegidele. "See võtab neid kahtlusi maha, et tal ei ole ärisidemeid Venemaal, ta ei ole teinud Venemaaga äri, ta ei ole tegutsev Venemaal. Neile sellest piisab," sõnas Kallas. Kallase sõnul tabas skandaal teda ootamatult, aga kui veod Venemaale ilmsiks tulid, müüs Arvo Hallik oma osaluse neid vedusid teinud transpordifirmas Stark Logistics. Kallase sõnul müüs Hallik osaluse seetõttu, et see nägi halb välja. "Esimest korda mulle abikaasa rääkis, et ajakirjanik on esitanud küsimused ja ta peab vastama neile, 20. augustil (ERR saatis küsimused Arvo Hallikule 18. augustil - toim.). Ta ütles mulle, et ära muretse, ma ei ole teinud midagi valesti, me lõpetasime oma tegevuse Venemaal kuu aega peale selle sõja algust. Ja mina ei muretsenud," rääkis Kallas. "Ja kui teisipäeval (ERR-i küsimused peaministrile 22. augustil - toim.) tulid need küsimused, siis ma küsisin temalt ja ta ütles, et kõik saab korda. Ja siis kolmapäeval see artikkel ilmus ja see kõik ikkagi tabas mind väga ootamatult," lausus Kallas. Kallas tunnistas, et tema ERR-i ajakirjanikule Madis Hindrele antud intervjuu oli äärmiselt ebaõnnestunud. "Äärmiselt emotsionaalne, sest see puudutab mu perekonda, aga järgmisel päeval pressikonverentsil ma ju andsin vastuseid, hinnanguid ja tegutsesin," sõnas ta. Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni tegevuse ja seal osalemise kohta ütles Kallas, et kuna seda juhivad opositsioonisaadikud, siis nende soov ei ole saada teada tõde, vaid teda iga hinna eest risti lüüa. Kallase sõnul ei ole kapo teda hoiatanud, et tema abikaasa äritegevus võiks olla probleemiks ja see teema ei olnud jutuks kui uuendati Kallase riigisaladuse luba. Ajakirjanik Vilja Kiisler küsis Kallaselt, kas kapo on temaga kõnelenud sellest teemast mõnes muus kontekstis. "Ei ole. Mitte üheski kontekstis ei ole sellest kõnelenud. Ainult siis kui nüüd mu abikaasa ise vabatahtlikult läks kapo täisjulgeolekukontrolli, siis pärast seda nad küsisid ka minult veel paar küsimust, mis oli minu abikaasa ja minuga seotud," vastas Kallas. Kiisler ütles Kallasele, et temale on väidetud, et kapo on sellest teemast Kallasega rääkinud. "Sellest ei ole olnud mitte üheski kontekstis juttu," kordas Kallas. Reedel ütles riigikogu Reformierakonna fraktsiooni liige Signe Kivi emotsionaalses intervjuus ERR-ile, et on tekkinud skandaali pärast väga mures ning tõdes, et Kaja Kallase kõrged moraalsed tõekspidamised on hakanud murenema. Kivi sõnul ütles ta oma arvamuse välja ka Reformierakonna juhatuse koosolekul. Kallas ütles, et kuulas Signe Kivi juttu väga tähelepanelikult. "Ta ainsana avaldas eriarvamust ja ma kuulasin neid etteheiteid ja võtsin neid arvesse. Põhilised etteheited on ikkagi seotud kommunikatsiooniga. See tõesti on olnud halb, ma ütlen, et ma püüan paremini, aga ma olen olnud kõikides küsimustes aus ja avatud," kommenteeris Kallas. Vilja Kiisler küsis Kallaselt ka selle kohta, et ta väitis juhatuse koosolekul, et selle skandaali näol on tegemist ajakirjanduse kättemaksuga ajakirjandusväljaannete käibemaksu tõstmise eest. "Ma olen sellest rääkinud küll, sest kevadel selliseid ähvardusi tõesti ka esitati. Need asjad võivad olla omavahel seotud. Ju siis ma reedel ütlesin seda," ütles Kallas. "Väidetavasti te olete kõnelenud seda, et üks ajakirjandusjuht on selle skandaaliga seoses teid kuidagi ähvardanud. Kes see oli?" küsis Kiisler. "Ma ei hakka selliseid asju siin küll esitama. See on sõna sõna vastu ja ma ei suuda seda eales tõestada, eriti olukorras, kus ma ei ole praegu ka ajakirjanduse hulgas väga heas kirjas ja mul ei ole sellist võrgustikku nagu on minu konkurentidel," lausus Kallas. Kallase sõnul on meespoliitikutel kujunenud ajalooliselt oluliselt paremad võrgustikud ajakirjanikega ning naispoliitikutel ei ole selliseid võrgustikke sellisel tasemel tekkinud. Reedel teatas Kallas, et kavatseb sel sügisel toimuval Reformierakonna üldkogul taas Reformierakonna juhiks kandideerida. Kallas märkis, et kui tema kõrvale kerkib vastaskandidaat, siis on see normaalne protsess. Küsimusele, kas Kallas on valmis tegutsema edasi peaministrina, kui tema moraalne krediit on nullis, vastas Kallas, et tema moraalne krediit ei ole kuidagi muutunud. "Ma saan aru, et inimesed on pettunud ja sellepärast ma üritangi neid vastuseid anda. Lootsin, et kui kapo teeb minu abikaasa julgeolekukontrolli, siis on näha, et ta ei ole teinud neid asju, mis talle süüks pannakse. Minu abikaasa ei saa vastutada oma äripartneri tegevuse eest," rääkis Kallas. Kallas ütles, et ei ole astunud tagasi, sest saab astuda tagasi nende asjade eest, mille eest ta vastutab või millest ta teadis. "Antud juhul on nii, et ma ei teadnud nendest asjaoludest ja kui ma sain teada, siis tegelikult minu abikaasa ka kõigest sellest loobus," sõnas Kallas. "Jah, meil on kõrgemad moraalsed hinnangud, ja mina olen neid tugevalt väljendanud. Nende hinnangutega on tema tegevus olnud vastuolus ja sellepärast pean mina praegu neile küsimustele vastama, et tema ei tajunud seda selliselt," lisas Kallas. "Mul olid just kohtumised liitlastega ja üks poliitikas tegev inimene ütles: kui sa astud tagasi, siis ei saa sa ennast kaitsta. Siis ei huvita enam kedagi sinu vastused. Praegu on meil vaja kokku panna eelarve, see on erakordselt keerulises olukorras. Sellises olukorras riiki valitsuseta jätta ei ole mõistlik. Peaministri tagasiastumine tähendab kogu valitsuse tagasiastumist. See ei käi nii, et vahetame lihtsalt ühe reformierakondlase teise vastu. See tähendab uusi koalitsioonikõnelusi," ütles Kallas veel.    					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Kaitsepolitsei: info peaministri ja tema abikaasa kohta on kaitstud riigisaladusegaEsmaspäeval riigikogu korruptsioonivastase komisjoni ees julgeolekukontrolli teemal vastuseid andnud kaitsepolitsei peadirektori asetäitja Martin Arpo ütles intervjuus ERR-ile, et kapo valduses olev info peaministri ja tema abikaasa kohta on kaitstud riigisaladusega ning seega ei saa ka öelda, kas Kaja Kallaselt on varem küsitud tema abikaasa seotuse kohta Venemaa-suunalise äriga.
Kaja Kallas ise väidab, et see teema pole üheski kontekstis kaitsepolitseiga jutuks tulnud.
Küsimus: „Kas kaitsepolitsei oli teadlik või oli see kaitsepolitsei jaoks üleüldse oluline teadlik olla riigijuhtide lähedaste ettevõtlusest, mis on seotud Venemaaga?“
Vastus: „Kaitsepolitseile on oluline teada julgeolekuohtudest. Julgeolekuohtude skaala on väga lai. Kõike ei tea kunagi ükski julgeolekuasutus. Tähtis on see, et me saame keskenduda kõige olulisemale.“
Küsimus: „Aga kui meil on peaminister, kes taotleb muuhulgas NATO saladusele ligipääsu ja kui tema abikaasa ettevõte tegutseb Venemaal, kas hästi toimiv kaitsepolitsei sellisest asjast peab teadma või ei pea?“
Vastus: „ Mis puudutab konkreetselt Eesti vabariigi peaministrit, tema abikaasat, infot, mida me tema kohta teame või ei tea, siis see on kaitstud riigisaladusega, meie teadmine sellest. Seda ma siin üksikasjalikumalt ei kirjelda.“
Küsimus: „Te ütlete, et ei saa öelda, kas te küsisite või ei küsinud peaministrilt tema abikaasa ettevõtte kohta. Miks te seda öelda ei saa?“
Küsimus: „Sellepärast, et julgeolekukontrolli puhul on andmed, mida isik ise annab ja muud andmed, mida julgeolekukontrolliga kogutakse, väga rangelt kaitstud. Need on mõnes mõttes kaitstud veel rangemalt kui kaitsepolitsei julgeolekuasutuste seaduse alusel kogutav teave. Ja see on vajalik selleks, et inimesed julgeolekukontrollis usaldaksid kaitsepolitseiametit või julgeolekukontrolli tegevat asutust; et nad ei peaks kartma, et sedasama infot julgeolekuasutuste kaudu võidakse hiljem hakata lahkama mingisuguses laias ringis.“
Allikas: ERR


Võimuvahetus Keskerakonnas ja Ida-VirumaaSee pole mingi saladus, et Keskerakonnal on Ida-Virumaal läbi aegade olnud väga tugev toetus, seda eelkõige suuremates linnades.Pärast kauaaegse esimehe Edgar Savisaare taandamist ning Jüri Ratase esiletõusu hakkas aga Keskerakonna sära Ida-Virumaal tuhmuma. Osalt seetõttu, et valijad hakkasid aastakümneid kohapeal valitsenud ning korruptsiooniskandaalidest räsitud Keskerakonnast tüdinema ning nii Narvas kui Kohtla-Järvel tõusid esile alternatiivsed jõud, kes lubasid teistsugust juhtimisstiili.
Osalt oli aga Keskerakonna populaarsuse langus tingitud ka vahepeal peaministriks tõusnud Jüri Ratase jõulistest seisukohtadest Venemaa Ukraina-vastase agressiooni kohta. Selle tõestuseks on see, kuidas Keskerakond viimastel riigikogu valimistel põrus, samal ajal kui avalikult venemeelsust üles näidanud konkureerivad poliitikud korjasid ootamatult rohkelt hääli Ida-Virumaal.
Nüüd, kui erakonna esimeheks on valitud kauaaegne Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart, räägitakse erakonnas jätkuvast vastasseisust, millest niipea üle ei saada. Mida tähendab aga see võimuvahetus Ida-Virumaale? See sõltub paljuski erakonna uue juhtkonna seisukohtadest väga põhimõttelistes küsimustes. Loodetavasti ei teki kohalikel keskerakondlastel kiusatust hakata oma toetuse nimel taas Eesti riigile ja selle keskvalitsusele vastanduma. Kuigi kiusatus võib olla suur, sest on ju erakond praegu opositsioonis. Piirkonnale tervikuna see kuidagi kasuks ei tule, eriti olukorras, kus toimumas on nii suured muutused alates rohepöördest ning lõpetades haridusreformiga.


Netipoe kaubale transporti otsinud naine sai pügadaPolitsei asus uurima juhtumit, mille käigus peteti pärnakalt välja üle 600 euro kokkulepitud transporditeenuse eest, mis osutus õhulossiks.Politsei andis teada, et Pärnus elav 39aastane naine pani Facebooki gruppi üles kuulutuse, milles soovis osta transporditeenust.Prokuratuuri pressiesindaja Lisanna Männilaane sõnutsi oli naine ostnud internetipoest autoistmed, mida soovis tuua Saksamaalt Eestisse.Istmete kohaletoimetajat otsinud naisega võttis ühendust inimene, kes pakkus soovitud teenust, mille eest naine kandis vastavalt kokkuleppele üle 655 eurot. Rohkem pole naisel teenuse pakkujaga ühendust saada õnnestunud.Männilaan lisas, et esialgu toimus suhtlus Facebookis, kuid hiljem jagati telefoninumbreid ja kokkuleppele jõuti telefoni teel.Juhtunu uurimiseks alustati menetlust karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb kelmust. (PP)


Info peaministri ja tema abikaasa kohta on riigisaladusega kaitstudRIIKEile riigikogu korruptsioonivastase komisjoni ees julgeolekukontrolli teemal vastuseid andnud kaitsepolitsei peadirektori asetäitja Martin Arpo ütles intervjuus ERRile, et kapo valduses olev info peaministri ja tema abikaasa kohta on kaitstud riigisaladusega ning seega ei saa ka öelda, kas Kaja Kallaselt on varem küsitud tema abikaasa seotuse kohta Venemaa-suunalise äriga.ERR


Uuring: tuulepargid kasutavad kõikuvat elektritootmist pettusega kasu saamiseksÜhendkuningriigis makstakse tuuleparkidele raha selle eest, et nad juhul kui elektrivõrku ähvardab ülekoormus, elektrit ei toodaks. Hiljuti valminud uuring näitab, et tuulepargid luuletavad tootmata elektri mahud suuremaks kui need päriselt oleks.
Väljandes International Journal of Industrial Organisation (Tööstuslahenduste rahvusvaheline ajakiri) ilmunud uuringus osutatakse, kuidas tuuletöösturid liialdavad tootmiskatkestuste ajal saamata jäänud elektri kogustega, põhjustades nii maksumaksjale miljoneid naelsterlingeid kahju, vahendab Telegraph.
Möödunud aastal maksis Ühendkuningriik tuuleparkide käitajatele 227 miljonit naelsterlingit (265M€), et nad ei toodaks elektrit.
Taastuvenergia ettevõtteid esindava ühenduse RenewableUK sõnul näitab nii suur tootmise kompenseerimise tasu Ühendkuningriigi kroonilist elektrivõrgu investeeringute mahajäämust.
Uuringu koostanud teadlaste sõnul võiks tootmata elektri kompensatsiooni määra piirata pisut suurema summaga kui maksumaksjad maksavad tuuleparkidele toodetud elektri pealt toetuseid. Sedasi oleks võimalik elektritootmise piiramise hüvitisi vähendada 28 protsenti.
Samuti leiavad teadlased, et vale- või kallutatud andmete esitamise eest peaks tuuleparkide omanikke karistama.
Tootmise piiramise hüvitised puudutavad eriti Šotimaad, kuhu on koondunud suurel hulgal maismaa tuuleparke ja kui tuul juhtub natukene kõvemini puhuma, siis ei saa elektrivõrk toodetud tuuleelektri kogustega hakkama ja tuulikud tuleb seisma panna.
Warwicki Ülikooli majandusteadlase Michael Watersoni ja Bari Aldo Moro Ülikooli rakendusliku majandusteaduse professori Mario Intini koostatud uuringus tõdetakse: "Šotimaa on suurepärane näide, kus tuuleelektrit tootvad ettevõtted on sõlminud endale kasulikud lepingud ja lõikavad ilmselt teadlikult kasu taristu piirangutest ning nende tegevust haldavatest reeglitest".
Waterson ja Intini vaatasid 2018. ja 2019. aastal 509 päeva kui tuulepargid pidid tootmise peatama ja leidsid, et Šotimaa tuulepargid kasutavad süsteemi kurjasti ära. Nende sõnul esitasid tuulepargid jaotusvõrgule – mis toetuseid haldab – kaks ja pool korda suuremad tootmata elektri mahud, kui elektrit oleks toodetud ning liialdasid vastavalt puhuva tuule tugevusega.
Teadlaste sõnul on valedeklaratsioonide esitamise üheks põhjuseks asjaolu, et maksumaksja raha välja petmise või kallutatud aruannete eest ei ole tuuleettevõtetele nähtud ette mingeid karistusi.
Veelgi enam: tuuleparke omavad ettevõtted käitavad enamasti ka tavaelektrijaamu ja nii teenivad nad raha nii tootmata tuuleelektri kui tavajaamade suurema elektritootmise ning võrgukoormuse tasakaalustamise pealt.
Toimetas Karol Kallas


Eelajaloolisel Õikal elasid neandertallased ja iidsed soomeugrilased ehitasid siia püramiideAlguses oli maa, siis tuli selle peale jää. Seejärel jää sulas ja tuli vesi, palju vett, kuni ühel hetkel kerkis veest maa. Võiks öelda, et isegi rohkem kui maa, tervelt mägi! See mägi kattus õitsvate taimedega. Seejärel tulid inimesed ja nimetasid selle maa Õismäeks.Nõnda võiks alustada Õismäe muinasajalugu, lihtsustatud versiooni sellest, aga tegelikult ei ole see asi nii selge ühtigi. Näiteks sissejuhatuse alguspunkt, kuiva ja jääta maa olemasolu on sätitud mu mõistuses 125 000 aasta tagusesse hetke, mil Eesti ei olnud mandrijää all. Seda viimasele jääajale eelnenud aega nimetatakse Eemi jäävaheajaks ja kliima oli tollal väga soe. Tõele au andes ei olnud Lääne-Tallinna alad ka siis kuivad – jäävaheajal oli Läänemere asemel Eemi meri, mis oli praegusest meretasemest viis kuni seitse meetrit kõrgem. Leidmaks hetke, mil see maalapike merest välja küündis, võime sukelduda ajas kaugemalegi, aga kas oli siis olemas hinge ja vaimuga loomi, kes seda maad kuidagimoodi mõtestada osanuks? Vast ei.

Läänemere piirkonna hüdrograafia ja geograafia Eemiaegse maksimaalse üleujutuse ajal (u 128 000 aastat tagasi)
Martin J. Head / Journal of Micropalaeontology 21(2); DOI:10.1144/jm.21.2.169

Tehniliselt ma ei valeta, kui väidan, et inimesed tulid siia alles pärast viimatist jääaega, vee taganemist ja hetkel Lääne-Tallinnaks nimetatava ala tekkimist tänapäevases vormis. On aga üks väike «aga» – nimelt asub Kesk-Soomes Susiluola ehk «hundikoobas», kust 1990. aastate lõpus toimunud väljakaevamiste käigus leiti hulgi kivist tööriistu ja töötlemisjälgedega kivimeid. Hüpotees on, et meie head sugulased neandertallased jõudsid Kesk-Soomesse juba 125 000 aastat tagasi ehk enne jääaja tulekut, Eemi jäävaheajal, ning kükitasid «hundikoopas» ja meisterdasid kvartsist jubinaid.
Seda hüpoteesi on kahtluse alla seatud väites, et see kiviklibu on lihtsalt looduslikku päritolu ja neandertallased nii kaugele Hüperboreasse ei jõudnud — ent süvaeelajaloolise fiktsiooni korras võime ette kujutada järgmist stseeni.
«Kunagi väga-väga ammu, sada tuhat aastat tagasi looklesid praeguse metsiku Lääne-Tallinna aladel jõed otse soolasesse Eemi merre; kasvasid iidsed laialehelised metsad, tamme- ja valgepöögi salud ning nende vahel jooksid ringi tänaseks välja surnud hiidulukid. Reliktsete sõnajalgade varjust väljub karvane ja jässakas kahejalgne tegelinski, seisatab merekaldal ja vaatab Soome poole nagu miljonid kalevipojad pärast teda. Tema puhmaskulmud on kohe silmade kohal ja laup madalal; ta ei ole inimloom, vaid meie lähisugulane, kelle me järgnevate aastatuhandete jooksul välja suretame. Geeniteadlaste sõnutsi astusime me nende lähisugulastega ka suguühtesse ja vähemalt mõnede tegelinskite geenid rändavad meiega koos edasi. Olen ka nüüdisajal näinud Õismäel ringi kolamas nii mõndagi madalalaubalist tegelinskit.»

«Muinas-õismäelane (Homo neanderthalensis) taltsutamas metsikut hobust», 2020, koloreeritud
Trougnouf (Benoit Brummer) / Public Domain / Wikimedia Commons

Selguse mõttes kirjutame Õismäe muinasajaloo ümber: «Alguses oli meri ja selle ääres tolgendasid ringi madalalaubalised hominiidid. Seejärel tuli üle mere jää ja hominiidid läksid soojemasse kohta. Jää kuhjus ja kasvas, kuni hakkas sulama. Siis tuli vesi, palju vett, kuni ühel hetkel kerkis veest maa…»
116 000 aastat tagasi sai alguse viimane jääaeg, mida tuntakse Weichseli jäätumisena (Nõukogude ajal nimetati seda Valdai jääajaks). Liustikud mitmel pool maailmas hakkasid kasvama ja raske jääkilp kattis maa. Kusagil 35 000 – 30 000 aastat tagasi oli korraks soojem periood ja meie aladel jalutasid ringi isegi mammutid. Orienteeruvalt samal ajal jõudsid Aafrikast Euroopa mandrile esimesed targad inimesed, keda Prantsusmaal tuntakse kromanjoonlastena. Need olid prantslaste eellased, loomulikult idikad, kes asusid kiiresti neandertallastega seksima ja/või neid välja suretama. Kas keegi tuli siis ka siia? Jälgi neist tarkadest inimestest ei ole avastatud; ainult mammutid tatsasid ringi ja nende luid-hambaid on leitud Paljassaarest, Ülemistest, Lasnast ja Piritalt.

Mammutid, ürgpiisonid, põhjapõdrad ja karvased ninasarvikud
Aivar Kriiska ja Andres Tvauri, «Muinasaeg Eestis», 2002, lk 19, Tallinn, Avita

Ajaloolise fiktsiooni korras kujutame ette, et targad inimesed Aafrikast ei jäänud Prantsusmaale neandertallastega süguühtesse heitma, vaid tulid otsejoones jäätunud Hüperborea poole.
«Aasta on 33 000 eKr ja külm arktiline tuul puhub üle hõbevalge välja, mida hiljem hakatakse nimetama metsikuks Lääne-Tallinnaks. Euroopa maailmajao esmaasukad on ületanud mered ja mäed ning taltsutanud teel metsikud mammutid, et nendega võidukalt siia ratsutada. Neil on plaanid ja teadmised, neil on eesmärk – siin saab olema kõrgtsivilisatsioon, mida eelnevalt ei ole kusagil nähtud; siin saab olema Finno-Ugria hüperborealistlik kõrgkultuur. Kodustatud mammutitega veetakse kokku hiiglaslikke rändrahne ja jääpankasid; regilaulul baseeruva helilevitatsioonitehnika abil tõstetakse need üksteise peale, et ehitada maailma esimesed püramiidid. Ehitiste otstarvet varjutab saladuseloor, tabalukk teadmistelaekasse, mida mandunud uusinimesed ei suuda kunagi päriselt lahti muukida. Kusagil varjualadel sosistavad vaimud georuumilise arukuse jäädvustamisest tulevaste enioloogide tarvis, ent seda kuulevad vaid hullunud geeniused, kes kõnnivad nõdrameelsuse ja müstitsismi noateral. Esimesed targad inimesed elasid ja ehitasid, rajasid kõik, millel püsivad meie tulevased põlved — iidse Finno-Ugria tsivilisatsiooni, muistsed soomeugrilased —, ent me oleme vaid nende haledad varjud.»
Inimtsivilisatsiooni lätte, alguspunkti määramine on ettevõtmine, mis enamasti kisub kiiva, marmorkuuli sättimine pidevalt täiustuvate teadmiste vesiliiva. Selles segaduses on skeptikud, kes liiguvad vaid artefakte pidi, ja unistajad, kes käivad samuti artefakte mööda, ent lisavad neile deliriaalseid nägemusi. Pseudoajalooline iidsete tulnukate hüpotees purustab tõenäosuse piire palju enam kui iidsete soomeugrilaste oma. Selle ugri-mugri-hüpoteesi kese on tervet Euraasiat mõjutanud prototsivilisatsioon, tarkade inimeste kuldaeg, mis teel Hüperboreasse kattis maad kui kasvava puu võra, ent mille tüvi oli just iidsete soomeugrilaste maadel. Jäägu seega me mõistusesse kujutlus saabuva kataklüsmilise muutuse eel rajatud tsivilisatsioonist ja selle asukatest, aga samas ka pildike hetkest, mil tsivilisatsiooni emamaa tuli hüljata, et rännata loojuva päikese suunas Uude Maailma.

«Väljaränne Hüperboreast». Kindlasti on tegemist autentse ja realistliku kujutisega Lääne-Tallinna elust aastal 33 000 eKr, mitte ühe vene kunstniku pseudoteadusliku ürgnatsionalismi populariseeriva maaliga.
Vsevolod Ivanov

Soojemale perioodile 30 000 aastat tagasi järgnes külmem, kohe ääretult külm periood 24 000 – 22 000 aastat tagasi. Kõige hullemal hetkel katsid maad jääliustikud, mis laiusid Skandinaavia ja Soome peal, suurel osal liri- ja Inglismaast, Saksamaa ja Poola põhjaosas ning loomulikult Loode-Venemaal. Baltimaad, Leedu ja Läti olid üleni jääkilbiga kaetud. Räägitakse, et jääliustiku kõrgus Eesti kohal oli poolteist kilomeetrit. Lihtsalt perspektiivi andmiseks – majadekompleks Väike-Õismäel, mida tuntakse Hiina müüri nimetuse all, on orienteeruvalt 450 meetrit pikk, mis tähendab, et jääliustiku omaaegse paksuse saavutamiseks tuleks kolm Hiina müüri pikuti üksteise otsa laduda. Või siis selline võrdlus – Kristiine keskusest Vabaduse väljakuni on poolteist kilomeetrit.
Kui hakkaksime arvutama Eestil lasunud jää raskust, jõuaksime numbriteni, mida on sama keeruline mõista kui Danske panga rahapesus liikunud summasid – need on lihtsalt nii utoopilised, suisa kosmilised arvud, mida lihtne inimene ei suudagi hoomata. Keeles on selliste numbrite kohta väljend «musttuhat». Maad katva jää koguse saab muuta mõistetavamaks, kui kanda jäätunud vee hulk üle maailmamere veetasemeks: mandriliustikes oli talletunud nii palju vett, et üleüldine maailmamere veetase oli toona sada meetrit madalamal kui tänapäeval. Mandrijää raskus oli nii võimas, et maapind selle all vajus. Pärast jääkatte taandumist hakkas maapind kerkima ja teeb seda tänaseni; näiteks Loode-Eestis kerkib see tervelt kaks kuni kolm millimeetrit aastas, mujal vähem, ent samuti.

Euroopa umbes 20 000–70 000 aastat tagasi, Weichseli jäätumise ajal
Ulamm / Public Domain / Wikimedia Commons

Kõige külmemale perioodile ja jääliustiku suurimale ulatusele järgneb soojenemine – mandrijää hakkab aegamisi põhjapoolusele taanduma. 14 200 aastat tagasi (12 200 a eKr) jääb liustik Ladina-Eestis seisma ja tekib Haanja kõrgustik. Sellele järgneb veel neli korda selline seisak, kuni lõpuks 12 500 aastat tagasi (10 500 a eKr) on terve liustik Eesti pinnalt kadunud. Raskuse kadumisel hakkab pinnas uuesti tõusma, aga kas selle ja sulamisega koos tuleb jää alt välja ka käesoleva teksti jaoks oluline Õismäe? Võimalik, aga ebatõenäoline, sest kaduv jää jättis endast järele suure hulga vett, mis kattis kohe jää alt vabaneva maa.
Jääaja lõpuga jõuame mõnevõrra teise ajastusse, ent seegi on jätkuvalt jäine, võiks isegi öelda, et arktiliselt külm. Jää taandumisega jõuavad siia taas põhjapõdrad ja suured ulukid, isegi mammutid. Arvatavasti tulevad nende järel uuesti ka inimesed, seekord juba mitte enam kõrgtsivilisatsiooni toovad targad inimesed, vaid tavalised kütid-korilased. Vanimad teadaolevad jäljed inimasustusest Eesti aladel pärinevad Pärnumaalt Pullist: 11 000 – 10 550 aastat tagasi (9000–8550 a eKr) olid Sindi kandis mingid hooajalised tüübid, kes urgitsesid kivitööriistadega kalade ja loomade kallal. Kas nad läksid pärast kalastamist-jahtimist edasi Õikale? Suure tõenäosusega jah, nad kõmpisid Õika poole, aga jõudsid hoopiski tollal Ülemisteni ulatunud Antsülusjärve kallastele.
Lähme korraks tagasi hetke, mil liustik kaob Eesti pinnalt, näiteks aastasse 10 200 eKr. Jää sulas veeks ja nõrgus liustikest jäänud orgudesse, vesi kogunes suurteks järvedeks, mis juba 11 000 a eKr ühinesid hiiglaslikuks Balti jääpaisjärveks. Õika on sügaval mageveejärve pinna all ja selle lained loksuvad nii kaugele sisemaale, et Kohila, Rapla ja isegi Võhma oleksid tol hetkel olnud kuurortlinnad.

Tähelepanu peaks pöörama punasele, tume- ja helelillale ning rohelisele joonele.
https://www.taskutark.ee/eesti-pinnavormid/

Balti jääpaisjärv kasvas, kuni ühel hetkel aasta 9600 eKr paiku tekkis sel ühendus maailmamerega. Seni paisunud järv hakkas seepeale tühjaks jooksma ja veetase alanes mitukümmend meetrit. Maailmamerega ühinenud mageveeline järv muutus osaliselt soolaseks ja see nimetati ümber Joldiamereks, sest tol ajal levis seal Yoldia arctica nimeline arktiline merikarp.
Riimveeline ja kõrgetasemeline Joldiameri jooksis seni maailmamerre, kuni enam ei olnud tilkagi üle. Järgnenud etapis jõuame eelmainitud Antsülusjärve juurde: orienteeruvalt aastal 9000 eKr sulgeb maapinna kerkimine ühenduse maailmamerega ja Joldiamerest saab mageveeline Antsülusjärv. Nime saab see veekogu jälle mingite limuskite järgi: soolane merikarp asendub mageveeteoga, kelle nimi ladina keeles on Ancylus fluviatilis.
Kõigest 800 aastat hiljem (8200 a eKr) muutub olukord taas ja ühendus maailmamerega taastub Taani väinade juures. Selle tagajärjel algab Läänemere kõige soolasem faas ehk Litoriinameri – maailmamerest voolab hulk vett meie poole ja sellega koos tulevad Littorina perekonda kuuluvad rannateod.

„Soome laht - ürgmerest tänaseni“ (toimetajad Kaisa Pajanen, Marjo Soulanto ja Erik Sikk, 2007, lk 26-27 Tartu, Eestimaa Looduse Fond)

Veetase kerkib taas, tipphetkel aastatel 6000–5000 eKr on Tallinnas meretase 22 meetrit kõrgem kui tänapäeval. Kui vaadata näiteks veebilehelt floodmap.net, mis juhtuks sellise taseme juures nüüdisaegse Eesti kaardiga, näeme, et meri kataks peaaegu tervet Haaberstit ja lained loksuksid Mustamäe randa.

22 meetrit veetaseme tõusu ja meil kõigil areneksid lõpused
floodmap.net

Saarekesed Õismäe raba ja Tallinna loomaaja kohal on glitchid süsteemis, mis juhtuksid vaid tänapäeval, sest maapind on kogu vahepealse aja kerkinud. Täpsem oleks vaadata järgmist kaarti Kriiska ja Tvauri raamatust «Eesti muinasaeg», mis näitab Litoriinamere piiriks samuti Mustamäge, ent tsipake sügavamal, arvatavasti Vanaka ja Lameka liivastel kallastel.

Aivar Kriiska ja Andres Tvauri, „Muinasaeg Eestis“, 2002, lk 28, Tallinn, Avita

Litoriinamerele ei järgne järveks muutumine, küll aga muutub merevesi tänu sellesse voolavatele jõgedele magedamaks. Seda etappi, mis sai alguse umbes 3000 aastat tagasi ja milles me ka praegu viibime, nimetatakse Limneamereks. Loomulikult on seegi saanud nime limuskite järgi; seekord on fookuses Lymnaea nimeline mudatigude perekond.
Vähehaaval veetase alanes ja samal ajal maapind kerkis, meri taganes ja selle alt tuli iga aastaga nähtavale aina enam maad. Ühel hetkel 2000 aastat tagasi jõudis meri nõnna kaugele, et sellest jäi maha järv. Selle järve küljel on mägi, ning kui sealt järve ja merd vaadata, siis on need täitsa ühel tasapinnal, nagu loodis või nii. Mõned inimesed hakkavad seda järve Loodjärveks nimetama. Vanade kaartide pealt võib leida ka nime Argo (või Arko), aga tänapäeval teame seda pigem Harku järvena.
Järgmise kahe tuhande aasta jooksul tõusis maapind edasi ja tasapisi joonistus kaardile tänapäev. Rannajoon muutub ka praegu: meri uuristab pankrannikut; kivikesed ja muu risu kukuvad vette; tormid kannavad kõike laiali, lõhuvad ja kuhjavad; ka maapind kerkib edasi. Muinas-Õismäe loo saab Harku järve tekkeks kokku võtta järgmiselt: võib-olla käisid siin neandertallased enne jää tulekut; jää minekuga tulid mammutid ja nende sabas kütid-korilased, aga arvatavasti oli Õismäe suurema osa ajast vee all; maapinna kerkimise ja vee minekuga tekkis mudane Harku järv. Edasi on juba tuhat aastat kalastamist, põlluharimist, viikingitega jamamist ja ristisõdadeks valmistumist, enne kui jõuame keskaega. Selle osa harutame lahti kunagi tulevikus.
Eesti keeles on toredad sõnad nagu «muinas-» ja «ajalugu». «Muinas-» viitab millelegi «muistsele», eelnenule ja vanale, ebamäärasesse ajahämarusesse kuuluvale. Kuigi inglise keeles on sõna «ancient» samuti «vana» või «iidne», tundub see seal viitavat suurte tsivilisatsioonidega seonduvatele spetsiifilistele ja konkreetsetele ajalooperioodidele. Eesliitega «muinas-» on midagi teisiti. Näiteks käib see sõnasse «muinasjutt», mis peaks viitama muistsele ja vanale loole, ent moondub me peas hoopiski millekski fiktiivseks, väljamõeldud lastelooks. Vahel võib see isegi muutuda sünonüümiks «valele» või «hämale»; kasutusel on ka sõnapaar «uina-muina», mis viitab millelegi täiesti ebamäärasele.
Ka «ajalugu» on huvitav sõna, mis juba iseenesest vihjab antud teadusvalla kahetisele olemusele: osalt on tegemist täppisteadusega — rõhk sõnal «aeg» ja sisuks olevatel numbritel-aastaarvudel —, mis kasutab väga palju teiste loodusteaduste (geoloogia, arheoloogia jne) abi; samas on tegemist humanitaarteadusega — rõhk sõnal «lugu» ja sisuks oleval inimkultuuril ning kõigil selle osistel —, mida võib vahel lugeda isegi lihtsalt kirjandusliigiks. Ajalugu on kirjakeelne (või muudel märkidel elutsev) teadus, ent see ei ole kivisse raiutud; me muudame seda igal aastal ümber ja ei saa seda kunagi liiga täpselt paika.
Loodan järgmisel korral kirjutada rohkem Õismäe ja Haabersti inimasustusega seotud ajaloost, hetkedest, mil sellele maa-alale nime anname, markeerime ta enda kultuuri osaks ja sisestame maatriksisse. Aga enne seda võiks mõelda, mis saab sellest maast tulevikus. Viimase saja tuhande aasta jooksul on siin olnud maa ja jää, järv ja meri ja järv ja meri, ning ilmselgelt ei jää Läänemeri ehk Limneameri siia aegade lõpuni. Mis võiks edasi juhtuda?
Kõige kurvemate stsenaariumide järgi kasvab ülemaailmne temperatuur nii palju, et pooluseid kattev jää sulab edasi ning taimsed looduskeskkonnad ja mageveesüsteemid ei suuda enam vett talletada. Sellega seoses võib maailmameri tõusta aastaks 2100 ligemale kahe meetri võrra. Kui lisada sellele tormidest tekkivad üleujutused, peab suurem osa Tiskre, Veskimetsa ja Mustjõe asumite elanikke Climate Centrali koduleheküljel oleva kaardi järgi kusagile ümber kolima.

2 meetrit veetaseme tõusu koos tormidega ja kõigist Tiskre elanikest saavad kliimapagulased
https://coastal.climatecentral.org/

Tekib tulevikupalavikuline ulm, kus tsivilisatsioon hääbub taas ja lained kannavad mööda merd laiali rannikuäärsetel aladel olnud lusitaania teetigude korjamise konteinereid. Võõrliigist nälkjas seab end sisse kõikjale, kogu rannik on kaetud tigude limaga. Kuigi tegelikult on tegemist Hispaania teeteo ehk Arion vulgarisega, mis nüüd ja siis levima hakkab, ning mitte portugali teeteo ehk Arion lusitanicusega, on rahvasuus lusitaania nälkjaks ristitud hirmsa võõrliigi mütoloogia nii tugev, et tuhandeid aastaid hiljem leiavad tulevikuinimesed konteinereid ja muid materjale ning ristivad kliimamuutustega tekkinud Suur-Läänemere Lusitaaniamereks. Läheb ilusti kokku limuskite-tigude-nälkjate ja L-tähe temaatikaga. Lusitaaniamere all on magala varemed ja maapind, mis ootab taas veetaseme alanemist.
Viited:
Valdav osa eelajaloolistest teadmistest (näiteks ajalised daatumid) toetub Aivar Kriiska ja Andres Tvauri raamatule «Muinasaeg Eestis» (2002, Tallinn, Avita). Lisaks oli abi raamatust «Soome laht – ürgmerest tänaseni» (toimetajad Kaisa Pajanen, Marjo Soulanto ja Erik Sikk, 2007, Tartu, Eestimaa Looduse Fond). Temaatilisi raamatuid ja kaarte soovitan otsida Akadeemilise Raamatukogu III korruse Läänemere riiulitest (näiteks «Läänemeri – meie ühine ja kordumatu aare», «Coastline Changes of the Baltic Sea from South to East», «Physical Oceanography of the Baltic Sea» jm). Eemiaegne kaart leidub Martin J. Headi artiklis; Eesti pinnakatte ja -vormide kaart leuidb veebilehel taskutark.ee; kaarti saab üle ujutada veebilehel floodmap.net või uudisteorganisatsiooni Climate Central koduleheküljel.
P.S. Käisin just Meelespeas poes ja selle kõrval libistas suurest balloonist õltsi üks isik, kes oli sada protsenti neandertallase järeltulija: etteulatuvad kulmuluud ja väga suured puhmaskulmud nende peal; sügaval koobastes istuvad silmad ja väga tumedad silmaalused; lai ja madal, ääretult paistes nina; madalavõitu tahapoole kaldus laup, millel hulk arme. Kõige tipuks oli tal etteulatuv lõug, mis saagis küljelt küljele nagu poistel klubis. Muinasaeg ei ole veel läbi!


Kallas sõlmis abikaasa firmaga laenulepingu kohe pärast Metaprindi külastamist   Peaminister Kaja Kallas külastas 28. jaanuaril 2022 Metaprindi tehast ning sõlmis paar päeva pärast seda laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega Novaria Consult, mille kaudu on Hallikul osalus Stark Logisticsis, kus suurosanikuks on Metaprinti omanik. Viimase osa 350 000-eurosest laenust tagastas ettevõte Kallasele 21. augustil ehk pärast seda, kui ERR oli tema abikaasalt Vene vedude asjus aru pärinud.   Sõja ajal Venemaale kaubavedu jätkanud Stark Logisticsi suurosalus kuulub aerosoolpakendite tootja Metaprindi omanikule Martti Lemendikule. Eelmise aasta 28. jaanuaril käis Kaja Kallas valitsusjuhina Metaprinti külastamas. Tänavu juunis kirjutas ERR, et 2022. aastal andis Kaja Kallas Novaria Consuldile 350 000 eurot laenu, nüüd aga on selgunud, et leping selleks sõlmiti kohe pärast Metaprindis käiku. Nimelt saatis Kallas eelmisel nädalal riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile tutvumiseks laenulepingu. Komisjoni liige Tõnis Mölder (Keskerakond) kinnitas ERR-ile, et see oli allkirjastatud mõni päev pärast 28. jaanuari 2022. "Avalikkuses on olnud eksitav info, justkui oleks Kaja Kallas andnud täieliku info selles osas, mis puudutab laenulepinguid ja nende sisu. Komisjoni käsutuses on üks laenuleping ja selle kaks lisa, mis puudutavad summasid suurusjärgus 350 000 eurot. See, millest Kallas on ise rääkinud, et ta on sellele ettevõttele andnud sellel aastal täiendavalt 20 000 eurot laenu, siis komisjonil selles osas nii lepingulised ülevaated kui ka pangaväljavõtted või -dokumendid puuduvad," sõnas ta. Ka esimese, 350 000 euro suuruse laenu kohta pole Kallas Mölderi sõnul muid dokumente edastanud, olemas on ainult laenuleping, mis näitab teatud kokkuleppeid. Millised on laenulepingus tagastamistähtajad, Mölder enda sõnul täpsemalt avaldada ei tohi. Kallas on öelnud, et abikaasa ettevõte on talle laenu praeguseks koos intressidega kolmes osas tagastanud. Samuti korruptsioonivastasesse erikomisjoni kuuluv Priit Sibul (Isamaa) ütles, et laenu tagastamise kuupäevadeks olid 15. juuni, 20. juuli ja 21. august. ERR saatis Arvo Hallikule tema ettevõtte Vene vedude kohta küsimused 18. augustil ja peaminister on öelnud, et ta sai neist teada 20. augustil. Seega sai laenu viimane osa tagasi makstud pärast ajakirjanike huvi tundmist Stark Logisticsi äritegevuse kohta. Tõnis Mölder ütles, et pangaväljavõtteid selle kohta, kas laen on päriselt tagastatud ja mis kuupäeval, korruptsioonivastne komisjon saanud ei ole. "Küll aga on Kaja Kallas ise väitnud, et 350 000 eurot on tagastatud, seda ka avalikult kommenteerinud. Meil siis jääb üle uskuda Kallase sõnu /.../ Mis puudutab 20 000 eurot, siis on Kallas vist ka avalikult öelnud, et see laen ei ole tagastatud ja kuna meil puudub ka laenulepingust ülevaade, on raske kommenteerida, millal on see väljastatud ja millal tuleb tagastada," lisas korruptsioonivastase komisjoni liige. 4. septembril korruptsioonivastase komisjoni istungil selgitusi jaganud Kallas ei osanud öelda, millal täpselt ta abikaasa ettevõttele laenu andis. Küll aga kinnitas ta, et laen on tänavu koos intressidega tagasi makstud. Samuti ütles ta, et tänavu Novaria Consultile laenatud 22 000 eurot ei ole ta veel tagasi saanud. Arvo Hallik on lubanud oma osaluse Stark Logisticsis ära müüa, kuid äriregistri andmetel ei ole tehingut veel tehtud ja Hallik on jätkuvalt ka ettevõtte nõukogu liige. Kahe nädala eest ütles Hallik ERR-ile, et tehingu vormistamisega parajasti tegeldakse. Hallikul on 30-protsendiline osalus ka laoteenuseid pakkuvas Stark Warehousingus, kus sama suur osalus on ka Metaprinti omanikul ning sellest osalusest ta loobuda ei plaani.


Vastu tahtmist pornostaar? Küberpolitsei jahib inimestest tehisintellekti abiga tehtud intiimpilteMaailmas levib praegu uus pornotööstuse trend, kus päris inimestest tehakse tehisintellekti abiga intiimpilte ilma nende nõusolekuta. Need, kellel on originaalfoto ja kes on pildilt äratuntavad, saavad selle esitada tõestusmaterjalina rahvusvahelisele organisatsioonile, mis asub siis Internetti lekkinud intiimpilte tagasi kutsuma.Tundub, et kord juba veebi lekkinud pilte on sama võimatu tagasi kutsuda nii nagu hambapastatki tuubi tagasi toppida, kuid selleks loodud rahvusvahelisel organisatsioonil StopNCII.org on tugev seljatagune. Sõlmitud on koostöökokkulepped kõigi suurimate sotsiaalmeediaplatvormidega, sealhulgas Facebooki, Instagrami, Redditi, OnlyFansi ja TikTokiga ning nendega koostöös muudetakse taoliste piltide levitamine kui mitte võimatuks, siis palju raskemaks. Facebooki omanikfirma Meta oli koguni organisatsiooni üks algatajatest 2021. aastal.

Tehisintellekt on pornotööstuse jaoks hindamatu tööriist

Kui varem pidi intiimpiltide avalikus meedias üles riputaja need kuskilt saama, siis nüüd pole seda enam vaja. Tehisintellekti pilditööriistad võivad mõne siivsa pildi põhjal luua mistahes siivutuid fotosid ja videoid, mida kasutada kas pildil olijalt väljapressimiseks või raha teenimiseks mingil muul moel.
Ettevõte Deeptrace Labs, mis on süvavõltsingute tuvastamiseks mõeldud tehisintellektiteenuse looja, on avastanud, et võltsvideote arv kasvab praegu murettekitava kiirusega. Firma uuringuaruandes jõutakse järeldusele, et süvavõltsingute arv Internetis on viimaste aastate jooksul kahekordistunud. Labor tuvastas 14 678 süvavõltsitud videot mitmel voogedastusplatvormil ja pornosaitidel, mis on 100 protsenti rohkem kui 2018. aastal.
Uuring näitas ka, et 96 protsenti neist võltsitud videotest on tehtud naistest, enamasti kuulsustest, kelle pilte muudetakse ilma nende nõusolekuta. Kuid ka tavalisi inimesi satub nii-öelda pornokättemaksu ohvriks või kasutatakse neid lihtsalt ära näiteks tehisintellekti loodud alastipiltide müümiseks.

Kuidas intiimpiltide küberpolitsei töötab?

StopNCII.org töötab Suurbritannias oleva infoliini «Revenge Porn Helpline» eestvõttel ja ühendab paljusid organisatsioone üle maailma. Nende veebilehel saab ühe lihtsa ankeediga esitada avalduse ja küberpolitsei asub juhtumit uurima.
Selleks tuleb teha järgmised sammud:

	Vali oma seadmest mis tahes intiimne pilt või video, mille kohta soovid avaldust teha.
	StopNCII.org loob piltidest ja videotest nii-öelda digitaalse sõrmejälje (räsi). Kasutaja seadmest saadetakse vaid see räsi, kuid mitte pilti või videot ennast. Meedia sisu ei laadita kuskile üles.
	Kui juhtum läheb menetlusse, saab selle oleku kontrollimiseks juhtumi numbri koos PIN-koodiga.
	Osalevad ettevõtted otsivad vasteid räsile ja eemaldavad kõik selle vasted oma süsteemist, kui see rikub nende eeskirju.
	StopNCII.org jätkab perioodiliselt räsile vastete otsimist
	Iga juhtumi edenemist saab näha või selle tagasi võtta.

Platvorm väidab, et nende eduka eemaldamise määr on seni olnud üle 90 protsendi, samuti tehisintellekti lahenduste abiga on juba Internetist edukalt leitud ning eemaldatud üle 200 tuhande nõusolekuta intiimpildi.

Veebipolitseinik: sotsiaalmeediakontod tuleks teha võimalikult kinniseks

Eestis tegelevad ahistamisjuhtumitega Internetis veebipolitseinikud. Mida teha, kui keegi on leidnud endast tehisintellekti poolt manipuleeritud intiimpildi ja see levib Internetis?
Vastab veebipolitseinik Elerin Tetsmann:
«Kui keegi on endast või lähedasest veebis leidnud privaatse sisuga pildi või video, siis esmalt oleks vaja vaadata, kus see on üles laetud ja kuidas see levib.
Kui näiteks levib mõnes sotsiaalmeediagrupis, tuleks koheselt ühendust võtta sealse grupi administraatoriga, samuti seda postitust korduvalt «raporteerida» ning ka keskkonda ennast teavitada, et see on ebasobiv sisu.
Kui intiimne kaader liigub privaatsetes sõnumites, siis paluda kõiki oma tuttavaid, kes selles kanalis liiguvad, et nad ei jagaks seda omakorda edasi. Hea oleks olla ka otsekontaktis selle isikuga, kellest sellise sisu levik on alguse saanud. Paluda tal selle jagamine lõpetada. Alati võib kaasata ka veebipolitseiniku ning küsida üle, kuidas toimida.
Selliste olukordade vältimiseks tasuks kõik sotsiaalmeediakontod teha võimalikult kinniseks ja privaatseks, et ükski võõras sinna üldse ei pääseks pilte näppama või siis oleks teda seal ootamas väga minimaalne info konto omaniku osas.
Kõik postitused, olgu need siis pildiga või pildita, mõtle enne üles riputamist läbi, kas sellest ei tule mingit kahju endale või lähedastele. Aeg-ajalt vaata üle, mida näiteks Google otsing sinu kohta väljastab, kas seal on selliseid andmeid või sisu, mida sa ei soovi jagada. Igaühel on võimalik pöörduda ka Google´i poole palvega kuvatud sisu sealt otsinguloendist eemaldada.»


MIDA ÜTLEB LAENULEPING? Kallas eitab, et andis abikaasale laenu pärast Metaprinti külastamist. Erikomisjoni liige jagab kõnekat kuvatõmmistPeaminister Kaja Kallas külastas 28. jaanuaril 2022 Metaprinti tehast ning sõlmis paar päeva pärast seda laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega Novaria Consult, mille kaudu on Hallikul osalus Stark Logisticsis, kus suurosanikuks on Metaprinti omanik.
Viimase osa 350 000eurosest laenust tagastas ettevõte Kaja Kallasele 21. augustil ehk pärast seda, kui ERR oli tema abikaasalt Vene vedude asjus aru pärinud, kirjutab ERRi uudisportaal.
Kallas saatis eelmisel nädalal riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile tutvumiseks laenulepingu. Komisjoni liige Tõnis Mölder (Keskerakond) kinnitas ERRile, et see oli allkirjastatud mõni päev pärast 28. jaanuari 2022.
Samuti korruptsioonivastasesse erikomisjoni kuuluv Priit Sibul (Isamaa) ütles, et laenu tagastamise kuupäevadeks olid [tänavu – toim] 15. juuni, 20. juuli ja 21. august.
Peaminister Kaja Kallas ütles Delfile, et see info on Möldril vale. Kallas väidab, et sõlmis laenulepingu oma abikaasa firmaga 5. jaanuaril 2022 ning tegi esimese, 200 000 euro suuruse väljamakse järgmisel päeval. Ülejäänud 150 000 eurot läks Kallase sõnul firmale teele 13. mail.
Mölder jagas seejärel tõestuseks laenulepingu sõlmimisest 28. jaanuarist hilisemal kuupäeval kuvatõmmist Arvo Halliku ja Kaja Kallase digiallkirjadest. Selle järgi allkirjastati leping mõlema poolt 3. veebruaril 2022.


Salakaamerad Lõuna-Koreas - privaatsuse piirid avalikes ruumidesLõuna-Koreas levib fenomen, et avalikesse tualettruumidesse, motellitubadesse ja teistesse privaatsust eeldavatesse kohtadesse paigaldatakse salakaameraid, mille ohvriteks on enamasti naised.Kuidas mõjutab see naiste igapäevaelu ja mida näitab Korea ühiskonna kohta laiemalt?Kui ma 2021. aasta augustis Incheoni lennujaamas maandusin ja karantiinitaksoga toona koroonaviirusest tingitud piirangute tõttu oma kahenädalasse vangistusse sõitsin, oli mul üks kindel eesmärk: uurida salakaameratega filmitud paljastava materjali levikut Lõuna-Koreas (edaspidi Korea), täpsemalt seda, kuidas see mõjutab sealsete naiste igapäevaelu. O m a antropoloogiliste välitööde käigus sain kinnitust fenomeni laiale levikule ning probleemi akuutsusele ja aktuaalsusele Korea ühiskonnas.MOLKATehnoloogiliselt kiiresti arenevas maailmas, kus normiks on saanud kaamerad avalikes ruumides ja iga liikleja taskus on nutiseade, on järelevalve ja pidev kaameraobjektiivide vaatevälja jäämine näiliselt paratamatu. Korea vabariigis on iseäranis levinud fenomen, et salakaameraid paigaldatakse tualettruumidesse, motellitubadesse, avalikesse duširuumidesse ja teistesse privaatsust eeldavatesse kohtadesse, et tabada subjekte intiimsetes olukordades või alastushetkedel. Seda materjali saab hiljem kasutada eri viisidel, näiteks illegaalse pornograafiana levitamiseks, manipulatsiooniks, väljapressimiseks jm. Peamine motiiv, miks sellist materjali salvestada, näib olevat rahaline kasu. Seda fenomeni nimetatakse korea keeles mõikaks (# 7 ). „Molka” on tulnud sõnast „mollaekamera” (# 5lj7-DjB-), mis viitab peidetud kaameratele. Mollaekamera'l ei ole olnud alati negatiivset konnotatsiooni, termin on nimelt pärit televisiooni naljasaadetest, kus peidetud kaameratega salvestati tüngavideoid. Hiljem on sõna omandanud negatiivse tähenduse ja nüüdseks seostatakse molka't peamiselt salakaamerakuritegudega.HOIATUSED TUALETTIDESLõuna-Koreas pea aasta kestnud antropoloogiliste välitööde vältel sai kiiresti selgeks, et tegemist on Korea kultuuriruumis sotsiaalselt laetud probleemiga, mis hõlmab mitmeid sealsele kultuurile omaseid aspekte. Olenemata indiviidide isepärasest elustiilist ja päevakavast on molka miski, mis puudutab Korea avalikus ruumis liikudes kõiki inimesi. Molka teema uurimiseks on mitmeid viise - uudised, sotsiaalmeedia, inimestega suhtlemine - , kuid tegelikkuses ei pea probleemi märkamiseks sugugi kaugele vaatama. Piisab, kui külastada mõnd avalikku tualettruumi. Avalike tualettide seintel ilutsevad sildid ja tähistused, mis teavitavad külastajat potentsiaalsest ohust või kinnitavad, et tualettruumi on kontrollitud ja seda on turvaline kasutada. Seesugused sildid on tavapärased pea igas avalikus tualetis - alates ülikoolilinnakutest ja m etroost kuni muuseumite ja kaubanduskeskusteni. Mõikast on saanud elementaarne teadmine just Korea naiste seas ja minu välitööde peamine eesm ärk oligi vaadelda, kuidas see mõjutab nende käitumist, liikumist ja igapäevaelu.Olgugi et avalikke tualette kontrollitakse salakaamerate suhtes, on palju muud, millele tuleks selle probleemi valguses tähelepanu pöörata. Oluline on tuua molka puhul välja asjaolu, et tõenäoliselt on tegemist vaid ühe fragmendiga laiemast sotsiaalsest probleemist. Illegaalsete salakaameratega filmitud materjal kvalifitseerub enamasti seksuaalkuriteoks. Korea seadused piiravad naiste õigusi tasandil, et salakaamerajuhtumite puhul on keeruline saavutada õiglust, või naisi ei võeta süsteemse misogüünia tõttu tõsiselt. Avan seda täpsemalt järgmistes lõikudes. Kuigi salakaamerakuritegude ohvriteks võivad olla ka mehed, on Human Rights Watchi 2021. aasta raporti1kohaselt ohvrid siiski ülekaalukalt naised, samal ajal kui kuritegude toimepanijad on ülekaalukalt mehed. Salakaameratega filmitud materjali on lihtne levitada internetis amatöörpornograafia nime all. Korea Seadusandluse Uuringute Instituudi (KLT) andmetel on pornograafia kättesaadavus Koreas seadustega piiratud ja suurem osa pornograafilisest materjalist on illegaalne, kuid välitööde vältel inimestega suheldes ilmnes, et neid piiranguid ei järgita aktiivselt. Minu intervjueeritud Park Dohyeon (märts 2022) selgitas olukorda järgmiselt: „Kui sa Koreas pornotvaatad, ei hakka keegi sind selle eest arreteerim a, politseiametnikud vaatavad ka ise pornot.” Seega võib leebe suhtumine seoses pornograafiaseadustega mõjutada ka salakaameratega filmitud klippide lihtsustatud levikut.NAINE KOREA KULTUURIRUUMISKui vaadelda Koread suures plaanis, on tegemist turvalise riigiga, mida võin kinnitada ka isikliku kogemuse põhjal. Üksiku naisreisijana tundsin end Korea avalikes ruumides turvaliselt ja mugavalt. Probleemi tuum näib seisnevat nimelt selles, kuidas Koreas seksuaalkuritegusid käsitletakse ja kuidas suhtutakse ohvritesse. Naistel, kes on sattunud seksuaalkuritegude ohvriks, on keeruline saada õigussüsteemilt piisavalt abi. Õiguslikud protsessid võivad olla keerukad, traum eerivad ja aeganõudvad ning sageli ei saavutata soovitud tulemust või ei korvata ohvrile tekitatud kahju. Soo ja seksuaalsusega seotud teemad on Koreas endiselt tugevalt stigmatiseeritud, eriti juhtudel, mis puudutavad naisi. Eelmainitu muudab omakorda ohvrite jaoks keerulisemaks abi palumise. Sügavalt juurdunud konfutsianistlike uskumuste ning keerulise ajaloolise tausta tõttu on Koreas tekkinud Ч1HT11П1 ■r/t;" O-tugevalt piiritletud arusaamad sellest, milline on auväärse naise ja mehe kuvand. See mõjutab naiste ja meeste soosuhteid ning ühiskondlikku suhtumist seksuaalkuritegudesse. Traditsiooniline konfutsianistlik ideoloogia rõhutab kollektiivse kultuurimudeli ja patrilineaarse peresüsteemi olulisust. Kuna konfutsianistlike väärtuste põhjal seatakse hierarhiliselt esikohale vanemad inimesed ja mehed, jätab see naistele vabaks eneseteostuseks vähem ruumi. Nende väärtuste kohaselt vastab ideaalile kuulekas, kodune, pere ja laste eest hoolitsev naine. Hierarhilise tunnetusega kaasneb tugev alluv ja kuulekas hoiak enesest kõrgemal positsioonil olevate isikute suhtes. Samuti tuleb mainida, et probleem ei seisne konfutsianismis eneses. On loomulik, et mõned traditsioonilised tõekspidamised ei rakendu tänapäevases ühiskondlikus süsteemis samal moel kuijoseoni dünastia ( 1392- 1897) ajal.Molka mõjutab ka naiste ja meestevahelisi suhteid ning paraku esineb seksuaalkuritegude puhul naisohvrite te vahel polariseeritust, kuna sugupooled ei mõista probleemi tõsidust ühtsel tasemel. Molkaprobleemi on lihtne pisendada või eirata, kuna kaamerad on nähtamatud. Sellest olenemata on nende potentsiaalne olemasolu naiste jaoks suur hirmu allikas, mis piirab avalikus ruumis liikumise vabadust. Naisintervjueeritavad tunnetasid suurem at ohtu selles, kui alastavad klipid neist peaksid internetiavarustesse levima, kuna naiste kehad on rohkem seksualiseeritud ja, nagu ennist mainitud, stigmatiseeritud.SEADUS JATAB OHVRID TÜHJADE KÄTEGASügavalt juurdunud hierarhilisel süsteemil põhinevad ka sotsiaalsed struktuurid, mille tõttu on riigiasutustes juhtivatel kohtadel enamasti keskealised või vanemad meesterahvad. Siinkohal ma ei väida, et keskeas meesterahvad ei peaks nendes asutustes olulistel positsioonidel olema, vaid vähemalt Korea kontekstis on teised grupid jäänud mitmel tasandil tähelepanuta. Sellest tulenevalt on ka erinevate inimgruppide probleemidega tegelemine ebaproportsionaalne. Seega, mis puudutab seksuaalkuritegusid, näiteks illegaalset salakaameratega filmimist, ei toeta seadused tihtipeale ohvrite vajadusi. Seaduslikul tasandil õigluse saavutamine on keerukas mitmel põhjusel, näiteks on raske tõestada, kas filmitud klippide salvestamiseks on antud nõusolek või mitte. Seega võivad mo/ka-klipid levida amatöörpornograafia nimetuse all. Amatöörvideoid on raske eristada kättem aksupornograafiast või salamisi illegaalselt filmitud klippidest. Taoline materjal avaldab potentsiaalselt mõju mitmel tasandil, näiteks põhjustades ohvritele vaimset ja tervislikku kahju. Materjali internetis levitamine võib mõjutada ka ohvri majanduslikku kindlustunnet, samuti sotsiaalseid suhteid.Kuigi pealtnäha on tegemist nii-öelda nähtamatu probleemiga, ei tähenda see, et m olka't ei eksisteeri. Molka mõju naistele avaneb eri viisidel. Enamjaolt mõjutab probleem inimest seesmiselt ja ühiskondlikui tasandil võib see jääda märkamatuks. M olka'ga arvestam ine on saanud nii mõnegi naise jaoks avalikus ruumis liikumise paratamatuks osaks. Välditakse avalikke tualettruume, eriti ohtlikuks peetakse neid, mida kasutavad nii naised kui ka mehed. Metrooga sõites kantakse tagasihoidlikumat riietust, et vältida juhtumeid, kus kellegi kaamerasilm piilub seeliku alla jne. Äärmuslikematel juhtudel väldivad naised näiteks kõiki avalikke tualettruume, motelle, riietuskabiine, samuti võivad nad loobuda täielikult rom antilistest suhetest, kartes, et potentsiaalsed partnerid filmivad neid intiimsetel hetkedel. Riiklikul tasandil on muidugi üritatud probleemi vastu võidelda, avalikke tualettruume kontrollitakse regulaarselt kaamerate suhtes ja karistusi illegaalse filmimise eest on karmistatud. Muutuste elluviimine on aga mõistagi aeganõudev protsess. Paraku on salakaameratega filmitud materjali levitajad leidlikud ja seadustest möödahiilimiseks leitakse võimalusi tihti kiiremini, kui jõutakse kasutusele võtta tõhusaid ennetus- ja kaitsemeetmeid. Olenemata senistest pingutustest probleemi hallata näib, et avalikus ruumis privaatsuse tagamiseks tuleb veel rohkem vaeva näha. Ehk ei peitu probleemi tuum ainult seaduslikes piirides, vaid vaja oleks ka sotsiaalsel tasandil probleemi suhtes vaateid muuta.1 Borr, H.; Yoon, L ; Nguyen, E. et ai. 2021. ,,M y Life is Not Your Porri". Digital Sex Crimes in South Korea. - Human Rights Watch.Susanna Homuha on värske antropoloog, kelle uurimistöö on keskendunud Lõuna-Korea kultuurile, täpsemalt peamiselt soouuringutele sealse kultuuri kontekstis. "Mollaekamera'/ ei ole olnud alati negatiivset konnotatsiooni, termin on nimelt pärit televisiooni naljasaadetest, kus peidetud kaameratega salvestati tüngavideoid.""Avalike tualettide seintel ilutsevad sildid ja tähistused, mis teavitavad külastajat potentsiaalsest ohust või kinnitavad, et tualettruumi on kontrollitud ja seda on turvaline kasutada.""Salakaamerad tekitavad Korea naiste ja meeste vahel polariseeritust, kuna sugupooled ei mõista probleemi tõsidust ühtsel tasemel."Saewooni vanavara- ja tehnikaturg Seoulis. Sama kaupleja sildil reklaamitakse nii salakaamerate kui ka nende tuvastarnisvahendite müükiSusanna Homuha


Jõhvi politseijaoskonnas alustas tööd veebipolitseinikVeebipolitseinike peamiseks ülesandeks on olla aktiivne kogukonna gruppides, jagada informatsiooni, ennetada ja märgata ohtusid ning seirata internetist toimuvat. Täna on veebipolitseinike suhtluskanaliks peamiselt Facebook. Kui veebipolitseinik märkab veebis ebasobivat käitumist, näiteks kui kedagi ähvardatakse, võtab politseinik rikkujaga ühendust. Süüteo puhul, näiteks kui veebis on jagatud videot, kus kedagi lüüakse, edastab veebipolitseinik info jaoskonnale, kus seda juhtumit menetletakse.
Samuti koolitavad veebipolitseinikud oma piirkonna inimesi interneti turvalisuse teemadel, et nii noored kui vanad oleksid teadlikud veebis varitsevatest ohtudest.
Veebipolitseinike poole võib pöörduda ka kõigi teiste küsimuste ja muredega, mis ei ole seotud internetiga. Näiteks siis, kui inimene on sattunud kelmuse või kiusamise ohvriks või teda on seksuaalselt väärkoheldud.
Veebipolitseinikud vastavad inimeste kirjadele tööpäeviti. Kui kellegi elu ja tervis on ohus, tuleb helistada 112.
Toila valla piirkonnas tegutseb Jõhvi politseijaoskonna veebipolitseinik Darja Park.
Tema poole võid pöörduda meili teel: darja.park@politsei.ee või kirjutades otse Facebooki.

Allikas: politsei.ee


Tõnis Möldri sõnul sõlmis Kallas abikaasa firmaga laenulepingu kohe pärast Metaprinti külastamist. Kallas eitab sedaRiigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liikme Tõnis Möldri sõnul sõlmis Kallas abikaasa firmaga laenulepingu kohe pärast Metaprintis käimist veebruari alguses. Kallas ütles, et see ei vasta tõele ning leping sõlmiti hoopis jaanuari alguses enne külaskäiku. Teine erikomisjoni liige Eduard Odinets selgitas, et lepingus on kirjas jaanuari kuupäev, ent digiallkirjastamine toimus veebruari alguses.
Idavedude skandaali keskmeks on olnud fakt, et peaminister Kaja Kallas sõlmis 350 000 euro suuruse laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega Novaria Consult, mille kaudu on Hallikul osalus Stark Logisticsis, kus suurosanikuks on Metaprinti omanik. Stark Logistics jätkas sõja ajal Metaprinti kaupade vedu Venemaa ja Eesti vahel.
Peaminister Kaja Kallas käis 28. jaanuaril 2022 Metaprinti tehases, kus muuhulgas näidati talle slaidi sellest, et Metaprint tegutseb Venemaal. Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder (Keskerakond) rääkis ERR-ile, et laenulepingust, mille Kaja Kallas komisjonile nõudmise peale saatis, nähtub, et see allkirjastati mõni päev pärast 28. jaanuari 2022.
Loe ka: Kaja Kallas külastas Venemaal äri ajavat Metaprinti vahetult enne sõja algust
Peaminister Kaja Kallas ütles Delfile, et see info on Möldril vale. Kallas väidab, et sõlmis laenulepingu oma abikaasa firmaga 5. jaanuaril 2022 ning tegi esimese, 200 000 euro suuruse väljamakse järgmisel päeval. Ülejäänud 150 000 eurot läks Kallase sõnul firmale teele 13. mail.
Mölder jäi enda sõnadele kindlaks ka Delfiga suheldes ja kinnitas, et komisjonile saadetud laenuleping näitab selgelt, et Kallas sõlmis selle Novaria Consultiga mõned päevad pärast 28. jaanuari. Mölder lisas, et kui Kallas soovib oma väidet tõestada, siis tuleks tal see laenuleping avalikustada. Pärast seda postitas Mölder sotsiaalmeediasse kuvatõmmise, kus on näha allkirjastamise kuupäev. Delfi ei ole kõnealust laenulepingut näinud.
Kust tekkis kuupäevadega seotud ebakõla?
Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Eduard Odinets ütles, et leping loodi 5. jaanuaril, nagu on näha ka Mölderi postitatud kuvatõmmise ülanurgast, ent allkirjastamise kuupäev on 3. veebruar. „Seal lepingus endas on teine kuupäev, aga allkirjastatud on see oluliselt hiljem, kui lepingus sätestatud kuupäev, seal on see probleem. Selles mõttes, et leping annab ise muud kuupäeva kui see allkiri, mis on hilisem, ja võib-olla sellepärast on neil vasturääkivused kuupäeva osas,“ ütles ta.
Odinets lisas, et kuupäevade erinevust märkas ta ka ise, kui lepinguga tutvus. „Siin tuleb minu meelest vaadata faktiliselt tehingu järgi, et millal ülekanded tehti,“ ütles ta. „Tuleks öelda niimoodi, et leping on sõlmitud jaanuari alguses ja nagu me teame, et kui lepitakse kokku ja hakkavad tegevused toimuma, siis võib lugeda faktiliselt leping sõlmituks, aga lihtsalt allkirjadega kinnitati hiljem – ja need on need kuupäevad, mida näitab Mölder. Mina mõistan seda olukorda niimoodi,“ selgitas ta.
Teine erikomisjoni liige Priit Sibul ütles, et raha liikumisest ei tea komisjon endiselt midagi ja see polnud ka lepingus kirjas, kuid selle kohta soovib komisjon tõenäoliselt ikkagi infot saada. „Ta (korruptsioonivastase erikomisjoni esimees – toim) on maininud mu meelest, et ta ikkagi sooviks veel korra peaministrit näha,“ sõnas ta. „Minu meelest nendest vastustest või rahade liikumisest võime saada täiendavat aimu, kas peaminister on rääkinud meile ainult ja alati tõde. Kui ta on seda teinud, siis minu soovitus on talle meile saata see uus leping (Kallas andis sel aastal juurde 20 000 eurot laenu – toim),“ ütles ta.
Odinets märkis, et temal pole lepingu kohta küsimusi. „Minu jaoks on tavapärane tehing – eraisik laenab kellelegi raha ja saab selle hiljem tagasi, korruptsiooni seisukohalt ma ei näe siin küsimusi,“ ütles ta.
Sibul (Isamaa) ütles ERR-ile veel, et laenu tagastamise kuupäevad olid 15. juuni, 20. juuli ja 21. august.
ERR saatis Arvo Hallikule tema ettevõtte Vene vedude kohta küsimused 18. augustil ja peaminister on öelnud, et ta sai neist teada 20. augustil. Seega sai laenu viimane osa tagasi makstud pärast seda, kui ajakirjanikud Stark Logisticsi äritegevuse vastu huvi tundsid.
Arvo Hallik on lubanud oma osaluse Stark Logisticsis ära müüa, kuid äriregistri andmetel ei ole tehingut veel tehtud ja Hallik on endiselt ka ettevõtte nõukogu liige.


Metaprint jättis tähtajaks erikomisjoni küsimustele vastamata   Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon ootas esmaspäevaks aktsiaseltsilt Metaprint vastuseid nende äritegevuse kohta Venemaal, kuid tähtajaks neid ei laekunud.   29. augustil soovis erikomisjon Metaprindi esindajale küsimusi esitada, kuid kuna ettevõte kohale tulla ei soovinud, edastas need kirjalikult. Muu hulgas küsis komisjon, kuidas on Metaprint pärast 24. veebruari 2022 oma äritegevust muutnud, milliseid samme on nad teinud Venemaalt väljumiseks, kellega on nad konsulteerinud oma Venemaa äritegevuse vastavuse osas sanktsioonidega, kust pärines Metaprindi raha Venemaale tehase rajamiseks ja kas ettevõte on toetanud mõnd erakonda või poliitilist jõudu. Lisaks palus korruptsioonivastane komisjon, et Metaprint esitaks andmed Vene piiri ületuste kohta nii koormaga kui ilma alates tänavuse aasta märtsist. Vastamiseks andis komisjon ettevõttele aega kuni 11. septembrini, kuid 12. septembri pärastlõunaks ei olnud Metaprintilt vastuseid saabunud. Komisjoni liige Tõnis Mölder (Keskerakond) ütles ERR-ile, et tema andmetel ei ole Metaprint mingit ajapikendust palunud. "Olen aru saanud, et nende arvates ei ole neil midagi täiendavat selles loos lisada või vastust või sõnumeid anda avalikkusele," sõnas ta. Edasise kohta märkis Mölder, et komisjon arutab oma võimalusi ja Keskerakonna ettepanek on teema uurimiseks moodustada riigikogus uurimiskomisjon. See aga eeldab poliitilist tahet. "Meie eeldus kõike seda tehes on see, et nii peaminister kui temaga seotud inimesed neis ettevõtetes tahaksid anda avalikkusele selgeid ja läbipaistvaid vastuseid. Kuna seda pole tehtud, jääb kahtlemata õhku vastuseta küsimusi ja see tekitab ühiskonnas kõhklusi," sõnas Mölder.    					Toimetaja:  Karin Koppel


Kallase laenuleping abikaasaga sai sõlmitud vahetult peale Vene sidemetega tehase külastustPeaminister Kaja Kallas külastas 28. jaanuaril 2022 Metaprindi tehast ning sõlmis paar päeva pärast seda laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega Novaria Consult, mille kaudu on Hallikul osalus ettevõttes Stark Logistics, mille suurosanikuks on omakorda Metaprindi omanik. Peaminister Kallas külastas Metaprinti 2022. aasta 28. jaanuaril. Riigkogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder (KE) kinnitas Postimehele, et Kallase laenuleping oli sõlmitud pärast tema külastust Metaprindi kontorisse.

Kaja Kallase ja Halliku laenuleping.
Kuvatõmmis

«See laenuleping on sõlmitud mõned päevad pärast seda,» lausus Mölder. Ta lisas, et erikomisjonil on see laenuleping ja kaks lisa, kuid puuduvad andmed, kas ja millal on maksed toimunud. Ka sama komisjoni liige Priit Sibul (Isamaa) nentis, et tehase külastamise ja laenulepingu sõlmimine olid ajaliselt lähestikku.
«Kallas on ise öelnud, et ta on andnud selle laenu ja saanud tagasi selle kolmes osas. Kas ta on seda teinud läbi panga, otse kandnud ning mis summas on ta laenu väljastanud ja mis summades on ta tagasi saanud. Kas ja kui palju on ta teeninud intresse ja kas ta on intressid kätte saanud,» loetles Mölder küsimusi, millele peaminister ei ole veel vastuseid andnud.
«Kaja Kallast erikomisjoni kutsuda ei ole mõtet. Üks asi on faktid, mille puhul Kallas saab neid kas ümber lükata või tõestada, et need peavad vett. Teine on aga eetiline pool ning siin ei ole kasu ühestki komisjonist, vaid Kallase enda südametunnistusest,» rääkis Mölder.
«Kallas on andnud konkreetset laenu ettevõttele, kes omab logistikaettevõtet, kellel on Venemaa-suunaline äritegevus. See on puhas eetikaküsimus, et kui Kallas räägib sellest, et Venemaa suunal ei tohi äri ajada ja ta ise annab laenu. See on minu väide, ma olen veendunud, et 350 000 eurot andev inimene teab, kuhu see laen läheb ja millisele firmale. Kallas teadis väga hästi, kuidas ja kellega ta äri ajab,» leiab Mölder.
Ka teised erikomisjoni liikmed on Postimehele öelnud, et raha liikumise kohta ei tea nad endiselt mitte midagi.
8. septembril kirjutas Postimees, et peaministri büroo ei soostunud Postimehega Kallase laenulepingut jagamast. Postimees sai büroost lakoonilise vastuse, et kõik Kallast puudutav avalik info asub majanduslike huvide deklaratsioonis.


Kallas andis abikaasale laenu pärast Metaprindi tehase külastustTALLINN, 12. september, BNS – Peaminister Kaja Kallas külastas 2022. aasta 28. jaanuaril Metaprindi tehast ning sõlmis paar päeva pärast seda laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega Novaria Consult, mille kaudu on Hallikul osalus ettevõttes Stark Logistics, mille suurosanikuks on omakorda Metaprindi omanik, kirjutab Postimees.
Riigkogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder kinnitas Postimehele, et Kallase laenuleping oli sõlmitud pärast tema külastust Metaprindi kontorisse. "See laenuleping on sõlmitud mõned päevad pärast seda," lausus Mölder. Ta lisas, et erikomisjonil on see laenuleping ja kaks lisa, kuid puuduvad andmed, kas ja millal on maksed toimunud. Ka sama komisjoni liige Priit Sibul nentis, et tehase külastamise ja laenulepingu sõlmimine olid ajaliselt lähestikku.
"Kallas on ise öelnud, et ta on andnud selle laenu ja saanud tagasi selle kolmes osas. Kas ta on seda teinud läbi panga, otse kandnud ning mis summas on ta laenu väljastanud ja mis summades on ta tagasi saanud. Kas ja kui palju on ta teeninud intresse ja kas ta on intressid kätte saanud," loetles Mölder küsimusi, millele peaminister ei ole veel vastuseid andnud.
"Kaja Kallast erikomisjoni kutsuda ei ole mõtet. Üks asi on faktid, mille puhul Kallas saab neid kas ümber lükata või tõestada, et need peavad vett. Teine on aga eetiline pool ning siin ei ole kasu ühestki komisjonist, vaid Kallase enda südametunnistusest," rääkis Mölder.
"Kallas on andnud konkreetset laenu ettevõttele, kes omab logistikaettevõtet, kellel on Venemaa-suunaline äritegevus. See on puhas eetikaküsimus, et kui Kallas räägib sellest, et Venemaa suunal ei tohi äri ajada ja ta ise annab laenu. See on minu väide, ma olen veendunud, et 350 000 eurot andev inimene teab, kuhu see laen läheb ja millisele firmale. Kallas teadis väga hästi, kuidas ja kellega ta äri ajab," leiab Mölder.
Ka teised erikomisjoni liikmed on Postimehele öelnud, et raha liikumise kohta ei tea nad endiselt mitte midagi.
8. septembril kirjutas Postimees, et peaministri büroo ei soostunud Postimehega Kallase laenulepingut jagamast. Postimees sai büroost lakoonilise vastuse, et kõik Kallast puudutav avalik info asub majanduslike huvide deklaratsioonis.
Tallinna toimetus, +372 56 505 306, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Kallas sõlmis abikaasa firmaga laenulepingu kohe pärast Metaprindi külastamistPeaminister Kaja Kallas külastas 28. jaanuaril 2022 Metaprindi tehast ning sõlmis mõni päev pärast seda laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega Novaria Consult, mille kaudu on Hallikul osalus Stark Logisticsis, kus suurosanikuks on Metaprindi omanik. Viimase osa 350 000-eurosest laenust tagastas ettevõte Kallasele 21. augustil ehk pärast seda, kui ERR oli tema abikaasalt Vene vedude asjus aru pärinud.
Sõja ajal Venemaale kaubavedu jätkanud Stark Logisticsi suurosalus kuulub aerosoolpakendite tootja Metaprindi omanikule Martti Lemendikule. Eelmise aasta 28. jaanuaril käis Kaja Kallas valitsusjuhina Metaprinti külastamas.
Tänavu juunis kirjutas ERR, et 2022. aastal andis Kaja Kallas Novaria Consuldile 350 000 eurot laenu, nüüd aga on selgunud, et leping selleks sõlmiti kohe pärast Metaprindis käiku.
Nimelt saatis Kallas eelmisel nädalal riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile tutvumiseks laenulepingu, kus on näha, et leping on allkirjastatud mõni päev pärast 28. jaanuari ehk 3. veebruaril 2022.
Kallas ütles Delfile, et ta sõlmis laenulepingu abikaasa firmaga 5. jaanuaril 2022. Esimese, 200 000 euro suuruse väljamakse tegi Kallas enda sõnul järgmisel päeval ja ülejäänud 150 000 eurot läks firmale teele 13. mail.
Seepeale postitas komisjoni liige Tõnis Mölder sotsiaalmeediasse kuvatõmmise laenulepingu kaustast, kust on näha ka allkirjastamise kuupäev – 3.02.2022.
4. septembril korruptsioonivastase komisjoni istungil selgitusi jaganud Kallas ei osanud öelda, millal täpselt ta abikaasa ettevõttele laenu andis. Küll aga kinnitas ta, et laen on tänavu koos intressidega tagasi makstud. Samuti ütles ta, et tänavu Novaria Consuldile laenatud 22 000 eurot ei ole ta veel tagasi saanud.
Arvo Hallik on lubanud oma osaluse Stark Logisticsis ära müüa, kuid äriregistri andmetel ei ole tehingut veel tehtud ja Hallik on jätkuvalt ka ettevõtte nõukogu liige. Kahe nädala eest ütles Hallik ERR-ile, et tehingu vormistamisega parajasti tegeldakse.
Hallikul on 30-protsendiline osalus ka laoteenuseid pakkuvas Stark Warehousingus, kus sama suur osalus on ka Metaprindi omanikul ning sellest osalusest ta loobuda ei plaani.
Allikas: ERR


SOLVANGUTE SADU! Riigikogulased panevad Kaja Kallasele jõhkralt puid alla: valetamine! Vereraha mittetunnistamine! Moraalne läbikukkumine!Juba riigikogu sügisistungjärgu esimesel istungil said valitsuseliikmed omal nahal tunda opositsiooni kõrvetavaid kommentaare. Mart Helme suskas: „Kas te põhimõtteliselt harrastate samasugust lasteröövi nagu Putini Venemaa?“
Riigikogus algas esmaspäeval uus hooaeg. Uus algus, uued tuuled? Opositsioon on lubanud endiselt obstruktsiooniga jätkata. Ehkki riigikogulastele luges president kevadel nende ametiaja alguses sõnu peale, et parlamendi töö sihiliku ja kunstliku takistamisega võiks piiri pidada, jätkab opositsioon ründaval noodil.
Kuigi 11. septembri täiskogu istungi peamised teemad olid arupärimised perehüvitiste, lasterikkuse, riigieelarve, demograafilise kriisi, peretoetuste ja -kaitse kohta, tõusis arutelulauale ka kõik muu. Peaministri Kaja Kallase ja ta abikaasa ümber lahvatanud skandaal tõstatas tuliseid kommentaare ja küsimusi. Järgnevalt väike valik 11. ja 12. septembril saadikute suust kõlanud mõttevälgatustest.
Martin Helme (EKRE): „Mingeid põhimõtteid teil siin ei ole, suvaõigus on.“
Rain Epler (EKRE): „Meie Eesti mure on täna see, et siin erinevaid koalitsioone on ikka nimetatud erinevate huvitavate nimedega, meil täna kahjuks on Eestis selline peremees-ja-koer-tüüpi koalitsioon.“
Urmas Reinsalu (Isamaa): „Mina loodan küll, et need küsimused jõuavad vastamisele, siis ametis olev peaminister enam ei ole ametis ja see küsimus, arupärimine tagastatakse seetõttu.“
Martin Helme: „Elevant ruumis on teie vereraha idakaubanduses ja selle vereraha mittetunnistamine ja avalikkusele valetamine. Kõigile kapo ei tee katet, ei anna erilubasid ega mätsi kinni. Ma tahaks ikkagi teilt kuulda, kas te olete aru saanud, millise absoluutse põhjatu moraalse läbikukkumisena te seal seisate.“
Rain Epler: „Praegu uuringud näitavad, et kaks kolmandikku Eesti inimestest arvab, et peaminister peaks tagasi astuma. Mis te ise arvate, et kui on selline peaminister, kelle kohta ülekaalukas enamus inimestest arvab, et ta peaks tagasi astuma, kas sellelgi võib olla negatiivne mõju perede kindlustundele?“
Mart Maastik (Isamaa): „Hakkame mõtlema peaga, mitte nabaalusega.“
Kalle Grünthal (EKRE): „Aga mul on mure teie tervise pärast, te olete väga vaevatud olekus. Kas te ikka peate vastu?“
Mart Helme (EKRE): „Kas te põhimõtteliselt harrastate samasugust lasteröövi nagu Putini Venemaa, millega teil on ju nagu perekondlikud ärisidemed?“
Kalle Grünthal: „Kõik see, mida tema teeb, ajades äri Venemaaga, keelates seda teistel, näitab, et see inimene ei adu tegelikku olukorda, millesse ta on pandud. Mitte ükski peaminister ei käitu sellisena. Mitte ükski! Ma ei saa enam isegi öelda seda: „Lugupeetud Kaja Kallas, kas teil häbi ei ole?“ Sest rumal inimene ei tunne ju häbi.“
Mart Helme: „Mina ei tea, kas Kaja Kallas on mees või naine. Kui ma küsisin ta käest täna seda, siis ta ei vastanud mulle. /- - -/ Aga ilmselt ta ei ole naisterahvas, sest ta ei vastanud mulle. Võib-olla ta on hermafrodiit, ma ei tea. Kõik see on ju nii segi aetud, sugu on meil sotsiaalne konstruktsioon.“
Kert Kingo (EKRE): „Õõvastav on kuulata, kuidas inimene, kelle jaoks ei ole probleem hoobilt 372 000 maksta välja, ilma et ta teaks, mis sellega tehakse, kes siis nipsakalt kommenteerib, et kui nad enne 300 euroga said hakkama, siis teie ei näe nüüd neid probleeme.“
Mart Helme: „Kulla kolleegid, vähemalt pooled teist on täiesti ajusurnud tegelased. Tolgendate siin juba, ma ei tea, kui mitmendat koosseisu, hääletate täpselt seda, mida teil kästakse hääletada. /- - -/ Lugupeetud Kaja Kallas, te ju valetate, te olete sarivaletaja! Te valetasite Vilja Kiislerile, et teie abikaasa on käinud läbi kapo täis-, lausjulgeolekukontrollist. See ei vasta tõele. See ei vasta ju tõele. Ma ei hakka ütlema, kust ma selle info sain. Ma sain selle info vastava institutsiooni esindajatelt. Aga see ei vasta tõele. Kas te ükskord saate aru, minge minema oma valetamise, varastamise ja korruptsiooniga?“
Anti Poolamets (EKRE): „Kuhu me arenenud olema 100 aastaga? Me oleme samamoodi taandarenenud, meil lihtsalt ei ole uhkust oma riigi üle, oma keele üle. See on selline teenindav hoiak, teenindav riik, teenindav rahvas. See, mida me 700 aastat alla neelasime, teenindava rahva rolli, seda surutakse meile jälle peale. Te surute meid teenindava rahva rolli, lugupeetud koalitsioon, kui te mitte midagi ette ei võta.“
Kaja Kallas üldiselt solvangutest välja ei teinud ning üritas jääda sõnavõttudes ametlikuks: „Kui vaadata peaministriuuringuid, siis võib selle täpselt samamoodi teistpidi keerata. Kui 67% ei toeta mind, siis järelikult 33% toetab. Ja see on kõikidest peaministrikandidaatidest kõige kõrgem toetus.“


Simona Halepi karjäär on ilmselt läbi, sest enne 2026. aasta oktoobrit ta mängida ei saaSimona Halep. / Foto: AFP/Scanpix
Kui rumeenlanna Simona Halep, endine esireket ja kahekordne suure slämmi turniiride võitja, lootis ise dopingusüüdistustest vabaks saada, määras ITIA (International Tennis Integrity Agency) ehk tennise puhtuse (lisaks dopingule tegeleb ITIA kihlveopettustega) eest võitlev organisatsioon talle koguni nelja-aastase mängukeelu.
Halep väitis, et keelatud aine roksadustaat sattus tema organismi saastunud toidulisandi manustamise tõttu, aga ITIA leidis, et kogus oli liiga suur, et ainult toidu saastumisega seda põhjendada. Leiti ka ebakõlasid Halepi bioloogilises passis, mis samuti viitasid regulaarsele dopingu tarvitamisele.
Nagu enamasti, on dopingu tarvitamise tõendid alati kaudsed, mistõttu teistmoodi ei saagi otsuseid teha. Otsene tõend oli näiteks 2019. aasta Seefeldi suusatajate skandaalis, kus politsei sattus vereülekandele konkreetselt peale. Nii ütles ka Halep, et kaebab otsuse Spordiarbitraaži kohtusse, sest on sattunud valesüüdistuste ohvriks.
Halep saab septembri lõpul 32-aastaseks ja 2026. aasta oktoobris, kui tema keeld lõpeb, on juba tähistanud 35. sünnipäeva. Seepärast oleks raske uskuda – kui 4-aastase keelu otsus jääb jõusse -, et ta veel profitennisesse naaseb. Keelu alguseks pandi 2022. aasta oktoober, sest sellest hetkest hakkas kehtima Halepi ajutine võistluskeeld.
Roksadustaat on selline keelatud aine, mis kuulub samasse klassi EPO-ga. Meditsiinis tarvitatakse roksadustaati neerupuudulikkuse vastu, kuid spordis on selle mõju üsna sarnane veredopinguga.


Kaja Kallas vassib lepinguga?Peaminister Kaja Kallas külastas 28.1.2022 Metaprinti tehast, kus talle näidati, et firma tegutseb Venemaal. Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder (KE, pildil) sõnas ERR-ile, et laenuleping allkirjastati mõni päev pärast 28. jaanuarit 2022. Peaminister ütles, et see info on vale.

Delfi


SAHINAD | Taavi Rõivas hülgas Tesla ja asendas selle AudigaEesti jalgpallikoondis lööb antirekordeid. Endine peaminister loobus Teslast. Kõlvarti vastastel on toss väljas.
Rõivas hülgas Tesla
Endine peaminister Taavi Rõivas (Ref) käis Telliskivis ühe prominendi sünnipäevapeol. Pidulistele jäi kõrva, kui ta ütles: „Tesla vahetasin välja. Mul on nüüd Audi!“ Rõivas jaksas Tallinnas pidutseda ka päev hiljem. Selgi peol rääkis ta, et on Tesla asendanud Audiga. Loodame, et tegu on Audi elektriauto või vähemasti hübriidiga!
Jalgpall lööb antirekordeid
Eesti jalgpallikoondis sai nädalavahetusel Rootsilt võimsa skooriga 0 : 5 tuupi. Lilleküla staadionil on kodumänge peetud juba 22 aastat, ent nii suurt kaotust pole seni saadud. Varasemad antirekordid on 2011. aastal Iirimaale ja 2019. aastal Hollandile nelja väravaga kaotamine. Lisaks kaotas Eesti koondis avapoolaja kolme väravaga. Sedagi pole Lillekülas enne juhtunud.
Kes on G. R. ja S. S.?
Austraalia võimud nabisid kinni kaks Eesti kodanikku, kellelt leiti 22 kilogrammi metamfetamiini, püstolid ja hunnik sularaha. Hämarmehed viibisid kängurumaal tudengiviisadega. Austraalia politsei teatel on 31aastase initsiaalid G. R. ja tema 28aastasel kamraadil S. S.
Toom vahetaks peret
Eurosaadik Yana Toom pakub, et Keskerakond võiks liituda europarlamendis sotside fraktsiooniga. Praegu ollakse koos Reformierakonnaga fraktsioonis Uuenev Euroopa. See aga on väike ega lange hästi kokku keskerakondlike (loe: Toomi) vaadetega. Küll on Toomi sõnul väikses pundis parem saada endale tähtsaid teemasid.
Riigieelarve ei eruta
Ajakirjanikud kajastavad juba mitu nädalat usinalt peaminister Kaja Kallase abikaasa äriväärtuste skandaali ja Keskerakonnale uue esimehe valimist. Täiesti nende varju on jäänud 14.–15. septembril Vihula mõisas toimuvad valitsuse riigieelarve arutelud. Just seal otsustatakse, millised tulevad paljukardetud kärped.
Kõlvarti vastastel toss väljas
Isamaa, Eesti 200 ja Reformierakonna fraktsioonid andsid suure õhinaga sisse umbusaldusavalduse Tallinna linnapeale Mihhail Kõlvartile. Teisipäeva hommikul viitsisid end täies koosseisus nuppu vajutama vedada vaid isamaalased. 15 oravast umbusaldas Kõlvartit vaid 7. Kuuest Eesti 200 saadikust tegid seda pooled.
Staarkokk ja vanamoorid
Neli seitsmekümnendates eluaastates prouat külastasid restorani, mille kokk on ka saadetest paljudele tuttav. Lambaliha tellinud naistele toodi neli kivikõva praadi. Üks neist saatis toidu kööki tagasi.
Seepeale ilmus köögist staarkokk, kes röögatas: „Kuradi faking vanamoorid, tõmmake mu restoranist minema, arvet ei pea maksma!“ Kohkunud tädikesed tasusid siiski arve ja põgenesid tõdemusega, et vanamoorid võime me olla, aga oleme vähemalt viisakad vanamoorid.
„Tänusõnad“ viisid vangi
Ukrainlannast pensionär Olga üritas tulla Venemaalt Eestisse ilma kehtiva reisidokumendita. Selle käigus andis ta piirikontrolli teostanud politseiametnikule üle „tänusõnad“ ehk sada Ameerika dollarit.
Politseiametnik kahtlustas, et naine pakub altkäemaksu ja Olga võeti vahi alla. Kahe ja poole eeluurimisvanglas viibitud päeva jooksul sõlmis ta prokuratuuriga kokkuleppe, millega tunnistaski end süüdi altkäemaksu andmises. 18. juulil karistas Narva kohus Olgat pooleteiseaastase tingimisi vanglakaristusega.


Mart Helme sõnad Joe Bideni kohta on osutumas tõeksKui EKRE poliitik Mart Helme nimetas USA presidendiks valitud Joe Bidenit juba kaks aastat tagasi korrumpeerunud tüübiks, siis läks siin lahti seakisa, et kuidas te julgete meie suurimat liitlast solvata. Mis siin ikka tahta, kui meie liberaalid on samuti korrumpeerunud. Nüüd viimaks on jõutud ka Ameerikas endas arusaamisele, et Bideni tegevust tuleb uurida.
Tollane siseminister Mart Helme, rahandusminister Martin Helme ning eurosaadik Jaak Madison rääkisid 2020. aasta novembris TRE raadios, et USA valimistulemused on võltsitud ning Joe Bideni presidendiks saamine om Ameerika allakäigu algus.
Tagantjärele näeme, et neil oli õigus.
Mart Helme hinnangul võltsiti valimisi ja Joe Bideni valis Ameerika presidendiks süvariik.
“Süvariigi tegutsemisloogika on omaenda tegevusvabaduse tagamiseks sokutada igale poole närakaid, korrumpeerunud, šantažeeritavaid närakaid. Joe Biden ja Hunter Biden on korrumpeerunud tüübid,” ütles siseminister.
Eile teatasid uudistekanalid, et USA esindajatekoda algatab Bideni suhtes juurdluse ja teda ähvardab ametist tagandamine.
„USA esindajatekoda algatab kongressi juurdluse, et selgitada välja, kas president Joe Biden on võimu kuritarvitanud. Kui Biden selles süüdi jääb, ootab teda tagandamine,“ vahendas ERR.
„Kokkuvõttes annavad need süüdistused pildi korruptsioonikultuurist,” rääkis esindajatekoja eesistuja Kevin McCarthy. “Seepärast soovitan ma esindajatekoja komisjonil algatada ametlik tagandamisjuurdlus president Joe Bideni vastu.“


Kallas sõlmis laenulepingu pärast Metaprindi külastustPeaminister Kaja Kallas (pildil) sõlmis laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega kuus päeva pärast seda, kui oli külastanud abikaasaga seotud ettevõtet Metaprint. Külastus Metaprindi Tallinnas asuvasse tehasesse toimus 2022. aasta 28. jaanuaril, digitaalsed allkirjad laenulepingul kannavad kuupäeva 3. veebruar. Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni liige Tõnis Mölder (KE) möönis, et laenulepingu ja selle kaks lisa on Kallas erikomisjonile andnud, kuid puuduvad andmed, kas ja millal on maksed toimunud. Kallas ise on Delfile väitnud, et sõlmis laenulepingu juba 22. jaanuaril. Mölder märkis, et erikomisjonil pole selget pilti, millal, mis summades ja kui suure intressiga Kallas raha tagasi saanud on. PM


Kallase laenulepingu sõlmimise aeg on teadaPeaminister Kaja Kallas külastas 28. jaanuaril 2022 Metaprindi tehast ning sõlmis paar päeva pärast seda laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega Novaria Consult, mille kaudu on Hallikul osalus Stark Logisticsis, kus suurosanikuks on Metaprindi omanik.Viimase osa 350 000eurosest laenust tagastas ettevõte Kaja Kallasele 21. augustil ehk pärast seda, kui ERR oli tema abikaasalt Vene vedude asjus aru pärinud, kirjutab ERRi uudisportaal. Kallas saatis eelmisel nädalal riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile tutvumiseks laenulepingu. Komisjoni liige Tõnis Mölder (Keskerakond) kinnitas, et see oli allkirjastatud mõni päev pärast 28. jaanuari 2022. Kaja Kallas ütles Delfile, et see info on Möldril vale. Kallas väidab, et sõlmis laenulepingu oma abikaasa firmaga 5. jaanuaril 2022 ning tegi esimese, 200 000 euro suuruse väljamakse järgmisel päeval. Ülejäänud 150 000 eurot läks Kallase sõnul firmale teele 13. mail. ELIS KUSMA


Al-Arkarise valitud sahinadRõivas hülgas TeslaEndine peaminister Taavi Rõivas (Ref) käis Telliskivis ühe prominendi sünnipäevapeol. Pidulistele jäi kõrva, kui ta ütles: „Tesla vahetasin välja. Mul on nüüd Audi!“ Rõivas jaksas Tallinnas pidutseda ka päev hiljem. Selgi peol rääkis ta, et on Tesla asendanud Audiga. Loodame, et tegu on Audi elektriauto või vähemasti hübriidiga!Jalgpall lööb antirekordeidEesti jalgpallikoondis sai nädalavahetusel Rootsilt võimsa skooriga 0 : 5 tuupi. Lilleküla staadionil on kodumänge peetud juba 22 aastat, ent nii suurt kaotust pole seni saadud. Varasemad antirekordid on 2011. aastal Iirimaale ja 2019. aastal Hollandile nelja väravaga kaotamine. Lisaks kaotas Eesti koondis avapoolaja kolme väravaga. Sedagi pole Lillekülas enne juhtunud.Kes on G. R. ja S. S.?Austraalia võimud nabisid kinni kaks Eesti kodanikku, kellelt leiti 22 kilogrammi metamfetamiini, püstolid ja hunnik sularaha. Hämarmehed viibisid kängurumaal tudengiviisadega. Austraalia politsei teatel on 31aastase initsiaalid G. R. ja tema 28aastasel kamraadil S. S.Toom vahetaks peretEurosaadik Yana Toom (pildil) pakub, et Keskerakond võiks liituda europarlamendis sotside fraktsiooniga. Praegu ollakse koos Reformierakonnaga fraktsioonis Uuenev Euroopa. See aga on väike ega lange hästi kokku keskerakondlike (loe: Toomi) vaadetega. Küll on Toomi sõnul väikses pundis parem saada endale tähtsaid teemasid.Kõlvarti vastastel toss väljasIsamaa, Eesti 200 ja Reformierakonna fraktsioonid andsid suure õhinaga sisse umbusaldusavalduse Tallinna linnapeale Mihhail Kõlvartile. Teisipäeva hommikul viitsisid end täies koosseisus nuppu vajutama vedada vaid isamaalased. 15 oravast umbusaldas Kõlvartit vaid 7. Kuuest Eesti 200 saadikust tegid seda pooled.Staarkokk ja vanamooridNeli seitsmekümnendates eluaastates prouat külastasid restorani, mille kokk on ka saadetest paljudele tuttav. Lambaliha tellinud naistele toodi neli kivikõva praadi. Üks neist saatis toidu kööki tagasi. Seepeale ilmus köögist staarkokk, kes röögatas: „Kuradi faking vanamoorid, tõmmake mu restoranist minema, arvet ei pea maksma!“ Kohkunud tädikesed tasusid siiski arve ja põgenesid tõdemusega, et vanamoorid võime me olla, aga oleme vähemalt viisakad vanamoorid.„Tänusõnad“ viisid vangiUkrainlannast pensionär Olga üritas tulla Venemaalt Eestisse ilma kehtiva reisidokumendita. Selle käigus andis ta piirikontrolli teostanud politseiametnikule üle „tänusõnad“ ehk sada Ameerika dollarit.Politseiametnik kahtlustas, et naine pakub altkäemaksu ja Olga võeti vahi alla. Kahe ja poole eeluurimisvanglas viibitud päeva jooksul sõlmis ta prokuratuuriga kokkuleppe, millega tunnistaski end süüdi altkäemaksu andmises. 18. juulil karistas Narva kohus Olgat pooleteiseaastase tingimisi vanglakaristusega.


Kaja Kallas: andsin Novaria Consultile laenu juba jaanuari algusesEile avaldati, et peaminister Kaja Kallas (RE) külastas 28. jaanuaril 2022 Metaprindi tehast ning sõlmis paar päeva pärast seda laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega Novaria Consult, mille kaudu on Hallikul osalus ettevõttes Stark Logistics, mille suurosanikuks on omakorda Metaprindi omanik. Peaminister täna lükkab need jutud ümber.

 «Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni mõnes liikmes on küsimusi tekitanud see, et laenulepingul on digiallkiri hilisem kui lepingus endas kirjas. Soovitan alati neid küsimusi küsida minult otse, mitte meedia vahendusel,» kirjutas Kallas sotsiaalmeediasse. Tema sõnul on sellele lihtne ja argine selgitus.
«Allkirjastasin Novaria Consultiga laenulepingu 5. jaanuaril 2022. Lepingu teksti jäid sisse paar näpuviga, mida märkas hiljem pank. Panga palvel parandasime need vead ja panime 3. veebruaril 2022 lepingule uued allkirjad. Nii et tegu on ikkagi sellesama 5. jaanuaril sõlmitud lepinguga,» selgitas Kallas. Lisaks märgib ta, et lepingu tekstis on lepingu sõlmimise ajaks märgitud 5. jaanuar 2022. «Laenusumma kandsin Novaria Consultile üle 6. jaanuaril 2022,» lisas Kallas uue faktina. Nimelt laenas ta Novaria Consultile kokku tol hetkel 350 000 eurot ning ta abikaasa maksis selle summa tagasi kolmes osas. Lisaks laenas Kallas abikaasale 20 000 eurot, mida ta veel tagasi ei ole saanud.
«Oma sõnade kinnituseks saatsin täna hommikul riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile ka algse lepingufaili koos 5. jaanuaril 2022 pandud digiallkirjadega,» lausus Kallas.
«Andsin laenu abikaasa haldusfirmale investeeringute tegemiseks. Minu poolt antud laenul puudub igasugune seos Metaprindi äritegevusega ja Metaprindi külastamisega 28. jaanuaril 2022. Kõik sellised seosed on meelevaldsed ja püüavad teadlikult maalida moonutatud pilti. Kahjuks on poliitikuid, kes loovad kunstlikke seoseid, manipuleerivad faktidega ja esitavad väiteid, millel pole reaalse eluga mingit pistmist. Tonte ei tasu näha seal, kus neid ei ole,» märkis Kallas.


Avalik tüli | Miljonite eurode eest kinnisvara soetanud iduettevõtte juht süüdistab investorit pidevas laimusInvestor Marat Kasparovi sõnul tekitab küsimusi, kust on kahjumis kauplemisrakenduse Change grupi juht Kristjan Kangro saanud miljoneid eurosid mitmete kinnisvarade soetamiseks. Kangro sõnul on tegu järjepideva laimuga ning ettevõtte rahaga kinnisvaraoste tehtud ei ole.
Kuigi Kasparov on enda sõnul investeeringu Change'i maha kandnud, siis teda häirib teadmine, kuidas kogu lugu nii tema kui teiste investorite jaoks algas ja hetkel näib.
„Alustuseks, palun vabandust kõigi ees, kellele ma soovitasin Change’i investeerida. Investeerimisotused teeme me kõik ise, tuginedes informatsioonile, mis meile kättesaadav ja edastatud on,“ märkis Kasparov.
Tegemist on järjekorras mitmenda korraga, mil Kangro end Kasparovi vastu kaitseb.
Järgneb Kasparovi postitus osaliselt toimetatuna:
undefined
Soovin jagada täiesti avalikul informatsioonil põhinevat tagasisidet ja enda isiklikku arvamust. Ootan investoritelt viisakat ja grupi reeglitele vastavat arutelu.
Episood 1. Change’i tegutsemisaja jooksul pole ettevõte kordagi jõudnud kasumisse, viimastel aastatel on ettevõte olnud pidevas rahahädas, küll aga just viimaste aastate jooksul on tekkinud K. Kangrole korralik KV portfell, koos mitmemiljoniliste objektidega.
1. fakt: 2022 suvel soetas K.Kangro suve villa. Maksumus ligikaudu 3mln (müügikuulutuse hind) EUR. Osteti välja sularahas, ilma hüpoteegita. Olen ise seal käinud - meeletu rikkus.
Kuidas saab suurelt kahjumit tegeva ettevõtte juht lubada endale sellist luksust?
Kangro juures endale öökese peamajas, maksumus 1500 EUR öö.
Kust selline raha Kangrole võis tulla, mina seda ei tea. Samal ajal on Change-i kõik investorid on hetkel -70-90%.
2. fakt: Change ostis vanalinnas ettevõtte aka investorite raha eest suure kinnisvara objekti. Hiljem müüdi objekt Kangro lähedastele sõpradele alla turuhinna.
3. fakt: Maja Tallinnas , maksumus ligikaudu üle 2mln EUR. Sellest oli ka ÄP artikkel.
4. fakt: Kangro omab samuti vanalinnas suurt korterit
Eelmise aasta novembris andis Change pressiteate, et Kristjan Kangro keeldus ettevõtte müügist ja loobus pakkumisest hinnaga 100mln EUR, sest see tehing polnud väidetavalt investorite huvides. 8 kuud hiljem on ettevõte taas rahahädas ja „investorite huvides“ ning ettevõtte päästmiseks müüb K.Kangro enda isiklikku osalust. Kõik plaksutavad ja soovivad õnne uue kosilase ja tugeva partneri leidmise puhul. Ettevõte on endiselt pankrotiäärel, ja nüüd taaskord ettevõtte päästmiseks tõstetakse raha 15mln pealt. See on -85% sellest hinnast, mida pakkus väljaostja ja millest K.Kangro väidevalt.
100mln-ga ei müü, aga 15mln pealt tõstame raha, peale 51% oma isikliku osaluse müügist. Kas teistele investoritele pakuti väljaostu – EI! Kuigi pakkusin enda osa müügiks ka ise.
Nagu viimases pressiteates teavitati, hoolib ta investoritest ja usub ettevõttesse ning on nõus isiklikult panustama kopika tagasi Change’i, suuremeelsed 150K EUR 15mln rahastusringis.
Ei soovi oma postitusega õhtutada viha, vaid kutsun kaasa avaldama arvamust ja jagama oma kogemust.
Kangro: tegu on laimuga, ettevõte ei ole finantseerinud kinnisvara soetusi
Omapoolses vastulauses kinnitab Kangro, et ükski Change grupi ettevõte ei ole finantseerinud tema või temaga seotud ettevõtete kinnisvara soetusi ning tegu on tema vastu suunatud laimuga.
Järgneb Kristjan Kangro vastulause:
Ükski Change grupi ettevõte ei ole finantseerinud minu või minuga seotud ettevõtete kinnisvara soetusi. Change Group koos kõigi oma tütarettevõtetega on olnud auditeeritav ettevõte kogu oma ajaloo jooksul (2022 Grant Thorntoni poolt nt). Tehinguid seotud osapooltega kontrollivad audiitorid ja regulaatorid. Seda on kinnitanud ka Change’i investeerinud osapoolte due diligence.
Mis puudutab Marati süüdistust ja antud positust, siis olen sel teemal andnud avatult kommentaare ajakirjandusele ka varem ning see on Kasparovile hästi teada. Äripäev on sama teemat kajastanud ning oleme esitanud neile kõik tõendid, mis näitavad, et minu Tallinnas soetatud kinnisvara on ostetud pangalaenu ja kolmanda ettevõtte käest saadud laenu või dividendidega.
Kinnitan, et ei mina isiklikult ega minu teised ettevõtted ei ole kunagi saanud laenu Change grupi ettevõtetelt kinnisvara soetamiseks. 2020. aastal müüsin Funderbeami platvormi kaudu väikses mahus Change'i osakuid. Lisaks müüsin oma firma Kangro PTE LTD 2-3protsendilise osaluse Change'is 2021 aastal. Olen seda teemat avanud siin juba eelmisel aastal: https://www.changeinvest.com/blog/comments-about-the-deal
Change on kahtlemata olnud minu elutöö. Mul on kahju vaadata, kuidas inimene, kes on pettunud oma investeeringus, järjepidevalt minu mainet rikub ning survestab erinevaid osapooli väljapressimise ja laimuga. Ta on korduvalt nõudnud endale ka eridiili teiste investorite arvelt, mis pole ei legaalselt ega ka moraalselt Change´ile vastuvõetav. Seda, et tegemist on valeliku inimesega, näitab ka see, et kui avalikult on Marat väitnud, et on Change'i investeerinud ligi miljon eurot, siis tegelikult jääb tema investeeringu väärtus 200 000 euro juurde.
Viimane lause, mille järgi on Kasparov investeerinud ligi 200 000 eurot, on Kasparovi sõnul vale, lisas ta järgnevas postituses, kuhu lisas ka dokumendid tehingutest. Kokku on ta investeerinud üle 520 000 euro ning on enda sõnul valmis jagama lepinguid kõigile soovijatele.


Kallas: laenulepingul on hilisem allkiri panga märgatud vea pärast   Peaminister Kaja Kallase sõnul on leping, millega ta abikaasa Arvo Halliku ettevõttele Novaria Consult 350 000 eurot laenu andis, allkirjastatud 3. veebruaril 2022 seepärast, et tegelikult juba 5. jaanuaril sõlmitud lepingus tuli panga soovil muudatusi teha.   Teisipäeval ütles riigikogu korruptsioonivastase komisjoni erikomisjoni liige Tõnis Mölder ERR-ile, et peaminister allkirjastas laenulepingu oma abikaasa Arvo Hallikule kuuluva Novaria Consuldiga 3. veebruaril 2022. See tähendab, et allkirjad sai leping mõni päev pärast seda, kui Kallas oli valitsusjuhina külastanud Metaprinti, mille omanik Martti Lemendik on Venemaa vedude tõttu skandaali sattunud Stark Logisticsi suuromanik ja Halliku äripartner. Kallase sõnul ei vasta see tõele. Ta kirjutas kolmapäeval sotsiaalmeedias, et laenulepingul on hilisem digiallkiri kui lepingus endas kirjas. "Sellele on lihtne ja argine selgitus. Allkirjastasin Novaria Consuldiga laenulepingu 5. jaanuaril 2022. Lepingu teksti jäid sisse paar näpuviga, mida märkas hiljem pank. Panga palvel parandasime need vead ja panime 3. veebruaril 2022 lepingule uued allkirjad. Nii et tegu on ikkagi sellesama 5. jaanuaril sõlmitud lepinguga. Ka lepingu tekstis on lepingu sõlmimise ajaks märgitud 5. jaanuar 2022. Laenusumma kandsin Novaria Consultile üle 6. jaanuaril 2022. Nii lihtne see ongi," teatas peaminister. Ta lisas, et saatis oma sõnade kinnituseks kolmapäeva hommikul riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile ka algse lepingufaili koos 5. jaanuaril 2022 pandud digiallkirjadega. "Andsin laenu abikaasa haldusfirmale investeeringute tegemiseks. Minu poolt antud laenul puudub igasugune seos Metaprindi äritegevusega ja Metaprindi külastamisega 28. jaanuaril 2022. Kõik sellised seosed on meelevaldsed ja püüavad teadlikult maalida moonutatud pilti," ütles Kallas. Tema sõnul on poliitikuid, kes loovad kunstlikke seoseid, manipuleerivad faktidega ja esitavad väiteid, millel pole reaalse eluga mingit pistmist, kuid tonte ei tasu näha seal, kus neid ei ole. ERR küsis teisipäeval Kaja Kallaselt, miks ta sõlmis laenulepingu Novaria Consultiga mõni päev pärast Metaprindi külastamist, miks tegi ettevõte talle laenu viimase tagasimakse kohe pärast seda, kui ERR oli tema abikaasa äritegevuse vastu huvi tundnud ning kuidas ta selgitab lepingukuupäevade erinevust enda ja Tõnis Möldri öeldu vahel. Kolmapäeva hommikuks ei olnud Kallas vastanud ja ERR küsis vahepealsetest arengutest tõukuvalt, kas peaminister ei tahaks parema avaliku selguse saavutamiseks avaldada kogu laenulepingut ja ühtlasi ka laenu väljamaksete ja tagasisaamiste täpseid kuupäevi ja asjaolusid ning kas see laenuleping sisaldas ka mingeid tingimusi laenu kasutamise kohta. Samuti soovis ERR teada, kas peaminister oli laenu andes teadlik sellest, et tema abikaasal on ühine äri Metaprindi omaniku Martti Lemendikuga. Vastuseks küsimustele saatis peaministri büroo Kaja Kallase ülaltoodud postituse teksti, mille ta samal hommikul sotsiaalmeedias oli avaldanud. Kallas on andnud Novaria Consuldile laenu mitmel korral, lisaks 350 000 eurole veel 22 000 eurot. Varem on ta öelnud, et viimane on tal veel tagasi saamata. Arvo Hallik on öelnud, et praeguseks tagastatud laenu ja ülejäänud kapitali abil tegi Novaria Consult erinevaid finantsinvesteeringuid, aga nende investeeringute sisu pole kunagi olnud tema ja Kallase omavahelise vestluse teemaks.    					Toimetaja:  Karin Koppel


Kaja Kallas: andsin Novaria Consultile laenu juba jaanuari algusesTALLINN, 13. september, BNS – Teisipäeval ilmnez, et peaminister Kaja Kallas (RE) külastas mullu 28. jaanuaril Metaprindi tehast ning sõlmis paar päeva pärast seda laenulepingu oma abikaasa Arvo Halliku ettevõttega Novaria Consult, mille kaudu on Hallikul osalus ettevõttes Stark Logistics, mille suurosanikuks on omakorda Metaprindi omanik, kuid peaminister lükkab need jutud ümber, kirjutab Postimees.
"Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni mõnes liikmes on küsimusi tekitanud see, et laenulepingul on digiallkiri hilisem kui lepingus endas kirjas. Soovitan alati neid küsimusi küsida minult otse, mitte meedia vahendusel," kirjutas Kallas sotsiaalmeediasse. Tema sõnul on sellele lihtne ja argine selgitus.
"Allkirjastasin Novaria Consultiga laenulepingu 5. jaanuaril 2022. Lepingu teksti jäid sisse paar näpuviga, mida märkas hiljem pank. Panga palvel parandasime need vead ja panime 3. veebruaril 2022 lepingule uued allkirjad. Nii et tegu on ikkagi sellesama 5. jaanuaril sõlmitud lepinguga," selgitas Kallas.
Lisaks märkis ta, et lepingu tekstis on lepingu sõlmimise ajaks märgitud 5. jaanuar 2022. "Laenusumma kandsin Novaria Consultile üle 6. jaanuaril 2022," lisas Kallas uue faktina. Nimelt laenas ta Novaria Consultile kokku tol hetkel 350 000 eurot ning ta abikaasa maksis selle summa tagasi kolmes osas. Lisaks laenas Kallas abikaasale 20 000 eurot, mida ta veel tagasi ei ole saanud.
"Oma sõnade kinnituseks saatsin täna hommikul riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile ka algse lepingufaili koos 5. jaanuaril 2022 pandud digiallkirjadega," lausus Kallas.
"Andsin laenu abikaasa haldusfirmale investeeringute tegemiseks. Minu poolt antud laenul puudub igasugune seos Metaprindi äritegevusega ja Metaprindi külastamisega 28. jaanuaril 2022. Kõik sellised seosed on meelevaldsed ja püüavad teadlikult maalida moonutatud pilti. Kahjuks on poliitikuid, kes loovad kunstlikke seoseid, manipuleerivad faktidega ja esitavad väiteid, millel pole reaalse eluga mingit pistmist. Tonte ei tasu näha seal, kus neid ei ole," märkis Kallas.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kallas selgitab segadust laenulepingu kuupäevaga: andsin digiallkirja jaanuari algusesPeaminister Kaja Kallas selgitab sotsiaalmeedias, et andis oma abikaasa firma Novaria Consultiga sõlmitud laenulepingule digiallkirja kaks korda, sest lepingusse jäid mõned näpuvead.
„Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni mõnes liikmes on küsimusi tekitanud see, et laenulepingul on digiallkiri hilisem kui lepingus endas kirjas. Soovitan alati neid küsimusi küsida minult otse, mitte meedia vahendusel. Sellele on lihtne ja argine selgitus. Allkirjastasin Novaria Consultiga laenulepingu 5. jaanuaril 2022. Lepingu teksti jäid sisse paar näpuviga, mida märkas hiljem pank. Panga palvel parandasime need vead ja panime 3. veebruaril 2022 lepingule uued allkirjad. Nii et tegu on ikkagi sellesama 5. jaanuaril sõlmitud lepinguga. Ka lepingu tekstis on lepingu sõlmimise ajaks märgitud 5. jaanuar 2022,“ kirjutas Kaja Kallas.
„Laenusumma kandsin Novaria Consultile üle 6. jaanuaril 2022. Nii lihtne see ongi. Oma sõnade kinnituseks saatsin täna hommikul riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile ka algse lepingufaili koos 5. jaanuaril 2022 pandud digiallkirjadega. Andsin laenu abikaasa haldusfirmale investeeringute tegemiseks,“ selgitas peaminister.
„Minu poolt antud laenul puudub igasugune seos Metaprindi äritegevusega ja Metaprindi külastamisega 28. jaanuaril 2022. Kõik sellised seosed on meelevaldsed ja püüavad teadlikult maalida moonutatud pilti. Kahjuks on poliitikuid, kes loovad kunstlikke seoseid, manipuleerivad faktidega ja esitavad väiteid, millel pole reaalse eluga mingit pistmist. Tonte ei tasu näha seal, kus neid ei ole,“ lisas Kallas.