Facebookis tõukeratast müünud naiselt peteti välja 2264 eurotKurjategijad petsid sotsiaalvõrgustikus Facebook laste tõukeratast müünud naiselt välja 2264 eurot.
Neljapäeval pöördus politseisse 34-aastane naine, kes müüs Facebookis laste tõukeratast, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja reedel. Naisega võttis ühendust ostja, kes küsis, kas tõukeratast saaks kulleriga saata.
Müüja oli sellega nõus ja ostja saatis talle lingi, mille avades pidi naine oma isiku identifitseerima. See ebaõnnestus ning müüja proovis seda teha mitu korda. Lõpuks avastas naine, et midagi on valesti, aga selleks hetkeks oli juba tema pangakontolt nelja maksega läinud maha 2264 eurot võõrastele kontodele.


Mis meid ees ootab: olulisemad punktid valitsuse tegevuskavast   Läinud nädalal kinnitas valitsus endale järgmiseks neljaks aastaks mõeldud tegevusprogrammi. Kõige enam leiab programmist analüüse, kuid on ka konkreetseid tähtaegu eelnõudeks ja otsusteks. ERR tegi valiku olulisematest punktidest.   Kes soovib teada, kuidas kavatseb värske valitsus piirata Venemaa ja Valgevene kodanike valimisõigust, peab ootama kõigest juunini. Novembris aga tutvustab kliimaminister meile kliimaseaduse väljatöötamiskavatsust. Samas selle kohta, kuidas võiks Eesti minna üle Euroopa rööpmelaiusega raudteele, võime lugeda alles 2025. aasta novembris ja muinsuskaitseobjektide inventuur, mis võib kuni pooled objektid kaitse alt välja juhatada, valmib veel hiljem – 2026. aasta detsembris. Erinevaid sihte seadis värske valitsus endale mitusada ning selleks, et me midagi maha ei magaks, tegi ERR tegevusprogrammist väikese valiku.  2023. aasta juuni  - Elanikkonnakaitse koolituste kava - Analüüs, kuidas anda süüteomenetluse raames tekkivate rahaliste nõuete haldamine maksu- ja tolliametile - Seaduseelnõu külmutatud varade kasutuselevõtuks - Majandus- ja infotehnoloogiaminister sõlmib alampalgakokkuleppe tööandjate ja ametiühingutega. (60 protsenti mediaanpalgast 2027. aastal) - Ettepanekud valitsuse paremaks esindamiseks Ida-Virumaal - Ülevaade pärandihoidlate rajamise hetkeseisust - Analüüs voogedastusplatvormide maksustamise kohta - Analüüs rahvusvaheliste spordivõistluste Eestis korraldamise toetamise põhimõtete kohta - Analüüs Venemaa ja Valgevene kodanike valimisõiguse peatamiseks kohalike omavalitsuste valimistel  2023. aasta juuli  - Kodulähedase kooli rahastusmudeli kontseptsioon - Analüüs valikukriteeriumide kohta, millele vastavad taastuvenergia projektid saaksid kiirendatud korras edasi liikuda - Analüüs, kas ja millises mahus on vaja meretuuleparkide tarbeks välja töötada toetusmeedet - Rahandusminister koondab kõigi ministeeriumite kokkuhoiukavad  2023. aasta august  - Tsiviilkriisi ja riigikaitse seaduse eelnõu jõuab valitsusse - Riigisekretär koondab ettepanekud elanikkonnakaitse investeeringuvajaduste kava jaoks - E-valimiste nutiseadmes võimaldamise lahenduse loomise kava ja tehniline prototüüp - Haridusminister viib valitsusse eelnõu kohustusliku kooliea tõstmiseks - Metsandust puudutav looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu - RMK omaniku uued ootuseid - Analüüs Film Estonia tagasimaksefondi mõjude ja vajaduste kohta - Analüüs hambaravihüvitiste muutmiseks - Kodakondsusseaduse muutmise eelnõu, et võimaldada rohkematel inimestel Eesti kodakondsust saada  2023. aasta september  - Kaitseminister tutvustab Eesti õhutõrjekontseptsiooni - Eelnõu, millega antakse munitsipaalpolitseile suuremad õigused - Välisminister tutvustab Ukraina ülesehitamise põhimõtteid - Eelnõu miinimumpalga tõstmiseks avalikus sektoris - Analüüs digiriigi jätkusuutlikkuse ja personaalse riigi kohta - Riigieelarve revisjoni kava - E-riigi mobiilirakendus - Analüüs automaksu kehtestamiseks - Analüüs keskkonna- ja ressursitasude (tõstmise) kohta - AS Metroset saab raha, et luua selle juurde rakendusuuringute keskus - Rahandusminister tutvustab halduspoliitiliste muudatuste kava - Analüüs keskkonnavaldkonna strateegiliste projektide elluviimiseks - Riigisekretär tutvustab rohepöörde kommunikatsioonistrateegiat - Analüüs ERR-i uue maja võimalike rahastamismudelite kohta - Analüüs venekeelse meedia toetusmeetme kohta - Analüüs harvikhaigustega laste ravi toetamise kohta - Hoiu-laenuühistu seaduse muutmise eelnõu - Eelnõu, millega vähendatakse avaliku sektori maksimaalset vastamistähtaega 30-lt päevalt 15 päevale  2023. aasta oktoober  - Analüüs riigi strateegilise kommunikatsiooni võimekuse arendamise kohta. Muu hulgas inforuumi kiirreageerimisüksuse loomise kohta - Välisminister tutvustab Eesti seisukohti Euroopa Liidu laienemise kohta - Välisministeeriumis valmib Venemaa rahvusvahelisel tasandil isoleerimise tegevuskava - Analüüs, kuidas suurendada ettevõtetele kapitali kättesaadavust - Kliimaminister viib metsanduse arengukava taas valitsusse - Metsaseaduse muutmise seaduse eelnõu - Analüüs merekaitsereformi käivitamiseks - Erakonnaseaduse muutmise seaduse eelnõu järelevalve suurendamiseks ja kriminaalkorras karistatud erakondadel toetuse vähendamiseks - Analüüs muinsuskaitseobjektide inventeerimisest - Avaliku teenistuse seaduse muutmise eelnõu, et kärpida kantslerite, asekantslerite ja osakonnajuhatajate maksimaalset ametiaega  2023. aasta november  - Välisminister tutvustab Eesti-USA suhete tugevdamise tegevuskava - Siseministri ülevaade idapiiri väljaehitamisest - Valmib kliimaseaduse väljatöötamiskavatsus - Kliimaminister annab ülevaate Elektrilevi OÜ elektrivõrgu arengukavast - Analüüs sõiduautode ja veokite laadimisjaamade asukohtade, hinna ja vajaduse kohta - Analüüs energiavõrkude välisühenduste rajamise kohta - Analüüs rohepöördeks vajalike kriitiliste toormete võimaliku kaevandamise ja tootmise kohta - Analüüs kohalike omavalitsuste tulubaasi ümberkujundamiseks - Loovisikute sotsiaalseid garantiisid parandava seaduse väljatöötamiskavatsus - Analüüs riigi osalusega ettevõtete erastamiseks  2023. aasta detsember  - Analüüs, kuidas ajateenistust pikendades mehitada teatud sõjalisi võimeid - Analüüs riigikogu valimisringkondade muutmiseks  2024. aasta jaanuar  - Majandus- ja taristuminister tutvustab Eesti tehisintellekti tegevuskava - Haridusminister tutvustab kaasava hariduskorralduse tõhususe uuringut - Analüüs kõrghariduse rahastamiskorra muutmiseks - Regionaalministri ülevaade maa- ja ruumiameti moodustamise põhimõtetest ja eesmärkidest - Analüüs radioaktiivsete jäätmete lõppladestuspaiga rajamiseks - Analüüs Eesti Energia restruktureerimise kohta - Analüüs fikseeritud hinnaga liitumise võimaluse loomiseks 30 kW ulatuses - Reklaamiseaduse muutmise väljatöötamiskavatsus, et keelata hasartmängude ja kiirlaenude reklaamid  2024. aasta veebruar  - Analüüs riigi ja kohalike omavalitsuste maksubaasi laiendamise kohta - Analüüs metsanduse ja kasvuhoonegaaside inventuuriga seotud andmete usaldusväärsuse kohta - Ühistranspordiseaduse muutmise seaduse eelnõu (tasuta ühistranspordi kaotamine ja vajaduspõhine transport) - Analüüs parvlaeva- ja lennuühenduste parandamise võimaluste kohta - Analüüs riigi ja kohalike omavalitsuste maksubaasi laiendamise kohta - Analüüs riiklikult tähtsate spordiobjektide rahastamise põhimõtete kohta - Analüüs tervishoiu tegevusvarude süsteemi kohta  2024. aasta märts  - Analüüs avalikus toitlustamises senisest suuremas mahus kohaliku ja tervisliku toidu kasutamiseks - Ringhäälinguseaduse muutmise väljatöötamiskavatsus - Analüüs riigi sihtasutuste võimalikuks konsolideerimiseks - Positiivse krediidiregistri lahenduste analüüs - Analüüs avaliku teabe seaduse rakendamise kohta  2024. aasta aprill  - Analüüs üle-eestilise sireenisüsteemi laiendamiseks - Analüüs õppelaenu mahu kasvatamiseks ja tagasimakse perioodi pikendamiseks - Kliimaministri ülevaade Rail Balticu väljaehitamise kohta  2024. aasta mai  - Analüüs vabavõrguna toimiva üleriigilise pakiautomaatide võrgustiku loomise kohta - Analüüs tööandjapensioni skeemi kohta.  2024. aasta juuni  - Analüüs, kuidas (valgekraelise) kuritegevusega saadud vara tõhusamalt ära võtta - Analüüs, kuidas luua elanikkonnakaitse reserv - Välisminister tutvustab Venemaaga suhtlemise põhimõtteid - Siseminister tutvustab kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse eelnõu, millega piiratakse kolmandate riikide kodanike ligipääs maa ostmisele - Analüüs laste ja noorte vaimse tervise parandamise lahenduste kohta - Geeniandmetel põhineva personaliseeritud teenusega alustamine (rinnavähi sõeluuringud) - Uuendatud on Eesti haiglavõrgu arengusuunad  2024. aasta september  - Analüüs looduskaitseliste piirangute talumise hüvitamise kohta - Kogumispensionide seaduse muutmise väljatöötamiskavatsus  2024. aasta oktoober  - Analüüs patsienditestamendi koostamise ja elulõpu otsuste määratlemise kohta  2024. aasta november  - Analüüs kasutuses mitteoleva riigimaa võõrandamise võimaluste kohta - Valmivad Eesti seisukohad EL 2040. aasta kliimaeesmärkide kohta  2024. aasta detsember  - Siseminister tutvustab koduohutuse tegevuskava - Analüüs elutähtsa teenuse osutajate taustakontrolli kohta - Arendatakse välja siseministeeriumi reservüksus ajateenistusest kõrvale jäänud ja ajateenistuses sõjaväepolitsei õppe läbinud isikutest - Majandus- ja infotehnoloogiaministri ettepanekud, kuidas jõuda innovatsiooni toetavate hangete kahe protsendi eesmärgini - Kultuuri ligipääsetavuse tegevuskava - Vabariigi presidendi valimise seaduse muutmise väljatöötamiskavatsus, et muu hulgas peaks kandidaate senisest varem esitama  2025. aasta jaanuar  - Analüüs kutse- ja kõrghariduse õppekavade keskkonnateadlikkuse kohta  2025. aasta veebruar  - Riiklik energia- ja kliimakava - Vähempakkumine juhitava võimsusreservi hankimiseks  2025. aasta märts  - Rattastrateegia - Analüüs peretoetuste ja vanemahüvitise eesmärgipärasuse parandamise kohta  2025. aasta mai  - Analüüs uutele töövormidele töötuskindlustuskaitse laiendamise võimaluste kohta  2025. aasta juuni  - Analüüs hoonete rekonstrueerimise kasutuselevõtu regulatiivsete takistuste kohta - Analüüs haiglates, hooldekodudes ja lasteasutustes toitlustuse parandamise kohta  2025. aasta november  - Analüüs Eesti Euroopa rööpmelaiusega raudteele ülemineku kohta  2026. aasta märts  - Valmib Harju maavarade teemaplaneering  2026. aasta detsember  - Süüteomenetluse digitaliseerimise tegevuskava elluviimine - Kõikidele Eesti inimestele ühtse raamatukogusüsteemi kasutusele võtmine - Kultuuriminister annab ülevaate muinsuskaitseobjektide inventuurist    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Libakomissar lüpsis 28 000 eurotPolitseisse pöördus Sillamäel elav mees, kellele helistanud kelm tutvustas ennast vanemkomissarina ja hiljem helistanud kelm Eesti keskpanga töötajana. Kelmid ütlesid, et mees ei tohi panka ega politseisse helistada, kuna pangatöötaja püüab tema nimel laenu võtta ja tegu on salajase uurimisega. Kelm palus mehel alla laadida Anydesk programmi, mida mees ka tegi. Mees edastas kelmidele oma pangaandmed ja hiljem avastas, et pangakontolt on kadunud 28 000 eurot.OHTULEHT.EE


Klassikalised kaaslased bussipingilOlles sündinud ühistranspordi ajastusse, olen üks neist, kes sõitis bussiga juba enne seda, kui ta roomama õppis. Leides end viimased kümme aastat iga päev ühistranspordi istmetelt, tean täpselt, millised inimesed meile istmetelt vastu vaatavad.Keskmine eestlaneVaikib terve aja, üritades iga hinna eest silmkontakti vältida. Võtab välja kõrvaklapid, sest bussimüra ja vaikne vestlusvoog on talle vastukarva. Asetab oma käevõi turukoti enda kõrvale, et keegi tema isiklikku ruumi tungida ei saaks, ent kaasreisija vihast pilku märgates murdub ja vabastab koha.Kiire ja tihti päris vihaneBussi jõudes tormab vabale kohale, hüpates peale juba enne seda, kui väljujad oma jalad selga jõuavad võtta. Selle asemel, et bussis eestlaslikul kombel vait püsida, kipub teda kimbutama tähtis ärikõne, millest kõik osa saavad võtta, sest kaasreisija hääl kõlab üle terve bussi. Teab täpselt, kuhu ta tänased toimetused viivad ja aeg surub tagant, seega näed ta silmis kannatamatust ja tahet bussijuhile midagi käratada.Vana torisejaAlguses üritad vinguviiulist eemale hoida, aga kuidagi satub ta bussis ikka alati sinu külje alla. Loodad, et vanake oma suud ei ava, aga see lootus haihtub, kui ta hakkab oma probleemsest poeskäigust pajatama. Saad teada hädatarvilikke fakte, et sina järgmine kord petuskeemi ohvriks ei langeks. Bussilt maha hüpates sigineb südamesse kurb tunne, sest tead, et oled täna arvatavasti esimene inimene, kellega pensionär sideme sai luua.PäikesekiirBussi astudes naeratab sulle vastu kirev nägu. Tunned end kohe koduselt, teades, et tänane sõit tuleb helgust täis. Reisija jälgib sind oma paitava pilguga, mis tõstab su usku endasse ja meie ühiskonna liikmetesse. Bussist lahkudes noogutad talle heakskiitvalt ja loodad, et järgmine sõit läheb sama säravalt.Elukogenud nipitajaSee on juba palju näinud kodanik, kes oma lugude jutustamisest pulbitsevat rõõmu tunneb. Vestluse arenedes mõistad, et pärast seda päeva pole sa enam kunagi endine, sest need valgustavad jutud muundavad kurjuse armastuseks. Saad teada parimad baarid ja ilusaimate neiudega kohad, kus tantsu lüüa ning nippe, kuidas esimesel tööl ellu jääda. Vestlus võib lõppeda mõne sügavamõttelise ütlusega, mille mõtestamiseks sa veel veidike elama pead.Veider välismaalaneSee on üks neist turistidest, kes lennukilt just maha astus ning ronib bussile, teadmata tavasid, mida eestlased rangelt jälgivad. Kohe jääb ta silma eriskummalise žestikuleerimisega ning küsiva pilguga. Oma suhtlemisoskust lihvides saad talle kinnitada, et tegemist on õige sõidusuunaga. Temaga vesteldes saad jätta Eestist valitud esmamulje, seega ole ettevaatlik ning ära reisihimulist ära hirmuta.KOOLILEHTEDE KONKURSS 2023Õhtulehe korraldatud koolilehtede konkursile oodati ka koolilehtedes ilmunud artikleid. Avaldame loo, mille žürii ära märkis.PÄIKESEKIIREST TORISEJANI: Ühistranspordis võib kohata peamiselt kuut tüüpi inimesi. Maibrit KaurKAISA VAHER, Tallinna reaalkooli koolileht Reaali Poiss


USA võimud vahistasid kaks arvatavat Hiina agentiNEW YORK, 27. mai, AP-BNS – USA võimud vahistasid kaks arvatavat Hiina valitsusagenti, keda kahtlustatakse seoses Pekingi väidetava vandenõuga häirida ja lõpuks lõhkuda paguluses tegutsev kommunismivastane Falun Gongi liikumine, teatas prokuratuur.
John Chenile ja Lin Fengile esitati reedel süüdistus plaanis tühistada New Yorgis asuva Falun Gongi organisatsiooni maksuvabastuse staatus makstes altkäemaksu USA maksuagendina esinenud julgeolekuametnikule.
Ametnik salvestas mitu vestlust Cheniga ja uurijad salvestasid telefonikõne, milles Chen ja Feng arutasid juhiseid, mida nad väidetavalt said Hiina valitsusametnikelt.
AP - Baltic News Service


ÕHTULEHE KOOLILEHTEDE KONKURSS | Klassikalised kaaslased bussipingilOlles sündinud ühistranspordi ajastusse, olen üks neist, kes sõitis bussiga juba enne seda, kui ta roomama õppis. Leides end viimased kümme aastat iga päev ühistranspordi istmetelt, tean täpselt, millised inimesed meile istmetelt vastu vaatavad.
Keskmine eestlane
Vaikib terve aja, üritades iga hinna eest silmkontakti vältida. Võtab välja kõrvaklapid, sest bussimüra ja vaikne vestlusvoog on talle vastukarva. Asetab oma käe- või turukoti enda kõrvale, et keegi tema isiklikku ruumi tungida ei saaks, ent kaasreisija vihast pilku märgates murdub ja vabastab koha.
Kiire ja tihti päris vihane
Bussi jõudes tormab vabale kohale, hüpates peale juba enne seda, kui väljujad oma jalad selga jõuavad võtta. Selle asemel, et bussis eestlaslikul kombel vait püsida, kipub teda kimbutama tähtis ärikõne, millest kõik osa saavad võtta, sest kaasreisija hääl kõlab üle terve bussi. Teab täpselt, kuhu ta tänased toimetused viivad ja aeg surub tagant, seega näed ta silmis kannatamatust ja tahet bussijuhile midagi käratada.
Vana toriseja
Alguses üritad vinguviiulist eemale hoida, aga kuidagi satub ta bussis ikka alati sinu külje alla. Loodad, et vanake oma suud ei ava, aga see lootus haihtub, kui ta hakkab oma probleemsest poeskäigust pajatama. Saad teada hädatarvilikke fakte, et sina järgmine kord petuskeemi ohvriks ei langeks. Bussilt maha hüpates sigineb südamesse kurb tunne, sest tead, et oled täna arvatavasti esimene inimene, kellega pensionär sideme sai luua.
Päikesekiir
Bussi astudes naeratab sulle vastu kirev nägu. Tunned end kohe koduselt, teades, et tänane sõit tuleb helgust täis. Reisija jälgib sind oma paitava pilguga, mis tõstab su usku endasse ja meie ühiskonna liikmetesse. Bussist lahkudes noogutad talle heakskiitvalt ja loodad, et järgmine sõit läheb sama säravalt.
Elukogenud nipitaja
See on juba palju näinud kodanik, kes oma lugude jutustamisest pulbitsevat rõõmu tunneb. Vestluse arenedes mõistad, et pärast seda päeva pole sa enam kunagi endine, sest need valgustavad jutud muundavad kurjuse armastuseks. Saad teada parimad baarid ja ilusaimate neiudega kohad, kus tantsu lüüa ning nippe, kuidas esimesel tööl ellu jääda. Vestlus võib lõppeda mõne sügavamõttelise ütlusega, mille mõtestamiseks sa veel veidike elama pead.
Veider välismaalane
See on üks neist turistidest, kes lennukilt just maha astus ning ronib bussile, teadmata tavasid, mida eestlased rangelt jälgivad. Kohe jääb ta silma eriskummalise žestikuleerimisega ning küsiva pilguga. Oma suhtlemisoskust lihvides saad talle kinnitada, et tegemist on õige sõidusuunaga. Temaga vesteldes saad jätta Eestist valitud esmamulje, seega ole ettevaatlik ning ära reisihimulist ära hirmuta.


Minu Ukraina missioon: kuidas annetada nii, et midagi ei läheks vasakule, korruptantideleEga ideaalset retsepti olegi. Tähtis on leida inimesed, kellel on süda õiges kohas. Annetustega seotud bürokraatia on aga selle kõrval samuti vajalik.
Mis puutub Ukrainasse ja ausse, siis see on kõik paigas ja enamgi veel, küll aga on segased lood Slava Ukraini nimelise MTÜga, kuid siin tegelevad tõe väljaselgitamisega kahe riigi prokuratuurid.
Kahtlused-spekulatsioonid nimetatud MTÜ ümber esialgu jäävad ja mõte, et annetad teab kellele ja kes teab mis otstarbeks, rahakukrut avama ei pane.
Jäävad aga ka inimesed, kes on veendunud oma tegevuse õigsuses, usuvad abi vajalikkusesse ja vahendajate aususesse. Kahtlemata on Slava Ukraini skandaal vähendanud annetusi, kuid suurema osa annetuste vähenemisest põhjustab minu hinnangul inimeste väsimus, harjumine sõjaga, distants. Humanitaarabi vallas on esimene ring riidekappides tehtud ja ära saadetud mis liigne, teise inventuuriringini pole veel jõutud.
Meie press kajastab igapäevaselt Ukraina rindesündmusi, kuid lahingute-pommitamiste tagajärjel kannatavate tsiviilelanike elu-olust teame vähem. Hoolivad eestlased on alati toetanud hädasolijaid, kuid oleks tarvis rohkem infot, konkreetseid abivajajaid ja usaldusväärseid vahendajaid. Kõik pered ei saa saata kastiautosid, saunu või Himarse, aga nad saadaksid kas või mõne seebi, toiduõli, makarone, magamiskotte, küünlaid jms.
Kuid kellega ja kuidas seda abi siis saata? Selle probleemi ees olen olnud isegi. Õnneks on leidunud siiski mõned MTÜ-d, kes võtavad koormasse lisaks rindekaupadele ka humanitaarabi – MTÜ Toeta Ukrainat, Ukraina Abi MTÜ, Vee Matkad OÜ ja mõned eraisikud.
Omnivaga oli esialgu soodne kaupa saata, tänaseks on hinnad laes. Kahel korral oleme viinud abisaadetise ise kohale, mis on küll aeganõudev ja kulukas, kuid annab võimaluse suhelda otse abisaajate ja -jagajatega.
2016. ja 2018. aastal tegin Ukrainas automatka oma Uazikuga, tutvusin paljude toredate inimestega. Mõnedega neist arenesid püsivamad kontaktid – ajakirjanik Aleksander Kramatorskis, giid Mariya Lvivis, Harkivi Eesti diasporaa üks juhte Jelena Slivchenko.
Sõja puhkedes palusid nad abi. Nii saigi alguse minu Ukraina missioon. Kirjutasin oma Facebooki postituses, et kui kellelgi on soovi annetada, siis tooge kaup minu koju. Saadan selle inimestele, keda isiklikult tunnen ja kaup läheb otse abivajajateni.
Korruptsiooniteema on mulle tuttav, Ukrainas reisides tulid mulle korduvalt ligi võhivõõrad, kes panid mind lausa kohmetuma: „Olete Euroopa Liidust, tulge appi, likvideerige Ukrainas korruptsioon!“ Oli näha, et inimestel on see hingel.
Esialgu läks meie abi Lääne-Ukrainasse, otse Yastrubychi külla, kus vabatahtlikud olid käima pannud rinde tarvis õmblustöökoja. Saatsime riiet, takjaid, samas ka küla omakaitse patrullidele taskulampe, patareisid ja muud vajalikku. Ajapikku sai selgeks, kui suures hädas on Harkivi piirkonna inimesed, okupantidest vabastatud linnade-külade elanikud. Nende kodud on hävinud, neil pole süüa-juua ega isegi millegagi käsi pesta.
On külm, suur oht epideemiaks, raketid-pommid lendavad. Aiamaale minna ei saa, sest võid õhku lennata. Meil on kõike seda raske ette kujutada. Lemmikloomadest on lausa hale rääkida: nad on näljas, haiged, paljud on lõpu leidnud miinidel, mõned komberdavad kahel-kolmel käpal.
Lemmikloomadest on lausa hale rääkida: nad on näljas, haiged, paljud on lõpu leidnud miinidel, mõned komberdavad kahel-kolmel käpal.
Kui meie esimene saadetis humanitaarabi Harkivisse jõudis, siis Jelena sõnul olid inimesed nutnud ja tänanud. „Aitäh, et meid ei ole meie etnilisel kodumaal unustatud!“ Jelena ütleb, et tsiviilelanikud on Ukraina võimude poolt nagu unustatud - kirjade järgi peaksid nad riigilt abi saama, kuid kohale on sellest abist jõudnud õige vähe.
Kõik meie saadetiste teekonnad on fikseeritud fotodega, alates kauba laadimisest Eestis, mahalaadimisest Ukrainas ja jagamisest abivajajatele. Kõik see on nähtav minu avalikes FB postitustes. Tõsi, esialgu tegin sellist teavitust ergutamaks annetajaid tegudele, kuid tuli välja, et oli veel teinegi otstarve - läbipaistvus. Kogu kaup, mida kastid sisaldavad, on kaalutud ja kirjeldatud.
Möödunud suvel viisime koormatäie abi Yastrubychi ja sorteerisime koos kohalikega kauba ära. Osa läks Radekhivi piirkonna lattu, meditsiinitarbed laadisime maha Lvivi äärelinnas asuvasse haiglasse, žgutid-küpsised andsime üle sõjaväelastele. Maiustused viisime küla raamatukokku, mis on kohalike kogunemispaigaks - lapsed asusid otsekohe Kalevi maiustusi degusteerima.
Kuidas siis nii toimetada, et midagi ei läheks vasakule ja korruptantidele? Ega ideaalset retsepti olegi. Palju abi on isiklikest tutvustest, usaldusväärsetest Ukraina sõpradest. Tähtis on leida inimesed, kellel on süda õiges kohas.
Bürokraatia on vajalik - fotod, saatelehed, andmed, kuhu kaup läheb. Paraku aga ei saa ju võtta allkirja vaese abisaaja käest, kedagi tuleb ka usaldada. Mingi oht, et keegi vahelt matti võtab, jääb.
Meie Kose vallas korraldasime koostöös Kose-Uuemõisa Külakeskusega annetajatele Ukraina-tänuõhtu. Tänukirjad ja videopöördumised Ukrainast, muusika. Kas ei võiks midagi taolist korraldada suuremalt, üleriigiliselt, näiteks nagu veteranide päev?
Usun, et pisut pai saada sooviksid paljud, kes on pununud kaitsevõrke, kudunud sokke, saatnud Ukrainasse kampsuneid. Kipume sageli ära unustama üksikisikud. Laseme paista oma armastusel ja tänulikkusel neile, kes on võib-olla lihtsalt head ja sõnaosavad näitlejad. Panso koolitagi.
Arvamuse autor on kogunud abi ja saatnud seda Ukrainasse eraisikuna.
Kui leiate võimaluse annetada Ukraina heaks, siis palun tehke seda Toeta Ukrainat MTÜ kontodele:
LHV Pank EE627700771001531357
Swedbank EE832200221081244884
Lisades selgituseks: Kose Ukraina-abi


Serbia president Vučić astus võimupartei juhikohalt tagasiBELGRAD, 27. mai, AFP-BNS – Serbia president Aleksandar Vučić astus laupäeval tagasi oma võimupartei juhikohalt, kuid eeldatavasti jääb ta edaspidigi riigi mõjuvõimsaimaks poliitikuks.
Serbia Progressiivne Partei (SNS) võitis mullused valimised ülekaalukukalt, kuid sellele heidetakse sageli ette korruptsiooni. Viimasel ajal on erakonnale avaldanud survet ka kahe tulistamise järel puhkenud massimeeleavaldused.
Vučić (53) on juhtinud SNS-i alates 2012. aastast ja alates 2014. aastast olnud ta nii peaminister kui president. Ta ütles, et jääb tagasiastumise järel partei ridadesse.
"Mida iganes te teete, ma olen alati teiega," ütles Vučić erakonna liikmetele.
"Ma lihtsalt arvan, et vaja on veidi teistsugust lähenemist, et koondada suurem hulk jõude, kes tahavad võidelda patriootliku ja eduka Serbia võidu nimel."
Vučić on varem öelnud, et tahab luua üleriigilise liikumise, kuhu kuuluksid intellektuaalid, kunstnikud ja teised avaliku elu tegelased. Arvatavalt ühineks liikumine järkjärgult SNS-iga.
Analüütikud märgivad, et Vučić on oluliselt populaarsem kui tema partei, millele heidetakse ette korruptsiooni.
Parteijuhi kohalt lahkumine ei tähenda Vučići taandumist poliitikast, ütles sõltumatu monitooringufirma CESID juht Bojan Klačar.
"Läbi uue liikumise loomise tahab ta kindlustada endale veel üht mandaati."
SNS-i uueks juhiks valiti kaitseminister Miloš Vučević, kes on varem olnud Serbia suuruselt teise linna Novi Sadi linnapea.
AFP – Baltic News Service


Sudaani armeeülem nõudis ÜRO-lt erisaadiku väljavahetamistHARTUM, 27. mai, AFP-BNS – Sudaani armeeülem Abdel Fattah al-Burhan süüdistas ÜRO erisaadik Volker Perthesi riigis puhkenud jõhkra relvakonflikti õhutamises ja nõudis tema vallandamist.
Burhan nõudis kirjas ÜRO-le Perthesi väljavahetamist ja väitis, et ta tegeles kuus nädalat tagasi lagunenud poliitilist protsessi vahendades "pettuse ja desinformatsiooniga".
ÜRO peasekretär António Guterres ütles, et on Burhani kirjast "šokeeritud".
Burhan ja tema endine asetäitja, poolsõjaväeliste Kiirtoetusjõudude (RSF) juht Mohamed Hamdan Daglo pidid kohtuma 15. aprillil ÜRO vahendatud läbirääkimisteks. Samal päeval puhkes nende vahel relvakonflikt, mis muutis pealinna Hartumi sõjatsooniks.
Kohtumise eesmärk olnuks leida lahendus poliitilisele kriisile, mis on Sudaani vaevanud alates 2021. aastast, mil Burhan ja Daglo riigipöördega koos võimu haarasid.
Nendevahelise tüli süvenedes püüdis rahvusvaheline kogukond vahendada lepet, mis pidi hõlmama RSF-i lõimimist tavaarmeega osana üleminekust tsiviilvõimule.
Perthesi ja ÜRO Sudaani missiooni vastu on alates läinud aasta lõpust korduvalt meelt avaldatud. Sõjaväge pooldavad islamistlikud protestijad süüdistavad teda "välissekkumises".
Perthes on sestsaati öelnud, et püsib "optimistlik", ehkki sõda olevat tulnud talle "üllatusena".
Konfliktis on seni hukkunud umbes 1800 inimest ja veel 1,3 miljonit on jäänud koduta.
Burhani väitel olevat jätnud oma raportites ÜRO-le eksliku mulje "konsensusest".
"Nende julgustavate märkideta poleks mässuliste juht Daglo oma sõjalist operatsiooni alustanud," väitis ta.
Samas pole olnud võimalik kindlaks teha, kes sõjas esimese lasu tegi.
ÜRO kõneisiku Stéphane Dujarrici sõnul ütles Guterres, et oli kirjast šokeeritud ja "uhke Volker Perthesi tehtud töö üle". Samuti kinnitas ta oma "täit usaldust erisaadiku suhtes".
AFP – Baltic News Service


Somaalia lubab tulevast aastast otsest ja üldist valimisõigust  (Täiendatud!)MUQDISHO, 28. mai, AFP-BNS – Somaalia valitsus ja föderaalriigid teatasid pühapäeval, et 2024. aasta juunis toimuvate kohalike valimistega hakkab kehtima otsene ja üldine valimisõigus pärast seda, kui president Hassan Sheikh Mohamud andis märtsis lubaduse lõpetada 1969. aastast kehtinud keeruline kaudne süsteem.
"Põhiprintsiibiks peaks olema, et Somaalia Liitvabariigi valimised on sellised, mis annavad avalikkusele võimaluse anda oma hääl demokraatlikult süsteemi alusel, kus ühel isikul on üks hääl," kinnitas valitsus, kui oli osariikide juhtidega kokkuleppele jõudnud.
Valitsus lisab, et selline valimisreform "toetab mitmeparteilist poliitilist süsteemi", mis on sõltumatu ja "korruptsioonivaba".
Somaalia püüab välja tulla aastakümneid kestnud konfliktist ja kaosest, kuid lisaks tuleb võidelda islamistlike mässuliste ja loodusõnnetustega, sealhulgas põuaga, mis on jätnud miljonid inimesed nälga.
Seni on olnud peamine Somaalia poliitikat korraldav põhimõte klannikuuluvus, mille juures jagatakse mõjukad rollid – näiteks spiiker, peaminister ja president – peamiste rühmituste vahel.
Samuti valivad osariikide seadusandjad ja klannide delegaadid välja parlamendisaadikud, kes omakorda valivad presidendi.
Klannide vaheline rivaalitsemine on aga põhjustanud aastakümneid kestnud tülisid ning poliitilisi vaidlusi, mida viimastel aastatel on ära kasutanud Al-Qaedaga seotud Al-Shabaabi võitlejad.
AFP – Baltic News Service


MEEDIAKROONIKLA: Kas Õhtuleht soosib fašismi? Kroonika sonib jälle. Kangelaslinnas Sankt-Peterburgis saab tellida NATO mundreidEestis on suhteliselt väikse eestlaste arvu ja eesti keele pideva väljatõrjumise kohta ikka võimas eesti keeles kirjutavate ajakirjanike ja eestikeelsete väljaannete löökrusikas. Vahel mõtlen sellest, et kui äkki ühel ilusal päeval hakkaksid ETV, Eesti Ekspress ja isegi Õhtuleht toetama elementaarselgi tasemel eestlust, lõppeks ka igasugune lõhenemine ühiskonnas. Mitte ükski sakslasest neomarksist ei tuleks Vabaduse väljakule eestlasi fašistideks sõimama ja imikuga lapsevankriga rammima, mitte ükski ameerika vanamutike ei roniks Toompeale selleks, et eestlasi inglise keele noomida.
Sest praegu vastandatakse globaalse multikultuuri, võõraste inimeste ja ringkondade huve eestlaste huvidele, elulaadile ja isegi ajaloole. Jõuti ju lausa selleni, et „Eesti president“ avas pidulikult Veneetsias „eesti“ paviljoni, mis rääkis Eesti kui kolonisaatorriigi (!) loost ja mingid lõbusad neegrid keerutasid plaate. Nii et Eestisse tulnud igasugused välismaa raha- ja seiklusteotsijad tunnevad ennast lausa misjonäridena.
Ma ei räägi praegu Postimehest, mis heitleb hetkel, nagu Isamaa erakondki, rahvusluse ja rahvusreetmise pooluste vahelises keerises fataalse kanalisatsiooniaugu kohal. Aga Hans H. Luige meediaimpeerium – millised tehnilised ja rahalised võimalused, milline kirjutajate diviis, kus on kõrvuti põhimõttelagedate illusoorse haridusega autoritega ikka palju professionaale ja kahtlemata ka ausaid inimesi.
Võib ju spekuleerida teemal, millest on tingitud nende väljaannete ebasoosiv ja kohati isegi vaenulik suhtumine eesti ja üleüldse euroopalikel traditsioonidel rajaneva kultuuri ja elulaadi vastu. Kas vasakliberaalse valitsuse rahasüstidest, toimetuste juhtide poolsest instrueerimisest, töötajate endi siiras veendumuses ja sallimatuses – ilmselt kõigest sellest kokku. Ega me varem teada ei saagi, kui 75 aasta pärast, mil lõppeb meie suurvaraste tegude salastamise tähtaeg ja selgub, millele need miljonid kulutati.
Seni on selge ainult üks – et kasutatakse väga suuri vahendeid selleks, et kätte maksta rahvale, kes nende riigikurjategijate ja varaste tegudest teab ja neid põlgab ning jälestab.
On muidugi võimalus, et peavoolumeedia, mis on praktiliselt elimineerinud oma vähesedki oponendid (kui ühe ajakirjandusmaja esindajad tsenseerivad täiega Facebooki eesti segmenti, siis teistel ei saagi olla seal šansse – see on sama, kui Lidl saaks kontrollida Coopi ja Grossi tarneid, reklaami ja kaubavalikut).
Kui mõni ajakirjanik on eetiliselt pime, kui tal puudub loogika ja ka igasugune lugupidamine teda ülesnuumanud rahva, põlvkonna ja ühiskonna vastu, siis ilmuvadki sellised lood, nagu Õhtulehes avaldatud Dannar Leitmaa intervjuu „Kuidas mitte muutuda tigedaks kibestunud pässiks? Ela nagu Ivo Linna!“.
„Ivo Linna – üks vähestest meestest, kes on suutnud ka vanaduses jääda väärikaks ja viisakaks –, kuidas elada võimalikult rõõmsameelset elu,“ kirjutab autor kohe alguses.
Nii et Ivo Linna, kes on tõesti sümpaatne inimene, on üks vähestest sadade tuhandete eesti vanemate meeste hulgast, kes suutis jääda väärikaks ja viisakaks. Valdav enamus siinsetest vanaisadest, Eesti riigi taastajatest, kodude ehitajatest ja hoidjatest on aga ebaväärikad ja ebaviisakad.
Mida ma peaksin nüüd arvama selle väite autori ehk Dannar Leitmaa kohta? Kui ma vastaksin sadade tuhandete heade inimeste solvamisele täpse hinnanguga, ehk solvaja olemuse defineerimisega, siis ei oleks ma kindlasti viisakas.
Tuletaksin Dannar Leitmaale meelde, et väljaanne, mida ta esindab, on korduvalt rõhutanud inimgruppide solvamist lubamatuks sallimatuseks. Hitleri natsid ka pidasid juute, mustlasi ja näiteks ka slaavlasi ebaväärikaks ja ebakultuurseks inimprügiks, mille hulgas leiti vaid vähesed erandid. Ebameeldiv inimprügi viidi koonduslaagritesse utiliseerimisele. Putini fašistid peavad samuti kõiki ukrainlasi ebaväärikaks banderovlaste massiks, mille alusel neid iga päev pommitatakse, mõrvatakse ja vägistatakse, röövides kümnete tuhandete kaupa ukraina lapsi ja viiakse Venemaale, et päästa „ebaväärikate ja ebaviisakate“ vanaisade eest.
Kusjuures ajakirjanik Leitmaa pole mingi tühine kirjatsura – inimene on paljastanud reformierakonna sisevalimiste pettuse ja keskerakonna musta rahastamise, sai Bonnieri preemia.
Äkki muutus ta lihtsalt lohakas või oli erakordselt kiire, aga kukkus välja küll midagi inimvihkajalikku ja oma rahvast põlastavat.
„Õnneks leidub ühiskonnas vanemaid mehi lademetes, kes annavad nõu ka ilma küsimata. Kahjuks on neist suurem osa kurjad, tigedad, ja pigem peaks küsimus olema, et mida vältida, et mitte nende sarnasteks muutuda,“ kirjutab ÕL ajakirjanik Dannar Leitmaa.
Eesti vanemad mehed on siis tema väite kohaselt enamjaolt kurjad ja tigedad. See, kas ta ise suudab vältida nende sarnasteks muutumist, saab autor tõdeda juba 10-15 aasta pärast. Sest tegemist on tema näol ju tema enda arvates toreda ja õiglase erandiga „kurjade valgete keskealiste eesti meeste“ hulgas.
Ja jälle: kui keegi kirjutab inimestest, et neid „leidub lademetes“, siis mul assotsieerub see kujund ikka rohkem koonduslaagrite ja Butša ühishaudade inimkehade hunnikutega.
No häbi on.
+ + + + + + +
Samal ajal avaldab Kroonika-Delfi loo „Müsteerium NOЁPI armuelu ümber. On ta siis vallaline või suhtes?“
Intrigeeriv pealkiri Nataly Koppeli sulest. Kadestan inimest, keda erutavad sellised küsimused, sest mina ei tunne härra Andres Kõpperi eraelu suhtes mitte vähimatki huvi, olles ilmselt tollesama „kurjade, tigedate, ebaväärikate ja ebaviisakate kibestunud pässide enamuse“ esindaja. Ei ole kursis ka selle muusiku loominguga, kuigi olen kuulnud tema loomingust head. Kindlasti on ta andekas inimene.
Kui ma kuulaksin tema kompositsioone, siis ei mõtleks sellele, on ta suhtes või vallaline. Ma kuulasin oma nooruses iga päev tunde Ruja, Pink Floydi ja Queeni muusikat, aga sain teada, et Freddie Mercury oli homoseksuaalne, alles siis, kui ta AIDSi surema hakkas. Sama ka Elton Johniga: enne, kui ta hakkas kõikjal oma orientatsiooni rõhutama ja Furnishiga poseerima, ei teadnud ma „Goodbye, Yellow Brick Road’i“ ja „Skyline Pigeon“ esitaja eraelust midagi. Ausalt.
Miks siis peaks mind huvitama küsimus, kas härra Kõpper on suhtes või mitte?
Mul on loo suhtes aga üks sisuline küsimus. Nataly Koppel kirjutab: „Mullu aasta meesartistiks valitud NOËP ehk Andres Kõpper pole ammu olnud armunud ja hoiab oma suhtestaatust saladuses.“
Kust te, kurat, võtate, et „ta pole ammu olnud armunud“, kui ta „hoiab oma suhtestaatust saladuses“?
Mingi halli mära sonimine.
+ + + + + + +
Ja lausa fantastiline lugu fontanka.ru uudisteportaalilt: eile saadi teada, et on algatatud kriminaalasi eriti suurejoonilise kelmuse suhtes – 69-aastane Sankt-Peterburgi pensionär maksis jõulude aegu (peetakse silmis õigeusklike jõule) mingisugusele Jevgeni Arkadjevitšile 400 000 rubla… NATO sõjaväevormi komplekti eest. Tellija ootas ja ootas ning pöördus lõpuks eile keskpäeval putinliku politsei poole: et mul on raha makstud, aga mulle ei anta tellitud NATO mundrit!
Venelased kommenteerisid seda uudist lõbusalt. Üks kirjutas, et taat kavatses NATO vormi selga tõmmata päeval, mil ta läheb tänavale tervitama Venemaale saabunud kauaoodatud vabastajaid.
Vihakõnelenud kommentaatorit juba otsitakse, mis on ka Eesti tulevik.
Ivan Makarov


Venemaa salavanglates piinatakse Ukraina tsiviilisikuid14 sõjakuu jooksul on Venemaa röövinud tuhandeid Ukraina tsiviilisikuid, keda hoitakse Venemaa vanglates, kus neid piinatakse ja indoktrineeritakse Vene propagandaga, kirjutab Meduza.Ohvritel ei ole ametlikku sõjavangide staatust ning neil ei ole lubatud kohtuda advokaatide või oma lähedastega. Enamus neist ei oma välismaailmaga mingit sidet.
Need, kellel on õnnestunud vanglast välja saada, ei tea sageli ametlikku põhjendust, miks neid vangistati või mille alusel nad lõpuks vabastati.
Ainuüksi okupeeritud Simferopolis hoitakse praegu vangistuses üle saja tsiviilkinnipeetava. Meduza rääkis vabastatud vangide, nende lähedaste ja advokaatidega, et mõista, kuidas Vene salajaste vanglate süsteem töötab.

Armutud ülekuulamised

2022. aasta 9. mai hommikul kuulis Simferopoli vanglasse paigutatud Alexander Tarasov Vene vanglateenistuse erijõudude karjumist: «Võtke rivvi! Liikuge välja, pead all! Ma ütlesin, et jookske!».
Tarasov ühes teiste kongikaaslastega langetas pea ja pani käed selja taha. Kui valvurid olid nad seina äärde pannud, käskisid nad vangidel jalad harki ajada, pekstes Tarasovi sääri seni, kuni mees oli peaaegu spagaadis.
«Mis püha täna on? Mis päev see on? Kas sinu vanaisa võitles sõjaväes? Vasta küsimusele!» kuulis Tarasov korraldust.
Vahet pole, mis vastuse nad andsid, järgnes sellele elektrilöök sõimuga: «Teie vanaisad pööravad praegu hauas ringi, te fašistid!»
Mitme tunni pärast erijõudude ohvitserid naasid ja sisenesid kongi elektrišokirelvadega. Nad süüdistasid ühte Tarasovi kongikaaslast Ukraina marurahvusliku liikumise Paremsektori liikmesuses.
«Nad andsid talle elektrilööke ja käskisid tal laulda [Nõukogude laulu] «Võidu päev»,» meenutas Tarasov. «Nad lõid teda kõhtu.»
Tarasov ei tõstnud pead. «Nad õpetavad sind kiiresti,» märkis mees Meduzale. «Kui su silmad isegi liighatavad, lööb elektrišokirelv sind kolju alumisse otsa. Nii et ma vaatasin lihtsalt oma jalgu. Ja kuulasin.»
Kongikaaslane hakkas laulma: «Võidu päev lõhnab püssirohu järgi...». Ohvitserid tundsid sooritusest haiget rõõmu, andes mehele iga kord elektrilöögi, kui ta sõnad sassi ajas.
«Ma palvetasin, et ma ei oleks järgmine,» lausus Tarasov. «Meid oli vangikongis viis ja igaüks meist kartis, et nad sunnivad meid laulma.»
Kui ohvitserid viimaks lahkusid, tõstis Tarasov pea ja nägi, et tema kaaslane oli näost kahvatu.
«Me tundsime kõik talle vaikides kaasa. Aga me ei saanud tema kaitsmiseks midagi teha,» sõnas ta.

Tervitus piinamise näol

Enne vahistamist 2022. aasta märtsis oli Tarasov korraldanud protestimeeleavaldusi venelaste okupeeritud Hersonis. Tema kongikaaslaste näol oli tegu Ukraina aktivistide ja vabatahtlikega, kes olid sõjaväge aidanud. Vene vägede okupatsiooni järel nad vahistati.
2022. aasta maiks oli kõiki neid juba piinatud. Näiteks Hola Prõstani linnast pärit Nikita Tšeborati tulistati haavlipüssiga jalga ja teda sunniti oma kätega haavlit välja kiskuma.
Hersoni elanikule Alexander Heraštšenkole anti elektrilööke. Nova Kahhovkast pärit Serhi Tsõhipa aga kägistati peaaegu surnuks.
Tarasovit piinati okupeeritud Hersoni administratiivhoone keldris, kus tema peal kasutati kõrvalestade külge kinnitatud elektrijuhtmeid, millega üritati välja pressida protestide korraldajate andmeid.
«Pärast seda pani FSB ohvitser mulle relva meelekohale ja ütles: «Mulle tundub, et sa ajad mulle jama.» Ja ta tõmbas relva vinna,» meenutas Tarasov. «Polnud selge, kas ta vajutab päästikule või mitte.»
Tsiviilvange hoiti Simferopoli 1. karistuskoloonia eriüksuses kolmandal korrusel naiste vangla ruumides, mis on ülejäänud hoonest eraldatud.
Venemaal vangistatud ukraina tsiviilisikute arv ei ole teada. Kui Tarasov eelmise aasta 17. märtsil Simferopoli karistuskolooniasse toimetati, oli ta esimeste seas, kes sinna paigutati. Järgnevate kuude jooksul ärkas ta tihti karjatuste ja käskluste peale, mis tähendas, et üksusesse toodi juurde uusi vange.
2022. aasta oktoobris toimetati kõik ukrainlased 1. üksusest uuemasse, 2. üksusesse. Seal olid kongide aknad üle värvitud nii, et aknast ei olnud näha ei vangla õue ega aru saada, mis kell võiks olla.
Tuled jäeti kongides ööpäevaringselt põlema ning valjuhääldi esitas vangla sisekorraeeskirju ja Vene hümni nii valjult, et seda oli tunnistajate sõnul mõnikord kuulda mitme kilomeetri kaugusel.
Vangidel keelati hommikul kella kuuest kuni magamamineku ajani voodiraamidel istuda või lamada, mille alla kuulus ka keeld krimmitatarlastest moslemitele oma palvusi sooritada.
Vange hoiti maksimaalses isolatsioonis. «Oli lühike periood, kus me suutsime ventilatsiooni kaudu suhelda,» lausus Tarasov. «Aga siis saadeti [üks kinnipeetavatest] Saša Ukraina hümni laulmise eest karistuskongi.»

Väljapressitud tunnistused

Lisaks FBS-lastele kuulasid vange üle ka Venemaa juurdluskomitee ametnikud, kes üritasid saada ülestunnistusi sõjaseaduste «rikkumise» kohta.
«Nad peksid meilt ülestunnistusi välja nende kriminaalasja jaoks Ukraina sõjaseaduste rikkumise kohta,» lausus Tarasov. «Nad küsisid, kas me teame midagi kodude ja Mariupoli draamateatri pommitamise kohta.»
«Juurdluskomitee on äärmiselt huvitatud oma poliitilise kaalu kehtsetamisest, seetõttu nad asutasidki ajutised harud okupeeritud territooriumitel,» selgitas Ukraina tsiviilvangidega töötav Vene advokaat Meduzale.
«Sõjaväe uurijad üle kogu riigi saadeti sinna ja nad tegid põhjalikku tööd: sadu juhtumeid, tuhandeid erinevaid lugusid. [Juurlduskomitee juhataja Alexandr] Bastrõkin räägib pidevalt sellest avalikult.»
Meduzaga rääkinud Vene advokaatide sõnul eitavad vanglatöötajad sageli, et ukrainlased üldse karistuskolooniates viibivad. Mõnede inimõiguslaste arvates ei pruugi vanglatöötajad mõnikord isegi valetada ja meelega jälgi peita, sest Ukraina tsiviilvangid võivad olla kantud üldse eraldi andmebaasi.
Meduza andmetel eksisteerib selline teisane süsteem näiteks Simferopoli karistuskoloonia 2. üksuses. Ühe endise kinnipeetava ja kolme advokaadi sõnul hoitakse ukrainlasi salajases üksuses, mis koosneb kümnest kongist.
«Üksusesse viiva koridori ees on nimekiri isikutest, keda sisse lubatakse,» lausus mitut Ukraina tsiviilvangi esindav Aleksei Ladin Meduzale. «Teisisõnu ei lubata sisse isegi kõiki vanglaameti töötajaid.»
Ukrainlastest kinnipeetavaid hoitakse lisaks Krimmile veel arvukates Vene regioonides. Krimmis peetavate Ukraina tsiviilvangide eest vastutab FSB, Venemaa kinnipidamisasutusi aga haldab Vene kaitseministeeriumi peapolitseidirektoraat.
Pole selge, kui palju Ukraina tsiviilvange Venemaal vangistuses viibib. Meduzaga rääkinud Ukraina vangide vabastamise ameti eksperdi Irõna Badanova sõnul võib Venemaal olla üle 3000 ukrainlasest tsiviilvangi.
Badanova sõnul on kümned neist vangistuses surnud.


Elu võimalikkusest vaimu-ja valikute kriisisTOIMETAJA VEERUDPeavoolu arusaamade järgi sisendatakse meile, et elame tuhandete valikute ajal, kus raske õigeid valikuid teha, aga kas see on ikka nii? Igal juhul tasuks asjale vaadata ka teise külje pealt. Julgemad võiksid isegi peeglisse piiluda, et näha, mis sealt vastu vaatab.Praegusel äreval ajal tundub mulle üha rohkem, et asjad on hoopis vastupidi, kui meile sisendada püütakse - tegelikult ei olegi meil valikuid, kuni meie igapäevaelu juhib praeguse ühiskonna ainujumal RAHA. Silmipimestav ja mõistust ähmastav nähtus, mis pöörab segi pead ja segab nagu kehv nähtavus autojuhil õiget teeotsa leida.Kui jälgida tähelepanelikumalt Eesti peavoolumeediat, siis jääb mulje, et kõige mõõdupuuks ongi vaid raha, puudutagu see siis majandust (mõistagi), aga ka kultuuri, sporti, inimeste eraelu vms. Seda teadmist kinnistatakse ja vürtsitatakse pidevate võrdluste, kohtuvaidlusteja vastasseisude loomisega. Kuna probleemide sisu, tekkepõhjus ja olemus on seejuures teisejärgulised, kui sedagi, siis vallutatakse rahanumbritest hommikust õhtuni...Ja vaese inimese kukla taga süveneb mürgine äratundmine, et kui raha pole, pole sul midagi.Aga kuhu jäävad elu põhiväärtused: armastus, tänulikkus, pühendumine, hingerahu ...?Me viibimejustkui sadomasohhistide saunas, kus kerisele pidevalt leili peale visatakse - kuni kaaslaste näod higipisaraist punetavad ning nahk ihu külge kleepub. Erinevalt päris saunast pole selles aga midagi tervislikku. Projektide-ja kampaaniate usku ning pahatihti püüdlikult üle reageeriv Eesti praeb justkui omas mahlas.Omamoodi saunaga saab seetõttu võrrelda ka meie ametkondi ja büroosid, ainult selle vahega, et vee asemel pritsitakse seal kerisele ideid - tihtipeale vaid selleks, et õigustada oma ametis olekut ja väljastpoolt tuleva ohu (loe: päris elu) eest ringkaitset kindlustada. Seda praktiseeritakse Eestis viimasel ajal paljudes eluvaldkondades, millega kaasneb oma siseringi lakkamatu kütmine ja tunnustamine - ikka selleks, et pildil ja paigal püsida.Leiliruumiks köetud koosolekusaalidest väljudes on vererõhu tõus ja näopunetus peaaegu alati garanteeritud, ainult selle vahega, et kui päris leiliruumist saab soovi korral lahkuda, siis koosolekult reeglina mitte. Seal peab kannatama nü kaua, kuni «saunamehe“ jõud raugeb, sest vastasel juhul võib halba valgusse sattuda ja rahast/kohast ilma jääda.Vajaduspõhist ja iseseisvat mõtlemist on sellises kuumuses üha vähem, sest temperatuuri tõusu tõukavad tagant ka õpitud/juurdunud käitumismustrid: kõige kooskõlastamise vajadus (kuhu jääb usaldus!?), tühi vallutamine enda nähtavakstegemise nimel ning kitsad projektihuvid (peaasi, et vaid „oma“ raha kätte saaks).Oma isikupära (kui see kellelgi oli) säilitada ja suurt pilti näha õnnestub sellistes tingimustes vähestel, kuna ringkaitse vajadusest jõudu ammutav tühikäik imeb vähegi nõrgema kohe endasse.Seejuures muutuvad inimesed kohati isegi nii tuimaks, et kellegi kadumine enda kõrvalt pole enam sündmus (põles läbi või mis veel halvem, suri ära). Oma suurmehigi märkame pahatihti alles pärast nende lahkumist. Puudub empaatia, mida püütakse korvata näilise edu-ja lõbusoleku, näideldud/hirmunud hoolivuseja järjest küsitavama meeskonnatöö rõhutamisega.Tõeline meeskonnatöö algab ikka päris empaatiast ja kohalolekust - austusest iseenda ja üksteise vastu, sest olles läbi elanud midagi päriselt rasket, oskad teistegi kannatusi aduda ning vajadusel toeks olla.Täna ei räägi ma suurest sõjast, vaid alati selle kõrval hiilivast salakavalast mõjutajast ja sageli sõdade otsesest põhjustajast - rahast. Selle asemel et tema nimel üksteisest üle joostaja pärast seda aktiivsemaid ellujäänuid paraadil autasustada, võiks hoopis üksteist igapäevaselt tänada, kui vähegi põhjust, aga selleks ei jää pidurdamatus raharallis lihtsalt aega. See rafineeritud ja halastamatu süsteem on seatud nii, et inimesel ei jääks aega ega võimalust millegi asjalikuga tegelda, vaid hommikust õhtuni vaid (raha)probleeme lahendada. Ja seejuures silmanurgast jälgida, kes enne ära väsib ja kukub. Et siin midagi muuta, tuleb raharallile lihtsalt „ei“ öelda, aga kui paljud seda julgevad või saavad!?Nii on ka paljud meie komöödiafilmid ja -seriaalid (nt „Riigimehed“, „Seenelkäik“) tegeliku elu valusad peegeldused, reaalse elu kajastused (nt «Märgatud Eestis"), aga jandiks pööratud. Siingi on terminid ja sisu sassi läinud - peaasi, et oleks põnevja müüks.Ka iga uus esile kerkiv võimur arvab justkui, et enne teda pole olnud midagi ja maailma ajaarvamine algas just sellest hetkest, kui tema pukki sai. Paraku on sellist stsenaariumit ajaloos läbi mängitud sadu kordi ja mida on inimene sellest õppinud? Mitte midagi. Sest kui puuduvad elementaarsed teadmised ja austus ajaloo vastu, tahetakse kõike ikka ise järele proovida ja käega katsuda ning järgneb üks ja seesama. Selle asemel, et teiste vigadest õppida nagu tarkadele kombeks. Hullu olukorda süvendab seegi, et riigimeeste sugu on selles raha- ja võimuahnes ning madalatest intriigidest küllastunud ühiskonnas juba ammu välja surnud/suretatud. Pigem edutatakse neid, kes suudavad südametunnistuse piinadeta teisi paremini pügada ja musta valgeks rääkida, paraku ei teeni edev lehmakauplemine tegelikult ühegi riigi ega ühiskonna huve. Eri vormides on sellele tähelepanu juhitud juba sadu aastaid, aga tulemuseks on ikka peaaegu ümmargune null.Ükskõik, missugune ühiskonnakord parajasti ka ei valitseks, on osanud inimene selle alati ära rikkuda. Nii kogeme ikkajajälle, kuidas diktatuuri küüsi langedes õhatakse demokraatia järele, demokraatia tingimustes võimule saanuna aga muututakse ise väikesteks füüreriteks ning asutakse oponente sädistama ja tühistama.Häid episoode võib ju leida isegi paljulaidetud kommunismist ja natsionaalsotsialismist, kuid tasub meenutada, et neilgi kordadel kalduti algteooriast kõrvale, lasti inimlikel pahedel - uskmatusel, ahnusel, korruptsioonil ja inimlikul julmusel võimust võtta ning end hukatusse juhtida. Loomad seda ei suudaks, paraku seostatakse inimlikke pahesid sageli just loomade käitumisega. Häbi!Tunnetuslikult hoiab praegu maailma (majanduslikult) üleval umbes viiendik inimkonnast - oma kutsele pühendunud, missioonitundega inimesed, kes oma võimetele vastavalt maailmale midagi juurde annavad. Nende seas on palju lihtsaid töömehi - austust väärivaid oma ala meistreid -, kes püünele ei pääse. Seal laiutavad pahatihti hoopis kõiksugu korraldajad, vahendajad ja meelelahutajad, kes on teinud meie maailmast turu selle kõige halvemas mõistes. Ka mainitud elualasid on vaja, aga kindlasti mitte sellistes kogustes nagu praeguses maailmas, sest kogu seda õhku maha parseldades ei lasta lihtsal inimesel enam päris õhku hingatagi. Kõik otsustatakse justkui üle meie peade ja peaaegu alati nii, nagu ei peaks. Sest rahal puudub empaatia ja soov inimesi aidata (teadupärast pole ka pangad heategevusorganisatsioonid). Raha on mõeldud inimeste raamistamiseks kõige ahnemate suguvendade poolt ja iga rahast lähtuv probleemile lähenemine juba eos hukutav.Hiljuti oma 95. sünnipäeva tähistanud president Arnold Rüütel on ühes oma intervjuus Euroopa Liidu teemal kõneldes öelnud: „lnimesed vahetuvadja liiguvad,tänapäeva ühiskonnas ei tohi kedagi põlata ei nahavärvi, näoilme või silmade järgi. Kõiki tuleb austada ja kõiki vastu võtta, aga ei tohi ainult kapitalile toetuda - et kapital liigub ja otsib ainult kohta kõige odavamale tööjõuleja massid liiguvad sellejärgi... Maailma ei tohi sellisena ette kujutada."Targa ja väärika inimese sõnad, aga kui paljud on neid sõnu üldse kuulnud või kuulda tahavad?Kui inimene teeb oma tööd hingega, on sellel suur mõju ja raha on sellisele loojale vaid boonuseks, mitte peaeesmärgiks. Kui aga esimeseks kriteeriumiks on palganumber ja alles seejärel teadmine, mida ta sooritama peab, pole töötajalt oodata muud, kui kohustuste vaevarikast ära tegemist, kui sedagi.Vastukaaluks peavoolu mõttemustritele olen oma uusi töid alustades alati esiteks uurinud, missugused reaalsed tööülesanded mind ees ootavad, ja alles siis ebamugavustunnet maha surudes, mida selle eest ollakse nõus maksma. Kui proportsioon tundub vähegi talutav, olen asja kallale asunud, sest raha pole veel kõik. Hoopis tähtsam on loomisrõõm. Totaalselt erinev suhtumine, kas pole?Selle asemel, et lukustada end raha ümber pidevalt puhkevatesse intriigidesse, sealhulgas ka teiste raha lugemisse, olengi eelistanud peamiselt luua ning raha ja rikkuse ümber tekkivaid teemasid ja regressüvsust vältida. Kuni raha on peateemaks (loe: takistuseks), ei liigu ühiskond sammugi paremuse poole, sest täitmatuid tuleb aina juurde.Pigem tuleks olla tänulik selle eest, mis on, seda hinnata ning mitte rahamaailma poolt maalitud õhulosse imetleda. Neid ei suudaks niikuinii ülal pidada. Ja end raha nimel päris ribadeks rabada ka ei tasu, sest ribasid (loe: tervist) ei saa ilmselt kokku lappida ka kõige suurem raha. Seda pean endalegi üha rohkem meelde tuletama.Samal teemal:Tehkem päris asju! (Võru Linna Leht, november 2022) *Kadunud ühtsus, mida polnudki? (Võru Linna Leht, november 2021) *Kui me ei suuda olla ühtsed ja oma ego korrakski unustada, ei suuda me midagi (Võru Linna Leht, detsember 2020) *Uus aasta - uued lootused! (Võru Linna Leht, jaanuar 2020)Ulis Guth Võru Linna Lehe toimetaja


Tsahkna: Eesti ei allu Venemaa survele OSCE-s   Eesti ei kavatse alluda Venemaale, mis on vastu järgmiseks aastaks plaanitud Eesti eesistumisele Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis (OSCE), ütles välisminister Margus Tsahkna.   "Meie oma eesistumisest ei loobu tingimustel, et Venemaa saab dikteerida, kes neile sobib," ütles Tsahkna esmaspäeval ERR-ile.   Tema sõnul esitas Eesti oma kandidatuuri OSCE eesistujaks juba 2021. aastal, kuid Venemaa ja Valgevene on kasutanud võimalust blokeerida Eesti saamine eesistujaks, kuna OSCE sisemiste reeglite kohaselt on uue eesistuja heakskiitmiseks vaja konsensust. "Aga Venemaa on blokeerinud ka kõikvõimalikke teisi rahvusvahelisi organisatsioone, et tekitada endale jõuõlga. Ja sama moodi ei ole ju OSCE-s ainult küsimus selles, et kas Eesti on järgmisel aastal eesistuja, vaid samuti on Venemaa blokeerinud ka organisatsiooni uue eelarve vastuvõtmise. Seetõttu töötab OSCE täna varasemate aastate eelarve baasil, mida iga kuu ümber jagatakse," selgitas Tsahkna. "Ehk siis see on laiem agressorriigi poliitika ja Eesti on täna selles kohas, kus on võimalik kahjustada selle suure ja väga olulise organisatsiooni tegevust," tõdes Eesti välisminister. Tsahkna rõhutas korduvalt, et Eesti ei allu agressorile. "Kindlasti me ei ole nõus otsima nüüd kandidaati, mis sobiks Venemaa tingimustele. See on põhimõtteline seisukoht mitte ainult sellepärast, et Eesti on väga hea eesistujariik, vaid seetõttu, et me ei saa lasta rahvusvahelisse organisatsiooni sellist kultuuri, kus agressorriik ja riik, mis viib läbi genotsiidi ja küüditab lapsi, hakkab dikteerima väga olulises organisatsioonis, kes ja milline riik ja mis tingimustel neile sobiks" rääkis minister. Tema sõnul soovib Venemaa mitte võidelda ainult Eestiga, vaid blokeerida laiemalt tegevust kõikvõimalikes rahvusvahelistes organisatsioonides, mis on üles ehitatud demokraatlikele põhimõtetele ja kus arvestatakse erinevate liikmesriikide huvisid. "[Moskva soovib] Blokeerida seda tegevust, mis võitleks ja annaks hinnanguid Venemaa agressiooni suhtes. See on täiesti arusaadav, aga see ei ole aktsepteeritav, ehk me ei allu sellele," tõdes ta Tsahkna kinnitusel on ta teemast rääkinud ka teiste Euroopa riikide välisministritega ning selgelt väljendanud seisukohta, et Eesti ei allu väljapressimisele ning saanud ka kõikidelt partneritelt selles toetust. "Kõik saavad aru, et küsimus ei ole mitte ju Eestis, vaid küsimus on Venemaa käitumisest. Eks me näeme, mis edasi saab. Järgmise aastani on veel pisut aega ja arutelud käivad," märkis Tsahkna. Eesti välisminister viitas ka sellele, et OSCE-l on rohkelt ülesandeid ja kui eeldada Ukraina võitu sõjas Vene agressiooni vastus, siis kogu regioonis, mis jääb Venemaa naabrusse, oleks OSCE tegevus ja mõju väga tähtis. "Nii et olukord on keeruline. Aga ma arvan, et me leiame mingi lahenduse, et vähemalt organisatsioon saab edasi töötada niimoodi, et Venemaa väljapressimisega terrorile ei alluta," ütles Tsahkna. Ta ei avanud siiski, missuguse lahenduse vastasseis võiks saada. Kommenteerides Soome välisministri Pekka Haavisto väljendatud muret, et OSCE võib vastasseisu korral oma tegevuse lõpetada, avaldas Tsahkna lootust, et seda siiski ei juhtu. "On kokku lepitud, et Soome eesistumine toimub 2025. aastal ja Soome on kindlasti väga õige riik seda eesistumist pidama. Küll, aga ma arvan, et me leiame siit tee välja ja Venemaa ei saa hävitada sellise olulise organisatsiooni toimimist. Küll ta on seda muutnud, keerulisemaks," tõdes Tsahkna. "Tegu on ikkagi suure organisatsiooniga, kus praegu on ka palju laiemad küsimused laua peal selles mõttes, et millistele põhimõtetele see organisatsioon jätkuvalt saab tugineda. Parem võtta praegu aega nende selgitamiseks, kui kiirustada mingi lahendusega," lisas Tsahkna. "Eestile on vastuvõetamatu igasugune lahendus, mis on Venemaa diktaadi all tehtud. Ka meie oleme täisliikmesriik ja meil on siin õigus öelda oma sõna kaasa," lisas ta. Välisministri sõnul tuleb konflikt lahendada aasta lõpuks, et järgmisel eesistujariigil oleks aega ette valmistada ka oma programmi ja tegevused eesistujana. OSCE on 1973. aastal alanud ja 1975. aastal Helsingi lõppakti vastuvõtmisega päädinud Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi (CSCE) järel tekkinud organisatsioon, mille liikmeteks said tollased Euroopa demokraatlikud riigid, USA ja Kanada ning tollased Nõukogude bloki ning hiljem ka Nõukogude Liidu lagunemisel tekkinud riigid. Organisatsioon tegeleb peamiselt julgeoleku küsimustega. Organisatsioon sai nimeks OSCE 1994. aastal toimunud Budapesti tippkohtumise tulemusena.    					Toimetaja:  Mait Ots


JUHTKIRI | Vihjed nähtamatutele n-ö omainimeste käendussüsteemidele peaksid jääma aastakümnete tahaTaavi Veskimäe majaehituse juhtum Kääriku külje all on kurb ja nörritav oma elementidega, mis on ajast aega kordunud – looduspargi kaitsenõuded on tavainimestele nii karmid, et vaat et midagi ei anna ehitada. Siis aga tulevad õiges kohas suhteid omavad rikkad ja vägevad ning saavad otsekui lenneldes kõik õigused rajada maja nagu vaja.
Tõele au andes ostis Veskimägi küll krundi juba ehitusõigusega ning pole siin otsese kriitika sihtmärk. Süsteem käivatki kohalike sõnul nii, et mõjuisikud hangivad oma kruntidele keskkonnaametilt ehitusõiguse ja müüvad need siis vaheltkasuga maha. Iseenesest pole siin midagi halba, kui osa soovijaid ei jääks tühjade pihkudega, kirjutab Õhtuleht.
Lisaks kirjeldab artikkel olukordi, kus näiliselt samasuguste tunnustega maa-aladele rakendatakse erinevaid otsuseid. „Päris nõutuks teeb looduspargi suhtumine, et mina kui kohalik olen alamklass ja mulle rakenduvad piirangud, aga Tallinna asjapulgad saavad kõik, mida soovivad. Kas siis kõik ei olegi võrdsed,“ ahastab kohalik vallaelanik.
Olukord on vägagi korruptsiooniohtlik, viimane selline oli Otepää looduspargis aastal 2006. Lisaks suurendab toimuv ebaõiglustunnet kohalike seas. Kohaliku omavalitsuse roll peaks olema võrdne kõigile pöördujatele – anda maksimaalselt abi, et inimesed saaks oma kodusid korrastada, võttes optimaalselt arvesse looduskaitse seisukohti. Ühelgi juhul ei tohiks jääda muljet ebavõrdsest kohtlemisest, mis justkui kasutaks ära kellegi isiklikke sidemeid või paremat juurdepääsu arhiiviallikatele ning nende osavamat tõlgendamist.
Tekib ka küsimus, mida teeb omavalitsuse opositsioon, kui kohalikud elanikud on valla tegevusega rahulolematud. Inimestele ei tohi oma riigi, täpsemalt kohaliku omavalitsuse tegemistest jääda santi mekki suhu. Vihjed nähtamatutele n-ö omainimeste käendussüsteemidele peaksid jääma aastakümnete taha.


Abilinnapea karistusandmeid Facebookis avaldanud riigikogulane jäi kohtus õigeksTsiviilvaidlus riigikogu liikme Anti Poolametsa sotsiaalmeediasse tehtud postituse asjus, kus ta mainib endise abilinnapea Andres Jaadla 2012. aastal süüdi mõistmist korruptsioonis, ei ole jõustunud kohtuotsuse järgi õigusvastane.
Andres Jaadla nõudis Anti Poolametsalt tema isikuandmete väidetava õigusvastase töötlemisega tekitatud kahju hüvitamist. Jaadla leidis, et tema karistusandmete nõusolekuta avaldamine Facebooki-postituses ja „Aktuaalses kaameras“ näidatud intervjuus oli õigusvastane, kuna need andmed olid selleks ajaks juba karistusregistrist kustutatud. Viru maakohus rahuldas mullu hagi ning mõistis Poolametsalt hageja kasuks välja mittevaralise kahju hüvitise 3000 eurot. Poolamets palus Tartu ringkonnakohtule esitatud apellatsioonkaebuses maakohtu otsuse tühistada ja teha uus otsus, millega jätta hagi rahuldamata.
Ringkonnakohus leidis, et maakohtu otsus sisaldab ilmselgeid kaalutlusvigu, mis annab aluse maakohtu otsuse tegemisse sekkuda. Ringkonnakohus märkis otsuses, et andmed isiku karistatuse kohta on tundlik info ning nende avalikustamine sekkub intensiivselt isiku eraellu, kuna see võib põhjustada ühiskonna hukkamõistu ja tuua kaasa andmesubjekti stigmatiseerimise. Tegu ei ole siiski eriliigiliste isikuandmetega isikuandmete kaitse üldmääruse tähenduses, nagu on leidnud maakohus. Andmete avaldamisel (nii postituses kui ka intervjuus) oli praegusel juhul samas selge eesmärk panustada avalikes huvides toimuvasse arutellu seoses tegevusega avaliku võimu elluviimisel ja kandideerimisega olulistele ametikohtadele. Jaadla on vähemalt Lääne-Virumaal tuntud poliitik, osaleb endiselt aktiivselt poliitilises ja ühiskondlikus elus ning on vähemalt Poolametsa avaldatu kontekstis käsitletav avaliku elu tegelasena. Sotsiaalmeediapostituses ning intervjuus avaldatud karistusandmed puudutavad Jaadla varasemal ametipositsioonil toime pandud õigusrikkumist (korruptsioonikuritegu). Ringkonnakohtu hinnangul on avalikkusel põhjendatud huvi teada endiselt kõrgele ametikohale (abilinnapea) kandideeriva isiku varasemat ametitegevust iseloomustavaid asjaolusid, sh infot toimepandud ametialaste õigusrikkumise kohta. Maakohtu vastupidine järeldus on ringkonnakohtu arvates ebaõige. Ringkonnakohus tõi välja, et Poolametsa avaldatud info Jaadla süüdimõistmise kohta korruptsioonikuritegudes on sisult õige, kuna Poolamets ei ole andmete avaldamisel sotsiaalmeedias ja meedias lisanud sellele infole selliseid väärtushinnanguid, mida saaks pidada kohatuteks. Samuti ei nähtu asjast, et Jaadla jaoks oleks info avaldamisega kaasnenud raskeid tagajärgi (tekkinud teatud ebamugavust ja meeleolu langust ei saa sellisteks tagajärgedeks pidada). Kokkuvõttes ei kaalu Jaadla õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele ringkonnakohtu arvates praegusel juhul üles Poolametsa õigust sõna- ja teabevabadusele. Andmete avaldamine küll kahjustab Jaadla õigusi, kuid see riive ei ole asjaolusid arvestades ülemäärane. Seega võis Poolamets kõnealuseid andmeid töödelda ega ole käitunud andmeid avaldades õigusvastaselt, leidis ringkonnakohus.
Tartu ringkonnakohus tühistas maakohtu otsuse ning tegi asjas uue otsuse, millega rahuldas apellatsioonkaebuse ja jättis hagi rahuldamata. Menetluskulud jättis ringkonnakohus mõlemas astmes Jaadla kanda. Hiljuti ei võtnud riigikohus Jaadla kassatsioonkaebust menetlusse.


Petturid kasutavad võltsreklaamides tuntud arsti nime ja Õhtulehe kujundust54aastane tartlane Meelis on olnud aastaid liigesehaige. Seetõttu köitiski teda ühismeedias reklaam, kus lubati ta igaveseks valust päästa. Meelis ei taibanud päris kohe, et tegemist on pettusega.Tuntud arst, kelle suhu on pandud imelised lubadused ja peatse invaliidistumise ähvardused, on regionaalhaigla ülemarst ja juhatuse liige Peep Talving.Veebis levivale võltsreklaamile lisab usaldusväärsust seegi, et kasutatud on Õhtulehe veebiväljaande kujunduselemente. Jääb mulje, et dr Talving on andnud intervjuu Õhtulehe terviserubriigile. Ja intervjueerija pole ei keegi muu kui Anu Saagim! Saagim töötab tõepoolest Õhtulehes, kuid sellist intervjuud pole kunagi tehtud.„Vargus on vargus,“ ütleb Õh6 tulehe peatoimetaja Martin Šmutov lühidalt pettuse kohta. Kahjuks on sääraseid veebipettureid keeruline tabada.Kahtlased märgidEsimest kahtlust, et tegemist pole usaldusväärse reklaamartikliga, oleks võinud äratada paar kirjaviga pealkirjas. Aga kui inimest huvitab imeline liigesegeel, jääb selline pisiasi märkamata.„Kui hakkasin vajutama selles reklaamis Õhtulehe rubriikidele, siis need ei avanenud,“ kirjeldab Meelis. „Siis saingi aru, et see polegi üldse Õhtulehe lugu, vaid on üritatud sellist muljet jätta.“ Soovitatud imegeel, mis oleks päästnud lõplikult valust ja invaliidsusest, jäi Meelisel tellimata.Pilt dr Talvingust on õige, ehkki ka see on kuskilt varastatud, aga muu info ei klapi tegelikkusega. Talvingut tutvustatakse võltsreklaamis kui mitmekülgset arsti, kes lisaks rahva esindamisele Toompeal jagab ka teleekraani vahendusel väärt tervisenõuandeid. Tegelikult on dr Talving endiselt regionaalhaigla arst ega kuulu riigikogusse.Arstide maine kuritarvitamineMis võiks mõjuda veel usaldusväärsemalt kui tuntud arst tervisetoote soovitajana? Sellele petturid loodavadki. Kahjuks lähevad inimesed ka õnge.Väga sageli on võltsreklaamides kasutatud teisegi regionaalhaigla arsti, kardioloog Margus Viigimaa (pildil)nime ja nägu. Tema identiteeti on kaaperdatud, et määrida pähe igasugu „imelisi“ vererõhuravimeid ja veresoonte puhastajaid. Liikvel on vähemalt viis petuskeemi, on dr Viigimaa varem öelnud intervjuus Õhtulehele.Miks pettureid ometi vangi ei panda, imestavad inimesed. Nende tabamine on keeruline, sest niidid viivad välismaale.Regionaalhaigla on oma arstide kaitsmiseks ka samme astunud. „Meie arstide andmete kasutamine sellisel viisil on sügavalt problemaatiline, sest nende heale nimele tuginedes suunatakse inimesi tegema oma tervisele kahjulikke valikuid,“ ütles regionaalhaigla administratiivdirektor Aivi Karu.Haigla on teinud politseile avalduse. „Oleme palunud alustada kriminaalmenetlust, et takistada niisugust inimeste elu ja tervise kahjustamisele suunatud tegevust ning võtta vastutusele need, kes seda on teinud ja sel viisil rikastunud.“Kuidas aru saada pettusest?Imeliste tervisetoodete reklaamides peaks kahtlusi äratama kummaline keelekasutus ja vead, kuid kindlasti see, kui lubatakse miskit, mis on liiga hea, et olla tõsi. Näiteks kui lubatakse, et kõrgenenud vererõhust saab lahti ühe päevaga või liigeseoperatsioonist päästab vaid geel.Inimesi meelitatakse kahtlasi tooteid soetama sooduspakkumistega, mis aeguvad kohe-kohe. Enne kui vajutada väljale „Telli“, tasub põhjalikumalt kaaluda, võib-olla teha mõni kontrollkõne või arutada asja lähedastega.Sellist intervjuud dr Peep Talvinguga pole Õhtulehes ilmunud. KuvatõmmisSIRJE MAASIKAMÄE


Juhtkiri: Me oleme Tallinnast, me ehitameTaavi Veskimäe majaehituse juhtum Kääriku külje all on kurb ja nörritav oma elementidega, mis on ajast aega kordunud - looduspargi kaitsenõuded on tavainimestele nii karmid, et vaat et midagi ei anna ehitada. Siis aga tulevad õiges kohas suhteid omavad rikkad ja vägevad ning saavad otsekui lenneldes kõik õigused rajada maja nagu vaja.Tõele au andes ostis Veskimägi küll krundi juba ehitusõigusega ning pole siin otsese kriitika sihtmärk. Süsteem käivatki kohalike sõnul nii, et mõjuisikud hangivad oma kruntidele keskkonnaametilt ehitusõiguse ja müüvad need siis vaheltkasuga maha. Iseenesest pole siin midagi halba, kui osa soovijaid ei jääks tühjade pihkudega, kirjutab Õhtuleht.Lisaks kirjeldab artikkel olukordi, kus näiliselt samasuguste tunnustega maa-aladele rakendatakse erinevaid otsuseid. „Päris nõutuks teeb looduspargi suhtumine, et mina kui kohalik olen alamklass ja mulle rakenduvad piirangud, aga Tallinna asjapulgad saavad kõik, mida soovivad. Kas siis kõik ei olegi võrdsed,“ ahastab kohalik vallaelanik.Olukord on vägagi korruptsiooniohtlik, viimane selline oli Otepää looduspargis aastal 2006. Lisaks suurendab toimuv ebaõiglustunnet kohalike seas. Kohaliku omavalitsuse roll peaks olema võrdne kõigile pöördujatele - anda maksimaalselt abi, et inimesed saaks oma kodusid korrastada, võttes optimaalselt arvesse looduskaitse seisukohti. Ühelgi juhul ei tohiks jääda muljet ebavõrdsest kohtlemisest, mis justkui kasutaks ära kellegi isiklikke sidemeid või paremat juurdepääsu arhiiviallikatele ning nende osavamat tõlgendamist.Tekib ka küsimus, mida teeb omavalitsuse opositsioon, kui kohalikud elanikud on valla tegevusega rahulolematud. Inimestele ei tohi oma riigi, täpsemalt kohaliku omavalitsuse tegemistest jääda santi mekki suhu. Vihjed nähtamatutele n-ö omainimeste käendussüsteemidele peaksid jääma aastakümnete taha."Inimestele ei tohi oma riigi, täpsemalt kohaliku omavalitsuse tegemistest jääda santi mekki suhu."


Kolmapäeval on huvide deklaratsiooni esitamise tähtaegTALLINN, 30. mai, BNS - Justiitsministeerium tuletab meelde, et kõigil ametiisikutel, kellel on kohustus esitada huvide deklaratsioon, tuleb seda teha elektroonselt e-maksuameti kaudu 31. maiks.
„Andmete õigeks ajaks esitamine on kohustuslik ja deklaratsioonis tuleb välja tuua kõik andmed, mida on vaja teada korruptsiooniohu hindamiseks. Panen eriti volikogu liikmetele südamele esitada deklaratsioon tähtaegselt, sest paraku on kohalike omavalitsuste õigeaegselt esitatud deklaratsioonide osakaal läbi aastate olnud tähelepanuväärselt madal,“ rõhutas justiitsminister Kalle Laanet.
Huvide deklaratsiooni peavad korruptsioonivastase seaduse järgi esitama vabariigi president, riigikogu liige, vabariigi valitsuse liige, kohtunik, riigikontrolör, õiguskantsler, Eesti Panga juhtorgani liige, vabariigi presidendi kantselei direktor, riigikogu kantselei direktor, riigikantselei direktor, valitsusasutuse juht, ministeeriumi kantsler ja asekantslerid ning peaministri ja ministrite poliitilised nõunikud. Kohalike omavalitsuste ametiisikutest peavad deklaratsiooni esitama kohaliku omavalitsuse volikogu liige, valla- või linnavalitsuse liige, osavalla või linnaosa vanem, valla või linna ametiasutuse juht. Lisaks võib valitsusasutuse juht või kohaliku omavalitsuse volikogu laiendada vajadusel deklareerimise kohustust oma asutuse ametiisikutele, kes käsutavad avalikku vahendit või viivad läbi süüteo- või haldusmenetlust.
Huvide deklaratsioonide registrisse oli 2022. aasta juuni alguses kantud 5792 ametikohta, kelle huvide deklareerimise tähtaeg oli 31. mai või varasem. Nendest 4387 ehk 76 protsenti esitasid oma deklaratsiooni tähtajaks. Huvide deklaratsioonid esitasid tähtajaks kaheksa asutuse deklarandid: Nõo vallavalitsus, justiitsministeerium, häirekeskus, PPA, PRIA, riigikontroll, Pärnu maakohus ning Tartu ülikool. Tähtajaks oli deklaratsioon esitamata 1331 ametikohal. Nendest üle poole ehk 54 protsenti olid omavalitsuste volikogude liikmed.
Deklaratsiooni mõjuva põhjuseta tähtajaks esitamata jätmine on keelatud. Samuti ei tohi deklaratsioonis esitada valeandmeid ning varjata informatsiooni, mis on oluline korruptsiooniohu hindamiseks.
Huvide deklareerimiseks tuleb end e-maksuametis identifitseerida eraisikuna ning seejärel valida aruannete alt „Huvide deklaratsioon“. Täpsemad juhiseid huvide deklareerimiseks leiab korruptsiooniveebist.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Ekspert avaldab, kus peitub pettuse ohvriks langemise riskLuminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik.Allikas: Luminor
Turvalised autentimisvahendid on muutunud möödapääsmatuks osaks meie igapäevaelust – Luminori pettuste tõkestamise spetsialisti Veiko Kiige sõnul aga turvalisusest üksi ei piisa, kuna järjest osavamate ja jultunumate petturite ohvriks võib langeda igaüks. Milliseid ohte pettused endas peidavad ning kuidas neid ära tunda?
Üks liigutus võib saatuslikuks saada
Veiko Kiik tõdeb, et ehkki autentimisvahendid on muutunud ajas järjest turvalisemaks ja mugavaks, on põhimõte jäänud kõigi puhul suuresti samaks. “Kui varasemalt olid PIN-kalkulaatorid ja koodikaardid rohkem levinud, siis ka nende puhul kehtis üpris sarnane põhimõte nagu näiteks mobiil-ID, ID-kaardi või Smart-ID puhul: kliendil on personaalsed turvakoodid, mida tohib kasutada ainult tema ise,” kirjeldas ta.
Tänapäeval populaarseks saanud autentimisvahendid on küll mugavamad kasutada, kuid pettuse ohvriks langemist see ära hoidnud ei ole. Vastupidi: petuskeemi ohvriks langemist täielikult välistada on väga raske ning märgatavat langust pettuste tõusutrendi puhul näha ei ole. Kuid millised ohumärgid potentsiaalsele petuskeemile viitavad?
“Kui sinu seade küsib sinult PIN-koodide sisestamist ajal, millal sina seda ei algatanud, siis see on kindlasti väga suur ohumärk,” hoiatas Kiik. “Kuna elame tehnoloogiaajastul, mil inimesel võib korraga kasutuses olla mitu erinevat seadet ning seal omakorda palju erinevaid rakendusi või brauseriakent, võib kiiresti tekkida olukord, kus üks või paar läbimõtlemata parooli sisestust saavad kiiresti saatuslikuks.”
Nii võivad üksnes väikesed nupuvajutused viia olukorrani, kus petuskeemi ohvriks langenud inimesel tuleb tegeleda kurbade tagajärgedega. “Kui inimene on koodid ise sisestanud ning nende tulemusena on toimunud tehingud, siis on hiljem tehtut raske tagasi pöörata. Seetõttu on tõenäolised ka olukorrad, kus pettusega kaotatud raha on väga keeruline või lausa võimatu tagasi saada,” tõdes spetsialist.
PIN1 tuvastab isiku, PIN2 allkirjastab lepingu
Et autentimisvahendite mugavus on nagu kahe teraga mõõk, juhib Veiko Kiik tähelepanu autentimiseks vajalikele turvakoodidele ehk PIN1 ja PIN2 tähendusele. “PIN1 koodi kasutatakse isikutuvastamiseks ning sellega autoriseeritakse näiteks internetipanka sisse logimine, kuid PIN2 toimib nagu digitaalne allkiri ehk sellega on näiteks võimalik kinnitada makseid,” selgitas ta.
Telefoni teel PIN koodide küsimisse tuleb suhtuda skeptiliselt ning alati mõelda enne, kui kellelegi mingisugust infot avaldada või kellegi palvel midagi kinnitada. “Kuna PIN1 ja PIN2 on turvakoodid, mis peaksid olema teada vaid sellele inimesele, kellele need kuuluvad, siis ei tohi neid kellelegi edasi öelda – kindlasti ei küsi koodide avalikustamist pangatöötaja, kelleks pettur sageli telefoni teel kehastuda võib. Tuleb meeles pidada, et petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saada,” toonitas Kiik.
Et turvakoodid on täpselt nii turvalised kui meetmed, mida nende kaitsmiseks rakendatakse, tuleb PIN koode ja paroole võõraste silmade eest kaitsta – seega ei tasu neid hoida nähtavas kohas nagu külmkapiuks või kontori töölaud.
“Kui kirjutada koodid paberitükile, tuleb hoolt kandma ka selle eest, et selle paberi edasine hoiustamine oleks turvaline ja kõrvalistel isikutel välistatud sellele ligipääs. Kõige parem oleks, kui turvakoodid oleksid inimesel peas, kuid kuna kõike meelde jätta on keeruline, tasub paroolide asukohta hoolega valida, kuna varguse või asjade kadumise korral võivad koodid kiiresti valedesse kätesse sattuda.”
Näiteks pole telefoniga tehtud foto või kuvatõmmis kaugeltki parima variant info talletamiseks. “Kui telefon läheb kaduma koos fotoalbumis olevate koodidega, siis tasuks läbi mõelda, mis saab siis, kui telefon satub valedesse kätesse, ning kuidas tulete toime infost ilmajäämisega,” rääkis ta.
Paroolide ja koodide hoiustamiseks on olemas ka spetsiaalsed rakendused, mis võivad olla sobivaks ja mugavaks lahenduseks. Veiko Kiik soovitab siinkohal tutvuda erinevate võimalustega ning leida endale sobivaim.
“Seega tuleb oma tegemised läbi mõelda, et vältida info liiga kergekäelist või läbi mõtlemata välja andmist ning seeläbi pettuse ohvriks langeda. Seega panen südamele, et oma paroole ja turvakoode tuleb hoolega kaitsta ning hoiduda nende jagamisest kolmandate isikutega nii, nagu hoidutakse allkirja kirjutamisest lepingule, mida läbi pole loetud,” sõnas Kiik lõpetuseks.


Eestlasi on tabanud petusõnumite laineViimaste nädalate jooksul on hüppeliselt tõusnud Eestis levivate SMS-õngitsuspettuste hulk, mida saadetakse peamiselt välja Omniva või Netflixi nime alt.Enamasti on nende skeemide eesmärgiks petta välja ohvrite kasutajanimesid ja paroole, saada ligipääs nende pangakontole või varastada muid andmeid. Kuidas aga kurjategijad telefoninumbreid leiavad ja sõnumeid saadavad, kuidas tegelikult kasu teenitakse ja kuidas petusõnumit ära tunda?Elisa infoturbejuht Mai Kraft selgitas, et viimane suurem õngitsussõnumite laine algas mai alguses ja käekirja hinnates on suure tõenäosusega nende saatmise taga üks grupp kurjategijaid. Peamiselt viidatakse sõnumites, et Omnivasse on saabunud pakk ja selleks, et seda tagasi ei saadetaks, tuleb suunduda kindlale lehele ja sinna vajalikud andmed sisestada. Teistel juhtudel jäljendatakse aga Netflixi ning ohvrid suunatakse võlts-Netflixi lehele.“Pettuses kasutavad Omniva ja Netflixi lehed on originaaliga äravahetamiseni sarnased ning see tekitab inimestes turvatunde. Tegelikkuses pole neil aga väidetud firmadega mingit pistmist ja tekstikastidesse oma andmed sisestades jõuavad need otse kurjategijate kätte,” selgitas ta. “Parim viis originaali võltsingust eristada on vaadata aadressiribal kirjasolevat – kui seal pole tuttav Omniva või Netflxi veebiaadress, siis on tegu pettusega.”Parim viis originaali võltsingust eristada on vaadata aadressiribal kirjasolevat – kui seal pole tuttav Omniva või Netflxi veebiaadress, siis on tegu pettusega.Kui praegu on peamiselt jäljendatavateks just eelmainitud kaks ettevõtet, siis rõhutas Kraft, et valvas tasub olla ka teiste asutuste poolt saadetud sõnumite puhul. Kurjategijad muudavad oma lähenemist pidevalt ning kui potentsiaalsed ohvrid tänaste skeemidega ära harjuvad, leitakse mõni teine lähenemine.Kust petised mu numbri saavad ja kas keegi toksibki päev otsa petusõnumeid?

SMS-pettused muudab eriti ohtlikuks tõsiasi, et nende läbiviimine on pahalaste jaoks küllaltki lihtne ning et inimesed on harjunud sõnumite teel ettevõtetelt olulist infot saama. SMSide välja saatmiseks ei tule pahalastel neid ükshaaval telefoni sõnumirakendusse tippida, vaid selle asemel lõigatakse kasu mõne välismaa operaatori sõnumikeskuse haavatavusest või ostetakse sõnumite saatmise teenust häguse taustaga välismaiselt teenusepakkujalt.Petusõnumite ja -kõnede tarvis on aga vaja potentsiaalsete ohvrite telefoninumbreid. Nende hankimiseks on mitmeid viise, kui Krafti sõnul on enimlevinud lähenemisteks telefoninumbrite huupi genereerimine, nende internetist kogumine või nende väljapetmine eriilmeliste skeemide toel.“Hetkel leviva pettuselaine puhul tundub, et pigem on tegu internetist avalikult leitavate telefoninumbrite ärakasutamisega või muul moel välja petetud numbritega. Näiteks võib keegi olla korraldanud libaloosi, palunud inimestel sinna oma telefoninumber lisada ja siis saadetakse nüüd sinna sõnumeid,” rääkis ta. “Numbrid võivad pärineda ka avalikest allikatest, näiteks on need lihtsalt Google’i abil leitud või sotsiaalmeediast üles korjatud.”Viimast silmas pidades soovitab ta olla oma telefoninumbri avalikult postitamisega ettevaatlik ja mõista, et korra internetis avaldatud number jääb suure tõenäosusega leitavaks alati. Kusjuures petturid võivad numbri leida kohtadest, mille peale esialgu isegi mõelda ei pruugi: auto müügikuulutuse juurest, Facebook Marketplace’ist, tööandja kontaktilehelt või mistahes muult lehelt, mis on otsingumootorite kaudu lihtsalt leitav.“Kindlasti ei tasu oma numbrit jagada veidi kahtlase väärtusega loosimängudes või igat suvalist kasutajakontot luues. Mida rohkemates kohtades number avalik on, seda suurem on tõenäosus, et see mingit kanalit pidi – kasvõi andmelekke tulemusel – pahalaste käsutusse jõuab,” rääkis ta. “Oleme harjunud saama sõnumite teel olulist infot, seega kipub nende puhul valvsus madalam olema. Viimasel ajal toimuvat vaadates tasub aga iga sõnumi osas olla väga skeptiline.”Kuidas pettust ära tunda ja mida teha, kui oled ohvriks langenud?

Petusõnumite peatamisel on oma roll mängida sideoperaatoritel ja võimuasutustel, kuid suurima töö peavad ära tegema potentsiaalsed ohvrid ise. Mida paremini inimesed petusõnumeid ära tunnevad ja mida vähem inimesi ohvriks langeb, seda vähem motivatsiooni on kurjategijatel skeemiga jätkata. Selle eelduseks on aga pettuste äratundmine ja teadmine, millised on reaalsed ohud.Täna levivate õngitsussõnumite puhul märgib infoturbejuht, et parim viis end kaitsta on rakendada ülimat skepsist ja teada, et ka pealtnäha autentne veebileht võib olla pettuse tööriistaks. Niisamuti tasub mõelda, et kas konkreetsel hetkel ollakse saatjalt sõnumit ootamas.“Pettuse ohvriks on siiski lihtne langeda, kui ootad parasjagu pakki ja üksäkki tuleb postiasutuselt sõnum, et pakk saadetakse tagasi, kui veebivormi ära ei täida. Tasub meeles pidada, et selliseid sõnumeid tegelikult ei saadeta. Sõnumites olevaid linke ei tasuks avada ning kui soovid kindlasti pärast sõnumit ettevõtte lehte külastada, tasub minna läbi brauseri otse soovitud veebilehele,” rääkis ta.Kõige lihtsamaks viisiks petulehte ära tunda on vaadata, mis on kirjas aadressiribal. Kui on teada, et ettevõtte veebiaadress on netflix.com, kuid sõnumiga saadetud lehe aadressiks on vigane ja lohisev confirm-account-netfix.com, siis on tegu millegi kahtlasega ja andmete sisestamisest tasuks hoiduda. “Kui pole siiski täiesti kindel, siis Eesti ettevõtete puhul võib julgelt ka otse klienditoega ühendust võtta ja uurida, kas sõnumi teel saadetud veebilehe puhul on tegu millega reaalsega. Teenindajad oskavad kindlasti viidata, kas tegu on nende kanaliga või mitte,” lisas ta.Kui siiski on mõnele petulehele juba andmed sisestatud, tuleks Krafti sõnul võimalikult kiirelt tegutseda.Kui siiski on mõnele petulehele juba andmed sisestatud, tuleks Krafti sõnul võimalikult kiirelt tegutseda. “Kui andsid pettuse tõttu kellelegi ligipääsu pangakontole, tasub kiirelt pangaga suhelda, pangakaart sulgeda ja tehtud maksete puhul üritada need tagasi kutsuda. Kui jagasid mõne konto parooli, tasub see kiirelt muuta. Kui jagasid üldiseid isikuandmeid, tuleb püsida mõnda aega valvel ja olla valmis kiirelt reageerima, juhul kui neid andmeid hakatakse mingil moel ära kasutama,” selgitas ta.


Neomarksistlik ökologism tapab maailmaAmeerika keskkonnaspetsialist Paul Driessen üllitas raamatu “Green Fears, Black Deaths”, mis selgitab kogu läänemaailma ja rahvusvaheliste institutsioonide keskkonnaliikumiste propageeritud poliitika äärmist kahjulikkust.
Paul Driessen teeb vahet ökoloogial, mis on keskkonda uuriv teadus, ja ökologismil, mis on neomarksistlik dogma ja mis, nagu kõik neomarksistlikud dogmad, tekitab katastroofe.
Paul Driessen selgitab, et kui ökologism hävitab kõik vabaduse vormid ja muudab elu viletsamaks läänemaailma riikides, siis arengumaades tapab ta igasuguse edasiliikumise. Teda huvitas eriti Must Aafrika, kus Lääne nõudel on kehtestatud kliimapoliitika, mis võtab neilt maadelt juurdepääsu odavale (fossiilkütustel põhinevale) elektrile ning kuna üha enam jääb elektrienergiast vajaka, ei saa töötada külmutusseadmed toiduainete tarvis, see aga süvendab toidupuudust ja alatoitumust ning toob lähemale näljahäda.
Samuti selgitab ta fotogalvaaniliste päikesepaneelide kasutamise piire ja tuulegeneraatorite kahjulikkust. Pseudovõitlus inimtekkelise globaalse soojenemise vastu on viinud õhukonditsioneeride keelustamiseni, mis mõistab inimesed kuumuse tõttu surema, ja põhjustab kõrgemaid energiahindu seal, kus elektriga toodetakse sooja kaitseks külma eest (sealhulgas arenenud riikides).
Driessen mõistab hukka stalinistliku institutsiooni IPCC pettused, et näidata väidetavat inimtekkelist globaalset soojenemist ning mis kasutab arvutimudeleid ja väga kallutatud andmeid, et viia alarmismi tekitavate ja alusetute aruanneteni.
Tänapäeva Euroopas tähendab ökologism seda, et energiahinnad on kõrgemad, kui nad peaksid olema, mis kahjustab majanduskasvu, piirab üksikisiku vabadusi, tekitab tõsiseid raskusi kõige vaesematele, tapab jätkuvalt suvel, kui on palav, sest kliimaseade on keelatud, ja võib ka talvel tappa, sest inimestel pole vahendeid, et enda elamist piisavalt kütta, sageli isegi mitte vahendeid, et üldse kütta.
Bideni administratsioon on täis keskkonnakaitsjaid ja nad soovivad viia USA samale kuritegelikule ummikteele nagu Euroopa riigid. Hiinat, kuigi selle juhid on ametlikult kommunistid, ei mõjuta ökologism sugugi. Hiina jälgib rahuloluga, kuidas ökologism jätkab läänemaailmas laastamistööd.
Kui COP 21 stiilis kliimamuutuste teemalisi konverentse peetakse, kiidab Hiina läänemaailma liidrite tehtud destruktiivsed otsused heaks ning hoidub tegemast samasuunalisi otsuseid. Hiina juhid on totalitaarsed, kuid nad pole hullud. Lääne juhid ei ole totalitaarsed, kuid nende järgnemine ökologismile paneb kahtlema nende vaimsetes võimetes.
Üks südantlõhestavamaid stseene, mille tunnistajaks maailm viimastel aastatel on olnud, oli Greta Thunbergi kõne ÜROs. Lõpetamata haridusteega teismelise tüdruku nägemine, kui ta sõimas suursaadikuid, riigipäid ja valitsusjuhte, oleks olnud naermaajav, kui see oleks olnud koomiline stseen ulmefilmist. Paraku ei olnud see mõeldud komöödiastseeniks ja see ei olnud võetud ulmefilmist.”


Eestlasi on tabanud petusõnumite laine: kust nad su numbri saavad ja kuidas pettust ära tunda?Viimaste nädalate jooksul on hüppeliselt tõusnud Eestis levivate SMS-õngitsuspettuste hulk, mida saadetakse peamiselt välja Omniva või Netflixi nime alt. Enamasti on nende skeemide eesmärgiks petta välja ohvrite kasutajanimesid ja paroole, saada ligipääs nende pangakontole või varastada muid andmeid. Kuidas aga kurjategijad telefoninumbreid leiavad ja sõnumeid saadavad, kuidas tegelikult kasu teenitakse ja kuidas petusõnumit ära tunda?Elisa infoturbejuht Mai Kraft selgitas, et viimane suurem õngitsussõnumite laine algas mai alguses ja käekirja hinnates on suure tõenäosusega nende saatmise taga üks grupp kurjategijaid. Peamiselt viidatakse sõnumites, et Omnivasse on saabunud pakk ja selleks, et seda tagasi ei saadetaks, tuleb suunduda kindlale lehele ja sinna vajalikud andmed sisestada. Teistel juhtudel jäljendatakse aga Netflixi ning ohvrid suunatakse võlts-Netflixi lehele.„Pettuses kasutavad Omniva ja Netflixi lehed on originaaliga äravahetamiseni sarnased ning see tekitab inimestes turvatunde. Tegelikkuses pole neil aga väidetud firmadega mingit pistmist ja tekstikastidesse oma andmed sisestades jõuavad need otse kurjategijate kätte,“ selgitas ta. „Parim viis originaali võltsingust eristada on vaadata aadressiribal kirjasolevat – kui seal pole tuttav Omniva või Netflxi veebiaadress, siis on tegu pettusega.“Kui praegu on peamiselt jäljendatavateks just eelmainitud kaks ettevõtet, siis rõhutas Kraft, et valvas tasub olla ka teiste asutuste poolt saadetud sõnumite puhul. Kurjategijad muudavad oma lähenemist pidevalt ning kui potentsiaalsed ohvrid tänaste skeemidega ära harjuvad, leitakse mõni teine lähenemine.Kust petised mu numbri saavad ja kas keegi toksibki päev otsa petusõnumeid?SMS-pettused muudab eriti ohtlikuks tõsiasi, et nende läbiviimine on pahalaste jaoks küllaltki lihtne ning et inimesed on harjunud sõnumite teel ettevõtetelt olulist infot saama. SMSide välja saatmiseks ei tule pahalastel neid ükshaaval telefoni sõnumirakendusse tippida, vaid selle asemel lõigatakse kasu mõne välismaa operaatori sõnumikeskuse haavatavusest või ostetakse sõnumite saatmise teenust häguse taustaga välismaiselt teenusepakkujalt.Petusõnumite ja -kõnede tarvis on aga vaja potentsiaalsete ohvrite telefoninumbreid. Nende hankimiseks on mitmeid viise, kui Krafti sõnul on enimlevinud lähenemisteks telefoninumbrite huupi genereerimine, nende internetist kogumine või nende väljapetmine eriilmeliste skeemide toel.„Hetkel leviva pettuselaine puhul tundub, et pigem on tegu internetist avalikult leitavate telefoninumbrite ärakasutamisega või muul moel välja petetud numbritega. Näiteks võib keegi olla korraldanud libaloosi, palunud inimestel sinna oma telefoninumber lisada ja siis saadetakse nüüd sinna sõnumeid,“ rääkis ta. „Numbrid võivad pärineda ka avalikest allikatest, näiteks on need lihtsalt Google’i abil leitud või sotsiaalmeediast üles korjatud.“Parim viis originaali võltsingust eristada on vaadata aadressiribal kirjasolevat – kui seal pole tuttav Omniva või Netflxi veebiaadress, siis on tegu pettusega.Viimast silmas pidades soovitab ta olla oma telefoninumbri avalikult postitamisega ettevaatlik ja mõista, et korra internetis avaldatud number jääb suure tõenäosusega leitavaks alati. Kusjuures petturid võivad numbri leida kohtadest, mille peale esialgu isegi mõelda ei pruugi: auto müügikuulutuse juurest, Facebook Marketplace’ist, tööandja kontaktilehelt või mistahes muult lehelt, mis on otsingumootorite kaudu lihtsalt leitav.„Kindlasti ei tasu oma numbrit jagada veidi kahtlase väärtusega loosimängudes või igat suvalist kasutajakontot luues. Mida rohkemates kohtades number avalik on, seda suurem on tõenäosus, et see mingit kanalit pidi – kasvõi andmelekke tulemusel – pahalaste käsutusse jõuab,“ rääkis ta. „Oleme harjunud saama sõnumite teel olulist infot, seega kipub nende puhul valvsus madalam olema. Viimasel ajal toimuvat vaadates tasub aga iga sõnumi osas olla väga skeptiline.“Kuidas pettust ära tunda ja mida teha, kui oled ohvriks langenud?Petusõnumite peatamisel on oma roll mängida sideoperaatoritel ja võimuasutustel, kuid suurima töö peavad ära tegema potentsiaalsed ohvrid ise. Mida paremini inimesed petusõnumeid ära tunnevad ja mida vähem inimesi ohvriks langeb, seda vähem motivatsiooni on kurjategijatel skeemiga jätkata. Selle eelduseks on aga pettuste äratundmine ja teadmine, millised on reaalsed ohud.Täna levivate õngitsussõnumite puhul märgib infoturbejuht, et parim viis end kaitsta on rakendada ülimat skepsist ja teada, et ka pealtnäha autentne veebileht võib olla pettuse tööriistaks. Niisamuti tasub mõelda, et kas konkreetsel hetkel ollakse saatjalt sõnumit ootamas.„Pettuse ohvriks on siiski lihtne langeda, kui ootad parasjagu pakki ja üksäkki tuleb postiasutuselt sõnum, et pakk saadetakse tagasi, kui veebivormi ära ei täida. Tasub meeles pidada, et selliseid sõnumeid tegelikult ei saadeta. Sõnumites olevaid linke ei tasuks avada ning kui soovid kindlasti pärast sõnumit ettevõtte lehte külastada, tasub minna läbi brauseri otse soovitud veebilehele,“ rääkis ta.Kõige lihtsamaks viisiks petulehte ära tunda on vaadata, mis on kirjas aadressiribal. Kui on teada, et ettevõtte veebiaadress on netflix.com, kuid sõnumiga saadetud lehe aadressiks on vigane ja lohisev confirm-account-netfix.com, siis on tegu millegi kahtlasega ja andmete sisestamisest tasuks hoiduda. „Kui pole siiski täiesti kindel, siis Eesti ettevõtete puhul võib julgelt ka otse klienditoega ühendust võtta ja uurida, kas sõnumi teel saadetud veebilehe puhul on tegu millega reaalsega. Teenindajad oskavad kindlasti viidata, kas tegu on nende kanaliga või mitte,“ lisas ta.Kui siiski on mõnele petulehele juba andmed sisestatud, tuleks Krafti sõnul võimalikult kiirelt tegutseda. „Kui andsid pettuse tõttu kellelegi ligipääsu pangakontole, tasub kiirelt pangaga suhelda, pangakaart sulgeda ja tehtud maksete puhul üritada need tagasi kutsuda. Kui jagasid mõne konto parooli, tasub see kiirelt muuta. Kui jagasid üldiseid isikuandmeid, tuleb püsida mõnda aega valvel ja olla valmis kiirelt reageerima, juhul kui neid andmeid hakatakse mingil moel ära kasutama,“ selgitas ta.


Ole hoolas! Just niimoodi leiavad petturid su telefoninumbri ülesViimaste nädalate jooksul on hüppeliselt tõusnud Eestis levivate SMS-õngitsuspettuste hulk, mida saadetakse peamiselt välja Omniva või Netflixi nime alt. Kuidas aga kurjategijad telefoninumbreid leiavad ja sõnumeid saadavad, kuidas tegelikult kasu teenitakse ja kuidas petusõnumit ära tunda?
Elisa infoturbejuht Mai Kraft selgitas, et viimane suurem õngitsussõnumite laine algas mai alguses ja käekirja hinnates on suure tõenäosusega nende saatmise taga üks grupp kurjategijaid. Peamiselt viidatakse sõnumites, et Omnivasse on saabunud pakk ja selleks, et seda tagasi ei saadetaks, tuleb suunduda kindlale lehele ja sinna vajalikud andmed sisestada. Teistel juhtudel jäljendatakse aga Netflixi ning ohvrid suunatakse võlts-Netflixi lehele.
“Pettuses kasutavad Omniva ja Netflixi lehed on originaaliga äravahetamiseni sarnased ning see tekitab inimestes turvatunde. Tegelikkuses pole neil aga väidetud firmadega mingit pistmist ja tekstikastidesse oma andmed sisestades jõuavad need otse kurjategijate kätte,” selgitas ta. “Parim viis originaali võltsingust eristada on vaadata aadressiribal kirjasolevat – kui seal pole tuttav Omniva või Netflxi veebiaadress, siis on tegu pettusega.”
Kui praegu on peamiselt jäljendatavateks just eelmainitud kaks ettevõtet, siis rõhutas Kraft, et valvas tasub olla ka teiste asutuste poolt saadetud sõnumite puhul. Kurjategijad muudavad oma lähenemist pidevalt ning kui potentsiaalsed ohvrid tänaste skeemidega ära harjuvad, leitakse mõni teine lähenemine.
Kust petised mu numbri saavad ja kas keegi toksibki päev otsa petusõnumeid?
SMS-pettused muudab eriti ohtlikuks tõsiasi, et nende läbiviimine on pahalaste jaoks küllaltki lihtne ning et inimesed on harjunud sõnumite teel ettevõtetelt olulist infot saama. SMSide välja saatmiseks ei tule pahalastel neid ükshaaval telefoni sõnumirakendusse tippida, vaid selle asemel lõigatakse kasu mõne välismaa operaatori sõnumikeskuse haavatavusest või ostetakse sõnumite saatmise teenust häguse taustaga välismaiselt teenusepakkujalt.
Petusõnumite ja -kõnede tarvis on aga vaja potentsiaalsete ohvrite telefoninumbreid. Nende hankimiseks on mitmeid viise, kui Krafti sõnul on enimlevinud lähenemisteks telefoninumbrite huupi genereerimine, nende internetist kogumine või nende väljapetmine eriilmeliste skeemide toel.
“Hetkel leviva pettuselaine puhul tundub, et pigem on tegu internetist avalikult leitavate telefoninumbrite ärakasutamisega või muul moel välja petetud numbritega. Näiteks võib keegi olla korraldanud libaloosi, palunud inimestel sinna oma telefoninumber lisada ja siis saadetakse nüüd sinna sõnumeid,” rääkis ta. “Numbrid võivad pärineda ka avalikest allikatest, näiteks on need lihtsalt Google’i abil leitud või sotsiaalmeediast üles korjatud.”
Viimast silmas pidades soovitab ta olla oma telefoninumbri avalikult postitamisega ettevaatlik ja mõista, et korra internetis avaldatud number jääb suure tõenäosusega leitavaks alati. Kusjuures petturid võivad numbri leida kohtadest, mille peale esialgu isegi mõelda ei pruugi: auto müügikuulutuse juurest, Facebook Marketplace’ist, tööandja kontaktilehelt või mistahes muult lehelt, mis on otsingumootorite kaudu lihtsalt leitav.
“Kindlasti ei tasu oma numbrit jagada veidi kahtlase väärtusega loosimängudes või igat suvalist kasutajakontot luues. Mida rohkemates kohtades number avalik on, seda suurem on tõenäosus, et see mingit kanalit pidi – kasvõi andmelekke tulemusel – pahalaste käsutusse jõuab,” rääkis ta. “Oleme harjunud saama sõnumite teel olulist infot, seega kipub nende puhul valvsus madalam olema. Viimasel ajal toimuvat vaadates tasub aga iga sõnumi osas olla väga skeptiline.”
Kuidas pettust ära tunda ja mida teha, kui oled ohvriks langenud?
Petusõnumite peatamisel on oma roll mängida sideoperaatoritel ja võimuasutustel, kuid suurima töö peavad ära tegema potentsiaalsed ohvrid ise. Mida paremini inimesed petusõnumeid ära tunnevad ja mida vähem inimesi ohvriks langeb, seda vähem motivatsiooni on kurjategijatel skeemiga jätkata. Selle eelduseks on aga pettuste äratundmine ja teadmine, millised on reaalsed ohud.
Täna levivate õngitsussõnumite puhul märgib infoturbejuht, et parim viis end kaitsta on rakendada ülimat skepsist ja teada, et ka pealtnäha autentne veebileht võib olla pettuse tööriistaks. Niisamuti tasub mõelda, et kas konkreetsel hetkel ollakse saatjalt sõnumit ootamas.
“Pettuse ohvriks on siiski lihtne langeda, kui ootad parasjagu pakki ja üksäkki tuleb postiasutuselt sõnum, et pakk saadetakse tagasi, kui veebivormi ära ei täida. Tasub meeles pidada, et selliseid sõnumeid tegelikult ei saadeta. Sõnumites olevaid linke ei tasuks avada ning kui soovid kindlasti pärast sõnumit ettevõtte lehte külastada, tasub minna läbi brauseri otse soovitud veebilehele,” rääkis ta.
Kõige lihtsamaks viisiks petulehte ära tunda on vaadata, mis on kirjas aadressiribal. Kui on teada, et ettevõtte veebiaadress on netflix.com, kuid sõnumiga saadetud lehe aadressiks on vigane ja lohisev confirm-account-netfix.com, siis on tegu millegi kahtlasega ja andmete sisestamisest tasuks hoiduda. “Kui pole siiski täiesti kindel, siis Eesti ettevõtete puhul võib julgelt ka otse klienditoega ühendust võtta ja uurida, kas sõnumi teel saadetud veebilehe puhul on tegu millega reaalsega. Teenindajad oskavad kindlasti viidata, kas tegu on nende kanaliga või mitte,” lisas ta.
Kui siiski on mõnele petulehele juba andmed sisestatud, tuleks Krafti sõnul võimalikult kiirelt tegutseda. “Kui andsid pettuse tõttu kellelegi ligipääsu pangakontole, tasub kiirelt pangaga suhelda, pangakaart sulgeda ja tehtud maksete puhul üritada need tagasi kutsuda. Kui jagasid mõne konto parooli, tasub see kiirelt muuta. Kui jagasid üldiseid isikuandmeid, tuleb püsida mõnda aega valvel ja olla valmis kiirelt reageerima, juhul kui neid andmeid hakatakse mingil moel ära kasutama,” selgitas ta.


Riigiprokurör Entsik vastuseks Kurmile: Heldna juhtum erineb teistest roteerumistest   Riigiprokurör Maria Entsik lükkas tagasi endiste politseiametnike kaitsja Margus Kurmi viited nagu oleks kelmuses kahtlustatavale Eerik Heldnale süüks pandavat fiktiivset roteerumist kasutanud ka mõned teised ja rõhutas, et eeluurimises kogutud tõendid annavad tunnistust sellest, et Heldna ei olnud rotatsiooni otsuse ajal politsei- ja piirivalveameti (PPA) teenistuses ning talle loodud näilise teenistussuhte eesmärk oli vaid pensioniõiguse tagamine.   "Prokuratuuri hinnangul pole Margus Kurmi seni esile toodud juhtumite puhul toime pandud kuritegu, mida prokuratuur peaks uurima. Kõigi kõnealuste juhtumite puhul on ametnikud küll piiratud ajal või piiratud mahus, aga siiski faktiliselt olnud teenistuses ja rotatsioonis," ütles Entsik pressiesindaja vahendusel ERR-ile. Kurm tõi ERR-is teisipäeval avaldatud artikli vahendusel välja ka teisi kummalisena näivaid roteerumise juhtumeid Eesti jõuametites. Entsik viitas, et siseministeeriumis on valmimas teenistuslik järelevalve PPA ja kapo rotatsioonide üle, mille tulemused peaks andma rotatsioonidest selge ülevaate. "Käimasolevas kriminaalmenetluses viitavad hetkel eeluurimises kogutud tõendid sellele, et Eerik Heldna ei olnud nn rotatsiooni otsuse ajal PPA teenistuses ning talle loodud näilise teenistussuhte eesmärk oli vaid pensioniõiguse tagamine. Sellest ka kaasuste erisus," märkis riigiprokurör. "Prokuratuur saab välja tuua, et antud kaasuses omab määravat tähtsust, mida seadsid pooled tegelikult eesmärgiks 2019. aasta aprillis, kui toimus Heldna PPA teenistusse vormistamine ja roteerimine kaitseväe luurekeskusesse. Kui kogutud tõendite põhjal leiab kinnitust, et eesmärk oli tagada üksnes pensioniõigus, siis pani Heldna pensioni taotlemisel prokuratuuri hinnangul toime kelmuse. Kelmuse kvalifitseerimisel ei oma tähtsust, et alles pärast PPA teenistusse võtmise ja näilise roteerimise avalikuks tulemist hakkas Heldna otsima tagasiteed PPA tegelikku teenistusse," selgitas Entsik. Kapo esitas 21. märtsil maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Heldnale kahtlustuse kelmuses ning tollasele politsei- ja piirivalveameti (PPA) juhil Elmar Vaherile kelmusele kaasaaitamises. Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse PPA-sse ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe luurekeskusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega. Selle sammu põhjuseks peetakse soovi tagada Heldnale politsei eripensioniks vajalik tööstaaž. PPA töötajatest on kelmusele kaasaaitamises saanud veel kahtlustuse tollane keskkriminaalpolitsei juht Aivar Alavere, PPA sisekontrollibüroo juht Priit Pärkna ja keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht Toomas Lõhmus. "Kui kohtueelse menetluse lõpus on tõendatud, et 2019. aasta aprillis lõid kahtlustatavad Heldnale teenistussuhte PPA-ga vaid pensioniõiguse tagamiseks, mitte päriselt ametisse võtmiseks, saadab prokuratuur kriminaalasja tõendite hindamiseks ning prokuratuuri ja kaitsja väidete kaalumiseks kohtusse. Lõpliku hinnangu kogutud tõenditele, kahtlustatavate süüküsimusele ja kuriteo kvalifikatsioonile annab seejärel kohus," ütles Entsik. Entsik tõdes ka, et on loomulik, et kahtlustatavad soovivad end kaitsta ning selles kriminaalasjas on asutud end aktiivselt kaitsma ka ajakirjanduses. "Prokuratuur ei pea õigusriigile kohaseks kriminaalmenetluse praeguses staadiumis konkreetsetele tõenditele osundades kaitsja argumentidele meedia vahendusel vastata," märkis riigiprokurör.    					Toimetaja:  Mait Ots