Pistiseskandaalist räsitud europarlament püüab mainet päästaÜLEVAADEEuroopa Parlament nimetas korruptsiooniskandaali mässitud Eva Kaili asemel ametisse uue asepresidendi, kelleks sai Luksemburgist valitud sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni kuuluv Mare Angel.60-aastase luksemburglase poolt hääletas eilsel istungil 307 europarlamendi liiget 590st kohal olnud saadikust. Oma maine määrinud eelmise asepresidendi ülesanded võtab üle seega poliitik, kelle perekonnanimi on inglise keeles «ingel».Enne hääletust oli õhus kõhklus, kas kolme suurema europarlamendi poliitilise perekonna, s.o konservatiivide, liberaalide ja sotside varasemad kõrgete ametikohtade jaotuse kokkulepped püsivad olukorras, kus Angeli fraktsiooniga seotud poliitikud jäid altkäemaksuvõtmisega vahele, viitas EUobserver.Kolm itaallast ja kreeklaneEelmisel kuul Brüsselit raputanud pistiseskandaali neli kahtlusalust on eeluurimise ajaks vangis. Kiiret lahendust ei paista, sest kohtuveskid võivad 1,5 miljoni euro suurust petuskeemi jahvatada isegi kuni kaks aastat ja kahtlusalused võidakse selleks ajaks vabadusse lasta, kirjutas Belgia õigusekspertide hinnangule viidanud The New York Times. Süüaluseid ähvardab süüdimõistmisel kuni 15-aastane vanglakaristus.Katar ja Maroko, kelle mõjutustegevuse eesmärgil pakutud raha väidetavalt Brüsselis ringlemast tabati, nimetavad toimuvat ebaõiglaseks laimukampaaniaks.Kaks süüalust, sealhulgas Kaili assistendist elukaaslane, itaallane Francesco Giorgi ja endine Itaalia eurosaadik Pier Antonio Panzeri on oma patte juba tunnistanud. Panzeri lubas Belgia prokuratuuri varustada kõikide detailidega ja petuskeemis osalenud isikute nimedega, viitas Politico, lisades, et tegemist on katsega koostöö abil karistusmäära alandada.Kreekast europarlamenti valitud Kaili ise ja itaallasest rahvusvahelise kriminaalõiguse aktivist Niccolo Figa-Talamanca on kinnitanud, et on süütud.Belgia prokuratuur taotles Euroopa Parlamendilt saadikupuutumatuse äravõtmist veel kahelt sotsiaaldemokraatide saadikult: Andrea Cozzolinolt ja Mare Tarabellalt. Parlament teeb otsuse veebruaris. Saadikupuutumatusest ilmajäämise järel ei kaota aga eurosaadikud kohe parlamendiliikme kohta.Samal ajal tutvustas Euroopa Parlamendi president Roberta Metsola (pildil) samme, mida plaanib astuda, et takistada edaspidi Katari skandaali laadsete korruptsioonijuhtumite kordumist. Ettepanekute tuum on lobitegevuse täpsem dokumenteerimine ja avalikustamine. Kui varem pidid vaid parlamendikomisjonide esimehed või seaduseelnõude eest vastutavad poliitikud panema kirja oma kohtumised □ huvigruppide või lobistidega, siis nüüd laiendatakse seda nõuet eranditult kõigile parlamendiliikmetele, aga ka nende poliitilistele abidele, viitas EUobserver.Karmim kordÜle vaadatakse parlamendi sisekorra eeskirjad, et takistada endiste parlamendiliikmete vabakäiku parlamendi ruumides, et ka neid saaks edaspidi käsitleda lobistidena, kui nad sisuliselt on uues ametis ja töötavad mõne valdkonnaga seotud mittetulundusühingu või mõttekoja heaks. Keelata tahetakse ka ELi-Katarisuguste mitteametlike parlamendi sõprusgruppide moodustamine, vahendas Euractive.Euroopa Parlamendi liikmete kohustuslik rahandus- ja majandushuvide deklaratsioon muutub detailsemaks. Edaspidi ei piisa sellest, et nad deklareerivad tulu konsultatsioonide eest, vaid tuleb täpselt kirja panna, keda, millal ja mis küsimustes nõustati.Lisaks soovib Metsola luua avaliku registri, mis näitab kõiki parlamendiliikmete välislähetusi ja kingitusi. Karmistada püütakse ka karistusi.«Nende mõne uue reegliga ei suudeta Euroopa Parlamendi senist poliitilist kultuuri muuta,» vahendas uudisteagentuur AFP Prantsusmaa juhtiva ärikooli HEC Paris ELi õiguse professori Alberto Alemanno sõnu.«Oleks oodanud tõsisemat, struktureeritumat sekkumist,» lisas Alemanno, kelle sõnul tundub, et Euroopa Parlamendis ikka veel ei mõisteta, kui ulatuslik negatiivne vastukaja on skandaalil ELi poliitikute mainele ja kuidas see võib hakata mõjutama 18 kuu pärast toimuvaid europarlamendi valimisi.Euroopa Parlamendi asepresidendiks valitud Mare Angel.KÜLLI KAPPER


«Kultuuris kuum»: kurjategijast kirjamees stuudiosTaskuhäälingu «Kultuuris kuum» värske saade: sel nädalal on kultuuritoimetuse taskuhäälingus külas raamatute «Kelmi süda» ja «Hundi loomus» autor Tomas Legrant, kes pühendas suure osa oma elust erisugustele pettustele.Olles kelmuste abil kokku ajanud sadu tuhandeid eurosid, tabas teda lõpuks karistus, mis sundis Legranti tegema elus kannapöörde ja hakkama ausaks meheks. Nüüd on ta oma isiklikud kogemused pannud kirja kahte menuraamatusse, mis kirjeldavad Legranti teekonda kriminaalses maailmas ja räägivad, kuidas liisingu- ja käibemaksupettused võivad tõsta osava kelmi kõrge kuldse trooni. Saates loositakse välja kaks Legranti autogrammiga raamatut «Hundi loomus». Kuula Postimehe kultuurilehelt!


Tera soovitusedTammsaare radadelTEEMAÕHTU Pühapäeval, 29. jaanuaril keskendub ETV 2 „Teemaõhtu" A. H. Tammsaare romaanisarja „Tõdeja õigus" teisele osale.Romaanisarja seda osa on korduvalt lavastatud. Elmo Nüganeni käe all valminud „Tõde ja õigus. Teine osa“ esietendus 2005. aastal Linnateatri Põrgulaval.Ärkamisaja mõõnaperioodEesti kirjandusklassiku A. H. Tammsaare romaanisarja „Tõdeja õigus" teine osa ilmus 1929. aastal. Selle saamisloos on olulise tähtsusega autobiograafiline element. Nimelt on teose aineks Tammsaare õpingud Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumis.Romaani tegevus toimub ärkamisaja mõõnaperioodil Tartus Mauruse koolis, kuhu suundub õppima Indrek.Koolidirektor Maurus on vastuoluline rahvuslane, kelle sõnul on inimese keel ja kodumaa tema kõige olulisem varandus ja eelkõige tuleb armastama õppida ennast ning seejärel teisi. Maurus õpetab Indreku ka valetama. Direktori jutt on mõistukõneline ja temas kehastub tammsaareliku poeetika keelekesksus.Tihti ei oska Indrek Mauruse mänguga kaasa minna ja võtab kõike liiga tõsiselt. Ta püüab kõike seletada oma teadmiste ja arusaamiste järgi, kuid ikka ja jälle avastab, et asjad käivad hoopis teisiti. Indreku ja Mauruse vahekord on sarnane Andrese ja Pearu kemplemisele, kus ühel osalisel on ettekujutus maailma toimimisest ja teine seab kõik selle kahtluse alla.„Tõe ja õiguse" II osas kajastub nii ebaõiglus kui ka allasurutud rahvustunne ja kõlama jääb mõte, et eesti rahval on õigus eksisteerida maailma teiste rahvastega kõrvuti. Raamat kujutab inimese võitlust kõikjale ulatuva ja kõiki puudutava tõega.Väga pikalt teatri mängukavas„Teemaõhtu" jooksul näevad vaatajad lavastuse „Tõdeja õigus. Teine osa" kolmeosalist televersiooni, mis oli esimest korda ETV eetris 2008. aastal.Lavastaja Elmo Nüganen, kunstnik Iir Hermeliin, osades Indrek Paas - Argo Aadli, härra Maurus, kooli direktor - Aivar Tommingas, Ramilda Maurus, tema tütar - Elisabet Tamm, Jürka - Ago Roo, Ollino -Aleksander Eelmaa jt.Lavastus püsis Linnateateri mängukavas 2015. aastani.VAATA„Kuuuurija" uus hooaegEsmaspäeval, 23. jaanuaril kell 20 alustab 15. hooaega Kanal 2 saade ,,Kuuuurija“, saatejuht Katrin Lust (pildil). Avasaates näevad vaatajad, kuidas netikelmid püüdsid LHV panga võltsitud kodulehe abil panga kliendid niimoodi püünisesse, et inimesed ei saanud esimese hooga isegi aru, kuhu nende säästud kadusid. Millist nõu annavad spetsialistid selliste juhtumite ennetamiseks, selgub juba saates.Ostrati suur õhtusöökViiendat hooaega alustab TV3 saade „Joel Ostrati suur õhtusöök". Avaosas läheb Joel külla näitleja Inga ja muusik Toomas Lunge koju. Kui Inga tunneb ennast köögis kui kala vees, siis Toomas eelistab rohkem Inga maitsvaid roogasid nautida kui ise süüa teha. Kas Joelil õnnestub siiski Toomases äratada kirge kokkamise vastu? Suur õhtusöök toimub Tartu toidu- ja veinifestivali raames vaid selleks õhtuks üles seatud erilises pop-up-restoranis.Saade on eetris 23. jaanuaril kell 21.Film Rock HotelistReedel, 27. jaanuaril kell 20 on ETV ekraanil film „Rock Hotel. Kuidas läks sul see mäng".1978. aasta 20. oktoobril astub Eesti Kunstiinstituudi metsikul peol esmakordselt lavale bänd, kes kutsub ennast „rock’n’roll1 i austajate sektiks". Rock Hotel purustab kõik publikurekordid, mitu põlvkonda armub, kuulates laulu „Aita mööda saata öö" ja selle järgi tantsupõrandal kõikudes. Bändi esimesest peost viimaseni kulub täpselt 43 aastat ja viis kuud. Harry Kõrvitsa dokumentaalfilm räägib, kuidas kõik algas ja kas huumor, eneseiroonia ning rock’n’roll on veel säilinud.Aivar Tommingas viimast korda härra Mauruse rollis 2015. aastal. Kaasa teeb ka näitleja Karl-Andreas Kalmet.


JuhtusÜks eksis, teine kannatas17. jaanuaril kella 14.30 paiku juhtus liiklusõnnetus Põltsamaa vallas Võisiku külas Viljandi-Põltsamaa maanteel.Seal ei märganud sõiduautot BMW 320D juhtinud 24-aastane naine keset teed olevat eraldussaart, pööras järsult rooli, kaotas sõiduki üle juhitavuse ning libises vastassuunda, kus põrkas kokku sõiduautoga Škoda Kodiaq, mida juhtis 40-aastane naine.Škoda juht viidi haiglasse.Kalamees vajus läbi jää17. jaanuaril kella 11.30 paiku vajus Elva vallas Ulila alevikus Elva jõge ületanud kalamees läbi jää, ronis teisele kaldale ega saanud enam jääs olevast lõhest üle.Päästjad toimetasid kalda lähedusest leitud paadiga alajahtunud mehe tagasi õigele kaldale ning andsid ta kiirabi hoole alla.Päästjad hoiatavad, et sulaga on jää, eriti vooluveekogudel, ohtlikult õhenenud ja sellele minek on eluohtlik.Varas tühjendas paaki13. jaanuari hommikul avastati, et Mustvees Pihkva tänava parklasse seisma jäetud sõiduki kütusepaagi kork on ära lõhutud ning paagist on varastatud 398 liitrit kütust.Kahju on 696 eurot.Ei telefoni, ei rahaPolitseile laekus teade, et 41-aastane Tartu mees leidis Facebooki müügikeskkonnast endale mobiiltelefoni iPhone 14 hinnaga 980 eurot.Mees kandis müüjale poole ostuhinnast ja jäi telefoni ootama, aga pole senini ei telefoni saanud ega ka raha tagasi.Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei nüüd kriminaalmenetluses.


„Ärikaksik" Teet ähvardas Kagu-Eesti vanadaami poja tappaOmal ajal esitles telesaade „Võsareporter" ehitusärimeestest kaksikuid Tiit ja Teet Kääpat kui koomilist kelmiduot ning rahvas sai suutäie naerda. Kaugel naljast oli aga Võrus elav vanaproua, kes ühega ärikaksikuist kokku puutus ning räigete ähvarduste ohvriks langes.Tiit ja Teet, kes nüüd kannavad perekonnanime Märtman, satuvad valdavalt kelmusskeemide eest vanglakaristust kandma nii eri aegadel kui ka samal ajal. Äsja kirjutas Õhtuleht Tiit Märtmani tõekspidamistest, tema hinnangul ei saa inimesed aru, kuidas äri käib. Nii ütles mees põhjenduseks loole, kus üks kodanik sai 1000 euro eest üheksa tänavakivi. Tiidu vend Teet Märtman on samuti tuntud reljeefsete väljaütlemiste poolest, kuid läinud reedel oli ta kaunis napisõnaline.Teet Märtman oli läinud nädalal Võru kohtumajas kohtu ees süüdistatuna tapmise või tervisekahjustusega ähvardamises. Kohtupidamine toimus kokkuleppemenetluse korras.Süüdistuse kohaselt algas konflikt nii: Võrus elav 81-aastane vanaproua A. tahtis üle-eelmisel aastal lasta oma suvila ümber aia ehitada. Ta võttis telefonitsi ühendust ühe teenusepakkujaga - omamata aimugi, et tegu on skandaalse ärimehe Teet Märtmani ehk avalikkuse tähelepanu peale nime muutnud Teet Kääpaga.Lubatud ajal Teet aeda paigaldama ei tulnud. Proua otsustas mehe teenusest loobuda ning teatas talle, et pole nõus aia eest ettemaksu tasuma.„Peale seda [---] helistas Teet Märtman sellest ärritatuna ööl vastu 8. maid 2021 kella 00.20 paiku A. telefoninumbrile ja ütles et „maksa võlg ära, kantpead on ukse taga“,” vahendas kohtu esindaja süüdistust.Kohe seejärel saatis Märtman A-le järjest mõne minuti jooksul telefonisõnumid, mille seas olid: „Kantpead ootavad maja ees! Maksa võlg ära!!“, „X tapetakse täna öösel!“, „Maksa võlg ära ja su pojaraasuke jääb ellu!“.Õhtulehe teatel viitas ärikaksik ka sellele, et ta teab, millises Harjumaa koolis tema poeg töötab ning lubas õpetajahärral silmad välja torgata.Tundes selle telefonikõne ja nende sõnumite sisu põhjal hirmu enda ja oma poja elu ja tervise pärast, helistas A. kohe samal öösel pojale ja luges talle need sõnumid ette. Poeg oli Märtmani kuritegelikust taustast teadlik ja rääkis sellest ka emale. Ka poeg võttis ähvardusi tõsiselt ja tundis hirmu oma elu ning tervise pärast, sest „T. Märtman jättis nendest ähvardustest veenva mulje kui T. Märtmani tahtest sõltuvatest ja kontrollitavatest tegevustest”.Kriminaalasja arutati kokkuleppemenetluses. Kohus tunnistas Teet Märtmani talle esitatud süüdistuses süüdi ja karistuseks mõisteti talle viis kuud vangistust.2021. aasta veebruaris oli Harju maakohtus määratud Märtmanile ahistava jälitamise ning ähvardamise eest kolm ja pool aastat vangistust, sellest kolm aastat tingimisi nelja-aastase katseajaga. Nii suurendas Võru kohtumaja kohtukoosseis äsjast viiekuulist vangistust ja mõistis mehele liitkaristuseks 2 aastat, 7 kuud ja 16 päeva vangistust. Karistuse kandmine algas reedel, 13. jaanuaril.Lisaks mõistis kohus Teet Märtmanilt välja menetluskuluna sundraha 900 eurot riigituludesse. Menetluskuludest sundraha 188 euro ulatuses ning riigi õigusabi tasu ja kulu 796 eurot jäeti riigi kanda.JANAR KOTKAS


HOIATUS! Kelmid üritavad Facebooki Messengeris paroole varastada
Facebooki Messengeris levib nõiaring, millega kelmid üritavad varastada paroole ning sulgeda omanikule kontole sissepääs.
Veebipolitseinik Elerin Tetsmann nentis Facebooki lehel, et kui teile saabub kiri "Vaata, mis ma leidsin", millele järgneb link, on tegemist kelmusega. Kui sellisele lingile vajutate ja logite sealtkaudu sisse oma Facebooki kontole, viib lehekülg näiliselt Google‘i leheküljele, mis näitab 404 errrorit, nagu oleks tekkinud mingisugune probleem sisselogimisel.
"Andes oma e-maili aadressi ja parooli sellele leheküljele, saavad kelmid kohe andmed Sinu Facebooki sisselogimiseks, vahetavad ära parooli ning Sina enam oma kontole ligi ei pääse," selgitas Tetsmann postituses. Järgmisena hakatakse samalaadseid kirju saatma konto omaniku sõpradele ja nõiaring ongi käivitunud.
"Kui oled sellise kirja Messengeri saanud, teavita kohe kirja saatjat, et tegemist on viirusega," märkis Tetsmann.


Mis juhtusPiirivalvurid aitasid Peipsi järvel hätta sattunud kalureidNädalavahetusel laekus piirivalvuritele mitu teadet Peipsi järve jääl maastikusõidukitega hätta sattunud kaluritest. Kõik nad aidati tervelt tagasi kaldale.Esimene teade Peipsi järvel motokoeraga hätta sattunud kalurist laekus piirivalvuritele laupäeval kella 10 paiku hommikul, kui abi palus Meerapalu kandis kaldast umbes nelja kilomeetri kaugusel oma motokoeraga jääprakku sõitnud kalur. „Piirivalvurid sõitsid mehele appi ning vintsisid tema maastikusõiduki jääpraost välja. Mees oli küll ise motokoeralt jääprakku sõites maha kukkunud ning märjaks saanud, kuid meedikute abi ta ei vajanud. Ta sai oma sõiduki mootori tööle ning sõitis peale masina jääle tagasi vintsimist sellega ise kaldale, “ kirjeldas Mustvee kordoni juht Jalmar Ernits.Juba mõni tund hiljem laekus järvelt teinegi teade abivajajatest. „Nimelt anti kella 15 paiku teada, et Omedu traaversil oli mootorsaan koos kelguga sõitnud jää peal olevasse suurde veeloiku. Masina mootor seiskus ning käima see enam ei läinud. Maastikusõiduki juhiga oli kõik korras, kuid tema suurim mure seisnes selles, et ta pidanuks minema järvel järele kaheksale kalurile, kelle hommikul jääle oli viinud,“ kirjeldas Ernits.Kordoni juhi sõnul oli väljas juba hämardumas ning transpordivahendit ootavad kalurid kaldast enam kui kuue kilomeetri kaugusel, mistõttu sõitsid piirivalvurid hõljukil abi ootavate kaluriteni ning nad sõidutati turvaliselt kaldale. Ka veelompi sõitnud masin aidati tagasi kuivale pinnale ning selle kaldasse toomise korraldas sohver juba ise.Ernits märkis, et viimaste päevade suured tuuled ning tihe vihmasadu on paiguti jääolud Peipsil muutnud keeruliseks. „Jää veel kannab, kui on kohti, kus see on õhuke juba kalda lähedal, jäässe on tekkinud mitmeid pragusid ning kohati on jää peal suuri veelompe, mis kogumis nõuavad kõikidelt jääle minejatelt täit tähelepanu ning kursisolekut jääolude hetkeseisuga," selgitas kordoni juht.Ta lisas, et enne jääle minekut on seega väga oluline end hetke jääoludega kurssi viia ning maastikusõidukiga jääl liikudes väga ettevaatlik olla. Hätta sattudes tuleb endast kohe märku anda, et abi saaks õigeaegselt saabuda.Eakad naised vajasid kodus abi12. jaanuari ennelõunal käisid päästjad Puka alevikus Ääre tänaval aitamas pääseda kodus terviserikke saanud vanema naise juurde, milleks nad avasid ukse jõuga. Hätta jäänud inimesest teatas lähedane, kes ei olnud naist telefoni teel kätte saanud ning asja uurima minnes ei pääsenud korterisse sisse. Kannatanuga tegelesid edasi kiirabimeedikud.Pool tundi hiljem käisid päästjad Põlvas Jaama tänaval aitamas pääseda kodus kukkunud vanema naise juurde, milleks nad avasid jõuga ukse. Uks tõsisemalt viga ei saanud. Hätta jäänud inimesest teatas tütar, kes korterisse sisse ei saanud. Kannatanule andsid kodus esmaabi kiirabimeedikud, haiglasse polnud naist vaja viia.Kortermajas süttis tahmane katlakorsten13. jaanuaril veidi enne keskööd teatati, et Räpina vallas Ruusa külas lendab kortermaja katlakorstnast välja sädemeid. Päästjate saabumise ajaks oli elanik paari ämbri veega tule katlas summutanud ning sulgenud katlasse õhu pealevoolu. Päästjad valvasid, et sädemed räästast ja tuulekasti ei süütaks ning tahmapõleng sumbus. Elanike ülesandeks jäi korstnapühkija kutsumine.Kelm võttis võõra nimele laenuPolitsei poole pöördus Rõuge vallas elav mees, kelle isikuandmeid kasutades oli sõlmitud laenuleping, misläbi mehele 1353 eurot kahju tekitati. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaaluurimises.Reka takerdus raudteele13. jaanuaril kella 20 ajal teatati, et Setomaa vallas Kolodavitsa külas sõitis raudtee ülesõidul reka kraavi ning sõiduki kabiin jäi raudteele. Kutseliste päästjate turvamisel tõmmati veoauto Orava vabatahtlike puksiiri abil raudteelt ära ning veok sai sõitu jätkata.Valgamaalt varastati kaks traktorit14. jaanuaril sai politsei teate, et Valgamaal Puka alevikus on Kesk tänaval maja kõrval asuva varjualuse alt ära varastatud kaks traktorit: punast värvi Zetor Proxima 100 numbrimärgiga 0519TH (väljalaskeaasta 2011) ning registrimärgita laadur Bobcat S175, mille eritunnuseks on 50. juubeli kleepsud. Traktorid olid lukustatud ning nende paakides polnud kütust. Kui keegi juhtus midagi kahtlast märkama või on kirjeldatud traktoreid neil päevil kuskil näinud, palub politsei sellest teada anda.


„Kuuuurija“ alustab 15. hooajagaKuuuurija autor Katrin Lust toob ka sel hooajal ekraanile taas hulgaliselt lugusid, mis televaatajaid külmaks ei jäta. Keerulisemate teemade lahkamise sekka lubab saatejuht ja toimetaja ka meeleolukamaid ja kurioossemaid lugusid.„Seoses „Kuuuurijaga“ saan ma väga palju kõnesid. Inimesed helistavad mulle praktiliselt iga päev, olgu jõululaupäev, pühapäev, mõnikord öösiti, et tõesti neid kõnesid tuleb väga palju,“ sõnab Lust.„Iga hooaja alguses ma mõtlen, et huvitav, kas neid lugusid veel jätkub. „Kuuuurija“ pole ju ainuke saade, mis inimeste probleeme lahkab, sest igas kanalis käib äge andmine. Aga jätkub! Ja see hooaeg on juba pungil täis huvitavaid ja olulisi teemasid,“ lubab Lust.Möödunud aasta pühad saabusid nii mõneski Eesti peres pisarate saatel, sest netikelmid tegid tühjaks nende pangakontod. Esimene „Kuuuurija“ saade näitabki, kuidas netikelmid said valmis LHV panga võltsitud kodulehe ja püüdsid panga kliendid niimoodi püünisesse, et inimesed ei saanud esimese hooga isegi aru, kuhu nende elusäästud kadusid. Oma loo räägib saates teistele õpetuseks Kalle, kelle pere kaotas kõik oma säästud. Nii pereisa kui ka tema abikaasa olid kindlad, et on internetikasutajatena üsnagi nutikad ega arvanud hetkekski, et nemad võivad sellise kelmuse ohvriks langeda.„Kuuuurija“ E kell 20.00 Kanal 2


Kaja Kallase viha EKRE vastu on suuresti isiklik, perekondlik või rahaskandaalide taustagaReformierakond välistab taas EKRE võimaliku koalitsioonipartnerina ja selles on suur roll Kallase poliitpesakonnal, kellel on rahvuskonservatiivide vastu isiklik viha.
Enne eelmisi Riigikogu valimisi oli Reformierakonnas väidetavalt tiib, mis pidas võimalikuks kolme parempoolse erakonna, RE, EKRE ja Isamaa valitsusliitu, kuid see seltskond tõrjuti Kaja Kallase erakonna esimeheks saades kiiresti kõrvale. Praegu sellist tiiba vist enam pole, sest EKRE on endiselt rahvuslik ja konservatiivne, aga Reformierakond on liberaalses ruumis kõvasti vasakule kaldunud ja muutunud varem pisutki rahvuslikust erakonnast lausglobalistlikuks parteiks – neid ühisosi, mis olid veel 2019. aastal ehk olemas, lihtsalt enam pole, maailmavaade on kahel erakonnal liiga erinev.
Kaja/Siim Kallase võimutsedes aga välistatakse EKRE-t suuresti isiklikel põhjustel – EKRE on nõudnud Siim Kallase kümnemiljoniafääri, VEB Fondi ja Skandinaavia pankade rahapesu uurimist ning need Reformierakonna “pärispatud” panevad paika, et poliitoravad lähevad koalitsiooni ainult nendega, kes neid teemasid ei puutu.
Lisaks on Reformierakonna eliidis tugevalt esindatud endine nõukogude nomenklatuur (Siim Kallas, Andrus Ansip) ja see seltskond ei saa EKRE-ga koostööd teha, sest rahvuskonservatiivid nõuavad desovetiseerimist, NLKP poliitika (venestamine, võõrtööjõud endisest NLiidust jpm) lõpetamist, poliitikute vastutust oma tegude eest – sellega ei saa “endised” kuidagi nõusse jääda.
Maailmavaade on üks asi, mis eraldab EKRE-t ja Reformierakonda, kuid sama tugev on see taak, mis on poliitoravatel minevikust kaasas, alates NLKP-st ja lõpetades rahaskandaalidega. Kaja Kallasega on lugu sama, mis oli Keskerakonna ja Savisaarega – kuni ta on Reformierakonna eesotsas, on teistel erakondadel juba raske poliitoravatega suhelda.
Uued Uudised


Tasuta veebikoolitus tellijatele: Maksumuudatused 2023Vandeadvokaat Jaak Siim Cuesta Advokaadibüroost kõneleb värskes veebikoolituses maksuaastast 2023.
Tasuta veebikoolitus tellijatele: Maksumuudatused 2023
TEEMAD:
Maksuvaba tulu ja miinimumpalga tõus
Vanaduspensioni maksuvabastus
Platvormide kaudu saadud tulust teavitamine
Liikmesriikide maksuhaldurite ühine maksukontroll
Töövõtuahela ja töötamise aja fikseerimine
Maa hindamine ja selle mõju maamaksule
Ülevaade viimastest muudatustest käibemaksuseaduses
Maksualast koostööd mittetegev jurisdiktsioon
Värskem kohtupraktika maksude ja maksumenetluse vallas
Info
24/7 veebikoolitust saad vaadata siis, kui sulle sobib, ja igas asukohas. Pärast vaatamist jääb veebikoolitus sinu kontole.
Kestus: 80 min
Materjalid: jah
Lektor: Jaak Siim
Veebikoolituse hinnaga 80 + KM saab osta SIIT.
Kui oled ajakirja RUP tellija saad vaadata veebikoolitust tasuta SIIT


FOTOD KOHTUST | Kevin Kadakas põrutab teda jahvatada püüdnud kohtuveskile: ega kaks päeva türmis konti ei murra!Skandaalne tõsielutäht Kevin Kadakas saabub neljapäeva hommikul Pärnu kohtumajja šikis mustas pintsakus. „Jah!“ vastab ta selge ja kõva häälega, kui kohtunik küsib, kas prokuratuuris sõlmitud kokkulepe on mehele arusaadav. Patte ei aja ta tagasi ka hiljem Õhtulehega vesteldes: „Eks riisutud sai natuke!“ Keda ta siis riisus ja miks?
„Prokuröril väsib enne suu ära, kui nimekirja lõppu jõuab,“ nendib kohtunik pärast seda, kui prokurör on Kadaka tööd-tegemised ning kokkuleppe sisu prokuratuuriga ette lugenud. Nimelt on Kadakal tarvis vastutust kanda mitme koletu teo eest, mille hulgas näiteks joobes juhtimine, teise inimese dokumentide kuritarvitamine ja dokumentide võltsimine ning arvutikelmused. Neljapäeval ongi mitmes tõsieluseriaalis kaasa löönud Kadakas koos oma kamraadiga kohtusse saabunud, kus nad end ka süüdi tunnistasid.
Kadakas on kogu kohtuistungi vältel mõtliku ilmega ega paista ülemäära murelik. Kui kohtunik kohtuotsuse väljakuulutamise eel viivuks saalist lahkub, haarab Kadakas taskust telefoni ja asub seal leiduvat hoolega sirvima. Vahepeal näitab ta naerdes oma telefoniekraani ka kõrval istuvale sõbrale.
Raha paneb rattad käima
Arvukad seaduserikkumised tähendavad Kadaka jaoks ligi kaheaastast tingimisi vangistust. Reaalset vangistust määratakse mehele seitse päeva. Kuna Kadakas on juba aga viis päeva eelvangistuses viibinud, jääb sellest kanda veel vaid kaks. Lisaks peab noormees andma kolmeks kuuks hoiule oma juhiload.
„Kaheks päevaks on veel vaja türmi minna,“ nendib Kevin vahetult pärast kohtuotsusest kuulmist Õhtulehele. Kohtuotsust peab ta õiglaseks. „Mis see kaks päeva... ega see konti murra! Seal pole hullu midagi, pole nagu küsimust,“ sõnab ta, et kaheks päevaks vangi minna ta ei pelga.
(Robin Roots)
Mis siis täpsemalt juhtus? „Eks riisutud sai natuke,“ sõnab ta muheledes. Seadust ajendas teda enda sõnul rikkuma raha. „Ega asi pole nüüd päris nii mustvalge. Kui inimesel on raha vaja ja ta on nõus selle jaoks kõike tegema, loomulikult eks ma aitan nõu ja jõuga ning saan sealt ka ise oma komisjoni. Kui ta aga hiljem ringist välja hüppab…seda on väga lihtne öelda, et mina pole süüdi ja ma ei tea midagi. Kui te arvate, et ma sealt mingit hõlptulu teenisin, siis mina arvan ka niimoodi,“ jutustab ta.
Kevin selgitab veel: „Pankadelt sai küsitud raha ja pangad andsid. Võib-olla pangad poleks pidanud andma. Aga sai tehtud nii, et nad annaksid.“
„Täitsa vinks-vonks!“
Oma tegude üle tõsielutäht uhkust ei tunne. „Eks ikka kahetsen,“ tunnistab ta. Kui kaks päeva vangis veedetud, ei jää Kadakal üle muud, kui seadusekuulekat elu elada ning järjepidevalt kriminaalhooldajale aru anda.
Kadakas märgib, et vaimselt tunneb ta end hästi. Kuidas on tal suhted alkoholiga? On ta ju varem vägijoogi liigtarvitamisega korduvalt pahuksis olnud. „Nagu näed – kaine olen,“ sõnab ta. Kui kaua juba? „Ei, ma ei tea. Vahel ikka õlut joon. Täitsa vinks-vonks olen, pole häda midagi.“ Alkoholitarbimise keeldu mehele kohaldatud pole. „Selles mõttes jõulud,“ lisab ta muiates.
Kevin Kadaka sõnul tal puudub huvi kuritegelikule teele tagasi kalduda – ta ju teab, et seaduserikkumise korral on vangimajja minek kindel. „Siis tuleb umbes aasta ja kümme kuud. Aga näed, seni enne pole 26 aasta jooksul tulnud ühtegi libastumist. Arvan, et saab ka järgmised kaks aastat ilma. Pole nagu eriline takistus,“ on ta positiivne.
Missugused tegevused neil päevil tema argipäevi täidavad, Kevin täpsustada ei taha. „Töötan puhaste riiete ja puhaste alade peal!“


Eesti toetab EL-is laialdast üleminekut välkmakseteleTALLINN, 19. jaanuar, BNS – Valitsus arutas neljapäeval Eesti seisukohti Euroopa Komisjoni ettepanekule teha välkmaksed võimalikuks kõigile inimestele ja ettevõtetele, kellel on pangakonto Euroopa Liidus (EL) või Euroopa Majandusühenduses, ning otsustas üleminekut toetada.
Sealjuures on oluline, et turuosalistele jääks piisavalt aega lõplikus üleminekuks, näiteks ligi kaheaastane lõplik üleminekuperiood. Samuti tuleb vältida turu ülereguleerimist välkmaksete teenustasude määramisel ja pettuste vähendamise lahenduse väljatöötamisel, teatas rahandusministeerium.
"Meil on välkmaksetega juba täna lood päris head – riigisisestest pankadevahelistest maksetest moodustavad need Eestis umbes 80 protsenti, aga ruumi edasiliikumiseks kahtlemata veel on. Kiiremad maksed toetavad laiemalt nii meie kui kogu EL-i majanduse efektiivset toimimist ja konkurentsivõimet," ütles rahandusminister Annely Akkermann pressiteates.
2022. aasta lõpus oli vaid 13 protsenti EL-is saadetud euromaksetest välkmaksed ehk välkmaksete laiem kasutuselevõtt Euroopa Liidus on olnud aeglane. Eesti on rahandusministeeriumi kinnitusel oma välkmaksete osakaaluga euroala edetabeli tipus.
Eestis pakub välkmakseid hetkel viis panka ja üks makseasutus. Kolm suuremat panka edastavad välkmaksete skeemi kaudu 93 protsenti kõikidest Eesti turu välkmaksetest.
Tallinna toimetus, +372 533 38403, majandus@bns.ee
Baltic News Service


FOTOD | Mitmes kuriteos süüdistatav tõsielustaar Kevin Kadakas astus kohtu ettePärnus astus täna kohtu ette saatest „Poissmeeste pidu“ tuntuks saanud Kevin Kadakas, keda süüdistatakse mitmes kuriteos. Kevin ning temaga koos süütegusid sooritanud Karl Veskimägi ja Indrek Jõemets tunnistasid end süüdi.
Kadakal on tarvis vastutust kanda teise inimese dokumentide kuritarvitamise, dokumentide võltsimise, arvutikelmuste ja joobes juhtimise eest.
Toimunud kokkuleppemenetluse läbirääkimiste käigus nõustusid süüdistatav ja tema kaitsja kuriteo kvalifikatsiooniga, kriminaalmenetluse kulude hüvitamisega ja tsiviilhagidega ning jõudsid kokkuleppele prokuröri poolt kohtus nõutava karistuse liigis ja määras.
Kokkuvõtvalt on karistuseks üks aasta ja kümme kuud vangistust, millest kuulub kohe ärakandmisele seitse päeva, mille hulka arvestatakse eelvangistuses viibitud aeg ehk viis päeva. Järelikult on kanda jäänud veel kaks päeva vangistust.
Lisakaristusena võetakse Kevin Kadakalt ära mootorsõiduki juhtimisõigus kolmeks kuuks.
„Kaheks päevaks on veel vaja türmi minna,“ nentis Kevin vahetult pärast kohtuotsusest teadasaamist Õhtulehele. Kohtuotsust peab ta õiglaseks. „Mis see kaks päeva... Ega see konti murra! Seal pole hullu midagi, pole nagu küsimust,“ sõnas ta, andes mõista, et kaheks päevaks vangi minna ta ei pelga.
Kevin Gabriel Matthias Kadakas on tuntust kogunud tõsielusaates „Poissmeeste pidu“.
Kevin on korduvalt lüüa saanud ka meelelahutusmaastikul, kui proovis käima lükata pidudesarja, kutsudes sinna tuntud inimesi, kes tema kutse aga tagasi lükkasid. Juhtunut kommenteerisid toona eriti teravalt Andrei Zevakin ja Robin Valting: „Ma tahaks küsida, kas ta tõsimeeli arvab, et me läheme tema saatesse?“


Eesti toetab laialdast üleminekut välkmakseteleValitsus arutas neljapäeval Eesti seisukohti Euroopa Komisjoni ettepanekule teha välkmaksed võimalikuks kõigile inimestele ja ettevõtetele, kellel on pangakonto Euroopa Liidus (EL) või Euroopa Majandusühenduses, ning otsustas üleminekut toetada.Sealjuures on oluline, et turuosalistele jääks piisavalt aega lõplikus üleminekuks, näiteks ligi kaheaastane lõplik üleminekuperiood. Samuti tuleb vältida turu ülereguleerimist välkmaksete teenustasude määramisel ja pettuste vähendamise lahenduse väljatöötamisel, teatas rahandusministeerium.
«Meil on välkmaksetega juba täna lood päris head – riigisisestest pankadevahelistest maksetest moodustavad need Eestis umbes 80 protsenti, aga ruumi edasiliikumiseks kahtlemata veel on. Kiiremad maksed toetavad laiemalt nii meie kui kogu EL-i majanduse efektiivset toimimist ja konkurentsivõimet,» ütles rahandusminister Annely Akkermann pressiteates.
2022. aasta lõpus oli vaid 13 protsenti EL-is saadetud euromaksetest välkmaksed ehk välkmaksete laiem kasutuselevõtt Euroopa Liidus on olnud aeglane. Eesti on rahandusministeeriumi kinnitusel oma välkmaksete osakaaluga euroala edetabeli tipus.
Eestis pakub välkmakseid hetkel viis panka ja üks makseasutus. Kolm suuremat panka edastavad välkmaksete skeemi kaudu 93 protsenti kõikidest Eesti turu välkmaksetest.


«Poissmeeste peo» Kevin seisis kohtukulli ees: kaks päeva vangis ei tapa«Ega see kaks päeva ei tapa, aga vana vangimaja... päris koletislik koht,» rääkis tõsielusaatest «Poissmeeste pidu» tuntuks saanud Kevin. Teda karistati neljapäeval Pärnu maakohtus mitme kuriteo eest.Tõsielusaates «Poissmeeste pidu» kõige raevukama peolisena tuntuks saanud Kevin Gabriel Matthias Kadakas seisis neljapäeval Pärnu maakohtu ees.
Skandaalset tõsielutähte karistati joobes juhtimise, teise inimese dokumentide kuritarvitamise ja dokumentide võltsimine ning arvutikelmuse eest.
Kokkuleppemenetluse kohaselt mõisteti talle ligi kaheaastane tingimisi vangistus. Reaalselt peab ta trellide taga viibima seitse päeva, millest arvestati maha aga eelvangistuses viibitud viis päeva. Nii peab Kevin kinni istuma vaid kaks päeva. Lisaks peab noormees andma enda juhiloa kolmeks kuuks hoiule.
Toimetusele sõnas Kevin, et päris nii must-valged, nagu kohtuotsusest paistab, need asjad ei olnud. «Et see asi seljataha saada, pidin osa asju omaks võtma, kuigi see päris nii ei olnud,» nentis ta.
Kaheks päevaks vangi minna tõsielustaar ei pelga.
«Ega see kaks päeva ei tapa, aga vana vangimaja... päris koletislik koht,» rääkis ta eelvangistuses viibitud ajast. «Ega tagasi ei kipu, loomulikult mitte.»
Kohtust jäi talle aga meeldiv mulje. «Nii meeldivad inimesed, ei saa pead ju norgu lasta.» Kohtuotsus käes, seadis Kevin sammud pubisse sööma. «Söön kõhu korralikult täis. Tellin prae ja tomatimahla,» naeris ta.
Rääkides alkoholilembusest, tunnistas Kevin, et vägijoogist ta päris ära ei ütle, ent on end kätte võtnud. «Sellega ei ole hullu midagi,» võttis ta asja kokku.

Kevin Kadakas tõsielusarjas «Poissmeeste pidu».
TV3

2021. aasta novembris rääkis Kevin, et alkoholilembus viis ta haiglasse. «Järsku esmaspäevast olin meeletu kõhuvalu ja palavikuga siruli maas,» meenutas ta. «Läks umbes 20 tabletti valuvaigisteid. Aga valu oli nii väljakannatamatu.»
Haiglas selgus, et ta põdes kõhunäärmepõletikku ehk pankreatiiti. Seda aga juba kolmandat korda. «Vanust 25 ja tervis nii ära. Ei saa enam elukunstniku ametit pidada. Kolm korda on öeldud, et pean alkoholist loobuma. Eks siin ongi siis nüüd valikukoht, kas pudel või elu,» tõdes ta.


Europarlamendi juht jäi kinginimekirja avaldamisega hiljaksSTRASBOURG, 19. jaanuar, AFP-BNS – Euroopa Parlamendi juht Roberta Metsola avaldas korruptisooniskandaali sattunud institutsiooni usaldusväärsuse taastamiseks nimekirja eelmisel aastal saadud kingitustest, kuid jäi sellega hiljaks.
Korruptsiooniskandaal europarlamendis puhkes detsembris, kui väideti, et saadikud on võtnud raha Katari ja Maroko huvide kaitsmise eest.
Metsola tõotas suuremat läbipaistvust ja paremat aruandlust, ning luba sel nädalal kehtestada uued reeglid välisriikidest lähtuva korruptsiooni vastu.
Parlamendi veebilehel avaldatud nimekirjas on Metsola arvukate kingituste hulgas suitsuvorsti, šampanjat, sall, raamatuid, šokolaadi ja sinine lambakujuke.
Kingid on registreeritud avalikus dokumendis 12. jaanuarist 2023, kuid parlamendi sisereeglid nõuavad, et kingitused deklareeritaks nende saamiskuule järgneva kuu lõpuks.
Metsola avalikustas nimekirja läbipaistvuse suurendamiseks ja teistele eeskujuks, ütles tema pressiesindaja neljapäeval.
Pressiesindaja õigustas viivitust sellega, et Metsola eelkäijaid kinkide registreerimise reegel veel ei sidunud ja nad ei deklareerinud midagi.
"Euroopa Parlamendi president kui kehtiva süsteemi järgi ainuke eetikareeglite jõustaja peab oma käitumises teistele eeskujuks olema," ütles ärikooli HEC Paris EL-i õiguse professor Alberto Alemanno.
AFP – Baltic News Service


JPMorgani juht peab Bitcoini ülespuhutud pettuseks: “Kogu krüptovaluutade teema on ajaraiskamine”JPMorgani tegevjuht Jamie Dimon.Foto: Scanpix/Reuters.
Rikka tellijale
JPMorgan Chase’i tegevjuht Jamie Dimon ütles neljapäeval, et bitcoin ja teised krüptovaluutad on investorite jaoks tarbetud tähelepanu kõrvaletõmbajad ning kogu krüptotööstus on täis pettusi.
Maailma ühe tuntuma investeerimispanga juhi sõnul on kogu krüptovaluutade teema ajaraiskamine. “Bitcoin ise on ülespuhutud pettus, kivist lemmikloom,” ütles ta.
Seega ei üllatanud Dimonit ka krüptobörsi FTX kokkuvarisemine möödunud aasta lõpus. “Ma ei imesta üldse. Ma nimetasin seda detsentraliseeritud Ponzi skeemiks. Elevus selle asja ümber on olnud erakordne,” ütles Dimon CNBC saates “Squawk Box”, osutades FTX-ile ja vaidlustele, mis ümbritsevad teisi krüptofirmasid, nagu näiteks Tether.
Dimon on olnud krüptovaluutade suhtes skeptik pikka aega, kuigi tema pank kasutab plokiahela tehnoloogiat oma sisesüsteemides. Ta ütles, et tehnoloogial endal on tulevikku ka siis, kui kaubeldavatel müntidel seda pole.
“Plokiahel on pearaamatusüsteemi tehnoloogia, mida kasutame teabe liigutamiseks. Oleme seda kasutanud üleöö- ja päevasisese repo tegemiseks. Kasutame seda raha liigutamiseks,” rääkis ta plokiahelast, öeldes, et pearaamatu tehnoloogiana on see kasutuseks sobilik küll.
Panga tegevjuht kommenteeris CNBC-le krüptovaluutasid Šveitsis Davosis toimunud Maailma Majandusfoorumil.


VARIVALITSUSE ERISAADE |  „Supsutaja“ ning „ENSV ja Pätsi järgija“: tulesädemed lendasid - miks määrab Eesti saatuse bürokraat?Äsjases saates igal sammul tülitsenud varivalitsuse sise-, justiits- ja riigihaldusministrid olid üksmeelel ühes: ametnike hulka vähendamata jookseb Eesti kokku.** Alustasime saadet olukorras, kus Eestit lämmatab välditav kriis – salvestuse alguseks olid 20 000 Eesti elanikku ilma elektrita. Paraku on see vaid näide lämmatavatest probleemidest, mida varjatakse bürokraatliku kemplemise taha.Ehk siis – kas Elektrilevi peaks olema lahus Eesti Energiast? Sarnaselt pärisministritele läksid siin omavahel tülli ka varivalitsejad. Miks see teema nii kirgi kütab?** Valitsuse pressikonverentsil kiitles Kaja Kallas, kuidas vaid Reformierakond on see, kes hoolib Nursipalu harjutusväljaku näitel Eesti kaitsevõimest. Keskerakonna variminister Jaanus Karilaid süüdistas siin oma Eesti 200 kolleegi Marek Reinaasa, et too on vaid Reformierakonna puudel.Korruptsioon või diktatuurKuid kõige tõsisemaks kokkupõrkekohaks võib kujuneda kujuteldavas Eesti 200 ja Keskerakonna koalitsioonis poliitilise võimu puhastamine korruptsioonist. „Kõige esimene asi, mida riigikogu peaks ära tegema, on see, et kriminaalkorras karistatud erakonnad ei saaks käest toetus, sest see ongi see hüve, mille nimel kuriteod korda saadeti. Selles mõttes olen täiesti jahmunud, et minuga siin ühe laua taga istub Eesti esisupsutaja.“„Ajaloost on teada kaks perioodi, kus erakondade ja poliitikute likvideerimisega tegeldi,“ pareeris Karilaid. „Eesti vabariigi ajal tegelesid sellega Eenpalu, Päts ja Laidoner. Vabadussõdalased poliitilisest armukadedusest kantuna likvideeriti. Teine epohh puudutas Nõukogude Eestit, kus samuti mindi erakondi likvideerima. Eks Eesti 200-l on omad eeskujud.“Kuula Krister Parise juhitud „Varivalitsuse erisaadet“, kus sama tulist kriitikat jagus ka praegusele valitsusele, siit!


Kanepi mees sattus kelmide küüsiKanepi vallas elav mees avastas nädalavahetusel netipanka sisse logida üritades, et ei pääse ligi oma kontole, aimamata, et tegemist on andmete püüdmiseks loodud võltslehega.Politseile antud selgituste kohaselt sisestas ta 14. jaanuaril netipanka sisenemiseks vajalikud koodid, kuid avastas üllatusega, et oma ettevõtte kontole ta ligi ei pääse.
Mõni aeg hiljem sai kannatanu aru, et oli koodid sisestanud hoopis panka meenutavale libalehele ning ettevõte kontolt oli seejärel kadunud 7500 eurot, vahendas PPA Lõuna prefektuuri pressiesindaja.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Kanepi vallas elav mees proovis minna netipanka, jäi ilma 7500 eurostPolitseile laekus teade, et 14. jaanuaril sattus kelmide ohvriks Kanepi vallas elav mees, kes püüdis ettevõtte kontoga logida sisse netipanka.
Ta sisestas oma koodid, kuid lehele ta sisse ei pääsenud. Hiljem avastas mees, et oli koodid sisestanud panga libalehele ning ettevõte kontolt oli seejärel kadunud 7500 eurot.
Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei kriminaalmenetluses.


Kole lugu: USA on end lõhki laenanud, järgneda võib majanduslik kollapsUSA saavutas täna neljapäeval, 19. jaanuaril oma võlalimiidi, mistõttu rahandusministeerium hakkas kasutama mitmeid raamatupidamislikke manöövreid tagamaks, et föderaalvalitsus saaks jätkata oma arvete tasumist.
Kongressile saadetud kirjas märkis rahandusminister Janet Yellen, et valitsus hakkab kasutama niinimetatud „erakorralisi meetmeid”, et takistada riigil oma seadusjärgset võlalimiiti ületamast, ning palus seadusandjatel ülemmäära tõsta või kulutamine peatada, et valitsus saaks jätkata oma rahaliste kohustuste täitmist, vahendab New York Times.
„Ajavahemik, mille jooksul erakorralised meetmed võivad kesta, on seotud märkimisväärse ebakindlusega, sealhulgas väljakutsetega, mis on seotud USA valitsuse maksete ja laekumiste prognoosimisega mitme kuu jooksul,” ütles Yellen. „Kutsun kongressi üles tegutsema kiiresti, et kaitsta usku Ameerika Ühendriikidesse ja riigi au.”
Riigi 31,4 triljoni dollari suuruse võla ülempiiri saavutamise põhjuseks on aastakümneid kestnud maksukärped ja nii vabariiklaste kui ka demokraatide valitsuse kulutused. Kuid praeguse parteide-vahelise hõõrumise ja lõhenenud valitsuse puhul on see ka hoiatus võimaliku konflikti eest lähikuudel Washingtonis, mis võib lõppeda majandusliku kollapsiga.
Äsja parlamendi alamkojas võimu saavutanud vabariiklased on lubanud, et nad ei tõsta laenulimiiti, kui president Biden ei nõustu föderaalkulude järsu kärpimisega. Biden on öelnud, et ta ei hakka pidama läbirääkimisi võlgade limiidi suurendamise tingimuste üle, väites, et seadusandjad peaksid tõstma ülempiiri ilma vaidlustamata eelnevate parlamentide poolt kinnitatud kulutusi.
Rahandusametnike hinnangul võimaldavad meetmed, mida nad neljapäeval kasutama hakkasid, valitsusel maksta palka föderaaltöötajatele, riikliku ravikindlustuse Medicare’i pakkujatele, investoritele, kes on USA-le andnud laenu, ja teistele föderaaldollarite saajatele vähemalt juuni alguseni.
Kuid majandusteadlased hoiatavad, et riiki ähvardab finantskriis ja muud majanduslikud šokid, kui seadusandjad ei tõsta limiiti enne, kui rahandusministeerium ammendab oma võime saada rohkem aega.
See episood on tekitanud kartusi osaliselt õppetundide tõttu, mida mõlemad osapooled on saanud rohkem kui kümme aastat kestnud võitlusest võlalimiidi üle. 2011. aasta vabariiklaste esindajatekoja ja president Barack Obama vaheline segadus lõppes peaaegu sellega, et USA jättis oma võla maksmata, enne kui Obama nõustus tulevaste kulutuste ülemmäärade piiranguga.
Enamik demokraate on seisukohal, et võlalimiidi üle peetavad läbirääkimised ainult suurendavad majandusliku kaose ohtu, julgustades vabariiklasi seda hoovana kasutama. See kehtib eriti Bideni kohta, kes veenis edukalt vabariiklasi ja saavutas 2021. aastal tõusu ilma tingimusteta.
Värskelt valitud vabariiklased, keda tabas viha nende valijate ja konservatiivsete elanikkonna gruppide poolt, kuna nad ei suutnud limiidi tõstmisele minevikus piiri panna, on lubanud, et ei lase sellel enam korduda.
Reaalsuses on mõlemad osapooled heaks kiitnud poliitika, mis soodustas valitsuse laenude kasvu. Vabariiklased on Valge Maja viimase 20 aasta jooksul teinud korduvalt maksukärpeid. Demokraadid on suurendanud kulutusi, mida maksutõusud pole sageli täielikult kompenseerinud. Mõlemad pooled on hääletanud suurte majandusabipakettide poolt, et aidata inimestel ja ettevõtetel üle elada 2008. aasta finantskriisi ja 2020. aasta pandeemiaga seotud majanduslangust.
Föderaalsed kulutused on veidi vähenenud 2022. aastal pandeemia kõrgtasemelt, ulatudes eelarveaastal peaaegu 6 triljoni dollarini ehk veidi alla 24 protsendi majandusest. Föderaaleelarve puudujääk, mis on puudujääk USA kulutuste ja maksude ning muude tulude vahel ületas aastas 1 triljoni dollari piiri. See on langus võrreldes viimase kahe aastaga, kuna pandeemia hädaolukorraga seotud kulutused vähenesid, kuigi Bideni administratsioon prognoosib, et puudujääk suureneb käesoleval eelarveaastal uuesti.
Paljud esindajatekoja vabariiklased nimetavad praegust kulutaset ja võlakoormust ohuks majanduskasvule. Nad ei ole veel avaldanud ametlikke nõudmisi võlalimiidi tõstmiseks, kuid on sundinud seda siduma suurte kulutuste vähendamise ja kümne aasta jooksul tasakaalus oleva eelarvega.
„Seal on vabariiklased, kes ütlevad, et peame reformima,” ütles Utah’ vabariiklasest rahvaesindaja Chris Stewart pühapäeval CBS-i saates „Face the Nation” („Näoga rahva poole”). „Peame seda kasutama vahendina, et püüda oma kulutustele, võlgadele ja puudujääkidele piiranguid seada.”
Valge Maja ametnike sõnul on kohatu seada limiidi tõstmisele mingeid tingimusi. Samuti väidavad nad, et vabariiklased ei võta tõsiselt puudujäägi vähendamist, osutades esimesele seaduseelnõule, mille uus parlament sel kuul vastu võttis. Need õigusaktid vähendaksid maksuameti rahastamist, et võidelda jõukate inimeste maksupettuste vastu, mis erapooletu Kongressi eelarvekomisjoni hinnangul teeniks 10 aasta jooksul 180 miljardit dollarit. Selle rahastamise kehtetuks tunnistamise seaduseelnõu lisab maksuameti hinnangul järgmisel kümnendil rohkem kui 100 miljardit dollarit täiendavat eelarvepuudujääki.
„Nad ähvardavad hävitada miljoneid töökohti ja 401(k) plaane (pensionikindlustus), püüdes võlalimiiti piirata, kui nad ei suuda sotsiaalkindlustust, Medicare’i ja Medicaidi kärpida,” ütles Valge Maja pressisekretär Karine Jean-Pierre kolmapäeval ajakirjanikele.
Kongressil on veel paar kuud aega, et leida võimalus limiiti tõsta. Eeldatakse, et riigikassa jätkab nn erakorraliste meetmete rakendamist nii kaua kui võimalik. Kuid majanduslik lõiv võib hakata kasvama, mida rohkem riigil raha ammendub, mille tulemuseks võib olla see, et USA ei suuda oma võlakirjaomanikele maksta ja muid võlgu tasuda. 2011. aastal, kui olukord pingestus, muutusid investorid närviliseks, suurendades ettevõtete ja koduostjate laenukulusid.
Neljapäeval alustab rahandusminister Janet Yellen tõenäoliselt kuudepikkust protsessi, mille käigus kasutatakse erakorralisi meetmeid maksejõuetuse edasilükkamiseks. Esialgsed sammud hõlmavad uute investeeringute peatamist avaliku teenistuse pensioni- ja invaliidsusfondi ning postiteenistuse pensionäride tervisehüvitiste fondi ning föderaalse töötajate pensionisüsteemi säästmiskava valitsuse väärtpaberiinvesteeringute fondi reinvesteerimise peatamist.
Yellen peab suure tõenäosusega astuma täiendavaid samme, kui ummikseis venib. Tegeliku X-kuupäeva kindlaksmääramine, mil Ameerika Ühendriigid ei suuda kõiki oma arveid õigeaegselt tasuda, on keeruline, sest see sõltub maksulaekumiste kiirusest ja majanduse toimimisest. Praegu on ta prognoosinud, et valitsus peaks suutma oma kohustused täita juuni alguseni.
Tulevase võitluse olemus hakkab alles kujunema. Esindajatekoja vabariiklased on nõudnud ulatuslikke „eelarvereforme”. Ja kuigi demokraadid tahaksid võlgade ülemmäära tõstmist ilma nõueteta, on mõned soovitanud, et nad on valmis otsima võimalusi kulutuste vähendamiseks.
Mõõdukas demokraat Lääne-Virginiast, Senaator Joe Manchin III ütles kolmapäeval Fox Business Networkile antud intervjuus, et tema arvates peaks parlament taaselustama 2010. aasta Bowles-Simpsoni eelarvepuudujäägi vähendamise kava ning ühendama ja siduma võlalimiidi suurendamise mõnega neist ideedest. Kuigi ta mainis, et otsib kahepoolseid viise kulutuste kärpimiseks, ei paistnud Manchin olevat valmis toetama riigi sotsiaalkaitsevõrgu programmide kärpeid.
„Me ei loobu millestki ja te ei saa hirmutada inimesi, kes ütlevad, et me kaotame sotsiaalkindlustuse, me erastame – seda ei juhtu,” ütles Manchin, kes viibib praegu Šveitsis Davosis toimuval Maailma Majandusfoorumil.
Laenu ülempiiri tõstmata jätmise kulud võivad olla katastroofilised, põhjustades Ameerika Ühendriikides sügava majanduslanguse ja potentsiaalselt ülemaailmse finantskriisi.
EY Parthenoni peaökonomist Gregory Daco hindas sel nädalal, et ilma võla ülemmäära suurendamise või peatamiseta erakorraliste meetmete ammendumise ajaks võib USA majandustoodang vähendada 5 protsenti. Selline langus annab suure hoobi majandusele, mille kasvu prognoositakse sel aastal tagasihoidlikult.
„Riigikassa peaks föderaaleelarvet tasakaalustama, tagades, et valitsuse väljaminekud on võrdsed valitsuse tuludega,” ütles Daco, prognoosides, et selline stsenaarium tooks kaasa „iseenesest põhjustatud majanduslanguse” ja riskiks „finantsturgude tõsiste probleemidega”.
Yellen on tõrjunud ideid laenupiirangu ühepoolseks tõstmiseks, näiteks 1 triljoni dollari suuruse mündi vermimiseks kui väljamõeldisi.
Mõned võlalimiitide võitluse veteranid eeldavad, et X-kuupäeva lähenedes taganeb piisav arv vabariiklasi maksejõuetuse ohu tõttu.
„Kuigi keegi tegelikult ei tea, mis juhtub, kui võlalimiit läheb lõhki, ei spekuleeri paljud inimesed, et pärast seda juhtub häid asju,” ütles Christopher Campbell, kes töötas aastatel 2017–2018 rahandusministri abina finantsasutuste alal. „See on laviin, kui asi halvaks läheb.”
Senati rahanduskomisjoni vabariiklaste endine juht Campbell lisas: „Lõpuks arvan, et kaine mõistus peab võitma.”
Valge Maja ametnikud on aga asunud eraviisiliselt uurima alternatiivseid võimalusi limiidi tõstmiseks, sealhulgas manöövreid – mis võivad kesta kuid –, et sundida hääletama võla ülemmäära tõstmise üle valdavalt demokraatide toetusel. Nad ei ole väljendanud kindlustunnet, et vabariiklased läbirääkimistel painduvad, kuigi nad on korduvalt öelnud, et ootavad, et parlament piirangu tühistaks.
Jean-Pierre kordas kolmapäeval, et Biden ei pea läbirääkimisi võlalimiidi suurendamise üle. Küsimusele, kas ta usub, et vabariiklased peavad oma kohustuseks tõsta limiiti ja vältida maksejõuetust, vastas ta: „Nad peaksid.”


Nädala pluss ja miinus+EESTI ILLUSTRAATORID EDUKAD: Bologna lasteraamatumessi illustratsiooninäituse konkursi finaali valiti kolme Eesti illustraatori, Pamela Sameli, Gertrud Obergi ja Ulla Saare tööd.-INTERNETIPETTUSED KASVUTRENDIS: Kui üldiselt on kuritegevus olnud aastast aastasse kerges langustrendis, siis interneti vahendusel toime pandavad pettused kasvasid aastaga 10%.


Riigi juhid peavad andma endast kõikKandideerin riigikogusse, et kaitsta Harju- ja Raplamaa inimeste huve, kelle töökus muutis siinsed vallad kogu Eestile silmapaistvalt ilusaks.Seisan vastu Kaja Kallase ja Reformierakonna laastavale poliitikale ning kindlustan Eesti pered kodulähedaste koolidega, püsiva elektrivarustusega ja heade teedega.Perekonda kavandatakse kogu eluks, kuid Reformierakonna valitsus planeerib perepoliitikat lühiajaliselt. Riigi juhid peavad andma endast kõik, et Eesti pere tunneks ennast kindlalt ja julgeks saada lapsi. EKRE annab meie peredele pikaajalise kindlustunde.Veel halvemini mõjub, kui Kaja Kallase valitsus murrab noortele peredele antud lubadusi.Kui mõned aastad tagasi meelitati noori maale elama, siis nüüd tõmmatakse neil vaip jalge alt ära. Sulgetakse väikeseid koole ja lasteaedu, mis hävitab kogukonna elujõu. Kui inimesed on mitmeid aastaid investeerinud maakohas kodu rajamisse, siis infrastruktuuri sulgemine tähendab, et riik pettis neid. Eesti rahvusriik püsib üksnes tänu tugevale perekonnale.Me ei saa lubada olukorra jätkumist, kus iga suurem tuulehoog ja lumesadu kustutab Tallinnast väljaspool tuhandetes kodudes valguse, ehkki nuumame riigile kuuluvat Eesti Energiat üha kasvava elektri hinna tõttu hiiglaslike summadega.EKRE lubab, et Eesti pered võivad meie edu korral olla kindlad kodulähedastele koolidele, püsivale elektrivarustusele ja headele maanteedele. Meie täidame valijale antud lubadused.Kartelliparteide juhtpoliitikud kindlustavad endale soodsat karjääri Brüsseli koridorides rahva arvelt. EKRE poolt hääletades teete lõpu silmakirjalikule ja valelikule poliitikale.Harju- ja Raplamaa inimesed ootavad südamevärinal järjekordse kaevandusettevõtja tulekut, kes soovib õitsva kodutanuma muuta tolmavaks karjääriks. Brüsseli asjameeste soositud Rail Balticu raudteetrassi ehitamine on lootusetult takerdunud, kuid maksumaksja raha pumbatakse soodesse kasutute viaduktide ehitamisesse. Valitsus teeskleb, justkui sooviks karjääride rajamisel teha koostööd valdadega ja kohalike inimestega, kuid lubadused osutuvad petlikuks.Pole kindel, et meil jätkub maavarasid nii raudtee- kui ka maantee suurprojektidele. Harju- ja Raplamaa elanikud vajavad ennekõike just korralikke teid. Isegi Euroopa Liit heidab ette, et Reformierakonna valitsus pole suutnud hakata riigile olulistes põhisuundades korralikke maanteid välja ehitama.EKRE tõestas valitsuses olles, et majanduse elavdamiseks tuleb maksusid ja aktsiise julgelt langetada. Maksude alandamisest saab EKRE tähtis ülesanne, kui me moodustame valitsuse. Madalamate maksudega elavneb majandus, laekumised riigieelarvesse suurenevad, hinnad langevad ja rahvas tuleb toime ilma abirahadeta.Praegu teised riigid langetavad meie ümber energia hindasid, kuid Kaja Kallase valitsus ei tee seda ja kaotame konkurentsivõimes.Tunnen uhkust, et EKRE sai lahkuva riigikogu volituste ajal võimaluse olla valitsuses ja mina töötada riigikogus. Saime endid näidata tahtejõulise ja teovõimelise erakonnana. Mina sain kogemuse riigijuhtimise kitsaskohtadest ja sellest, mida teha, et elu Eestimaal paremaks muuta.Ma olen pühendanud oma elu Eestimaa tuleviku paremaks. Soovin EKRE võitu, et teeksime lõpu poliitilisele korruptsioonile, valetamisele ja probleemide ees pea liiva alla peitmisele.Riigikogus saab minu missiooniks jätkusuutlik, teaduspõhiselt juhitud areng, mis loob kasuliku majanduskeskkonna nii ettevõtjatele kui igale inimesele.RIIGIKOGUS LÄHTUN JÄRGNEVAST:Energiahinnad alla, et peatada rahva vaesumine. Tagame riigi ja üksikisiku julgeoleku.Luban tõde ja ausat riigijuhtimist. Lähtun põhiseadusest, mis kohustab meid kaitsma eesti keelt ja kultuuri.Seisan traditsiooniliste pereväärtuste, noorte perede ja laste toetamise eest.Võitlen, et iga eakas inimene võiks elada inimväärselt oma kodus.Pingutan, et arstiabi muutuks igale inimesele kättesaadavaks.Nõuan, et rahvas saaks ise valida presidenti. Astun vastu massilisele ja ebaseaduslikule immigratsioonile.KAI RIMMEL, EKRE Volikogu liige EKRE Naisühenduse esimees EKRE Jõelähtme osakonna esimees


Isegi surnud mees rakendatakse propagandavankri ette!Mull29. detsembril suri Edgar Savisaar, kelle ümber pikalt liikunud vastakaid arvamusi avaldati kõigis suurtes Eesti meediaväljaannetes. Tema surm sai aga palju kajastust ka Venemaa ja mõnedes Eesti venekeelsetes kanalites, kus üritati Savisaare ümber luua kindlat postuumselt narratiivi, et teda jäädaks ainult ühel kindlal viisil mälestama.Teadagi oli endine suur riigimees seotud mitmete korruptsiooniskandaalide ja ebatavaliste väljaütlemistega, aga sellegipoolest oli tal väga suur osa Eesti iseseivsuse saavutamisel ja äsja iseseisvunud riigi käima tõmbamisel. Kui suurem osa meediast rääkis Savisaarest enamjaolt kui komplekssest inimesest nii heade kui halbade külgedega, siis osa venekeelsest meediast jäi teda vaid ülistama ja Savisaare varasemaid väljaütlemist tänapäeva poliitilise olukorra vastu ära kasutama.Väljaande Regnum artiklis kirjutatakse, kuidas Savisaar väärtustas konstruktiivset suhet Venemaaga ja oli vastu venelaste diskrimineerimisele, mille tõttu ahistati teda pidevalt nii eesti meedia kui poliitikute poolt.Savisaare tervise halvenemise põhjuseks tuuakse vihjamisi välja, et selle üheks põhjuseks oli Eesti meedia, kes teda pidevalt süüdistas ja laimas.Artiklis on toodud välja tsitaate Savisaare kõhklustest NATO ja Euroopa Liidu suhtes, kutsudes tema sõnu tahtlikuks natsionalistide närvi ajamiseks. Korruptsiooniskandaalidest mainitakse vaid ära, kui ootamatult mingid süüdistused võiInglise teadlased tegid avastuse: kui kõnnid iga päev maha 5-6 kilomeetrittagajärjed ilmnesid ning kuidas teda ei mõistetud kunagi süüdi.Kõige tormikam on aga kajastus väljaandes Dokole, kus ilmus arvamusartikkel Dmitri Klenski poolt ja lühike mälestus Oudekki Loonelt. Klenski kirjutas väga tulise artikli, kuidas Eesti venekeelne meedia teeb oma kajastusega Savisaare mälestusele häbi, kutsudes neid "solvavaks", "Šokeerivaks" ja "vulgaarseks". Eraldi tuuakse välja artikkel venekeelselt Postimehe toimetuselt «Железный Эдгар: национальный герой и ловкий комбинатор незаметно покинул сцену» ja artikkel venekeelselt Delfi toimetuselt «Прощай, многоликий Эдгар!», Samas asjas süüdistab autor ka Eesti poliitikute järelhüüdeid (nt, Alar Karise, Kaja Kallase jne), mis ei kajastanud Savisaare teeneid nende suuruse vääriliselt.


Steven-Hristo Evestus valmistub saama advokaadiksEndine riigiprokurör, praegune MTÜ Korruptsioonivaba Eesti juht Steven-Hristo Evestus on esitanud advokatuuri liikmeks saamise avalduse.
Advokaat Oliver Nääs ütles täna LP-s ilmunud intervjuus, et Evestus hakkab advokatuuri astuma. „Olen ennast registreerinud advokatuuri vestlusele,“ kinnitas Evestus.
Kui prokurör vähemalt kolm aastat kestnud teenistusest lahkub, on tal seaduse järgi võimalik viie aasta jooksul saada vandeadvokaadiks, läbides selleks vaid vestluse advokatuuris. Evestusel täitubki viis aastat prokuratuurist lahkumisest. Vestlus toimub veebruaris.
Kuna prokurörina tegeles Evestus peamiselt kriminaalõiguse ja hiljem korruptsiooniküsimustega, peab ta võimalikuks tegutseda mõlemas valdkonnas ka advokaadina. „Väga oluline on pakkuda tulevikus paremat kaitset vilepuhujatele,“ tõi ta esile veel ühe teema, millega soovib kindlasti tegeleda. Oma bürood ta esialgu veel ei asuta.
Evestus pani prokuröriameti maha 2018. aastal, olles seda tööd teinud 16 aastat. „Tunnen, et tahaksin rohkem näha elu väljaspool prokuratuuri, areneda erinevates valdkondades ning selleks võtangi aja maha ja katsun tasapisi avastada maailma teistel viisidel,“ põhjendas Evestus.
Evestuse prokurörikarjäär oli kirju ja mõjukas, kõige paremini mäletatakse teda Edgar Savisaare süüdistajana. Mäletatavasti lõppes asi sellega, et Savisaar pääses kehva tervise pärast kohtumõistmisest. Savisaare advokaat oli Oliver Nääs.
2019. aastal tegutses Evestus ümmarguselt pool aastat SA Vaba Lava juhina ning lahkus sealt ise, tõdedes, et on koos uue meeskonnaga jõudnud punkti, kus ei ole võimalik seatud eesmärke täita. Koos temaga lahkus ka meeskond. 2020. aastast juhib Evestus MTÜ-d Korruptsioonivaba Eesti.


Libaleht neelas 7500 eurotKRIMIPolitseile laekus teade, et 14. jaanuaril sattus kelmide ohvriks Kanepi vallas elav mees, kes püüdis ettevõtte kontoga logida sisse netipanka. Ta sisestas oma koodid, kuid lehele ta sisse ei pääsenud. Hiljem avastas mees, et oli koodid sisestanud panga libalehele ning ettevõtte kontolt oli seejärel kadunud 7500 eurot. Kelmusjuhtumi üksikasju selgitab politsei välja kriminaalmenetluses. OHTULEHT.EE


Hotelliomanik läks kohtu allaHarju maakohus arutab Pirita hotelli endise omaniku Marina Huttuneni süüasja - nimelt saadeti ta kelmusekahtluse tõttu kohtu ette. Tema juhitud hotellis tehti külastajate krediitkaartidega nende teadmata topeltbroneeringuid, on varem kirjutanud Eesti Ekspress. Huttunen pidas aastatel 2016-2017 Tallinnas Pirita teel hotelli Aquamarine. Politsei on tuvastanud sellest ajast ligi 50 juhtumit, mille puhul kuritarvitati hotellis ööbinud külastajate pangakaarte nende teadmata. Politsei hakkas asja uurima ja Huttunenile on nüüd esitatud süüdistus arvutikelmuses. Vahepeal otsisid korrakaitsjad teda taga, et ta kinni pidada. Kaitsjale teadaolevalt võis Huttunen vahepeal olla välismaal. Üks variant on, et kohtuistung peetakse videosilla teel, kuid selle kohta, kas süüdistatav sinna ilmub, kaitsjal kindlaid andmeid pole. SIIM RANDLA


Kelmuses kahtlustatav endine hotelliomanik saadeti kohtu allaHarju maakohus arutab Pirita hotelli endise omaniku Marina Huttuneni süüasja – nimelt saadeti ta kelmusekahtluse tõttu kohtu ette.
Marina Huttuneni juhitud hotellis tehti külastajate krediitkaartidega nende teadmata topeltbroneeringuid, on varem kirjutanud Eesti Ekspress. Huttunen pidas aastatel 2016–2017 Tallinnas Pirita teel hotelli Aquamarine. Politsei on tuvastanud sellest ajast ligi 50 juhtumit, mille puhul kuritarvitati hotellis ööbinud külastajate pangakaarte nende teadmata. See toimus Booking.com broneerimissüsteemis ja tavaliselt peteti inimeselt välja mõnisada, vahel ka üle 1000 euro. Politsei hakkas asja uurima ja Huttunenile on nüüd esitatud süüdistus arvutikelmuses.
Vahepeal otsisid korrakaitsjad teda taga, et ta kinni pidada. Kaitsjale teadaolevalt võis Huttunen vahepeal olla välismaal. Üks variant on, et kohtuistung peetakse videosilla teel, kuid selle kohta, kas süüdistatav sinna ilmub, kaitsjal kindlaid andmeid pole.


Tormid ja normidSenine Eestis viljeldav kliimapoliitika toetub peamiselt kehvale ilukirjandusele ja rahvaluulele, mitte õigusnormidele. Erakondade vaidlus on käinud viimasel raisatud neliaastakul selle üle, kas õigus on globaalse kliimamuutuse inimtekkelisuses veendunud teadlastel või on Eesti riigi ja ühiskonna arengu suunamisel ainuvõimalik toetuda iidsele talupojatarkusele, mida ekslikult ka terveks mõistuseks nimetatakse. Teadus kinnitab, et süsiniku atmosfääri paiskamisel on katastroofilised tagajärjed, aga teravaimgi talupojasilm ei näe õhus ühtki kahjulikku osakest – ja mida näha ei ole, seda ei saa ka olemas olla. Järelikult käib kogu jutt kasvuhoonegaasidest ainult talupoegadelt raha väljapetmise nimel. Paljudel ju on kasvuhooned ja need paiskavad välja ainult kurke ja tomateid, aga mitte mingeid gaase, kui just ahju sisse ei ehita!
Viljatu vaidluse tagajärjeks on tegemata töö. Riigikogu on küll heaks kiitnud Eesti kliimaeesmärgid ja arengustrateegiad, kuid eesmärkide poole liikuda saab vaid selgete reeglite alusel, mida need kaunisõnalised dokumendid, mis ei ole seadused, paraku ei paku. Kliimapoliitika seisukohalt ei ole riigikogu täitnud talle põhiseaduse § 65 esimeses lõikes pandud kohustust, mille järgi „riigikogu võtab vastu seadusi ja otsuseid“. Kuskil ei ole kirjas, et riigikogu võiks sellest tegevusest tähtajatult hoiduda.
Seda asjaolu tuletas kliimapoliitikale keskendudes riigikogule meelde õiguskantsler Ülle Madise oma värskes aruandekirjas „Kliima kaitse ja põhiõiguste piirangud“. Mage lugu, et õiguskantsler üldse peab rahvaesindajatele selgitama, et „arengukava ega koalitsioonileping ei loo mitte kellelegi ühtki õigust, kohustust ega ootust“, et „mida intensiivsemalt isiku põhiõigust piiratakse, seda täpsemad peavad olema sellele piirangule alust andvad õigusaktid“ või et „seadusel ei ole enam põhiseaduspärast mõtet, kui selle sisu ei ole arusaadav või selle rakendamise tagajärjed pole ettearvatavad ning Riigikogu roll on antud sisuliselt ametnikule“. Need laused peaksid olema igal riigikogu liikmel peas ammu enne, kui esimest korda Toompea lossi uksest siseneb.
Õiguskantsler resümeerib: „Ühiskonnale olulised otsused − näiteks sellised, milles eelistatakse kliimast lähtudes üht tegevust teisele või üht valdkonda peetakse mõnest teisest olulisemaks −, tuleb teha Riigikogul seadusega. Ainult nii on tagatud riigivõimu teostamine ja põhiõiguse piiramine seaduse alusel.“ Ka tegevusetusel on tagajärjed, näiteks majandusarengu kängumise või trahvide kujul, mille maksmisest ei pääse ka Euroopa Liidust väljaastumise korral.
Õnneks ei ole olukord päris lootusetu. Tervelt viis valimistel kandideerivat erakonda (Reformi- ja Keskerakond, SDE, Eesti 200 ja rohelised) lubavad valimisprogrammides kehtestada Eestis kliimaseaduse, mõned lähevad kaugemalegi ja peavad vajalikuks kliimaministri ametikoha loomist valitsuses. Kliimapoliitika kohta ei ole midagi öelda Isamaal, EKRE-l ja parempoolsetel. Kui viimaste arvamusküsitluste toetusprotsendid kokku lüüa, on uue kliimaseaduse taga 68% valijaid ning 32% on kas vastu või ei oska sellest midagi arvata.
Tuul puhub Eestis ka pärast kliimaseaduse jõustumist, kuid mõni orkaan ja trahv
jääb ehk tulemata.
Piia Ruber
Programmides ei minda mõistagi ülearu detailseks ning seetõttu on veel võimatu hinnata kliimaseaduse toetajate seisukohtade kattuvuse ja erimeelsuste ulatust. Küllap neid on, aga hea algus seegi, kui plaan on jõuda mingi aluseni, mille üle siis parlamendis vaielda. Kui kliimapoliitika oleks keskne valimisteema (kaudselt ju ongi, sest hõlmab korraga nii julgeolekut kui ka toimetulekut), siis annaks just suhtumine kliimaseadusse ette tulevaste võimalike ja võimatute koalitsioonide piirjooned. Päike paistab ja tuul puhub küll ühtviisi igasuguse koalitsiooni peale, kuid parlamendi senisel ja tulevasel tegevusetusel kliimapoliitika vallas on oma hind. Näiteks maksame iga päev saastetasu, aga jääme ka ilma potentsiaalsest tulust, mida tooksid investeeringud, mis jäävad aga tegemata õigusruumi ebamäärasuse tõttu. Kuni ei ole selgelt kirjas, mis on Eestis keelatud ja mis lubatud, viib investor raha mujale. Õiguskantsler selgitab: „Põhiseaduse järgi tuleb enamik kliimaneutraalsust puudutavatest otsustest teha seadustes. Kui on vajadus kehtestada reeglid või piirangud, mis puudutavad ettevõtlust, siis tuleb seda teha seaduses (PS § 31). Kui on vajalikud piirangud kellegi omandi suhtes, siis saab seda otsustada üksnes seadusega (PS § 32). Kui soovitakse kehtestada koormisi või makse, siis tähendab see seaduse kehtestamist (PS § 113).“
Mis siin ebaselget on? Mitte vähimatki! Paraku ei saa õiguskantsler riigikogule määrata tähtaega kohustuste täitmiseks ega ette kirjutada sedagi, kuidas valitud võimuorganid täpselt oma tööd tegema peavad. Põhiseadus ei näe riigikogule ega selle liikmetele ette karistusi kohustuste täitmata jätmise eest. Jah, valijad saavad korra nelja aasta tagant hääletades justkui karistuse määrata, kuid mis mõju sel ikka on, kui menüü on endistviisi sama kehv nagu nõukogude aja sööklas.
Põhiseadus on tähtis küll, kuid tasapisi on Eesti purjetanud olukorda, kus parteiline rahvas loeb võimule pääsedes ülimuslikuks ja riigi arengusuunda määravaks hoopis välja kujunenud, kuid põhiseaduses nimetamata „poliitilist kultuuri“.
Selle kultuuri järgi võivad valitud erakonnad luua valijate tahte vastaseid koalitsioone, kirjutada kokku juriidiliselt tähendusetuid ning omavahel haakumatutest juhumõtetest koosnevaid koalitsioonilepinguid ja siis isegi nendest vaid valikuliselt juhinduda.
Selle kultuuri järgi ei jaotata koalitsioonides ministrikohti mitte proportsionaalselt valimistulemusega, vaid meelevaldselt, mistõttu näiteks praeguseski valitsuskoalitsioonis on Reformierakonna valijate tahe ala- ning partnerite oma mõõdutundetult üleesindatud.
Selle kultuuri järgi ei komplekteeri valitsust peaminister, vaid erakonnad saadavad sinna inimesi ainult oma äranägemise järgi, sealhulgas neid, kes ei ole valimistel kandideerinud ja kelle olemasolust ega võimetest ei olnud valijatel aimugi. Peaministril ei ole vähimatki võimalust hinnata talle erakondadest ministriks läkitatud tegelaste teadmisi ja koostöövõimet ega sedagi, kas mõni „hea kolleeg“ ei ela juhtumisi põhikohaga hoopis oma jõuka sponsori taskus.
Selle kultuuri järgi on valimistulemusel ehk valijate tahtel ainult kaudne tähtsus, sest pärast tulemuse selgumist ja riigikogu uue koosseisu kokkuastumist on ainus, mis loeb, nn parlamendiaritmeetika ehk 101 piires arvutamine. Saadikud ja fraktsioonid riigikogus on kõigest liidetavad liitmistehtes ja neil on ainult arvuline, mitte sisuline väärtus, peaasi et summa on suurem kui 51.
Selle kultuuri tõttu on erakonnad valimiste eel välistamismängus kidakeelsed. Isegi kui keegi kellegagi koostöö välistab, ei ole välistatud, et välistaja ja välistatu „muutunud asjaolude tõttu“ neli aastat sõna peaksid ja siiski ühist õnne ei leiaks – ning valija ei saa selle vastu midagi teha.
Seda poliitilist kultuuri ei saa põhiseadusega keelata, sellest peaksid erakonnad ise vabatahtlikult lahti ütlema, alustades kas või julgemast välistamisest. Kui 2/3 valijatest toetab kliimaseadust, peavad selle lubajad ühemõtteliselt kinnitama, et inimtekkelise kliimamuutuse eitajatega ning kliimapoliitilise tegevusetuse platvormil seisjatega mingil juhul koalitsiooni ei moodustata, mis sest, et ollakse samameelsed näiteks julgeolekupoliitikas. Ja vastupidi peaksid need, kes on veendunud, et Eesti iseseisvus on rajatud põlevkivist vundamendile, välistama mis tahes koostöö kliimahüsteerikutega. Need tõotused annaksid valijatele kindluse, et kliimapoliitikaga on erakondadel tõsi taga ning riigikogu järgmine neliaastak ei lähe samamoodi kallilt raisku nagu viimatine.


Kui palju esineb talviti rohkem liiklusõnnetusi ja kuidas neid vältida?Suve ja talvekuude kahjusageduse erinevus on If Kindlustuse statistika põhjal ligi 20 protsenti talvekuude kahjuks.Foto: Shutterstock
On fakt, et talvisel ajal on suurem risk sattuda liiklusõnnetusse. Kuid milliste ohtudega peab autojuht arvestama ja kui palju siis ikkagi juhtub talvel avariisid? Tausta avab If Kindlustuse liikluskindlustuse tootejuht Reet Veilberg.
Politseiuudistest võib talvekuudel kahjuks pea iga päev lugeda, kuidas kuskil Eestis juhtus liiklusõnnetus. Kuigi uudiskünnist ei ületa kõik liiklusjuhtumid, ei tähenda see, et väiksemaid plekimõlkimisi ette ei tule.
Talvel juhtub ligi viiendiku võrra rohkem liiklusõnnetusi
Suve ja talvekuude kahjusageduse erinevus on If Kindlustuse statistika põhjal ligi 20 protsenti talvekuude kahjuks. Samuti on talvel toimunud kahjud tihti kulukamad, sest libedus pikendab pidurdusteekonda ja kokkupõrge teise sõiduki või muu objektiga on seda tugevam.
Kuigi talved on erinevad, siis viimase viie aasta lõikes on If Kindlustuse liikluskindlustuse tootejuhi Reet Veilbergi kinnitusel kõige rohkem liiklusõnnetusi juhtunud ikka talvekuudel. “Kui vaadata näiteks sõiduautodega toimunud kahjusid, siis If Kindlustuse andmetel on just detsember, jaanuar ja veebruar kõige suurema kahjude esinemise sagedusega. Kui mõni lumevaene talv välja arvata, siis enamasti annavad talvekuud kõige enam kindlustajatele ja remonditöökodadele tööd.”
Ilm ja liiklustihedus on olulised
Liiklusõnnetuste sagedus sõltub Veilbergi sõnul paljuski liiklustihedusest ja ilmastikuoludest. “Covidi ajal oli sõidukeid teedel vähem ja liiklustihedus seetõttu väiksem, kuid siiski on võimalik vaadelda ka erinevust aastaaegade ja kuude lõikes,” selgitas ta.
Kuna jätkuvalt on käimas kahjurohkeimad kuud, tasub Veilbergi sõnul enne teele asumist varuda rohkem aega, kannatust ja arvestada teeoludega, et viperusteta kohale jõuda.
Kuidas käituda liikluskahju korral?
If Kindlustuse kodulehel on ära toodud juhtnöörid, kuidas käituda liikluskahju korral. Peamine on see, et õnnetuse tekkimisel võta tarvitusele abinõud kahju suurenemise vältimiseks ja üldise ohutuse tagamiseks.
Helista häirekeskusesse numbril 112, kui keegi on viga saanud või on asjaolud seda muul moel nõudvad.
Kui liiklusõnnetuses inimesi viga ei ole saanud ja osalised on ühel meelel selles osas, kes õnnetuse põhjustas, tuleb kohapeal õnnetus fikseerida ning osaliste poolt allkirjastada. Kõige mugavam on seda teha internetis täites Eesti Liikluskindlustuse Fondi digitaalse liiklusõnnetuse teate. Endiselt võib täita „Teade liiklusõnnetusest“ ka paberil.
Kui sellist avaldust käepärast ei ole, siis võid jäädvustada õnnetuspaiga koos ütlustega nutitelefoniga või kirjutada paberile juhtumi kirjeldus koos skeemiga, lisada sinna juhtide ja sõidukite andmed. Lisaks tuleb üles märkida kindlustusseltside nimed ja kinnituse, et mõlemad juhid on kirjapanduga nõus.
Pärast õnnetuse fikseerimist ning dokumendi allkirjastamist võib sõidukitega sündmuskohalt lahkuda. Enne sõidu alustamist veendu, et sõidukiga liiklemine on ohutu. Kahjuteate edastamiseks esita see võimalusel oma liikluskindlustuse pakkuja iseteeninduses.


Kersna ja Rosimannuse pääsemine pani advokaat Oliver Nääsi kukalt kratsima: “Olen nõutu. Mõlema juhtumi lõpplahendus oli üllatav.”Eesti Päevaleht intervjueeris advokaat Oliver Nääsi, puudutades muu hulgas ka kahte kaebust Reformierakonna ministrite vastu.
Nimelt on ta vormistanud kaks kuriteokaebust EKRE tellimusel, mis puudutasid endist rahandusministrit Keit Pentus-Rosimannust ja endist haridus- ja teadusministrit Liina Kersnat.
Keit Pentus-Rosimannus sai ikkagi Euroopa kontrollikotta ja Liina Kersna puhul lõpetati kriminaalmenetlus.
Eesti Päevaleht küsis: „Kas arvasite, et see niimoodi läheb /…/ või nägite võimaliku kuriteo koosseisu?“
Nääs vastas: „Nägin mõlema juhtumi puhul põhjust esitada kuriteo kaebus. Mõlema juhtumi lõpplahendus oli minu jaoks üllatav. Siiamaani kratsin kukalt ja mõtlen, mis loom see poliitiline kokkulepe küll on. Kui koalitsiooniläbirääkimiste käigus sõlmitakse poliitiline kokkulepe ja inimesed on valitsuse liikmetena ametisse määratud, kas siis nendele enam seadused ei kehti? Korruptsioonivastane seadus ka mitte? Ei ole välistatud, et poliitiliste kokkulepete sõlmimise käigus lepitakse kokku ka see, mismoodi teatud ametikohti mehitatakse, aga kui seda tehakse, siis tuleb silmas pidada, et võimuläbirääkimiste käigus ei olda veel ametiisikud, läbi räägivad parteide juhid ja liikmed. Kui aga valitsus on paigas ja ministrid ametis, siis on tegemist juba ametiisikutega. Siis peavad nad järgima kõiki ametiisikutele kehtestatud nõudeid, kaasa arvatud korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangut. Olen nõutu.”
Teine küsimus puudutas Kersnat.
“Kersna asjaga seoses kratsin samuti kukalt. Haridusministeeriumile oli teada, et sama või isegi parem asja saab osta poole odavamalt, aga osteti kallim. Erasektoris nimetatakse seda usalduse kuritarvitamiseks, avalikus sektoris ilmselt siis heaks halduseks, tuleb nii välja,“ rääkis Eesti hinnatumaid advokaate.
Loe lisaks: https://epl.delfi.ee/artikkel/120128630/oliver-naas-on-normaalne-et-inimesel-on-enda-tarbeks-moodukas-kogus-kanepit


SAADE | “Eesti eest”: milline on elu kohalikes omavalitsustesSeekordses saates “Eesti eest” räägitakse olukorrast Eesti poliitikas, majandusest, rahapesuskandaalist ja kohalike omavalitsuste tegevusega seonduvatest muredest. Stuudios Rene Kokk, Kai Rimmel, Mait Järvik.
The post SAADE | “Eesti eest”: milline on elu kohalikes omavalitsustes appeared first on Uued Uudised.


Kas sperma annetamine võib mehele kaela tuua rahalise kohustuse?«On olnud juhtumeid, kus peale nõustamist on mees kunstliku viljastamise protseduurist loobunud. Ilmselt on olnud tegemist juhtumiga, kus mees on arvanud, et ta ainult annetab oma sperma ja mingeid kohustusi sellega ei kaasne,» räägib viljatusravikeskuse ülemarst dr Katrin Kask ja lisab, et selliseid juhtumeid on olnud siiski vähe ning dokumendile alla kirjutades saab mees täpselt aru, millele ta oma allkirja annab.Mõni aeg tagasi rääkis anonüümselt üks mees saates «Pealtnägija» sellest, kuidas ta on sattunud suure pettuse ohvriks, süüdistades selles haiglate dokumentatsiooni. Nimelt oli ta lubanud oma tuttavale naisele olla spermadoonoriks, vaatamata sellele, et ta oli abielus teise naisega ning tema abikaasal polnud mehe heast soovist õrna aimugi.
Udutatud näoga mees rääkis saates, kuidas ta uskus, et abieluväliselt sperma annetamisega talle mingeid kohustusi ei teki, kuid nüüd olevat annetuse saanud naine hakanud temalt nõudma hoopiski lapsele elatist.
Just sellest hetkest alates sai asjast teada ka mehe abikaasa ning paari suhtesse olevat tekkinud seetõttu suur mõra. Mehe sõnul olla haiglate dokumendid nii ebaselged, et ta ei saanud täpselt aru, millele ta kokkuvõttes alla kirjutas.
«Kuuuurijaga» võttis ühendust Bruno (nimi muudetud, toim. teada), kelle sõnul oli «Pealtnägijas» räägitu korralik umbluu. «Tegime oma naisega samuti kunstlikku viljastamist ning mul tuli neid nõusolekulehti korduvalt täita. Ei ole suvaline paber, kuhu lihtsalt allkirja alla viskad. Seal tuli mul alla joonida asjad, millega ma olen nõus ja millega mitte. Kui sul ikkagi nii palju õigusi embrüote osas antakse, siis juba seda lugedes peaks olema ilmselge, et sul on vastutus selle lapse ees.»
Bruno rääkis, et tal kahjuks pole neid pabereid enam alles, millele ta alla kirjutas, küll aga mäletab ta selgelt ühte klauslit, kus ta sai otsustada, kas naine tohib embrüot siirdada ka siis, kui ta ise peaks ootamatult surema. «Seal oli miskit sellist, et ühe kuu jooksul pärast minu surma võib veel siirdada,» täpsustas ta.
Bruno ei julge väita, et see tundmatu mees «Pealtnägijas» valetas ning kaalub ka varianti, et too härra oli liiga heausklik ning usaldas doonorit vajavat naist liiga palju. «Ehk on teil võimalik uurida ja välja selgitada, kuidas need asjad täpsemalt käivad, et heausksed mehed naiste valede võrku selliselt ei langeks,» palus Bruno «Kuuuurijalt.»

Patsiendi infoleht-nõusolekuvorm kunstliku ehk kehavälise viljastamise (IVF) ja embrüo siirdamise programmis osalemiseks.
Kuvatõmmis Lääne-Tallinna Keskhaigla dokumendist

Võtsime ühendust Lääne-Tallinna keskhaiglaga. Pika ja selgitava vastuse andis meile haigla viljatusravikeskuse ülemarst dr Katrin Kask.
«Kui vastuvõtule tuleb naine koos konkreetse mehega, siis ei ole tegemist doonoriga, vaid partneriga ning paarile kehtivad kõik partnerannetusega seotud kohustused. Nõustamisvormil on kirjas ka sellekohane teave,» sõnas dr Kask.
Võrreldes paljude teiste riikidega võib Eestis meditsiinilisel näidustusel viljatusravi teha nii abielus kui vabaabielus paarile, vallalisele naisele või samasoolisele paarile. Kõigil mainitud juhtudel on lubatud kasutada ka doonorsugurakke. «Antud võimalustega kuulume demokraatliku maailmavaatega riikide hulka. Demokraatia eeldab aga alati ka kodaniku isiklikku vastutust. Naistearstide hinnangul reguleerib Eestis kehtiv seadus piisava selgusega viljatusravi eri aspekte,» lisab ta.
Millisel juhul on mees seemnerakudoonor ja millisel juhul saab temast lapse isa?
Kui kunstlikul viljastamisel kasutatakse abikaasa või mõne teise konkreetse mehe seemnerakke, on tegemist partnerannetusega. Partnerannetus on sugurakkude annetus mehe ja naise vahel, kes avaldavad, et neil on intiimsuhe.
Kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seadus ei sätesta, et meditsiiniline personal peaks kontrollima patsientide partnerlus- või abielusuhet. Kliinik eeldab, et ravile koos tulnud paar on aus ja avaldab õiged andmed nii oma tervisliku seisundi kui ka suhtestaatuse kohta. «Kui inimene varjab oma tegelikku tervislikku seisundit, siis võivad sellel olla rasked tagajärjed. Sama võib juhtuda ka siis, kui varjatakse oma suhtestaatust, kuna ravi tulemusena sündida võiva lapsega kaasnevad vastavalt seaduslikud kohustused. Kui selgub, et paar on oma suhte kohta valesid andmeid avaldanud, siis kogu raviprotsess peatatakse,» toob doktor näite.
«On olnud juhtumeid, kus peale nõustamist ning nõustamispaberitega tutvumist on mees kunstliku viljastamise protseduurist loobunud. Ilmselt on olnud tegemist juhtumiga, kus mees on arvanud, et ta ainult annetab oma sperma ja mingeid kohustusi sellega ei kaasne. Nõustamisel juhime lisaks meditsiinilisele poolele alati tähelepanu ka seadusest tulenevatele kohustustele ja sellele, et sündiv laps loetakse põlvnevaks mehelt, kes on andnud oma allkirja nõustamispaberitele,» lisab dr Kask.
Doktori sõnul on nii abielus oleval naisel kui ka vallalisel naisel õigus kunstlikuks viljastamiseks doonorrakkudega. Abielus oleva naise kunstlikuks viljastamiseks doonori seemnerakkudega peab olema tema abikaasa nõusolek. «Kui vallaline naine on paarisuhtes, siis allkirjastab vastava nõusoleku temaga vabaabielus olev mees. Mõlemal juhul loetakse sündiv laps allkirja andnud mehest põlvnevaks. Selline punkt on selgelt välja toodud nii nõustamis- kui nõusolekuvormil.»

Eestis reguleerib kehavälist viljastamist kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seadus
Muu hulgas reguleerib seadus naise kunstlikku viljastamist mehe seemnerakuga ning kehaväliselt loodud embrüo siirdamist ja kehaväliselt loodud embrüo kaitset (1). Sama seadusega on seotud sotsiaalministri määrus, mis kehtestab kindlad reeglid mehe ja naise nõusoleku kohta kunstlikuks viljastamiseks.
Sugurakkude hankimist ja embrüo loomist ning sugurakkude ja embrüo kodeerimist, märgistamist, uurimist, säilitamist, töötlemist, pakendamist, ladustamist, vabastamist ja väljastamist reguleerib rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise seadus (2).
Lisaks on sugurakkude doonorile ette nähtud kohustuslike laboratoorsete uuringute loetelu ning uuringute tegemise tingimused ja kord, mille kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega «Raku-, koe- ja elundidoonori valimise kriteeriumid, rakkude, kudede või elundi annetamist välistavate asjaolude loetelu, doonorile ettenähtud kohustuslike laboratoorsete uuringute loetelu ning uuringute tegemise tingimused ja kord» (3).
Samuti reguleerib kunstliku viljastamise tulemusel sündinud lapse põlvnemise aspekti perekonnaseadus.

Kes on siis ikkagi doonor?
«Eestis on sugurakkude doonorlus anonüümne ehk sugurakku vajaval paaril või vallalisel naisel ei ole õigust rakke loovutanud isikut tuvastada. Seadus sätestab, et doonori isikuandmeid kunstliku viljastamise puhul ei avaldata, doonor jääb anonüümseks. Doonorrakku kasutanud naisel ja mehel on seaduse järgi õigus teada ainult rakudoonori järgmisi bioloogilisi ja sotsiaalseid andmeid: rahvus, nahavärv, haridus, perekonnaseis, laste olemasolu, pikkus, kehaehitus, juuste värvus, silmade värvus. Ka doonorrakust sündinud lapsel on täisealiseks saamisel õigus samadele andmetele nagu kunagi tema vanematel,» selgitas dr Kask.
Doktori sõnul pole ka doonoril õigust seada tema poolt loovutatud sugurakkude kasutamiseks eeltingimusi, nõuda ema, isa ja lapse isiku kindlakstegemist. Samuti pole tal õigust nõuda enda tunnistamist lapsevanemaks.
Doonor on kõigest isik, kes loovutab vabatahtlikult sugurakke kunstlikuks viljastamiseks, läbides selle jaoks ettenähtud tervisekontrolli, ning kes peab vastama seaduse ja kliiniku poolt seatud valikukriteeriumitele ning sellega asi piirdubki.

Patsiendi infoleht-nõusolekuvorm kunstliku ehk kehavälise viljastamise (IVF) ja embrüo siirdamise programmis osalemiseks.
Kuvatõmmis Lääne-Tallinna Keskhaigla dokumendist


Politsei uurib kokku ligi 11 100 euro väljapetmist viielt inimeseltTALLINN, 20. jaanuar, BNS – Politsei hakkas neljapäeval uurima viit kelmust, milles politseiniku ja pangaametnikena esinenud kurjategijad petsid Tallinnas ja Harjumaal elavatelt kergeusklikelt välja kokku 11 094 eurot.Kokku kaotasid inimesed kurjategijatele 9794 eurot, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja reedel. Ta lisas, et ühel juhul õnnestus kannatanul õigete pangatöötajate abil 1300 eurot tagasi saada.Neljapäeval alustas politsei menetlust juhtumis, kus Põhja-Tallinnas elav 20-aastane mees sai telefonikõne väidetavalt politseiametnikult, kes teatas, et tema arveldusarvega on toimunud kelmus. Peale pikka jutuajamist edastas mees helistaja palvel enda pangakaardi numbrid, isikukoodi ja pidi tuvastama end Smart-ID PIN-koodiga, selleks, et ühendada teda SEB panga esindajaga, kes väidetavalt registreeris mehe järgmiseks nädalaks Kristiine keskuse pangakontorisse vastuvõtule ning palus kõnest mitte kellegile rääkida. Sisenedes enda internetipanka selgus, et mehe pangakontolt oli tehtud tema teadmata kaardimakse krüptoraha vahendusfirmale exmo.com summas 670 eurot.Neljapäeval alustas politsei menetlust juhtumis, kus Tallinnas Lasnamäel elav 61-aastane naine sai kõne väidetavalt Swedbanki töötajalt, kes teatas, et naise pangakontot on rünnatud ning tuleb koheselt sekkuda. Kõned jätkusid erinevatelt Eesti suunakoodiga numbritelt ning helistajatel õnnestus naist veenda paigaldada enda telefoni AnyDesk programm, siseneda internetpanka ning kinnitada raha ülekanne kindlustuskontole, mille tulemusena kanti tema Swedbank kontolt edasi 3998,20 eurot.Politsei alustas neljapäeval menetlust juhtumis, kus Lasnamäel elavale 61-aastasele mehele helistas väidetav Swedbanki töötaja ja teatas, et tuvastamata isikud üritavad mehe pangakontolt teostada ülekannet ning tuleb koheselt sekkuda. Helistajatel õnnestus meest veenda paigaldada enda nutiseadmesse AnyDesk programm, siseneda internetpanka ning kinnitada raha ülekanne kindlustuskontole, mille tulemusena kanti tema Swedbank kontolt edasi 4826 eurot.Neljapäeval alustas politsei menetlust ka juhtumis, kus Harjumaal Saku vallas elav 47-aastane naine soovis siseneda Coop internetipanka, sisestas Google otsingusse coop pank, valides vastete loetelust Coop Panga Internetpanga ja suundus pealtnäha Coop Panga kodulehele, kus pidi end autentima Smart-ID PIN 1 koodiga. Koheselt küsiti PIN 2, mille naine ka kinnitas, kuid internetipanka siseneda ei õnnestunud. Kolmandal katsel õnnestus naisel Coop internetipanka siseneda ning ta avastas, et tema pangakontolt oli tehtud tema teadmata kantud ühele Itaalias olevale pangakontole 300 eurot.Samal päeval alustas politsei menetlust juhtumis, kus Tallinnas Lasnamäel elavale naisele helistati väidetavalt Swedbanki turvateenistusest ja teavitati kahtlastest tehingutest avaldaja pangakontol, mille peatamiseks paluti alla laadida rakendus AnyDesk ja kanda raha edasi turvakontole. Naine tegutses talle antud juhiste järgi, sisenes internetipanka ja tegi makse summas 1300 eurot. Pöördudes panga poole selgus, et tegemist on pettusega. Panga abil õnnestus kogu raha tagasi saada.Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.eeBaltic News Service


Konflikt kisub teravaks: Kasparovi assistent löödi Geeniuse loo postitamise eest Change’i kasutajate foorumist minemaChange'i investori postitus, mille järel ta grupist ära bänniti.
PRO tellijale
Krüptoidu Change tokenisse tuhandeid eurosid investeerinud Karl postitas idu ametlikku Telegrami kanalisse firmast rääkiva DigiPRO artikli. Mõni aeg hiljem avastas ta, et on kanalist ilma mingi selgituseta minema löödud. Väikeinvestori staatusega Karl on aga muuhulgas ka Change’i asutaja Kristjan Kangroga konflikti sattunud Marat Kasparovi assistent.
“See tuli mulle üllatusena. Vahest ikka võtad telefoni lahti ja surfad. Alguses vaatasin, et seda gruppi ei ole enam. Mõtlesin, et on äkki ära kustutatud. Siis panin otsingusse “Change Eesti” ja tuli suurelt pilt — te ei saa seda vestlust kasutada, kuna administraator bännis teid ära,” rääkis ta Geeniusele.
Karli tehtud postitus ripub seejuures siiani grupis üleval ja teised kasutajad ei näe, et postitaja pole enam grupi liige. Ta ise ei mõista, miks säärane samm astuti.
“Samal päeval kui artikkel tuli, panin ta lihtsalt sinna üles — et võib-olla mõni pole seda näinud. Ei öelnud isegi midagi kritiseerivat — lihtsalt, et täna Change’il DigiPROs uus lugu,” rääkis ta.
Postitusele järgnes ka mitu kommentaari, millele Kristjan Kangro “südame” pani.
Change’il on Telegramis ka rahvusvaheline grupp, kus Karl on nn vaigistatud — ta on küll liige edasi, kuid ei saa postitada. Ta on Geeniusele esitanud väljavõtteid oma ostutehingutest Change’i platvormil.
Kangro tahtis teada saada investori meiliaadressi
Geenius palus Kristjan Kangrol teemat kommenteerida. Uurisime ilma Karli täisnime kasutamata, miks ta bänni sai ja kas firmale ebamugavate postituste eest sääraste keeldude jagamine on tavapärane.
Kangro soovis seepeale teada saada hoopis Karli meiliaadressi, väites, et vaid nii saab ta kontrollida, kas tegu on tõepoolest Change’i investoriga.
“Sa ütlesid, et ta on investor, nii et me enne valideerime selle ära. Kui tõesti investor on välja visatud, siis vaatame sisse. Muidu meil on Telegramis üleval ka grupi reeglid, mida saad lugeda. Tavaliselt nende rikkumisel visatakse inimesed välja,” rääkis Kangro.
Grupi sisekorraeeskirjade järgi võib kasutaja bännida kolmel põhjusel. Esiteks on keelatud “kahjustavate/ebameeldivate piltide või tekstide saatmine”. Teiseks ei tohi reklaamida muid krüptomaaklereid, krüptovahetusplatvorme ja krüptoprojekte.
Kolmandaks pole lubatud võltsidu hindade, hinnagraafikute ja petuskeemide postitamine. Grupi reeglitest ei tule kuidagi välja, nagu koheldaks investoreid teistest grupiga liitunutest erinevalt.


Seksuaalne väljapressimine - kui levinud see on ja kuidas ohvrina end kaitsta?Sellisesse olukorda sattununa tuleb alles hoida kogu suhtlus teise osapoolega, soovitab politseikapten Maarja Punak.Sellised väljapressimised, kus on olnud mõlema osapoole nõusolekul seksuaalne vahekord ja pärast seda hakkab üks osapooltest teiselt raha välja pressima, sest lubab pöörduda politseisse vale süüteoteatega vägistamise kohta, on harvad (vt Postimees 20.01).
Sellisesse olukorda sattununa tuleb alles hoida kogu suhtlus teise osapoolega: nii enne vahekorda tehtud kontaktid kui ka pärast seda. Politseis valeütluse andmine on süütegu.
Mina julgen väita, et tutvus politseis ei anna mitte mingit eelist ja ametnikud menetlevad juhtumeid erapooletult. Kui inimene siiski kardab, et menetleja ja kannatanu võibolla on omavahel tuttavad ja see äkki mõjutab menetluskulgu, siis saab seda hirmu ka jaoskonna menetlusjuhile peegeldada.

Sagedasemad on veebijuhtumid

Kurvemad on need juhtumid, kus lähisuhtes olles nõutakse teiselt poolelt vägivalla ähvardusel seksi ja kannatanu ei saa aru, et see ei ole suhte normaalne osa.
Sagedasemad on siiski veebis suhtlemise järgsed väljapressimised, mis on toime pandud välismaalaste poolt. Veebis suhtlemise käigus saadetakse üldjuhul siis meessoost inimesele video naisest, kes on alasti ja ennast katsub või rahuldab. Palutakse mehel saata sarnane video vastu. Kui seda tehakse, siis järgneb üsna kohe kiri, et kui nõutud rahasummat ei maksta, siis hakatakse seda videot erinevates portaalides ja inimese tutvusringkonnas jagama.
Sellise skeemi otsa sattudes tasub kohe enda sotsiaalmeediakontod kinniseks muuta. Minu kogemus ütleb, et enamasti need petturid ei ole veel jõudnud tuttavate nimesid ja andmeid endale kopeerida ja seega saab levitamist takistada.
Väljapressijale tuleb teatada, et võtsid ühendust politseiga ning blokeerid ta ära. Kolmel järgneval päeval tasub enda nime guugeldada: vahel on mõni video laetud üles mõnda portaali, mille siis saab lasta eemaldada. Õnneks on tuntumad sotsiaalmeediaplatvormid nagu Youtube ja Facebook teinud endast olenevalt parima, et erootiline ja pornograafiline sisu nendes kaua üleval olla ei saa.
Neid kurjategijaid meil Eestisse kohtu ette tuua üldjuhul ei õnnestu. Ainus lohutus on ehk see, et alasti inimkehas ei ole midagi häbiväärset ja ei petturid ongi osavad selliseid skeeme tegema. Järgmisel korral see samamoodi neil enam ehk läbi ei lähe.
Veebipolitseinikelt võib nendes juhtumites samamoodi abi küsida, kui soovite nõu konto seadete muutmise osas või raportite tegemises. Sõpradel saab alati paluda ka neid libakontosid raporteerida ja mida avatumad oma murega olete, seda suurema tõenäosusega nad ka appi tulevad – kannatanul ei pea olema piinlik, tema ju ei teinud midagi valesti peale vale inimese usaldamise.


Kurjategijad jäljendavad pankade veebilehtiTALLINN, 20. jaanuar, BNS – Politsei teatel on viimasel kolmel kuul sagenenud juhtumid, kus pankade jäljendatud veebilehtede abil petetakse inimestelt raha välja ning kahjud ulatuvad kuni 120 000 euroni.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegemist uut liiki pettusega. "Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMS-i kui e-maili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,“ rääkis Milenin.Alates jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingu tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes Coop Panga hästi järele tehtud koduleht."Tegemist on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema. Üldiselt nendel järele tehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa," rääkis Milenin."Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb. Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale mida tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot,“ lisas politseinik.Varasemalt oli Google otsingust leitav LHV panga nimel võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro.Milenini sõnul tuleks siseneda enda panka äppi kaudu või salvestada õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale. Internetipanka sisselogimisel ei küsita mitte kunagi PIN 2 koodi – kui mõne "panga“ veebileht seda küsib, siis tegemist on petulehega.Alati tuleks kontrollida veeblehe aadressi, sest esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.eeBaltic News Service


Politsei hoiatab: kelmid jäljendavad pankade veebilehtiViimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus jäljendatud pankade veebilehtede abil petetakse inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad kuni 120 000 euroni.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juhi Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegemist uut liiki pettusega.
«Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMS-i kui e-maili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi, aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,» hoiatas Milenin.
Alates jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingu tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht.
«Tegemist on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema. Üldiselt nendel järele tehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa. Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb,» ütles Vjatšeslav Milenin.
«Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale mida tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot,» lisas ta.
Varasemalt oli Google otsingust leitav LHV panga nimel võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro.
Oluline info, mida tasub meelde jätta:
sisene enda panka äppi kaudu või salvesta õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale;
internetipanka sisselogimisel ei küsita mitte kunagi PIN 2 koodi – kui mõne «panga» veebileht seda küsib, siis tegemist on petulehega;
kontrolli alati veeblehe aadressi;
esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.

Politsei- ja piirivalveamet


Politsei hoiatab: Kelmid jäljendavad pankade veebilehtiViimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus jäljendatud pankade veebilehtede abil petetakse inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad kuni 120 000 euroni.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegemist uut liiki pettusega. „Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMS-i kui e-maili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,“ hoiatab Milenin.
Alates jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingu tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht. „Tegemist on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema. Üldiselt nendel järele tehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa. Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb. Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale mida tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot,“ selgitas politseinik.
Varasemalt oli Google otsingust leitav LHV panga nimel võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro.
Oluline info, mis tasub meelde jätta:
Sisene enda panka äppi kaudu või salvesta õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale.
Internetipanka sisselogimisel ei küsita mitte kunagi PIN 2 koodi – kui mõne „panga“ veebileht seda küsib, siis tegemist on petulehega.
Kontrolli alati veeblehe aadressi.
Esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.


Politsei hoiatab: Kelmid jäljendavad pankade veebilehtiViimasel kolmel kuul on sagenenud juhtumid, kus jäljendatud pankade veebilehtede abil petetakse inimestelt välja raha. Kahjud ulatuvad kuni 120 000 euroni.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenini sõnul ei ole tegemist uut liiki pettusega. „Kelmid on ka varem pankade kodulehti jäljendanud ja saatnud inimestele petulehtede linke nii SMS-i kui e-maili teel, kuid viimastel kuudel on need juhtumid sagenenud. Kelmid on kavalad ja kasutavad ära inimeste harjumusi aga ka tähelepanematust. Seetõttu tuleb alati hoolega mõelda, kas ja milliseid linke avada,“ hoiatab Milenin.
Alates jaanuari teisest nädalast on politsei saanud kaks avaldust, kus inimesed soovisid siseneda Coop Panga internetipanka ning sisestasid Google otsingusse panga nimetuse. Nad valisid loetelust esimese otsingu tulemuse, vajutasid sellele lingile ning neile avanes hästi järele tehtud Coop Panga koduleht. „Tegemist on väga kavala pettusega, sest tavaliselt inimesed sisenevad esmalt oma internetipanka ja alles siis hakkavad internetipangas toiminguid tegema. Üldiselt nendel järele tehtud internetipanga lehtedel ühtki teist toimingut teha ei saa. Ka see pettus on üles ehitatud nii, et kasutatakse ära inimeste tavapärast harjumust ehk inimene avab pangalehe ja seejärel siseneb. Petulehele sattunud inimesed hakkasid sisenema oma internetipanka, peale mida tuli neil end autentida PIN 1 koodiga ja siis küsiti ka PIN 2 koodi. Väidetavasse panka siseneda ei õnnestunud ning inimesed avastasid hiljem, et nende pangakontolt on raha varastatud. Ainuüksi nende kahe juhtumiga tekitasid kelmid kahju kokku 2700 eurot,“ selgitas politseinik.
Varasemalt oli Google otsingust leitav LHV panga nimel võltsitud veebileht, mille ohvriks langes kümmekond inimest ja nende kahjud on kokku üle 115 000 euro.
Oluline info, mis tasub meelde jätta:
Sisene enda panka äppi kaudu või salvesta õige veebileht oma internetibrauseri järjehoidja ribale.
Internetipanka sisselogimisel ei küsita mitte kunagi PIN 2 koodi – kui mõne „panga“ veebileht seda küsib, siis tegemist on petulehega.
Kontrolli alati veeblehe aadressi.
Esimene otsingu tulemus ei ole alati õige veebileht.
Siin on näide petulehe lingist:
Allikas: politsei