Rohepesust oleme jõudnud juba rohepesupesuniNii nagu «rohelisest» sai muu hulgas ka pelgalt silt, mida kasutatakse alatult, nii juhtus ka «rohepesuga» – kohati on see pelgalt silt, mida kasutatakse alatult. Sellises õhustikus on teadlaste ja ametnike usaldusväärsus üha kõrgema hinnaga, kirjutab toimetaja Mihkel Kunnus.Eelmises «Inimeses ja looduses» kirjutasid Tartu Ülikooli terioloogid, et Eesti ulukite pärast on vägagi põhjust muret tunda. Ning keskkonnaagentuuri eluslooduse osakonna peaspetsialist kirjutas, et Eesti ulukite pärast pole teps vaja muret tunda.
Kõik autorid on igati väärikad ja asjatundlikud. Ometi ei taha nende sõnumid kooskõlastuda. Kas tegu on võib olla umbes sama laadi erimeelsusega nagu pessimistil ja optimistil küsimuses, kas klaas on pooltäis või pooltühi?
Pelgalt asjaarmastajast toimetajal on seda raske otsustada, miska jäin saateveerus võimalikult erapooletuks ja osutasin hoopis sellele, et üldisemast valdkonnast tuleb selge ja suurte rahaliste mõjudega signaal, et Eesti loodusega pole lood kohe kindlasti hästi. Vähem kui kümne aasta eest Eesti maa sidus süsinikku, aga nüüd emiteerib, ja seda mahus, mis ületab kogu (!) transpordisektori. See fakt peaks olema ju skandaal!
Näiteks kui loendada kanu või nisukõrsi – liigid ju needki – siis loendi järgi võib öelda, et neil liikidel läheb paremini kui iial ajaloos. Mitte iial pole maailmas olnud nii palju kanade ja nisu isendeid. Seepärast kipun nõustuma MTÜ Eesti Suurkiskjad eestvedaja Eleri Lopiga, kes ütleb, et loend on kõigest «üks osa loomade käekäigu faktoritest».
Hästi läheb veel näiteks punahirvel. Võib-olla osalt seetõttu, et talle meeldib intensiivne raie ja selle järelmid. Positiivsena paistev fakt võib indikeerida ka negatiivset tendentsi.
Optimisti-pessimisti hüpoteesi poolt kõneleb ka tõsiasi, et eelmainitud ametnik (Peep Männil) avaldas hiljuti teadusartikli Eesti šaakalitest. Fakt: šaakalitel läheb Eestis praegu paremini kui eales (kuulu järgi minevat ka voodilutikatel praegu hästi, kuid kubemetäidel jällegi looduslike elupaikade üleraie tõttu väga halvasti). Hästi läheb veel näiteks punahirvel. Võib-olla osalt seetõttu, et talle meeldib intensiivne raie ja selle järelmid. Positiivsena paistev fakt võib indikeerida ka negatiivset tendentsi.

Liigil voodilutikas (Cimex lectularius) on väidetavalt hakanud nii mõnelgi pool häirivalt hästi minema.
Piotr Naskrecki/Wikimedia Commons

Kuid teemavaldkonda ületav aspekt Lopi loos on kahtlustav analoogia «metsasõjaga». Ka seal olid riigiameti avalikud seisukohad selges konfliktis ökoloogilisema pilguga teadlaste omaga. Ja riigiametite usaldusväärsuse langus on väga tõsine oht demokraatiale üldse. Tõesti-tõesti, metsanduses toimunu on kõvasti lõhkunud usaldust (vastavate) riigiametite vastu. Usaldus kaob ilmsiks tulnud pettuse läbi. Rohepesu on üks selle aktuaalsemaid vorme.
Kujundlikult võiks öelda, et probleemiks on nii rohepesu kui ka rohepesupesu. Viimane tähendaks siis seda, kus rohepesu sildiga üritatakse eitada roheülemineku vajadust.

Jüri Liiva «Suur rohepesu käsiraamat» on tekitanud palju elevust, imetlust, pahameelt ja poleemikat. Tõsi on see, et sealt nopitud lõikude ja lausetega saab jätta tervikust lausa pahupidise mulje.
repro

Teine lugu puudutabki rohepesu. Keskkonnafüüsik Marko Kaasiku osutus, et rohepesu sildiga võideldakse muutuse kui sellise vastu, on kahtlemata tõsi. Kujundlikult võiks öelda, et probleemiks on nii rohepesu kui ka rohepesupesu. Viimane tähendaks siis seda, kus rohepesu sildiga üritatakse eitada roheülemineku vajadust.
Maalehe ajakirjanik kirjutab Jüri Liiva raamatust tungivalt soovitava tutvustuse (nõustun!), mille pealkiri on provotseeriv tsitaat sestsamast teosest: «Rohepööre on planeedi loodusele kõige katastroofilisemalt mõjuvaks kataklüsmiks peale Chicxulubi asteroidi maalekukkumist» (ML 5.10).
Jah, selline lause seal on (lk 284). Kuid sellele järgnevad vahetult laused: «Ainsa positiivse suundumusena võib märkida tuulegeneraatorite laia levikut. Paraku moodustavad nad kogu energiabilansist vaid murdosa, mis ei suuda kompenseerida isegi energiatarbimise kasvu.»
Neisse lauseisse ma paneks ajamääruse «praegu». Kuid see ei väära kuidagi kuulutust, mille Kaasik lapsesuiselt (või toore jõhkrusega) otse välja ütleb: tuleviku energiasüsteemid on kallid. Selle sõnumi põhjatu süngus on seda selgem, mida paremini inimene mõistab energia ja majanduse seoseid.


Sada ööd ja päeva Ellujäämise KunstideniTäna õhtul kerkib saladuseloor Euroopa kultuuripealinna programmiltTeie ees on vaid mõned nopped enam kui tuhandest sündmustest, mis tuleval aastal Tartus ja Lõuna-Eestis publikuni jõuavad. Nii mõnegi maailmakuulsa nime jätame veel üllatuseks. Värskeim teave programmist on hõlpsasti leitav Tartu 2024 kodulehelt. Projektid on oma sisu järgi jaotatud nelja teema vahel: Elu ja Keskkond, Inimene ja Oskused, Omapära ja Euroopa ning Teadus ja Tehnoloogia. Toredat avastamist!Elu ja KeskkondMetsikud bitid ehk kui me ei tegele tehnoloogiaga, tegeleb tehnoloogia meiega. Tehnoloogilise kunsti vabaõhunäitus paneb vaataja mõtlema looduse ja tehnoloogia seoste üle. Projekt kulmineerub näitusega Otepää lähistel asuvas tehnoloogia- ja kunstitalus Maajaam.Kunstifestival „Linnast välja” on läbi Tartumaa looklev kunstitee, mis juhib tähelepanu pärandmaastikele ning murrab sisse juurdunud mõttemustritesse. Kes ütles, et maailmatasemel kunst ei sobi põlluservale? Kunstiteed täiendavad kuraatorituurid ja töötoad.Metsavaimud masinas on korraga nii Eesti rahvaluule arhiivi kogudest koostatud looduspärimuse veebiantoloogia ning ka rahvusvaheline digikunstinäitus, mis avab vanade pärimuste tähendusi.Open House Tartu kutsub avastama eriilmelisi hooneid ja ruume, kuhu tavaolukorras sisse ei pääse või igapäevaselt ei külasta. Eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust disainist, arhitektuurist ja linnaruumist ning suurendada panust nende valdkondade arengusse.Sobimatud jäänused esitleb rahvusvahelisi näitusi liikide ohustatusest ja väljasuremisest. Tõmmates kunsti kaudu tähelepanu ökosüsteemide ja elurikkuse hääbumisele, loob projekt suuremat lähedust teiste liikidega ja ärgitab kliimamuutuse leevendamisele.Stencibility tutvustab Tartu tänavakunsti eripära. Mullu kogus näitus „Hello Mister Police Officer“ vaatajaid mainekas Neurotitani galeriis maailma tänavakunsti pealinnas Berliinis. Sel suvel viidi näitus Aberdeeni Nuarti festivalile ning 2024. aastal jõuab see Tallinna ning erifestivalile Tartusse.Arhitektuuriresidentuur VARES. Jätkusuutlikkust hindavad ruumientusiastid otsivad alternatiivi ületarbimist väärtustavale kultuurile, kombineerivad kohalikke, äraproovitud oskusi Euroopa teadmistega ja õpetavad töötubades säästlikke ehitusvõtteid.Taevapargi pühitsemine, maailma avardav sündmustesari kulgeb Põlva kultuurikeskuse katuselt Setomaa tsässonateni. Pühitseb Põlvamaad ja elu kogu selle rikkuses, saatjaks heli- ja valgusinstallatsioonid, tantsuja koorietteasted, helikausside laul või Jaapani taikotrummide põrin.Estonian Fashion Festivali Tartu 2024 eri räägib keskkonnahoidlikust ja jätkusuutlikust disainist ning annab hoogu Eesti moe tulevikutegijatele.Tõrva loits naaseb vaid üheks õhtuks, et jagada tule- ja tantsumöllus eestlaseks olemise lugu. Maagilisel muusika- ja valguskunsti rajal põrisevad maailma suurimad trummid ning külastajaid üllatavad enneolematud heli- ja valguslahendused.Loodusloovusfestival võitleb linliku võõrandumisega, taasluues sidet inimeste ja hulga teiste neid ümbritsevate elusolendite vahel. Läänemere loodusvaatluste maratonil koguvad osalejad teavet võimalikult paljude seal leiduvate liikide kohta.Jää mind vaatama tuletab meelde liustike ja polaarjää sulamist ning selle mõju üle ilma, neist näiliselt kaugetelegi paikadele. Projekti väärtuste järgimiseks on vältimatud aeglane reisimine, taaskasutus, uued arusaamad kunstiloomest, mis loobuvad suurtest energiavajadustest.Inimene ja OskusedAjuokse V: sünnafestival esitleb loomingut noorema põlve alternatiivsete kunstnike ja muusikute kogukonnalt ning nende välispartneritelt.Simple Session 2024, trikiratturite ja rulatajate tippsündmus Euroopas, jõuab kodulinna tagasi. Miljoniteni jõudnult ning nüüd ka X-mängude sarjaga koostööd tegema asunult on kodulinn seni tundunud liiga väike, aga Euroopa kultuuripealinna-aastal enam mitte.„Täiuslik” on Viljandis lavastuv ema ja tütarde etendus, mis juhib tähelepanu toitumishäirete tekkepõhjustele ja ravivõimalustele.Varjatud maailmade avardumine tegeleb erilist tuge vajavate inimeste loominguliste eneseväljendusvõimaluste avardamisega. Autsaiderkunsti tutvustatavad laiemale publikule rahvusvahelised näitused.Bartu on baarikultuurile ja loovatele keskkondadele pühendatud linnafestival, mis tutvustab baari kõigile ühiskonnagruppidele avatud loomingulise keskkonnana.Concerto Copenhagen ja Eesti Filharmoonia kammerkoor - Põhjamaade juhtiv barokkorkester ning Eesti tippkoor ühendavad loomejõud, tuues kokku kaks erinevat muusikalist ajastut. Pärdi õrn tintinnabulistiil ja Händeli vanamuusikapärlid loovad uusi kõlasümbioose.„Koht rõõmuks ja uuestisünniks” on eesti-läti kunstniku Diana Tamane ja gruusia kunstniku Thea Gvetadze ühisnäitus, mis vaatleb meie regiooni karmi minevikku ning pakub välja mooduseid nii poliitiliste kui ka looduslike haavade parandamiseks.Läbi linna kogub eriilmeliste Tartu linnaosade elanike mälestusi, pannes linnapildi rändlavastusega loominguliselt kihama ja andes hääle neile, kes muidu kunstiliselt kaasa ei räägi.Mittevarjevõrk. Tavalisi varjevõrke valmistatakse värvides, mis aitavad sõduritel jääda elude päästmiseks nähtamatuks. Nõnda suruvad ukrainlased maha ka pisaraid, viha, ängi ja isegi rõõmuhetki. Mittevarjevõrke tehakse värvides, mis on valitud tundeküllust väljendama, et jutustada siinsete ukrainlaste isiklikke lugusid.Norra lavastuste „+” ja „Halva ende linnud” tandemi esmaesitus Eestis avab HIVi ja AIDSi temaatikat läbi gay ning queeri autobiograaflise vaatepunktiga suhestudes seeläbi kaasaegse Euroopaga.Paganlik pärimusÖÖ on lõõmavate lõkete, erksate triibuseelikute ning torupilli- ja kandlehelide virvarri säru naksikestele, puraskitele ja vanatühjale endale. Meeleolu lisavad muinasjutud ja ühistantsud publikule.Pärandusfestival ehk UNESCO pärandilinnas Viljandis leiab pärimus tee tänavakunsti ja galeriidesse ning majandus- ja keskkonnaprobleemide lahendamisse. Pärandkultuuripeol saad järele proovida, kas oled ketraja, sepistaja või hoopis pärimustantsija.Peaasi ajab naerma loob sooja ja toetava keskkonna, kus muredest tabuvabalt rääkida. Vaimse tervise kohvikus saab peaasju arutada nii tuttavate kui ka võõrastega, improgrupp ja Kinoteater jagavad kogemusi ning pakuvad lahendusi mängu- ja huumorivõtmes.Peedist pesumasina näitusel saab nippe sõidukite remontimiseks, innustab aeda pidama ja hoidistama ning saab taaskasutustarkusi, mis aitasid nõukogudeaegses defitsiidis toime tulla.Omapära ja EuroopaAigu om! fookuses on kaks kauget, ent sarnast kultuuriruumi, kus on säilinud tihe side loodusega - Eesti ja Jaapan. Külastajateni jõuavad kahe riigi kultuuripärlid metsakümblusest suitsusaunani ning Jaapani-Eesti koostöös sündinud heliteose esmaettekanne.Musta raha hukatuslik mõju demokraatialeAlasti tõde ehk arvamusfestival saunas näitab eeskuju, milline peaks olema vestluskultuur. Saun teeb võrdseks, seal pole tiitleid ega aumärke. Ilma nutiseadmeta rääkitakse asjadest nii nagu nad on.Black Box tutvustab sündmustesarjas elektroonilise muusika subkultuure, mis igapäevaselt üleliia palju kõlapinda ei leia. Tartu ööelule annavad tõuke Berliini legendaarsete teknoklubide residendid.Drag -etendus on Eesti ja välismaa drag-artistide kunstiline lavastus. Lisaks on kogukonnale LGBT+ kuntide teemalised töötoad, vestlusringid ja hariduslikud filmilinastused.Ellujäämise Kunstide dokprogramm on kummardus Lõuna-Eesti erakordsetele inimestele, paikadele ja kultuurile - ühtaegu tundlik peegeldus ja mõjuv kinoelamus Peipsi lainetest, Emajõe kallastelt ja Petseri tänavatelt.Maailma maaliin avab Lõuna-Eestit marsruut-etendustega erinevate keeleliskultuuridest pärit gruppe pidude, mängude, toidu, jutuvestmise ja muusika abil, kummutades eelarvamusi ja luues vahetut inimsidet.„Rahamaa” - Eesti Draamateatri lavastus räägib musta raha hukatuslikust mõjust demokraatiale. Skandinaavia pankade rahapesuskandaalil põhineva lavastuse autorid on Mehis Pihla ja Hendrik Toompere jr. Helikujunduse loob Maria Faust koos Taani muusikutega. Temaatilisi avalikke arutelusid edendab Tartu Ülikooli loengusari.Sürrealism 100. Tartu ja Praha koostöös jõuavad avalikkuseni Ida-Euroopa kunstipärlid, mis on seni teenimatult varju jäänud. Sajandivanused sürrealismi-ideed mõjuvad värskelt tänapäevalgi, aidates lahti harutada üha aktuaalsemaid vaimse tervise küsimusi.Suudlev Tartu ehk noortele suunatud haridusprogramm aitab murda seksuaaltervisega seotud tabusid. Selle kulminatsioon - enneolematu ühissuudlus Raekoja platsil surematute Eurovisiooni hittide saatel. Üles astub 2014. aastal Eurovisiooni võitnud austerlane Conchita Wurst.Tantsulavastus „IOKASTED”. Peeter Volkonski lavastus annab feministliku vaate kreeka mütoloogiast tuntud kuningas Oidipuse loole.Tartu maailmaülikooli akadeemiate sarjas parandavad maailma Lõuna-Eesti kogukonnad ning maailma tippteadlased ja kultuuritegelased, et otsida lahendusi globaalsetele probleemidele lokaalselt ja vastupidi.Toomemäe taasavamine - Toomemägi ärkab ellu valguse, kultuuri ja teaduste kaasabil. Toomkiriku varemeid kaunistab terviklik valguslahendus, Toomemäel saab kogeda üllatavaid installatsioone, mis tutvustavad ülikooli kultuuripärandit.Ukraina filmipäevad „Riik piiri peal” koosneb f ilmidest, mis jutustavad loo pöördelised muutused läbi teinud maast - Ukrainast.Soome-ugri festivalil „Unustatud rahvad” kõlab Prantsuse tippmuusikute esitluses Veljo Tormise legendaarne kooritsükkel hõimurahvaste loost, kelle heitlus ellujäämise pärast on täna samavõrd valus teema, kui suure venestamise ajal, mil Tormis teose kirjutas.unda toob legendaarse klubiga Hall Tartusse karmid linlikud teknopeod ning sukeldub klubikultuuri külluslikku ökosüsteemi näituste ja konverentsiga.Teadus ja TehnoloogiaRyoji Ikeda soolonäitus. Maailmakuulus heli- ja visuaalkunstnik loob Tartusse massiivse, kõiki meeli hõlmava ruumiinstallatsiooni, mis põhineb Tartu ülikooli genoomika instituudi teadusandmetel ning heliinstallatsiooni, mis valmib koostöös Eesti f ilharmoonia kammerkooriga.Shiro Takatani/Dumb Type „Tangent” on tunnustatud Jaapani interdistsiplinaarse kunsti kollektiivi asutajaliikme lavateose ainus ettekanne Euroopas. Teos käsitleb liminaalse ruumi temaatikat: tavalisuses peituvat erilisust ja kummalist ala, kus eksisteerivad samaaegselt kaks vastandlikku elementi, ületades leidlikult piiri visuaalkunsti ja etenduskunstide vahel.Fotonäitus „Krati metafoor“. Tunnustatud prantsuse fotograafid Eugenie Baccot ja Cyril Abad otsivad seoseid Eesti rahvapärimuses tuntud müstilise olendi ja kaasaegse tehisintellekti vahel.Kanepi festival. Traditsiooniline Eesti põllu- ja pärandtaim on tõeline tulevikutegija nii toidu-, kosmeetika- kui ehitustööstuses. Tutvu teadlaste ja ettevõtjate juhendamisel kanepi kasvatamise ja selle kasulike omadustega.Kirjandusfestival „Paremad ja halvemad tulevikud” käsitleb kunstilises ja kriitilises vormis utoopiate ja düstoopiate tänapäevast tähendust. Kokku tulevad erinevate maade kirjanikud, et kaardistada tulevikuga seotud ühiskondlikke hirme ja lootusi.Mida tähed sinust mõtlevad? Kosmoseteadus ja muusika ühendavad Tartu observatooriumis jõud audiovisuaalse installatsiooni, elektroakustilise kontserdi ning temaatilise loenguna.Treski inspiratsioonikonverents toob Euroopa serval lavale inimesed, kelle mõtted ja teod on viinud Eesti maailmakaardile. Omanäolises sündmuspaigas paitab meeli mõnus kultuuriprogramm - õhus on TEDx-ilik võbin.Valguse festival „Kohtumine“ teeb eesootava NASA Kuu-missiooni auks kujuteldava lennu läbi Universumi. Kaardista astronaudina uusi heli- ja valgusmaastikke, astu kosmosekarjääriredelile või ulata käsi sõbervallale horisondi taga.Tabamatu kõla projekti Tartus ja Lõuna-Eestis veab auhinnatud Briti multimeediakunstnike rühmitus Blast Theory. Projekt toob kokku noored ja eakad, et kujutleda ökotoopiaid, mille põhjal valmib arvukate linna ja regiooni näitlejate osalusel ulmefilm, mis kuvab tulevikku 2074. aastal.Russowi jälgedes Haaslava vanatehnikapäev Viljandi tuled Teadmuspäev „Maastikuehitajad loovad heaolu”Maailmakuulus trikiratturite ja rulatajate tippsündmus Simple Session tuleb Euroopa kultuuripealinna-aastal tagasi koju - Tartusse. Vaata ETV otseülekannet kell 19.30.Estonian Fashion Festivali etendus püüdis pilke moe, performance'i ja tantsuga.Maailmakuulsa helija visuaalkunstniku Ryoji Ikeda installatsioon pälvis Kopenhaagenis suurt rahvusvahelist tähelepanu. Järgmine aasta toob kunstnik ruumiinstallatsiooni Eesti Rahva Muuseumi.


Barcelona jalgpalliklubi presidenti süüdistatakse kohtunike äraostmisesEuroopa jalgpalliajaloo ühe edukama klubi Barcelona edu taga võib peituda pettus.Uudisteagentuur AFP kirjutab, et Hispaania kohus süüdistab tiimi praegust (Joan Laporta), aga ka endisi presidente (Josep Maria Bartomeu ja Sandro Rosell) altkäemaksu andmises kohtunikele. Juhtumi teisel poolel on Hispaania liiga endine arbiitrite osakonna juht Jose Maria Enriquez Negreira ja tema poeg Javier Enriquez Romero.
Täpsemalt on välja toodud, et Laporta eksis reeglite vastu oma esimesel ametiajal 2003.–2010. aastani. Negreira teenis väidetavalt petturlusega vahemikus 2001.–2018. aasta 7,5 miljonit dollarit.
Barcelona klubi on süüd kategooriliselt eitanud.


Sada ööd ja päeva Ellujäämise KunstideniTäna õhtul kerkib saladuseloor Euroopa kultuuripealinna programmiltTeie ees on vaid mõned nopped enam kui tuhandest sündmustest, mis tuleval aastal Tartus ja Lõuna-Eestis publikuni jõuavad. Nii mõnegi maailmakuulsa nime jätame veel üllatuseks. Värskeim teave programmist on hõlpsasti leitav Tartu 2024 kodulehelt. Projektid on oma sisu järgi jaotatud nelja teema vahel: Elu ja Keskkond, Inimene ja Oskused, Omapära ja Euroopa ning Teadus ja Tehnoloogia. Toredat avastamist!Metsikud bitid ehk kui me ei tegele tehnoloogiaga, tegeleb tehnoloogia meiega. Tehnoloogilise kunsti vabaõhunäitus paneb vaataja mõtlema looduse ja tehnoloogia seoste üle. Projekt kulmineerub näitusega Otepää lähistel asuvas tehnoloogia- ja kunstitalus Maajaam.Kunstifestival „Linnast välja” on läbi Tartumaa looklev kunstitee, mis juhib tähelepanu pärandmaastikele ning murrab sisse juurdunud mõttemustritesse. Kes ütles, et maailmatasemel kunst ei sobi põlluservale? Kunstiteed täiendavad kuraatorituurid ja töötoad.Metsavaimud masinas on korraga nii Eesti rahvaluule arhiivi kogudest koostatud looduspärimuse veebiantoloogia ning ka rahvusvaheline digikunstinäitus, mis avab vanade pärimuste tähendusi.Open House Tartu kutsub avastama eriilmelisi hooneid ja ruume, kuhu tavaolukorras sisse ei pääse või igapäevaselt ei külasta. Eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust disainist, arhitektuurist ja linnaruumist ning suurendada panust nende valdkondade arengusse.Sobimatud jäänused esitleb rahvusvahelisi näitusi liikide ohustatusest ja väljasuremisest. Tõmmates kunsti kaudu tähelepanu ökosüsteemide ja elurikkuse hääbumisele, loob projekt suuremat lähedust teiste liikidega ja ärgitab kliimamuutuse leevendamisele.Stencibility tutvustab Tartu tänavakunsti eripära. Mullu kogus näitus „Hello Mister Police Officer“ vaatajaid mainekas Neurotitani galeriis maailma tänavakunsti pealinnas Berliinis. Sel suvel viidi näitus Aberdeeni Nuarti festivalile ning 2024. aastal jõuab see Tallinna ning erifestivalile Tartusse.Arhitektuuriresidentuur VARES. Jätkusuutlikkust hindavad ruumientusiastid otsivad alternatiivi ületarbimist väärtustavale kultuurile, kombineerivad kohalikke, äraproovitud oskusi Euroopa teadmistega ja õpetavad töötubades säästlikke ehitusvõtteid.Taevapargi pühitsemine, maailma avardav sündmustesari kulgeb Põlva kultuurikeskuse katuselt Setomaa tsässonateni. Pühitseb Põlvamaad ja elu kogu selle rikkuses, saatjaks heli- ja valgusinstallatsioonid, tantsuja koorietteasted, helikausside laul või Jaapani taikotrummide põrin.Estonian Fashion Festivali Tartu 2024 eri räägib keskkonnahoidlikust ja jätkusuutlikust disainist ning annab hoogu Eesti moe tulevikutegijatele.Tõrva loits naaseb vaid üheks õhtuks, et jagada tule- ja tantsumöllus eestlaseks olemise lugu. Maagilisel muusika- ja valguskunsti rajal põrisevad maailma suurimad trummid ning külastajaid üllatavad enneolematud heli- ja valguslahendused.Loodusloovusfestival võitleb linliku võõrandumisega, taasluues sidet inimeste ja hulga teiste neid ümbritsevate elusolendite vahel. Läänemere loodusvaatluste maratonil koguvad osalejad teavet võimalikult paljude seal leiduvate liikide kohta.Jää mind vaatama tuletab meelde liustike ja polaarjää sulamist ning selle mõju üle ilma, neist näiliselt kaugetelegi paikadele. Projekti väärtuste järgimiseks on vältimatud aeglane reisimine, taaskasutus, uued arusaamad kunstiloomest, mis loobuvad suurtest energiavajadustest.Inimene ja OskusedAjuokse V: sünnafestival esitleb loomingut noorema põlve alternatiivsete kunstnike ja muusikute kogukonnalt ning nende välispartneritelt.Simple Session 2024, trikiratturite ja rulatajate tippsündmus Euroopas, jõuab kodulinna tagasi. Miljoniteni jõudnult ning nüüd ka X-mängude sarjaga koostööd tegema asunult on kodulinn seni tundunud liiga väike, aga Euroopa kultuuripealinna-aastal enam mitte.„Täiuslik” on Viljandis lavastuv ema ja tütarde etendus, mis juhib tähelepanu toitumishäirete tekkepõhjustele ja ravivõimalustele.Varjatud maailmade avardumine tegeleb erilist tuge vajavate inimeste loominguliste eneseväljendusvõimaluste avardamisega. Autsaiderkunsti tutvustatavad laiemale publikule rahvusvahelised näitused.Bartu on baarikultuurile ja loovatele keskkondadele pühendatud linnafestival, mis tutvustab baari kõigile ühiskonnagruppidele avatud loomingulise keskkonnana.Concerto Copenhagen ja Eesti ?l?armoonia kammerkoor - Põhjamaade juhtiv barokkorkester ning Eesti tippkoor ühendavad loomejõud, tuues kokku kaks erinevat muusikalist ajastut. Pärdi õrn tintinnabulistiil ja Händeli vanamuusikapärlid loovad uusi kõlasümbioose.„Koht rõõmuks ja uuestisünniks” on eesti-läti kunstniku Diana Tamane ja gruusia kunstniku Thea Gvetadze ühisnäitus, mis vaatleb meie regiooni karmi minevikku ning pakub välja mooduseid nii poliitiliste kui ka looduslike haavade parandamiseks.Läbi linna kogub eriilmeliste Tartu linnaosade elanike mälestusi, pannes linnapildi rändlavastusega loominguliselt kihama ja andes hääle neile, kes muidu kunstiliselt kaasa ei räägi.Mittevarjevõrk. Tavalisi varjevõrke valmistatakse värvides, mis aitavad sõduritel jääda elude päästmiseks nähtamatuks. Nõnda suruvad ukrainlased maha ka pisaraid, viha, ängi ja isegi rõõmuhetki. Mittevarjevõrke tehakse värvides, mis on valitud tundeküllust väljendama, et jutustada siinsete ukrainlaste isiklikke lugusid.Norra lavastuste „+” ja „Halva ende linnud” tandemi esmaesitus Eestis avab HIVi ja AIDSi temaatikat läbi gay ning queeri auto?iograa?lise vaatepunkti ? suhestudes seeläbi kaasaegse Euroopaga.Paganlik pärimusÖÖ on lõõmavate lõkete, erksate triibuseelikute ning torupilli- ja kandlehelide virvarri säru naksikestele, puraskitele ja vanatühjale endale. Meeleolu lisavad muinasjutud ja ühistantsud publikule.Pärandusfestival ehk UNESCO pärandilinnas Viljandis leiab pärimus tee tänavakunsti ja galeriidesse ning majandus- ja keskkonnaprobleemide lahendamisse. Pärandkultuuripeol saad järele proovida, kas oled ketraja, sepistaja või hoopis pärimustantsija.Peaasi ajab naerma loob sooja ja toetava keskkonna, kus muredest tabuvabalt rääkida. Vaimse tervise kohvikus saab peaasju arutada nii tuttavate kui ka võõrastega, improgrupp ja Kinoteater jagavad kogemusi ning pakuvad lahendusi mängu- ja huumorivõtmes.Peedist pesumasina näitusel saab nippe sõidukite remontimiseks, innustab aeda pidama ja hoidistama ning saab taaskasutustarkusi, mis aitasid nõukogudeaegses defitsiidis toime tulla.Omapära ja EuroopaAigu om! fookuses on kaks kauget, ent sarnast kultuuriruumi, kus on säilinud tihe side loodusega - Eesti ja Jaapan. Külastajateni jõuavad kahe riigi kultuuripärlid metsakümblusest suitsusaunani ning Jaapani-Eesti koostöös sündinud heliteose esmaettekanne.Alasti tõde ehk arvamusfestival saunas näitab eeskuju, milline peaks olema vestluskultuur. Saun teeb võrdseks, seal pole tiitleid ega aumärke. Ilma nutiseadmeta rääkitakse asjadest nii nagu nad on.Black Box tutvustab sündmustesarjas elektroonilise muusika subkultuure, mis igapäevaselt üleliia palju kõlapinda ei leia. Tartu ööelule annavad tõuke Berliini legendaarsete teknoklubide residendid.Drag -etendus on Eesti ja välismaa drag-artistide kunstiline lavastus. Lisaks on kogukonnale LGBT+ kuntide teemalised töötoad, vestlusringid ja hariduslikud ?lmilinastused.Ellujäämise Kunstide dokprogramm on kummardus Lõuna-Eesti erakordsetele inimestele, paikadele ja kultuurile - ühtaegu tundlik peegeldus ja mõjuv kinoelamus Peipsi lainetest, Emajõe kallastelt ja Petseri tänavatelt.Maailma maaliin avab Lõuna-Eestit marsruut-etendustega erinevate keeleliskultuuridest pärit gruppe pidude, mängude, toidu, jutuvestmise ja muusika abil, kummutades eelarvamusi ja luues vahetut inimsidet.„Rahamaa” - Eesti Draamateatri lavastus räägib musta raha hukatuslikust mõjust demokraatiale. Skandinaavia pankade rahapesuskandaalil põhineva lavastuse autorid on Mehis Pihla ja Hendrik Toompere jr. Helikujunduse loob Maria Faust koos Taani muusikutega. Temaatilisi avalikke arutelusid edendab Tartu Ülikooli loengusari.Sürrealism 100. Tartu ja Praha koostöös jõuavad avalikkuseni Ida-Euroopa kunstipärlid, mis on seni teenimatult varju jäänud. Sajandivanused sürrealismi-ideed mõjuvad värskelt tänapäevalgi, aidates lahti harutada üha aktuaalsemaid vaimse tervise küsimusi.Suudlev Tartu ehk noortele suunatud haridusprogramm aitab murda seksuaaltervisega seotud tabusid. Selle kulminatsioon - enneolematu ühissuudlus Raekoja platsil surematute Eurovisiooni hittide saatel. Üles astub 2014. aastal Eurovisiooni võitnud austerlane Conchita Wurst.Tantsulavastus „IOKASTED”. Peeter Volkonski lavastus annab feministliku vaate kreeka mütoloogiast tuntud kuningas Oidipuse loole.Tartu maailmaülikooli akadeemiate sarjas parandavad maailma Lõuna-Eesti kogukonnad ning maailma tippteadlased ja kultuuritegelased, et otsida lahendusi globaalsetele probleemidele lokaalselt ja vastupidi.Toomemäe taasavamine - Toomemägi ärkab ellu valguse, kultuuri ja teaduste kaasabil. Toomkiriku varemeid kaunistab terviklik valguslahendus, Toomemäel saab kogeda üllatavaid installatsioone, mis tutvustavad ülikooli kultuuripärandit.?kraina ?lmip?evad „Riik piiri peal” koosneb filmidest, mis jutustavad loo pöördelised muutused läbi teinud maast - Ukrainast.Soome-ugri festivalil „Unustatud rahvad” kõlab Prantsuse tippmuusikute esitluses Veljo Tormise legendaarne kooritsükkel hõimurahvaste loost, kelle heitlus ellujäämise pärast on täna samavõrd valus teema, kui suure venestamise ajal, mil Tormis teose kirjutas.unda toob legendaarse klubiga Hall Tartusse karmid linlikud teknopeod ning sukeldub klubikultuuri külluslikku ökosüsteemi näituste ja konverentsiga.Teadus ja TehnoloogiaRyoji Ikeda soolonäitus. Maailmakuulus heli- ja visuaalkunstnik loob Tartusse massiivse, kõiki meeli hõlmava ruumiinstallatsiooni, mis põhineb Tartu ülikooli genoomika instituudi teadusandmetel ning heliinstallatsiooni, mis valmib koostöös Eesti f ilharmoonia kammerkooriga.Shiro Takatani/Dumb Type „Tangent” on tunnustatud Jaapani interdistsiplinaarse kunsti kollektiivi asutajaliikme lavateose ainus ettekanne Euroopas. Teos käsitleb liminaalse ruumi temaatikat: tavalisuses peituvat erilisust ja kummalist ala, kus eksisteerivad samaaegselt kaks vastandlikku elementi, ületades leidlikult piiri visuaalkunsti ja etenduskunstide vahel.Fotonäitus „Krati metafoor“. Tunnustatud prantsuse fotograa?d ?ug?nie ?a??ot ja ??ril Abad otsivad seoseid Eesti rahvapärimuses tuntud müstilise olendi ja kaasaegse tehisintellekti vahel.Kanepi festival. Traditsiooniline Eesti põllu- ja pärandtaim on tõeline tulevikutegija nii toidu-, kosmeetika- kui ehitustööstuses. Tutvu teadlaste ja ettevõtjate juhendamisel kanepi kasvatamise ja selle kasulike omadustega.Kirjandusfestival „Paremad ja halvemad tulevikud” käsitleb kunstilises ja kriitilises vormis utoopiate ja düstoopiate tänapäevast tähendust. Kokku tulevad erinevate maade kirjanikud, et kaardistada tulevikuga seotud ühiskondlikke hirme ja lootusi.Mida tähed sinust mõtlevad? Kosmoseteadus ja muusika ühendavad Tartu observatooriumis jõud audiovisuaalse installatsiooni, elektroakustilise kontserdi ning temaatilise loenguna.Treski inspiratsioonikonverents toob Euroopa serval lavale inimesed, kelle mõtted ja teod on viinud Eesti maailmakaardile. Omanäolises sündmuspaigas paitab meeli mõnus kultuuriprogramm - õhus on TEDx-ilik võbin.Valguse festival „Kohtumine“ teeb eesootava NASA Kuu-missiooni auks kujuteldava lennu läbi Universumi. Kaardista astronaudina uusi heli- ja valgusmaastikke, astu kosmosekarjääriredelile või ulata käsi sõbervallale horisondi taga.Tabamatu kõla projekti Tartus ja Lõuna-Eestis veab auhinnatud Briti multimeediakunstnike rühmitus Blast Theory. Projekt toob kokku noored ja eakad, et kujutleda ökotoopiaid, mille põhjal valmib arvukate linna ja regiooni näitlejate osalusel ulme?lm, mis kuva? tulevikku 2074. aastal."Musta raha hukatuslik mõju demokraatiale"Elu ja KeskkondFestival Kaera-Jaan Liikuvad linnad  Maastikukunsti sümpoosium Kavastu uhhaa- ja Lastelavastus kalapidu „Tartu kassilood”Kasvades oma toiduga Rännaklavastus „Sildade muusika” Äksi (eel)arvamusfestival Sööma! Süümä! Come to eat!Emajõe festiKvaolntsert „Väike puust linn”Emajõe kaldal Sisevete festivalKureeritud elurikkus Laulev tantsulavastus Lavastus „LauaEümmabjõeer kkoaollas”stelKolm PekotMaastikuteater „ÄärRemäpainaasthikeuadk”odu päevad Mahetalle piduSüdalinna sündimised. Vallikraavist kultuurikeskuseniTantsunädal Tartlaste portreed taaskasutusmaterjalidestVaata ETV otseülekannet kell 19.30.Lõuna-Eesti kuuride ülemhelidEesti liikumis- ja heaolufestival Pärandoskuste taaselustamine Kooli rokkmuusikal Kunst loob lähedust „„Kevade” siin ja praegu” Laboratorio Module 24 Pühendusega Eesti klaverile Värviline maailm Kodutuled köidavad Erinevus rikastab Jääme ellu, maakoolid ja maaraamatukogud! Loomeresidentuur Kullaaugu talusTsirgufest Kohalolu & kogemus Lillelahing „Õnne valem ehk meiereiga Noorte kaasaegse miljonäriks!”kunsti aasta Tänavamängude festival Põlvkondadeülene paranduspäev Väägvere pasunakoor 185 Teatrifestival NAKS Viitina kuurits 27!26. jaanuaril 2024saab avalöögi Euroopa kultuuripealinn Tartu 2024 tiitliaasta.Tutvu Euroopa kultuuripealinna programmiga: tartu2024.eeMagiC Carpets Äratundmishetkede maja Konverents ja koorikontsert „Juhan Liiv 160”Elamusõhtul „Kirev Linda”Eesti bassioaas Kuko kuubis Hübriidarvamusfestival Ugala ja Valmiera teatri Lõuna-Eesti kogukonnaprogramm ühislavastus „Naabrid” Balti Filmip Arhituur KevadKambja kooriakadeemia Folkloori päevad Assikveres Nüüdismuusikafestival „Balti ja Eesti muusika päevad”Mitmekultuurilisus Kontsert „Borders” rikastab maapiirkondaBalti noorteorkestrite festival Lavastus „Bakhandid” Lõuna-EestisKangsti pärimuspäev Saatse kunstnikud ehk Saatse muuseum 50 Lavastus „Kellner”Reivkom Tartu 2024 Pride Valga Hot Shorts Suvelavastus „Salakuulaja „Ärkamisaeg ehk Eesti päästmine” Vastseliinas”Sibulatee puhvetite päev Tartu linna luuletänavTartu klassikalise kitarri festival Valgusfestival „Alatskivi Tuled”spordi ja olümpiafilmide festival SOFF Kõige alguse galerii Koidukoor Performatiivne installatsioon „Peal kiri peal“Russowi jälgedes Haaslava vanatehnikapäev Viljandi tuled Teadmuspäev „Maastikuehitajad loovad heaolu”Maailmakuulus trikiratturite ja rulatajate tippsündmus Simple Session tuleb Euroopa kultuuripealinna-aastal tagasi koju - Tartusse.Estonian Fashion Festivali etendus püüdis pilke moe, performance'i ja tantsuga.Maailmakuulsa helija visuaalkunstniku Ryoji Ikeda installatsioon pälvis Kopenhaagenis suurt rahvusvahelist tähelepanu. Järgmine aasta toob kunstnik ruumiinstallatsiooni Eesti Rahva Muuseumi.


Narvas lõi purjus naine meest terariistaga16. oktoobril sai politsei teate, et Narvas Energia tänaval lõi ühise alkoholitarbimise käigus 57aastane naine terava esemega 63aastast meest. Meedikud viisid mehe haiglasse ning politsei pidas naise kahtlustatavana kinni. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.Sillamäel löödi meest, Narvas naist
16. oktoobril teatati politseile, et Sillamäel Tervise tänaval lõi 35aastane mees konflikti käigus 39aastast meest.
17. oktoobril tuli teade, et Narvas Energia tänaval lõi seni tuvastamata mees 65aastast naist. Juhtumite täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.

Järjekordne libapolitseinik pettis raha välja
16. oktoobril pöördus politseisse Narvas elav naine, kellele helistas end politseiametnikuna tutvustanud mees ja ütles, et naise nimel soovitakse laenu võtta. Selle vältimiseks palus mees kanda raha teisele kontole, mida naine ka tegi. Kelmusega tekitatud kahju on 735 eurot.


Zelenskõi: Ukraina kaitseminister tutvustas oma meeskonda ja programmi (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
KIIEV, 19. oktoober, BNS - Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi meenutas kolmapäeval oma igaõhtuses pöördumises Ukraina rahvale, et septembri lõpus nimetas valitsus ametisse uued asekaitseministrid, vahendas uudisteagentuur UNIAN.
"Kohtusin septembri algusest Ukraina kaitseministeeriumi juhtinud Rustem Umeroviga, kes tutvustas oma meeskonda ja programmi," rääkis Zelenskõi.
"Ministeeriumi koosseisu on uuendatud. Juba on astutud esimesed sammud nende küsimuste lahendamiseks, millest sõjaväelased rääkisid, et vähendage bürokraatiat, lihtsustage dokumentide liikumist ja kõiki protseduure. See jätab komandöride rohkem aega paberitöö asemel lahingutööks," sõnas Zelenskõi.
Nagu president märkis, saab kaitseministeeriumil nüüd olema rohkem digitaliseerimist ja selgust vägede varustamisel.
"Peaks olema rohkem valmisolekut anda sõjaväele tagasisidet ja ületada kuhjunud probleeme," märkis president.
UNIAN tõi välja, et Ukraina valitsus nimetas kaitseminister Rustem Umerovile pärast eelmise kaitseministri Oleksi Reznikovi tagasiastumist ametist vabastatud Hanna Maljari ja teiste tuntud inimeste asemele kolm uut asetäitjat. Umerov teatas uutest määramistest 5. oktoobril.
Valitsus kinnitas ametisse Ivan Havrõljuki, Dmõtro Klimenkovi ja Stanislav Haideri.
"Kaitseministeeriumi töö kõige olulisemad põhimõtted on täielik sallimatus korruptsiooni suhtes ja tõhusus. Olen kindel, et uued meeskonnaliikmed saavutavad seatud eesmärgid," sõnas Umerov tollal.
Baltic News Service


Tee rohepesust rohepesupesuniINIMENE JA LOODUSNii nagu «rohelisest» sai muu hulgas ka pelgalt silt, mida kasutatakse alatult, nii juhtus ka «rohepesuga» - kohati on see pelgalt silt, mida kasutatakse alatult.Eelmises «Inimeses ja looduses» kirjutasid Tartu Ülikooli terioloogid, et Eesti ulukite pärast on vägagi põhjust muret tunda [1]. Ning keskkonnaagentuuri eluslooduse osakonna peaspetsialist kirjutas, et Eesti ulukite pärast pole teps vaja muret tunda [2]. Kõik autorid on igati väärikad ja asjatundlikud. Ometi ei taha nende sõnumid kooskõlastuda. Kas tegu on võib olla umbes sama laadi erimeelsusega nagu pessimistil ja optimistil küsimuses, kas klaas on pooltäis või pooltühi? Pelgalt asjaarmastajast toimetajal on seda raske otsustada, miska jäin saateveerus võimalikult erapooletuks ja osutasin hoopis sellele, et üldisemast valdkonnast tuleb selge ja suurte rahaliste mõjudega signaal, et Eesti loodusega pole lood kohe kindlasti hästi. [5] Vähem kui kümne aasta eest Eesti maa sidus süsinikku, aga nüüd emiteerib, ja seda mahus, mis ületab kogu (!) transpordisektori. See fakt peaks olema ju skandaal!Näiteks kui loendada kanu või nisukõrsi - liigid ju needki - siis loendi järgi võib öelda, et neil liikidel läheb paremini kui iial ajaloos. Mitte iial pole maailmas olnud nii palju kanade [3] ja nisu isendeid. Seepärast kipun nõustuma MTÜ Eesti Suurkiskjad eestvedaja Eleri Lopiga, kes ütleb, et loend on kõigest «üks osa loomade käekäigu faktoritest».Optimisti-pessimisti hüpoteesi poolt kõneleb ka tõsiasi, et eelmainitud ametnik (Peep Männil) avaldas hiljuti teadusartikli Eesti šaakalitest. Fakt: šaakalitel läheb Eestis praegu paremini kui eales (kuulu järgi minevat ka voodilutikatel praegu hästi, kuid kubemetäidel jällegi looduslike elupaikade üleraie tõttu väga halvasti). Hästi läheb veel näiteks punahirvel. Võib-olla osalt seetõttu, et talle meeldib intensiivne raie ja selle järelmid. Positiivsena paistev fakt võib indikeerida ka negatiivset tendentsi.Kuid teemavaldkonda ületav aspekt Lopi loos on kahtlustav analoogia «metsasõjaga». Ka seal olid riigiameti avalikud seisukohad selges konfliktis ökoloogilisema pilguga teadlaste omaga. Ja riigiametite usaldusväärsuse langus on väga tõsine oht demokraatiale üldse. Tõesti-tõesti, metsanduses toimunu on kõvasti lõhkunud usaldust (vastavate) riigiametite vastu. Usaldus kaob ilmsiks tulnud pettuse läbi. Rohepesu on üks selle aktuaalsemaid vorme.Teine lugu [4] puudutabki rohepesu. Keskkonnafüüsik Marko Kaasiku osutus, et rohepesu sildiga võideldakse muutuse kui sellise vastu, on kahtlemata tõsi. Kujundlikult võiks öelda, et probleemiks on nii rohepesu kui ka rohepesupesu. Viimane tähendaks siis seda, kus rohepesu sildiga üritatakse eitada roheülemineku vajadust.Maalehe ajakirjanik kirjutab Jüri Liiva raamatust tungivalt soovitava tutvustuse (nõustun!), mille pealkiri on provotseeriv tsitaat sestsamast teosest: «Rohepööre on planeedi loodusele kõige katastroofilisemalt mõjuvaks kataklüsmiks peale Chicxulubi asteroidi maalekukkumist» (ML 5.10).Jah, selline lause seal on (lk 284). Kuid sellele järgnevad vahetult laused: «Ainsa positiivse suundumusena võib märkida tuulegeneraatorite laia levikut. Paraku moodustavad nad kogu energiabilansist vaid murdosa, mis ei suuda kompenseerida isegi energiatarbimise kasvu.»Neisse lauseisse ma paneks ajamääruse «praegu». Kuid see ei väära kuidagi kuulutust, mille Kaasik lapsesuiselt (või toore jõhkrusega) otse välja ütleb: tuleviku energiasüsteemid on kallid. Selle sõnumi põhjatu süngus on seda selgem, mida paremini inimene mõistab energia ja majanduse seoseid.MIHKEL KUNNUS, toimetaja


Mullune vana aasta ärasaatmine päädis kriminaalkaristusegaViru maakohtu Rakvere kohtumajas mõisteti augusti lõpus korduvas kehalises väärkohtlemises süüdi 41-aastane Aimar. Mehel tuli vastu võtta kaheaastane tingimisi vangistus kahe aasta ja kahe kuu pikkuse katseajaga.Varem väljapressimise ja korduva juhiloata sõidu eest karistatud Aimar tungis mullu aasta viimasel päeval ühise alkoholitarvitamise käigus kallale Veikole (nimi muudetud), mille tagajärjel kannatanu kukkus ja sai vasakule põsele haava.Samal õhtul soovis Aimar ka Lembitule (nimi muudetud) vastu hambaid anda, kuid tegu jäi tegemata, sest vahele tuli seltskonnas viibinud Vitali (nimi muudetud).Seepeale ägestus Aimar nii, et kostitas Vitalit vahelesegamise eest rusikahoobiga näkku.Varem üheksal juhul väärteo ja ühel kriminaalkorras karistatud Aimaril tuli vastu võtta kaheaastane tingimisi vangistus kahe aasta ja kahe kuu pikkuse katseajaga.Menetluskuludena tuleb mehel välja käia pea 800 eurot.(VT)


PolitseiNARVAS LÖÖDI NAIST17. oktoobril tuli teade, et Narvas Energia tänaval lõi seni tuvastamata mees 65aastast naist. Juhtumite täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.NARVAS LÕI PURJUS NAINE MEEST TERARIISTAGA16. oktoobril sai politsei teate, et Narvas Energia tänaval lõi ühise alkoholitarbimise käigus 57aastane naine terava esemega 63aastast meest. Meedikud viisid mehe haiglasse ning politsei pidas naise kahtlustatavana kinni. Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses.JÄRJEKORDNE LIBAPOLITSEINIK PETTIS RAHA VÄLJA16. oktoobril pöördus politseisse Narvas elav naine, kellele helistas end politseiametnikuna tutvustanud mees ja ütles, et naise nimel soovitakse laenu võtta. Selle vältimiseks palus mees kanda raha teisele kontole, mida naine ka tegi. Kelmusega tekitatud kahju on 735 eurot.


Riigikogus läbis esimese lugemise 10 valitsuse algatatud eelnõuRiigikogu istungi ülevaade
18. oktoober 2023
Riigikogus läbis esimese lugemise 10 valitsuse algatatud eelnõu

Riigikogu lõpetas kolmapäeval kell 14 alanud ja neljapäeva hommikuni
kestnud istungil 2024. aasta riigieelarve seaduse eelnõu ja veel üheksa
valitsuse algatatud seaduseelnõu esimese lugemise, tööaja lõppemise
tõttu arutamata jäänud eelnõude esimeste lugemistega jätkab parlament
neljapäevasel istungil.
Riigikogus läbis esimese lugemise valitsuse algatatud sotsiaalhoolekande
seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse (tagasipöörduja toetus,
kojukanne, arvelduskonto küsimused) eelnõu (295
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/7c097186-5f78-4dbe-
aa06-22758a3f34ee/sotsiaalhoolekande-seaduse-ja-teiste-seaduste-muutmise-
seaduse-tagasipoorduja-toetus-kojukanne-arvelduskonto-kusimused-
eelnou-295-se-i>), mille kohaselt lõpetatakse välismaalt tagasipöörduja
toetuse maksmine. Eelnõu kohaselt ei maksta toetust enam inimestele, kes
asuvad Eestisse elama pärast 2024. aasta algust. Praegu saab
tagasipöörduja toetust 36 inimest.
Eelnõuga nähakse ette põhimõte, et rahaliste hüvitiste väljamaksmisel
on hüvitise andjal õigus kanda kõik hüvitised hüvitise saaja ühele
arvelduskontole. Praegu on Eestis veidi üle 1400 inimese, kellele
makstakse erinevaid hüvitisi eri kontodele. Samuti näeb eelnõu ette, et
kui hüvitise saajale makstakse juba mõnda hüvitist arvelduskontole, ei
hakka Sotsiaalkindlustusamet enam korraldama teiste hüvitiste, näiteks
pensionide, posti teel kojukannet. Kojukande võimalus täiesti ära ei kao
ja näiteks pensionäril, kelle elukohas on pangateenus raskesti
kättesaadav, on endiselt võimalik saada pensioni kojukandega.
Läbirääkimistel võtsid sõna Riina Solman Isamaa, Liisa Pakosta Eesti
200, Kert Kingo Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja Helmen Kütt
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu
esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud täiskogus toetust.
Tagasilükkamist toetas 33 ja selle vastu hääletas 53 Riigikogu liiget.
Riigikogus läbis esimese lugemise valitsuse algatatud ravimiseaduse,
ravikindlustuse seaduse ja tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise
seaduse eelnõu (299 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/92e
d54a3-0200-4f43-a212-8729ea4825b5/ravimiseaduse-ravikindlustuse-seaduse-ja-
tervishoiuteenuste-korraldamise-seaduse-muutmise-seaduse-eelnou-299-se-i>),
mis viib ravimiseaduse kooskõlla ELi õigusega, vähendab halduskoormust
ravimituru osapooltele ning aitab parandada ravimite kättesaadavust ja
arendada apteegiteenuseid.
Kui praegu tuleb ravimite apteeki tagastamisel koostada ja allkirjastada
üleandmise-vastuvõtmise akt, siis eelnõu kohaselt võimaldatakse
tarbijatel ravimijäätmeid tagastada lihtsustatud korras. Samuti antakse
apteekidele võimalus viia läbi ravimitega reisimise nõustamist ning
väljastada Ravimiameti asemel ravimitega reisimiseks vajalikke Schengeni
tunnistusi. Muu hulgas lubatakse eelnõuga apteegil arsti retsepti alusel
valmistatud või jaendatud ravimeid väljastada ka teistele apteekidele,
võimaldades patsientidel saada ravimeid kätte neile sobivast apteegist.
Lisaks soovitakse eelnõuga parandada müügiloata ravimite
kättesaadavust, kaasajastada müügilubade regulatsiooni ja ravimireklaami
nõudeid ning arendada ravimialast tegevust.
Läbirääkimistel võtsid sõna Martin Helme ja Tõnis Mölder, kes
esindasid vastavalt Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja Isamaa
fraktsiooni.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja Isamaa fraktsioon tegid ettepaneku
eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust.
Tagasilükkamise poolt hääletas 21 ja selle vastu oli 60 Riigikogu
liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud 2023. aasta riigieelarve
seaduse muutmise seaduse eelnõu (303
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/28d14ff3-11ab-4a7b-b15b-
fe1b27e601ba/2023.-aasta-riigieelarve-seaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-303-se-i>), millega muudetakse kulude jaotust programmide tegevuste
lõikes ning vahendite jaotust kulude ja investeeringute vahel. Vastavalt
riigieelarve seadusele võib valitsus algatada riigieelarve seaduse
muutmise vahendite kogumahtu muutmata hiljemalt kaks kuud enne eelarveaasta
lõppu.
Läbirääkimistel võttis sõna Rain Epler Eesti Konservatiivse
Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu
esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust.
Tagasilükkamist toetas 21 ja selle vastu hääletas 52 saadikut.

Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud 2024. aasta riigieelarve
seaduse eelnõu (306
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/eecf6951-4ce2-4c7b-
89f3-7c4dd0779bec/2024.-aasta-riigieelarve-seaduse-eelnou-306-se-i>), mille
tulude maht on 16,8 miljardit ja kulude maht 17,7 miljardit eurot.
Tänavusega võrreldes kasvavad tulud 7,7 ja kulud 4,9 protsenti.
Investeeringute ja investeeringutoetustena suunatakse tuleval aastal
majandusse kokku 1,9 miljardit eurot, millest 1,1 miljardit tuleb ELi
toetustest ja 0,82 miljardit eurot riigieelarvest. Riigieelarve struktuurne
puudujääk jääb 1,2 protsendi tasemele ning nominaalne defitsiit on
eelnõu kohaselt 2,9 protsenti SKPst.

Tuleva aasta riigieelarves on valitsus prioriteetideks seadnud Eesti
sõjalise ja laiapindse riigikaitse, majanduskasvu koos rohereformide ja
riigi rahanduse jätkusuutlikkusega, eestikeelsele haridusele ülemineku,
küberturbe võimekuse tõstmise ning Ukraina toetamise.

Eelnõu kohaselt ületab Eesti kaitse-eelarve 2024. aastal esimest korda
kolme protsendi piiri, jõudes 3,2 protsendini SKPst. Järgmisel aastal
panustab riik riigikaitsesse üle 1,3 miljardi euro. Samuti püsib
riigieelarve eelnõus kokkulepe eraldada teadusrahastusele üks protsent
SKPst. Eestikeelsele haridusele üleminekuks on ette nähtud 71,9 miljonit
ning õpetajate palgatõusuks ligi 24 miljonit eurot. Riigi IT-baastaristu
korrasoleku ja küberturvalisuse tagamiseks investeeritakse järgmisel
aastal täiendavalt 23 miljonit eurot.
Läbirääkimistel võtsid sõna Jaak Aab Keskerakonna, Martin Helme Eesti
Konservatiivse Rahvaerakonna, Jevgeni Ossinovski Sotsiaaldemokraatliku
Erakonna, Urmas Reinsalu Isamaa ja Maris Lauri Reformierakonna
fraktsioonist.
Keskerakonna, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja Isamaa fraktsioon tegid
ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud
täiskogus toetust. Tagasilükkamise poolt oli 32, vastu aga 52 Riigikogu
liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud riigieelarve seaduse muutmise
ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (304
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/1ef04a09-9881-4ba1-92fa-
99e924d5f5f9/riigieelarve-seaduse-muutmise-ja-sellega-seonduvalt-teiste-
seaduste-muutmise-seaduse-eelnou-304-se-i>), mis muudab riigieelarve
koostamise aluseks olevaid valitsussektori tasakaalu reegleid ning
võimaldab suuremat paindlikkust riigi rahanduse planeerimisel.
Muudatusega viiakse Eesti riigisisesed eelarvereeglid vastavusse ELi
õiguse ja rahvusvaheliste kokkulepetega lubatud limiitidega, kaotades seni
kehtinud rangemad nõuded, mis on osutunud eelarve planeerimisel just
suurte majanduskriiside ja nendest väljumise ajal liiga piiravaks.
Eelnõu kaotab ka 2017. aastast rakendatud kumulatiivse tasakaalu
konstruktsiooni. ELi asutamislepingust tulenevad defitsiidi- ja
võlapiirang jäävad kehtima. Eelnõu kohaselt tuleb valitsussektori
eelarve koostada nii, et valitsussektori eelarve täidaks oma keskpika
perioodi eesmärki või liiguks selle suunas. Keskpika eesmärgi seadmine
toimub edaspidi vastavuses Riigikogus ratifitseeritud ELi fiskaalleppega.
Lisaks ühendatakse eelnõu kohaselt stabiliseerimisreserv
likviidsusreserviga, et hoida kokku riigieelarvest kaetavatelt
intressikuludelt. Hinnangu kohaselt väheneb seega riigi intressikulu umbes
kahe miljoni euro võrra aastas.
Läbirääkimistel võttis sõna Martin Helme Eesti Konservatiivse
Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu
esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust.
Tagasilükkamist toetas 14 ja selle vastu hääletas 48 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud maamaksuseaduse ja
maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (297
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/bd776401-3afd-
42e1-86b5-d0cbe62faacd/maamaksuseaduse-ja-maksukorralduse-seaduse-muutmise-
seaduse-eelnou-297-se-i>), millega muudetakse maksumenetluse tõhustamiseks
dokumentide elektroonilise kättetoimetamise reegleid.
Eelnõu kohaselt loetakse juriidiliste isikute puhul dokumendid
kättetoimetatuks viie tööpäeva möödumisel nende üleslaadimisest
e-maksuametisse või nende edastamisest meilile. Praegu eeldab dokumentide
kättetoimetamiseks lugemine seda, et juriidiline isik kas avab dokumendid
e-maksuametis või kinnitab e-kirjaga nende kättesaamist. Eelnõuga
piiratakse ka füüsiliste isikute õigust saada dokumente paberkandjal –
inimene kaotab selle õiguse, kui ta on dokumendi elektrooniliselt juba
kätte saanud.
Läbirääkimistel võttis sõna Rain Epler Eesti Konservatiivse
Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu
esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust.
Tagasilükkamise poolt oli 14 ja vastu 54 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud kõrgemate riigiteenijate
ametipalkade seaduse täiendamise seaduse eelnõu (305
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/15ac4fd9-61f2-446d-
b9f4-80e003028c36/korgemate-riigiteenijate-ametipalkade-seaduse-
taiendamise-seaduse-eelnou-305-se-i>), mis kärbib aastatel 2024–2028
valitsuse liikmete, kohtunike ja veel osa kõrgemate riigiteenijate
palgakasvu.
Eelnõu piirab peaministri ja ministrite, riigi peaprokuröri,
riigisekretäri, Riigikohtu liikmete, ringkonna-, maa- ja halduskohtu
kohtunike, riikliku lepitaja ning soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse
kohtlemise voliniku palgatõusu alates järgmise aasta 1. aprillist kuni
31. märtsini 2028, mil nende palgatõusu vähendatakse kehtivas seaduses
ette nähtuga võrreldes 50 protsenti. Seega peaks nende ametipalk kasvama
kevadel prognoositava 11 protsendi asemel 5,5 protsenti. 2025. aastal oleks
hinnanguline palgatõus muudatuse kohaselt 3,5, 2026. aastal 2,8 ja 2027.
aastal 2,3 protsenti. Endisele tasemele tõusevad palgad eelnõu järgi
2028. aasta 1. aprillil, mil piiratud palgakasvuga riigiteenijaid ootab
prognoosi kohaselt 17-protsendiline palgatõus.
Lisaks mõjutab palgatõusu kärbe kantslerite, prokuröride,
kohtunikuabide ja kohtujuristide, samuti töövaidluskomisjonide juhatajate
ning riigihangete vaidlustuskomisjoni juhataja ja liikmete palka, mis on
kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduses nimetatud palkadega seotud.
Eelnõuga ei muudeta Riigikogu liikmete, presidendi, Riigikohtu esimehe,
riigikontrolöri ja õiguskantsleri ning Eesti Panga nõukogu esimehe ja
liikmete ametipalka ega selle indekseerimise korda. Seletuskirja kohaselt
loobus valitsus põhiseaduslike institutsioonide juhtide palgatõusu
kärpimisest, et hoiduda riigieelarve koostamisel põhiseadusliku süsteemi
murendamisest. Riigikogu liikme tasu lubab põhiseadus muuta üksnes
järgmisele koosseisule.
Läbirääkimistel võttis sõna Anti Poolamets Eesti Konservatiivse
Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu
esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud täiskogus toetust.
Tagasilükkamist toetas 13 ja selle vastu hääletas 46 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud ravimiseaduse ja
tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse (lähtetoetused)
eelnõu (293 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/e3f2f31b-
ee76-4802-8251-87b0cd0dd75d/ravimiseaduse-ja-tervishoiuteenuste-
korraldamise-seaduse-muutmise-seaduse-lahtetoetused-eelnou-293-se-i>), mis
muudab paindlikumaks apteekrite lähtetoetuse saamise tingimused ning annab
lähtetoetuse taotlemise võimaluse ka õdedele.
Eelnõu kohaselt on apteekritele makstava lähtetoetuse suurus 15 000 eurot
kolme aasta kohta ja 25 000 eurot töötamise perioodiga viis aastat.
Praegu on ette nähtud lähtetoetus viie aasta kohta suurusega 15 000
eurot. Töötamise varasemal lõppemisel luuakse eelnõuga toetuse
proportsionaalse tagasimakse võimalus. Toetuse saamiseks jääb kehtima
nõue asuda tööle tõmbekeskustest väljaspool asuvas apteegis koormusega
vähemalt 30 tundi nädalas.
Samuti nähakse eelnõuga ette lähtetoetus õdedele. Õde võib
lähtetoetust taotleda, kui ta on registreeritud õena tervishoiukorralduse
infosüsteemis ega ole töötanud õena vähemalt viis viimast aastat.
Sarnaselt eriarstidega võib õde taotleda lähtetoetust, kui ta asub õena
tööle töökoormusega vähemalt 30 tundi nädalas haiglavõrgu kavas
nimetatud haiglas või üldarstiabi osutava tervishoiuteenuse osutaja
juures väljaspool Tallinna, Tartut või nendega vahetult piirnevaid
omavalitsusi. Lähtetoetuse suurus on 30 000 eurot ning toetusi hakkab
menetlema Terviseamet.
Lähtetoetuste maksmise tingimused ja kord kehtivad eriarstidele 2012. ning
apteekritele 2015. aastast. Sellest ajast on suunatud lähtetoetuse abil
tõmbekeskusest eemale tööle 94 arsti, kuid apteekrite lähtetoetuse
saamise tingimused ei ole olnud piisavalt paindlikud ja seetõttu pole
ükski apteeker seni lähtetoetust saanud.
Läbirääkimistel võttis sõna Anti Poolamets Eesti Konservatiivse
Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu
esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud täiskogus toetust.
Tagasilükkamist toetas 13, ent selle vastu oli 47 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud ravikindlustuse seaduse
täiendamise seaduse eelnõu (294 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelno
ud/eelnou/e1ecaab5-94b8-4e12-a9d9-f96b129bc901/ravikindlustuse-seaduse-
taiendamise-seaduse-eelnou-294-se-i>), mis annab väikelaste vanematele
paremad sotsiaalsed garantiid nende endi või laste haiguse puhuks ning
võimaldab neil paremini ühitada töö- ja pereelu.
Muudatus lahendab viimastel aastatel korduvalt õiguskantsleri ja
lapsevanemate tõstatatud probleemi vanemapuhkuselt tööle naasvatele
vanematele esimesel tööaastal haigus- ja hooldushüvitise maksmisel.
Praegu võtab Tervisekassa ajutise töövõimetuse hüvitiste arvutamisel
aluseks inimese isikliku, töövõimetuslehe algusele eelnenud
kalendriaastal saadud ja sotsiaalmaksuga maksustatud tulu. Kui
töövõimetuslehele jäämisele eelneval aastal oli vanem lapsega kodus ja
tal puudus võimalus teenida tulu, siis maksab Tervisekassa lapsevanemale
esimesel tööaastal pärast vanemapuhkuselt naasmist haigus- ja
hooldushüvitist mitte rohkem kui töötasu alammääralt.
Eelnõuga luuakse Tervisekassale seaduslik alus maksta lapsevanemale või
lapsendajale esimesel tööaastal pärast vanemapuhkust haigus- ja
hooldushüvitist kas lähtuvalt lapsevanema enda eelmisel kalendriaastal
sotsiaalmaksuga maksustatud tulust või talle vanemapuhkuse vältel makstud
jagatava vanemahüvitise suurusest, võttes seejuures aluseks inimesele
soodsama variandi.
Kuna haigushüvitise arvestuse muutmine nõuab nii Sotsiaalkaitseameti kui
ka Tervisekassa infosüsteemide arendust, siis jõustuvad muudatused
eelnõu kohaselt järgmise aasta 1. juulil.
Läbirääkimistel võtsid sõna Riina Solman Isamaa ja Kert Kingo Eesti
Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu
esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust.
Tagasilükkamise poolt ei hääletanud keegi, selle vastu oli aga 56
Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud riigilõivuseaduse muutmise ja
sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (298 SE<https:/
/www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/4a549e99-0c31-4823-b489-42137fb186
19/riigiloivuseaduse-muutmise-ja-sellega-seonduvalt-teiste-seaduste-
muutmise-seaduse-eelnou-298-se-i>), millega ajakohastatakse
keskkonnakaitselubade, merendusvaldkonna ja maismaatranspordiga seotud
riigilõivumääri.
Eelnõuga ajakohastatakse riigilõivumäärad keskkonnakaitselubade
andmisel, merendusvaldkonnas, Transpordiameti maismaatranspordi valdkonnas
ning sarnaste objektide ehitusloa ja kasutusloa taotlemisel, samuti
tõstetakse Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti toimingute
riigilõivumääri ning kehtestatakse uus riigilõiv metsateatise
esitamisel. Seletuskirja kohaselt on muudatused vajalikud, sest
riigilõivud ei kata enam nendega seotud tegelikke kulusid.
Läbirääkimistel võtsid sõna Martin Helme Eesti Konservatiivse
Rahvaerakonna, Tanel Kiik Keskerakonna ja Helir-Valdor Seeder Isamaa
fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna, Keskerakonna ja Isamaa fraktsioon tegid
ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud
toetust. Tagasilükkamist toetas 26 ja selle vastu hääletas 45 Riigikogu
liiget.
Ühe eelnõu arutelu jäi pooleli, edasi lükkub 20 punkti
Istungil jäi pooleli valitsuse algatatud liiklusseaduse ja autoveoseaduse
muutmise seaduse eelnõu (302
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2e011e6f-3121-48ef-
98a1-109e18e3d558/liiklusseaduse-ja-autoveoseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-302-se-i>) esimene lugemine. Eelnõuga muudetakse veoauto
teekasutustasu määrasid, et parandada veoautode energiatõhusust ja
vähendada negatiivset keskkonnamõju. Selle eelnõu arutelu jätkub täna
kell 10 algaval täiskogu istungil.
Tööaja lõppemise tõttu lükkub Riigikogu kolmapäevase istungi
päevakorrast edasi veel nelja valitsuse algatatud eelnõu arutelu. Edasi
lükkub maapõueseaduse muutmise seaduse eelnõu (296
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/f306a236-718f-4ed7-ac7d-
a0d06a047b6c/maapoueseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-296-se-i>),
keskkonnatasude seaduse ja metsaseaduse muutmise seaduse eelnõu (300
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/a68ef1b0-c983-4c95-a84d-
4d9c3115ea03/keskkonnatasude-seaduse-ja-metsaseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-300-se-i>), looduskaitseseaduse ja kinnistusraamatu-seaduse muutmise
seaduse eelnõu (301
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/1f15f079-b518-4ea2-bb9d-
eb268b5d4a2c/looduskaitseseaduse-ja-kinnistusraamatuseaduse-muutmise-
seaduse-eelnou-301-se-i>) ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi
muudatuste ratifitseerimise seaduse eelnõu (226
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/55295d46-97b9-4759-8c6c-
fc042724c887/rahvusvahelise-kriminaalkohtu-rooma-statuudi-muudatuste-
ratifitseerimise-seaduse-eelnou-226-se-i>) esimene lugemine.
Lisaks lükkub tööaja lõppemise tõttu edasi Eesti Konservatiivse
Rahvaerakonna fraktsiooni algatatud relvaseaduse muutmise seaduse eelnõu
(19 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/de7c2460-608f-
485c-8025-710140b81b2d/relvaseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-19-se-i>) ning
Riigikogu liikmete algatatud 15 tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu
(75 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/70caeb29-45ff-42de-
9db0-25693c11dcc3/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-75-se-i>, 88 SE<
https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/16a3a2c6-5df8-411a-b128-e1f
ff83333bc/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-88-se-i>, 110 SE<https:/
/www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/13870261-9398-44c3-ad60-706c563b03
09/tulumaksuseaduse-muutmise-seadus>, 112
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/eadeed20-e2f6-4d24-bcda-
71eb5681ef27/tulumaksuseaduse-muutmise-seadus>, 116
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/1eb57e1e-
5a26-431f-b650-06c205851f6a/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-116-se>, 127 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/81d2cf6a-d11f-4347-b0e4-f5f53b03c3f7/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-127-se>, 130 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou
/9026288f-ed9c-499f-a0e5-d5c40aeb6976/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-130>, 133 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/7436d68
4-7044-4a08-9ea5-2ed1cfda37be/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-133-se>, 150 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/c749
0496-8fa0-4a53-abb5-604dd5ba8a1b/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-150-se>, 151
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/35ca5ae5-a7c5-446e-
8c40-c31d574e3b58/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-151-se>, 155
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/0ea7734b-
8c72-4b67-bea0-8f756120f0a4/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-
eelnou-155-se>, 181
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/764dbf24-781a-
4ed4-bec9-97a5c25257c4/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-181-se>,
194 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/992a06d8-8853-431a-
bbc3-4410d7dc2dad/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-194-se>, 199 SE<
https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/956e1859-cada-4394-86b9-510
d3f9ff4d2/tulumaksuseaduse-muutmise-seaduse-eelnou-199-se> ja 253 SE<https:
//www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/966c86f5-8c88-4770-ba13-c85f0b51c
0b9/tulumaksuseaduse-muutmise-seadus>) esimene lugemine.
Riigikogu istung lõppes juhataja vaheaja võtmisega neljapäeval kell
9.30.
Istungi stenogramm<https://stenogrammid.riigikogu.ee/et/202310181400>

Fotod<https://fotoarhiiv.riigikogu.ee/xv-riigikogu/xv-riigikogu-taiskogu
/jargmise-aasta-riigieelarve-eelnou-esimene-lugemine/> (autor: Erik Peinar
/Riigikogu Kantselei)
Videosalvestist saab hiljem vaadata Riigikogu
YouTube’i<https://www.youtube.com/riigikogu> kanalil.
Riigikogu pressiteenistus
Karin Kangro
631 6356, 520 0323
karin.kangro@riigikogu.ee<mailto:karin.kangro@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Riigikogus läbis esimese lugemise kümme valitsuse algatatud eelnõuTALLINN, 19. oktoober, BNS - Riigikogu lõpetas kolmapäeval kell 14 alanud ja neljapäeva hommikuni kestnud istungil 2024. aasta riigieelarve seaduse eelnõu ja veel üheksa valitsuse algatatud seaduseelnõu esimese lugemise, tööaja lõppemise tõttu arutamata jäänud eelnõude esimeste lugemistega jätkab parlament neljapäevasel istungil.
Riigikogus läbis esimese lugemise valitsuse algatatud sotsiaalhoolekande seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (295 SE), mille kohaselt lõpetatakse välismaalt tagasipöörduja toetuse maksmine. Eelnõu kohaselt ei maksta toetust enam inimestele, kes asuvad Eestisse elama pärast 2024. aasta algust. Praegu saab tagasipöörduja toetust 36 inimest.
Eelnõuga nähakse ette põhimõte, et rahaliste hüvitiste väljamaksmisel on hüvitise andjal õigus kanda kõik hüvitised hüvitise saaja ühele arvelduskontole. Praegu on Eestis veidi üle 1400 inimese, kellele makstakse erinevaid hüvitisi eri kontodele. Samuti näeb eelnõu ette, et kui hüvitise saajale makstakse juba mõnda hüvitist arvelduskontole, ei hakka Sotsiaalkindlustusamet enam korraldama teiste hüvitiste, näiteks pensionide, posti teel kojukannet. Kojukande võimalus täiesti ära ei kao ja näiteks pensionäril, kelle elukohas on pangateenus raskesti kättesaadav, on endiselt võimalik saada pensioni kojukandega.
Läbirääkimistel võtsid sõna Riina Solman Isamaa, Liisa Pakosta Eesti 200, Kert Kingo Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja Helmen Kütt Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud täiskogus toetust. Tagasilükkamist toetas 33 ja selle vastu hääletas 53 Riigikogu liiget.
Riigikogus läbis esimese lugemise valitsuse algatatud ravimiseaduse, ravikindlustuse seaduse ja tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse eelnõu (299 SE), mis viib ravimiseaduse kooskõlla ELi õigusega, vähendab halduskoormust ravimituru osapooltele ning aitab parandada ravimite kättesaadavust ja arendada apteegiteenuseid.
Kui praegu tuleb ravimite apteeki tagastamisel koostada ja allkirjastada üleandmise-vastuvõtmise akt, siis eelnõu kohaselt võimaldatakse tarbijatel ravimijäätmeid tagastada lihtsustatud korras. Samuti antakse apteekidele võimalus viia läbi ravimitega reisimise nõustamist ning väljastada Ravimiameti asemel ravimitega reisimiseks vajalikke Schengeni tunnistusi. Muu hulgas lubatakse eelnõuga apteegil arsti retsepti alusel valmistatud või jaendatud ravimeid väljastada ka teistele apteekidele, võimaldades patsientidel saada ravimeid kätte neile sobivast apteegist.
Lisaks soovitakse eelnõuga parandada müügiloata ravimite kättesaadavust, kaasajastada müügilubade regulatsiooni ja ravimireklaami nõudeid ning arendada ravimialast tegevust.
Läbirääkimistel võtsid sõna Martin Helme ja Tõnis Mölder, kes esindasid vastavalt Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja Isamaa fraktsiooni.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja Isamaa fraktsioon tegid ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust. Tagasilükkamise poolt hääletas 21 ja selle vastu oli 60 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud 2023. aasta riigieelarve seaduse muutmise seaduse eelnõu (303 SE), millega muudetakse kulude jaotust programmide tegevuste lõikes ning vahendite jaotust kulude ja investeeringute vahel. Vastavalt riigieelarve seadusele võib valitsus algatada riigieelarve seaduse muutmise vahendite kogumahtu muutmata hiljemalt kaks kuud enne eelarveaasta lõppu.
Läbirääkimistel võttis sõna Rain Epler Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust. Tagasilükkamist toetas 21 ja selle vastu hääletas 52 saadikut.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud 2024. aasta riigieelarve seaduse eelnõu (306 SE), mille tulude maht on 16,8 miljardit ja kulude maht 17,7 miljardit eurot. Tänavusega võrreldes kasvavad tulud 7,7 ja kulud 4,9 protsenti. Investeeringute ja investeeringutoetustena suunatakse tuleval aastal majandusse kokku 1,9 miljardit eurot, millest 1,1 miljardit tuleb ELi toetustest ja 0,82 miljardit eurot riigieelarvest. Riigieelarve struktuurne puudujääk jääb 1,2 protsendi tasemele ning nominaalne defitsiit on eelnõu kohaselt 2,9 protsenti SKPst.
Tuleva aasta riigieelarves on valitsus prioriteetideks seadnud Eesti sõjalise ja laiapindse riigikaitse, majanduskasvu koos rohereformide ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusega, eestikeelsele haridusele ülemineku, küberturbe võimekuse tõstmise ning Ukraina toetamise.
Eelnõu kohaselt ületab Eesti kaitse-eelarve 2024. aastal esimest korda kolme protsendi piiri, jõudes 3,2 protsendini SKPst. Järgmisel aastal panustab riik riigikaitsesse üle 1,3 miljardi euro. Samuti püsib riigieelarve eelnõus kokkulepe eraldada teadusrahastusele üks protsent SKPst. Eestikeelsele haridusele üleminekuks on ette nähtud 71,9 miljonit ning õpetajate palgatõusuks ligi 24 miljonit eurot. Riigi IT-baastaristu korrasoleku ja küberturvalisuse tagamiseks investeeritakse järgmisel aastal täiendavalt 23 miljonit eurot.
Läbirääkimistel võtsid sõna Jaak Aab Keskerakonna, Martin Helme Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna, Jevgeni Ossinovski Sotsiaaldemokraatliku Erakonna, Urmas Reinsalu Isamaa ja Maris Lauri Reformierakonna fraktsioonist.
Keskerakonna, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja Isamaa fraktsioon tegid ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud täiskogus toetust. Tagasilükkamise poolt oli 32, vastu aga 52 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud riigieelarve seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (304 SE), mis muudab riigieelarve koostamise aluseks olevaid valitsussektori tasakaalu reegleid ning võimaldab suuremat paindlikkust riigi rahanduse planeerimisel.
Muudatusega viiakse Eesti riigisisesed eelarvereeglid vastavusse ELi õiguse ja rahvusvaheliste kokkulepetega lubatud limiitidega, kaotades seni kehtinud rangemad nõuded, mis on osutunud eelarve planeerimisel just suurte majanduskriiside ja nendest väljumise ajal liiga piiravaks.
Eelnõu kaotab ka 2017. aastast rakendatud kumulatiivse tasakaalu konstruktsiooni. ELi asutamislepingust tulenevad defitsiidi- ja võlapiirang jäävad kehtima. Eelnõu kohaselt tuleb valitsussektori eelarve koostada nii, et valitsussektori eelarve täidaks oma keskpika perioodi eesmärki või liiguks selle suunas. Keskpika eesmärgi seadmine toimub edaspidi vastavuses Riigikogus ratifitseeritud ELi fiskaalleppega.
Lisaks ühendatakse eelnõu kohaselt stabiliseerimisreserv likviidsusreserviga, et hoida kokku riigieelarvest kaetavatelt intressikuludelt. Hinnangu kohaselt väheneb seega riigi intressikulu umbes kahe miljoni euro võrra aastas.
Läbirääkimistel võttis sõna Martin Helme Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust. Tagasilükkamist toetas 14 ja selle vastu hääletas 48 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud maamaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (297 SE), millega muudetakse maksumenetluse tõhustamiseks dokumentide elektroonilise kättetoimetamise reegleid.
Eelnõu kohaselt loetakse juriidiliste isikute puhul dokumendid kättetoimetatuks viie tööpäeva möödumisel nende üleslaadimisest e-maksuametisse või nende edastamisest meilile. Praegu eeldab dokumentide kättetoimetamiseks lugemine seda, et juriidiline isik kas avab dokumendid e-maksuametis või kinnitab e-kirjaga nende kättesaamist. Eelnõuga piiratakse ka füüsiliste isikute õigust saada dokumente paberkandjal – inimene kaotab selle õiguse, kui ta on dokumendi elektrooniliselt juba kätte saanud.
Läbirääkimistel võttis sõna Rain Epler Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust. Tagasilükkamise poolt oli 14 ja vastu 54 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse täiendamise seaduse eelnõu (305 SE), mis kärbib aastatel 2024–2028 valitsuse liikmete, kohtunike ja veel osa kõrgemate riigiteenijate palgakasvu.
Eelnõu piirab peaministri ja ministrite, riigi peaprokuröri, riigisekretäri, Riigikohtu liikmete, ringkonna-, maa- ja halduskohtu kohtunike, riikliku lepitaja ning soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku palgatõusu alates järgmise aasta 1. aprillist kuni 31. märtsini 2028, mil nende palgatõusu vähendatakse kehtivas seaduses ette nähtuga võrreldes 50 protsenti. Seega peaks nende ametipalk kasvama kevadel prognoositava 11 protsendi asemel 5,5 protsenti. 2025. aastal oleks hinnanguline palgatõus muudatuse kohaselt 3,5, 2026. aastal 2,8 ja 2027. aastal 2,3 protsenti. Endisele tasemele tõusevad palgad eelnõu järgi 2028. aasta 1. aprillil, mil piiratud palgakasvuga riigiteenijaid ootab prognoosi kohaselt 17-protsendiline palgatõus.
Lisaks mõjutab palgatõusu kärbe kantslerite, prokuröride, kohtunikuabide ja kohtujuristide, samuti töövaidluskomisjonide juhatajate ning riigihangete vaidlustuskomisjoni juhataja ja liikmete palka, mis on kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduses nimetatud palkadega seotud.
Eelnõuga ei muudeta Riigikogu liikmete, presidendi, Riigikohtu esimehe, riigikontrolöri ja õiguskantsleri ning Eesti Panga nõukogu esimehe ja liikmete ametipalka ega selle indekseerimise korda. Seletuskirja kohaselt loobus valitsus põhiseaduslike institutsioonide juhtide palgatõusu kärpimisest, et hoiduda riigieelarve koostamisel põhiseadusliku süsteemi murendamisest. Riigikogu liikme tasu lubab põhiseadus muuta üksnes järgmisele koosseisule.
Läbirääkimistel võttis sõna Anti Poolamets Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud täiskogus toetust. Tagasilükkamist toetas 13 ja selle vastu hääletas 46 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud ravimiseaduse ja tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise seaduse (lähtetoetused) eelnõu (293 SE), mis muudab paindlikumaks apteekrite lähtetoetuse saamise tingimused ning annab lähtetoetuse taotlemise võimaluse ka õdedele.
Eelnõu kohaselt on apteekritele makstava lähtetoetuse suurus 15 000 eurot kolme aasta kohta ja 25 000 eurot töötamise perioodiga viis aastat. Praegu on ette nähtud lähtetoetus viie aasta kohta suurusega 15 000 eurot. Töötamise varasemal lõppemisel luuakse eelnõuga toetuse proportsionaalse tagasimakse võimalus. Toetuse saamiseks jääb kehtima nõue asuda tööle tõmbekeskustest väljaspool asuvas apteegis koormusega vähemalt 30 tundi nädalas.
Samuti nähakse eelnõuga ette lähtetoetus õdedele. Õde võib lähtetoetust taotleda, kui ta on registreeritud õena tervishoiukorralduse infosüsteemis ega ole töötanud õena vähemalt viis viimast aastat. Sarnaselt eriarstidega võib õde taotleda lähtetoetust, kui ta asub õena tööle töökoormusega vähemalt 30 tundi nädalas haiglavõrgu kavas nimetatud haiglas või üldarstiabi osutava tervishoiuteenuse osutaja juures väljaspool Tallinna, Tartut või nendega vahetult piirnevaid omavalitsusi. Lähtetoetuse suurus on 30 000 eurot ning toetusi hakkab menetlema Terviseamet.
Lähtetoetuste maksmise tingimused ja kord kehtivad eriarstidele 2012. ning apteekritele 2015. aastast. Sellest ajast on suunatud lähtetoetuse abil tõmbekeskusest eemale tööle 94 arsti, kuid apteekrite lähtetoetuse saamise tingimused ei ole olnud piisavalt paindlikud ja seetõttu pole ükski apteeker seni lähtetoetust saanud.
Läbirääkimistel võttis sõna Anti Poolamets Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud täiskogus toetust. Tagasilükkamist toetas 13, ent selle vastu oli 47 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud ravikindlustuse seaduse täiendamise seaduse eelnõu (294 SE), mis annab väikelaste vanematele paremad sotsiaalsed garantiid nende endi või laste haiguse puhuks ning võimaldab neil paremini ühitada töö- ja pereelu.
Muudatus lahendab viimastel aastatel korduvalt õiguskantsleri ja lapsevanemate tõstatatud probleemi vanemapuhkuselt tööle naasvatele vanematele esimesel tööaastal haigus- ja hooldushüvitise maksmisel. Praegu võtab Tervisekassa ajutise töövõimetuse hüvitiste arvutamisel aluseks inimese isikliku, töövõimetuslehe algusele eelnenud kalendriaastal saadud ja sotsiaalmaksuga maksustatud tulu. Kui töövõimetuslehele jäämisele eelneval aastal oli vanem lapsega kodus ja tal puudus võimalus teenida tulu, siis maksab Tervisekassa lapsevanemale esimesel tööaastal pärast vanemapuhkuselt naasmist haigus- ja hooldushüvitist mitte rohkem kui töötasu alammääralt.
Eelnõuga luuakse Tervisekassale seaduslik alus maksta lapsevanemale või lapsendajale esimesel tööaastal pärast vanemapuhkust haigus- ja hooldushüvitist kas lähtuvalt lapsevanema enda eelmisel kalendriaastal sotsiaalmaksuga maksustatud tulust või talle vanemapuhkuse vältel makstud jagatava vanemahüvitise suurusest, võttes seejuures aluseks inimesele soodsama variandi.
Kuna haigushüvitise arvestuse muutmine nõuab nii Sotsiaalkaitseameti kui ka Tervisekassa infosüsteemide arendust, siis jõustuvad muudatused eelnõu kohaselt järgmise aasta 1. juulil.
Läbirääkimistel võtsid sõna Riina Solman Isamaa ja Kert Kingo Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust. Tagasilükkamise poolt ei hääletanud keegi, selle vastu oli aga 56 Riigikogu liiget.
Esimese lugemise läbis valitsuse algatatud riigilõivuseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (298 SE), millega ajakohastatakse keskkonnakaitselubade, merendusvaldkonna ja maismaatranspordiga seotud riigilõivumääri.
Eelnõuga ajakohastatakse riigilõivumäärad keskkonnakaitselubade andmisel, merendusvaldkonnas, Transpordiameti maismaatranspordi valdkonnas ning sarnaste objektide ehitusloa ja kasutusloa taotlemisel, samuti tõstetakse Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti toimingute riigilõivumääri ning kehtestatakse uus riigilõiv metsateatise esitamisel. Seletuskirja kohaselt on muudatused vajalikud, sest riigilõivud ei kata enam nendega seotud tegelikke kulusid.
Läbirääkimistel võtsid sõna Martin Helme Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna, Tanel Kiik Keskerakonna ja Helir-Valdor Seeder Isamaa fraktsioonist.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna, Keskerakonna ja Isamaa fraktsioon tegid ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, kuid see ei leidnud toetust. Tagasilükkamist toetas 26 ja selle vastu hääletas 45 Riigikogu liiget.
Istungil jäi pooleli valitsuse algatatud liiklusseaduse ja autoveoseaduse muutmise seaduse eelnõu (302 SE) esimene lugemine. Eelnõuga muudetakse veoauto teekasutustasu määrasid, et parandada veoautode energiatõhusust ja vähendada negatiivset keskkonnamõju. Selle eelnõu arutelu jätkub täna kell 10 algaval täiskogu istungil.
Tööaja lõppemise tõttu lükkub Riigikogu kolmapäevase istungi päevakorrast edasi veel nelja valitsuse algatatud eelnõu arutelu. Edasi lükkub maapõueseaduse muutmise seaduse eelnõu (296 SE), keskkonnatasude seaduse ja metsaseaduse muutmise seaduse eelnõu (300 SE), looduskaitseseaduse ja kinnistusraamatu-seaduse muutmise seaduse eelnõu (301 SE) ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi muudatuste ratifitseerimise seaduse eelnõu (226 SE) esimene lugemine.
Lisaks lükkub tööaja lõppemise tõttu edasi Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni algatatud relvaseaduse muutmise seaduse eelnõu (19 SE) ning Riigikogu liikmete algatatud 15 tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (75 SE, 88 SE, 110 SE, 112 SE, 116 SE, 127 SE, 130 SE, 133 SE, 150 SE, 151 SE, 155 SE, 181 SE, 194 SE, 199 SE ja 253 SE) esimene lugemine.
Riigikogu istung lõppes juhataja vaheaja võtmisega neljapäeval kell 9.30.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kolmveerand noortest peab kõige ohtlikumaks sotsiaalmeedias ringlevaid pettusiKoostöös SEB Tartu Innovatsioonkeskuse ja Tartu Ülikooliga noorte seas läbi viidud uuringust selgus, et erinevate pettuse tüüpidega ollakse võrdlemisi hästi kursis ja kõige ohtlikumaks peetakse sotsiaalmeedia kaudu levivaid pettusi56% vastanutest usub, et nemad ei langeks investeerimispettuse ohvriks. Seejuures 43% neist tunnistas, et kokkupuude pettusega on olnud nii neil endil kui ka nende lähedastel. Peamise põhjusena pettuse ohvriks langemisel toodi välja liigset usaldamist ja detailide mitte märkamist.
„Pettuste ohvriks langemisel on enamasti läbivalt tegu kolme põhjusega: liigne usaldamine, kiirustamine ja mitte süvenemine ning ühiskonna madal teadlikkus – ei osata näha ohumärke. Kahjuks ringleb olenemata vanusest, haridustasemest või muudest näitajatest siiski arvamus: „Minuga seda ei juhtu“. Täna pole küsimus aga selles, kas juhtub, vaid millal juhtub. Tasub meeles pidada, et pettuste eest pole kaitstud mitte keegi,“ rääkis SEB Turbekeskuse turbejuht Kätlin Kukk.
Noored on erinevate pettuse tüüpidega võrdlemisi hästi kursis
Ligi pooled intervjueeritud noortest oskasid välja tuua erinevaid pettuse tüüpe. Analüüsides järgnevat nimekirja: andmepüügi pettus, identiteedi vargus, auto või elamiskoha rendipettus, töökohapettus, sotsiaalmeedia pettus, armastuspettus ja usaldusväärse ettevõtte või organisatsioonina esinemine - 98% vastanutest tundis ära rohkem kui ühe väljatoodutest. Kõige rohkem tunti ära töökohapettust ja sotsiaalmeedia pettust, vastavalt 77% ja 85% vastanutest.
„Kui vaadata üldist statistikat, siis on näha, et kõige vähem puutuvad pettustega kokku noored vanuses kuni 25. Sealjuures on ka rahalised kaotused kõige väiksemad. Lisaks võrdlemisi heale teadlikkusele on põhjuseks ilmselt ka see, et noortel pole veel kogunenud märkimisväärselt sääste, mistõttu on ka petturite huvi nende suhtes väiksem. Selles vanusegrupis piirduvad pettused enamasti pettusliku raha vahendamisega või identiteedivargusega,“ jagas Kukk.
Lisaks uuriti tudengitelt, millised eelpool nimetatutest pettustest kujutavad tudengitele endile kõige suuremat ohtu. Oodatult hinnati kõige ohtlikumaks sotsiaalmeedias ringlevaid pettusi, nii arvas ligi kolmveerand (73%) vastanutest.
„Kuna noored kasutavad sotsiaalmeedia keskkondi aktiivselt, on seetõttu kõik nendes meediumites levitatav neile ka kõige suuremaks ohukohaks. Sealseid petuskeeme on tihti keeruline eristada päriselust, mistõttu tuleb vale ja õige info eristamiseks kasutada väga kriitilist mõtlemist,“ sõnas Kukk.
Kes peaks vastutama
48% vastanutest leidis, et pettuse ohvriks langemise eest saab vastutada vaid inimene ise. Toodi välja ka seda, et vastutus lasub ka valitsusel, pankadel ja internetikeskkondade haldajatel, kelle ülesandeks on luua turvaline keskkond ning läbi ennetuse ja petturite vastutusele võtmise kaitsta tarbijat ohvriks langemise eest.
Ligi kolmandik pettuse ohvriks langedes otseselt ei reageeriks
Kui juba pettuse ohvriks langetakse, siis ligi kolmandik (28%) sellele otseselt ei reageeriks, vaid üritaks läbielatust õppida, et samu vigu tulevikus vältida. Politsei poole pöörduks 26%, pangaga võtaksid ühendust 14% ning õigussüsteemile jääksid lootma vaid 10% vastanutest.
Viimaseks uuriti, mida saaksid vastajate hinnangul pangad finantspettuste ennetamiseks teha. 22% vastanute hinnangul aitaks pettusi ennetada kahe-astmeline autentimise laiem kasutuselevõtt. 16% märkis, et pangad peaksid rohkem keskenduma klientide finantspettuste teemal harimisele, näiteks läbi taskuhäälingute ning koolituste.
„Olen vastanutega täielikult nõus. Kahe-astmeline autentimine leiab panganduses järjest laiemat kasutust. Lisaks peame teemale kindlasti ka suuremat tähelepanu tõmbama ja leidma selleks atraktiivsemaid viise, et laiema elanikkonna teadlikkust tõsta ja seeläbi aidata pettuseid ennetada. Kõige olulisem pettuste ennetusmeede on just teadmised, mille abil suudame ennast kõige paremini kaitsta,“ lisas Kukk.


Pakistani kohus määras kautsjoni eksiilis elavale ekspeaministrileISLAMABAD, 19. oktoober, AFP-BNS – Pakistani kohus määras neljapäeval kautsjoni eksiilis elavale endisele peaministrile ja korruptsioonis tagaselja süüdi mõistetud Nawaz Sharifile, ütles tema advokaat.
See tähendab advokaadi sõnul, et Sharifi ei saa vahistada, kui ta naaseb sel nädalavahetusel riiki.
"Auväärt Islamabadi kõrgem kohus määras Nawaz Sharifile kaitsekautsjoni kuni 24. oktoobrini, ütles Sharifi kaitseadvokaat Amjad Pervaiz uudisteagentuurile AFP. "Teda ei saa naasmisel kinni pidada."
AFP – Baltic News Service


Eesti inimesi tüssatakse enim petukõnede, SMS-pettuste ja andmepüügigaFoto: Shutterstock
Luminori tellimusel hiljuti läbi viidud uuringu kohaselt on 57% Eesti inimestest puutunud viimase aasta jooksul kokku petukõnedega ning 44% vastanutest on isiklik kogemus SMS-pettusega. Eestis kõige enam levinud petuskeemide esiotsa mahuvad veel andmepüük, investeerimispettused ning veebipõhised müügipettused.
“Petukõnede aktuaalsust tajuvad kõige enam vanemaealised, seevastu nooremad on keskmisest enam tähelepanelikud SMS-i teel levitatavate skeemide suhtes”, ütles Luminori pettuste tõkestamise spetsialist Veiko Kiik. Koguni 79% Eesti inimestest tajub, et viimase aasta jooksul on finantspettuste arv suurenenud.
Uuringust selgub, et praktiliselt igalt kolmandalt Eesti inimeselt on aasta jooksul püütud välja petta andmeid ning iga viies on kogenud investeerimispettuse ja veebipõhise müügipettuse katset. Endiselt ei ole kuhugi kadunud ka valearved ning armupettused.
“Suur hulk petukõnesid toimub vene keeles. Seda kinnitab ka asjaolu, et just Ida-Virumaal on kõige rohkem inimesi (87%), kes on selle petuskeemiga aasta jooksul kokku puutunud. Üle Eesti oli vene rahvusest vastanute hulgas vastav näitaja koguni 91% ehk sisuliselt pea kõigil on olnud mingisugune kokkupuude pettustega”, lisas Kiik.
Kui vaadata võrdluseks teisi Balti riike, siis Läti paistab silma petukõnede rohkusega – koguni 71% lätlastest on aasta jooksul saanud vähemalt ühe petukõne. SMSi teel levivaid pettuseid tajutakse Lätis meist jällegi mõnevõrra vähem. Leedus on omakorda Eestiga võrreldes rohkem neid, kes on komistanud mõne investeerimispettuse (27%) või veebipõhise müügipettuse (25%) otsa.
Uuringu viis Luminori tellimusel tänavu augustis ja septembris Eestis, Lätis ja Leedus läbi uuringufirma Norstat. Küsitleti 1000 inimest vanuses 18–74 aastat igas Balti riigis.
Petuskeemide näited SIIN.
Allikas:
Luminor


Soome ajaloo suurim andmevarguse ja väljapressimise juhtum on jõudmas kohtusse   Süüalune on 26-aastane noormees.


Valitsus ei toetanud elamisloata Vene kodanike kinnisasjade kitsendusiTALLINN, 19. oktoober, BNS – Valitsus ei toetanud neljapäevasel istungil riigikogu Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni algatatud seaduseelnõu, mille eesmärk on piirata Venemaa Föderatsiooni kodanikele, kes ei oma Eesti elamisluba, omandada Eestis kinnisasja Ukrainas toimuva agressioonisõja ajal.
Lisaks füüsilistele isikutele ei saaks eelnõu järgi Eestis kinnisasja omandada ka Vene Föderatsiooni kodaniku, kes ei oma Eesti elamisluba, omanduses olevad seotud juriidilised isikud või Venemaa kodanikest tegelikud kasusaajad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadused sätestatud alustel, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Eelnõu esitajad märgivad, et kinnisasja omandamise kitsendamise seadus piirab välismaa kodanikele, kes ei ole Euroopa Liidu kodanikud, õigust kinnisvara omandada teatud piirkondades. Täiemahulise agressioonisõja ajal on julgeolekukaalutlustel ning eetilisi põhimõtteid järgides põhjendatud Vene Föderatsiooni kodanike kinnisvara omandamist piirata.
Regionaalministri ettepanekul eelnõu ei toetatud. Siseministeeriumiga analüüsitakse küsimust, kuidas lahendada Eesti julgeoleku tagamiseks kolmandate riikide kodanike kinnisasja omandamise võimaluste piiramine. Valitsuse hinnangul on mõistlik parima tulemuse saavutamiseks tegeleda kõigi kolmanda riigi kodanike ning Eesti julgeolekut puudutavate teemadega terviklikult.
Tallinna toimetus, +372 533 38403, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Poolemiljardilises kelmuses süüdistatavad said kohtust tagasilöögiTallinna halduskohus jättis krüptoärimeeste Ivan Turõgini ja Sergei Potapenko ning nende perekonnaliikmete kaebused kohtualuste Ameerika Ühendriikidesse välja saatmise kohta rahuldamata.


Valitsus ei toetanud EKRE ettepanekut keelata Vene kodanikel Eestis kinnisvara ostaValitsus ei toetanud neljapäevasel istungil riigikogu Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni algatatud seaduseelnõu, mille eesmärk on piirata Venemaa Föderatsiooni kodanikele, kes ei oma Eesti elamisluba, omandada Eestis kinnisasja Ukrainas toimuva agressioonisõja ajal.Lisaks füüsilistele isikutele ei saaks eelnõu järgi Eestis kinnisasja omandada ka Vene Föderatsiooni kodaniku, kes ei oma Eesti elamisluba, omanduses olevad seotud juriidilised isikud või Venemaa kodanikest tegelikud kasusaajad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadused sätestatud alustel, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Eelnõu esitajad märgivad, et kinnisasja omandamise kitsendamise seadus piirab välismaa kodanikele, kes ei ole Euroopa Liidu kodanikud, õigust kinnisvara omandada teatud piirkondades. Täiemahulise agressioonisõja ajal on julgeolekukaalutlustel ning eetilisi põhimõtteid järgides põhjendatud Vene Föderatsiooni kodanike kinnisvara omandamist piirata.
Regionaalministri ettepanekul eelnõu ei toetatud. Siseministeeriumiga koos analüüsitakse küsimust, kuidas lahendada Eesti julgeoleku tagamiseks kolmandate riikide kodanike kinnisasja omandamise võimaluste piiramine. Valitsuse hinnangul on mõistlik parima tulemuse saavutamiseks tegeleda kõigi kolmanda riigi kodanike ning Eesti julgeolekut puudutavate teemadega terviklikult.


Valitsus ei toetanud EKRE ettepanekut keelata Vene kodanikel Eestis kinnisvara ostaValitsus ei toetanud neljapäevasel istungil Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Riigikogu fraktsiooni algatatud seaduseelnõu, mille eesmärk on piirata Venemaa Föderatsiooni kodanikele, kes ei oma Eesti elamisluba, omandada Eestis kinnisasja Ukrainas toimuva agressioonisõja ajal.
Lisaks füüsilistele isikutele ei saaks eelnõu järgi Eestis kinnisasja omandada ka Vene Föderatsiooni kodaniku, kes ei oma Eesti elamisluba, omanduses olevad seotud juriidilised isikud või Venemaa kodanikest tegelikud kasusaajad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadused sätestatud alustel, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Eelnõu esitajad märgivad, et kinnisasja omandamise kitsendamise seadus piirab välismaa kodanikele, kes ei ole Euroopa Liidu kodanikud, õigust kinnisvara omandada teatud piirkondades. Täiemahulise agressioonisõja ajal on julgeolekukaalutlustel ning eetilisi põhimõtteid järgides põhjendatud Vene Föderatsiooni kodanike kinnisvara omandamist piirata.
Asjaolu, et valitsus EKRE ettepanekut ei toetatud, näitab selgelt, et võimuerakonnad teevad Venemaad kritiseerides ainult suuri sõnu – tegusid ei järgne.


Küberturvalisuse ABCOktoober on rahvusvaheline küberturvalisuse kuu ning 18.oktoobril alustab Lasnamäe linnaosavalitsus eeskätt eakatele mõeldud tasuta küberturvalisuse loenguid.

Neljast kohtumisest koosnev loengusari on ajendatud meediaväljaannetes laia kõlapinda leidnud juhtumitest, kus kelmidel on nutiseadmeid kasutades õnnestunud heausklikelt välja petta märkimisväärseid rahasummasid. Loengutel osaleja õpib tundma nutiseadmete funktsionaalsust ning saab seeläbi selgeks kübertervise põhitõed. Kui inimene on kindel enda teadmistes, on tõenäosus kelmide ohvriks sattuda väiksem.

Loengud toimuvad teisipäeviti algusega kell 10 (eesti keeles) ning 11.15 (vene keeles).
18.10- Sissejuhatus digimaailma 25.10- Nutiseadme turvalised/ ebaturvalised rakendused 01.11 - Kelmuste tüübid 08.11 - Kuidas kelmust ennetada ning enda raha mitte kaotada?

Osaleda võib nii kõigis loengutes kui üksikloengus. Registreerumine telefonil 645 7702.
Kõik loengud toimuvad Lasnamäe linnaosa valitsuse (Pallasti 54) esimese korruse saalis. Kohtade arv on piiratud. Osalema on oodatud kõik huvilised, eriti eakad. Loenguid korraldab Lasnamäe linnaosa valitsus koostöös Tallinna Keskraamatukogu ning politsei- ja piirivalveametiga.
Osalejad õpivad tundma nutiseadmete funktsionaalsust.