VIDEO | Lauri Läänemets podisevast skandaalist: see on vähendanud valitsuse, peaministri ja riigi usaldusväärsust„Iga päev ma loen meediast, et on mingisuguseid uusi teemasid ja uusi nurki. Ja ma tõesti ei tea, kas see lõpuni on tõde või mitte,“ kirjeldas siseminister Lauri Läänemets (SDE) Kaja Kallase mehe äritegevuse ümber lahvatanud skandaali.
Möödunud kolmapäeval sai avalikuks, et Stark Logistics on Ukraina sõja ajal jätkanud tegevust, mis on seotud Venemaaga. Kallase abikaasa Arvo Halliku firmale Novaria Consult kuulus 24,8% firmast Stark Logistics. Tolle klient on omakorda Metaprint, kes tegutseb siiani ka Venemaal. Stark Logistics aitab logistika ja vedudega.
Riigikogu sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimees Jevgeni Ossinovski sõnas eile Vikerraadiole, et tema hinnangul ei ole Kaja Kallas andnud ammendavaid vastuseid oma abikaasa Venemaa-äri kohta.
Pärast tänast valitsuse pressikonverentsi kommenteeris teemat Delfile SDE esimees Läänemets. „Meie (sotsid – toim) hoiak on, et esiteks see pole meeldiv asi. See on vähendanud Eesti vabariigi valitsuse, peaministri ja riigi usaldusväärsust. Meie soov on, et usaldusväärsus tuleb taastada,“ lausus ta.
Läänemets: valitsuses skandaali-ülevaateid ei tehta
Tema sõnutsi peab usalduse taastamine algama sellest, et kõik on saanud oma küsimustele ammendavad vastused. Kallas ei osalenud sel nädalal riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel avalikul istungil. Küll aga on nüüd teada, et ta osaleb järgmisel esmaspäeval korruptsioonivastase erikomisjoni istungil ning 11. septembril julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni istungil. Läänemets väljendas head meelt, et Kallas selle sammu nüüd astub ja vastuseid saavad nii parlamendisaadikud kui ka avalikkus. Läänemets rääkis, kuidas ka tema on seni ammutanud oma info ikka meediakajastustest ja pidevalt on uued teemad ja nurgad. „Ja ma tõesti ei tea, kas see lõpuni on tõde või mitte.“
Mis aspektid on talle skandaali puhul segaseks jäänud? „Kas koliti siis ümber ettevõtet või see hoopis laienes,“ tõi ta näiteks. „Tõesti, seda infot on nii palju tulnud. Valitsuses seda infot ei jagata. Meil selliseid ülevaateid ja memosid ei tehta. See on see, mida meedia vahendusel saab,“ märkis ta. Läänemets usub, et just komisjonidest on siinkohal kasu faktide ja täpse aegrea paika panemiseks.
EPL on kajastanud, et kui Kuigi Stark Logistics väidab, et aitas Metaprintil Venemaa äri lõpetada, siis tegelikult see äri sõja ajal hoopis kasvas. Metaprinti suurosanik Martti Lemendik kinnitas, et kaupa on müüdud Venemaale 29,8 miljoni euro eest. Seejuures üht toodet kaubakoodiga 7210122000 („Белая жесть“ ehk tinatatud valgeplekk) just sõja ajal hooga vedama hakatigi. Suuresti tänu sellele kasvas 2022. aastal Metaprinti müük Venemaale sõjaeelse aastaga võrreldes 22%. Tänavuse aasta jooksul on Stark Logistics Metaprinti Venemaa-vedudelt teeninud ligi 475 000 eurot.
Kallase peaministriks sobivuse kohta ütles Läänemets, et siin peab vaatama Reformierakonnale otsa. „Nemad peavad hindama, mismoodi seda usaldusväärsust taastavad.“
Kallas: ma jätkan peaministrina
Kaja Kallas on skandaali puhkemisest saati avalikkusele öelnud, et tema ei plaani peaministri ametist tagasi astuda. „Kõigepealt ütlen seda, et mul on väga kahju, et selline olukord on üldse tekkinud. Ma kindlasti vabandan kõigi ees, kes sellest riivatuna on end tundnud, aga mina saan vastutada nende moraalsete hinnangute eest, mida ma olen ka andnud,“ sõnas ta mõne päeva eest Delfile. „Endiselt arvan, et Venemaal tegutsemine või Venemaaga suhete hoidmine olukorras, kus on käimas täiemahuline sõda, ei ole moraalne ja peaks lõppema, ning kutsun üles kõiki Eesti ettevõtteid seda tegema – see seisukoht pole muutunud.“
Ta on väitnud, et nii Reformierakonnas kui ka koalitsioonis laiemalt ta mingit vastuseisu ei tunneta. Valitsus alustas sel nädalal tuleva aasta riigieelarve kõnelusi. Kallase hinnangul on koalitsioonipartnerite suhted väga head. „Uskuge mind, üksteise kiitmist oli täna erakordselt palju,“ kirjeldas ta lõuna paiku ministrite arutelu.


Tallinnas toimuvatel tippkohtumistel osaleb üle 2000 välisosalejaTALLINN, 31. august, BNS – Tallinnas toimuvad järgmisel nädalal kaks peaminister Kaja Kallase poolt võõrustatavat rahvusvahelist suursündmust: tippkohtumine Tallinn Digital Summit teisipäeval, 5. septembril ning Avatud valitsemise partnerluse (AVP) tippkohtumine kolmapäeval ja neljapäeval, 6.-7. septembril, mis toovad Tallinna enam kui 2000 riigi- ja valitsusjuhti, ministrit, poliitikut, rahvusvaheliste organisatsioonide esindajat, ettevõtjat ja vabaühenduste esindajat enam kui 80 riigist.
Seoses suure arvu osalejatega on oodata uuel nädalal ajutisi liikluspiiranguid või -seisakuid Tallinna lennujaamas ja läbiümbruses ning kesklinna suuremate hotellide, Kultuurikatla ja Telliskivi Loomelinnaku ümbruses.
Telliskivi Loomelinnakus toimuva Avatud valitsemise partnerluse tippkohtumise ajal ning vahetult eelneval ja järgneval päeval on piiratud parkimine Telliskivi tänaval ning Telliskivi Loomelinnaku raudtee-poolses parklas. Telliskivi tänaval reguleeritakse liiklust ning võib tulla ette ajutist ja lühiajalist Telliskivi tänava sulgemist.
Loomelinnak on suures osas avatud, sealhulgas väliala ja seal tegutsevad ettevõtted-ärid.
Kultuurikatlas toimuva Tallinn Digital Summiti ajal on parkimisvõimalused Kultuurikatla ümbruses piiratud ning ümbruskonna tänavatel reguleeritakse vajadusel ajutiselt liiklust.
Riigikantselei kutsub üles elanikke ja liiklejaid jälgima ajutisi liiklusmärke ja liiklusreguleerijate korraldusi ning arvestama oma liikumise planeerimisel kahe suursündmuse toimumisega.
Tallinn Digital Summit on Eesti peaministri algatatud iga-aastane tippkohtumine, mis toob kokku tipp-poliitikud, arvamusliidrid, ettevõtjad, akadeemia ja tehnoloogiakogukonna, et juhtida tähelepanu digivaldkonna muutuste olulisusele ning käsitleda nende mõju majandusele, ühiskonnale, inimestele ja riikidele.
6.-7. septembril toimuv Avatud valitsemise partnerluse tippkohtumine toimub Eesti Avatud valitsemise partnerluse kaaseesistumise raames, mille Eesti võttis üle oktoobris 2022. Ürituse keskmes on korruptsioonivastasus, vabakond ja osalemine, kliima, digitehnoloogiad, õigus ning kriisivalmidus.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Metsküla ja Virtsu kooli vastu kogutud allkirjad saadi pettuse teel? Lapsevanem: mina andsin allkirja muuks asjaksTäna, kui Lääneranna vallavolikogu arutab Metsküla ja Virtsu kooli saatuse üle, jahmatas avalikkust teiste kohalike lapsevanemate pöördumine – kui väikekoolid jätkata saavad, kaebavad hoopis nemad valla kohtusse. Alla kirjutanud lapsevanem ütles, et tema avaldas enda arvates toetust Lihula uuele koolimajale.
Pöördumisele alla kirjutanud kohalik naine (toimetusele nimi teada – M. M.) rääkis Delfile, et eile õhtul, kui ta ootas autos oma lapsi, tuli tema juurde vana tuttav ja palus naisel anda paberile allkiri.
Kui naine küsis, mille jaoks allkiri on, vastas tuttav, et Lihula uue koolimaja toetuseks. Naine, kelle enda lapsed käivad Lihula koolis ja mis on väga vana ning amortiseerunud, andiski oma allkirja. Ta ütles, et paber, kuhu tema oma allkirja kirjutas, oli valge A4, millel oli tol hetkel veel mõned allkirjad. Pöördumise teksti tema aga ei näinud.
„Olin oma mõtetes ja kirjutasin alla,“ ütles naine. „Uue kooli jaoks ikka [annan oma toetuse].“
Kui täna sai selgeks pöördumise tekst, oli naine väga üllatunud. „Nagu kott oleks pähe tõmmatud,“ lausus ta ja lisas, et kui oleks teadnud, et pöördumisega ähvardatakse kohtusse minna, siis poleks ta kindlasti sellele oma toetust andnud.
Täna tuli avalikuks enam kui poolesaja Lihula lapsevanema ja elaniku avalik kiri valla juhtidele ja volikogule. Nad lubavad kohtusse pöörduda, kui Lääneranna volikogu peaks otsustama, et Metsküla kool jääb lahti.
Pöördumises rõhutatakse, et väikekoolide toetamine võib seada ohtu Lihulasse uue koolimaja ehitamise. Ja nii ähvardatakse kohtusse kaevata vald, mis on väidetavasti juba koolireformi pärast kohuskäimisele kulutanud kuni 70 000 eurot.


ÜLEVAADE | „See mitte ainult ei näe välja väga halb, vaid ongi seda.“ Koalitsioonipartnerite hulgas ei ole Kallase küsimuses üksmeeltEesti 200 ja SDE fraktsioonide liikmed jäävad peaminister Kaja Kallase abikaasa skandaali asjus äraootavale seisukohale – mitme hinnangul ei ole Kallas seni andnud piisavaid selgitusi. Küsimusele, kas Kallas peaks ametisse jääma, vastati erinevalt.
Teisipäeval ütles Kallas Vikeraadio saates „Stuudios on peaminister“, et on idavedude skandaali koalitsioonipartneritega arutanud. Ta väitis, et „keegi neist ei näe põhjust, et ma peaksin kuidagi vahetatud saama“.
Uurisime mõlema erakonna rahvasaadikutelt – neid on kokku 21 – nende isiklikku arvamust praeguse olukorra kohta. Riigikogu liikmete jutust koorub välja, et Kallase positsioon ei ole sugugi nii kindel, kui ta üritab väita. Küsitletud tõdesid Delfile, et õhus on endiselt küsimusi, millele peaministril tuleb vastata.
Eesti 200
Kalev Stoicescu sõnul on peaministri skandaal tõsine ja avalikkuse huvi selle vastu õigustatud. Tema arvates peaks seda vaatama ka laiemalt ehk üldiselt kui äritegevust Venemaaga. „Ei saa öelda, et kui Venemaal tegutseb piltlikult kümneid või sadu firmasid, et siis ühe, kahe või kolme firma tegevus seal oleks ebamoraalne ja teiste puhul on kõik hästi. See on palju laiem küsimus,“ sõnas ta.
Umbusaldusavalduse kohta vastas ta, et kui see juhtuma peaks, siis võtavad nad erakonnaga ühise seisukoha. Ta lisas, et umbusalduse avaldamine ei lahendaks laiemat probleemi. „Mina ütleksin, et on veel küsimusi, millele on vaja vastust anda,“ ütles ta.
Tema erakonnakaaslane Hendrik Terras arvas samuti, et Venemaaga äri ajamine on täiesti vale ja seda ei tohiks teha. Tema sõnul on peaminister lubanud, et läheb korruptsioonivastasesse erikomisjoni kohale ning pärast seda on nad koalitsioonis targemad.
Seda, kas ta on peaministri praeguste vastustega rahul, Terras kommenteerida ei soovinud. Ta vastas vaid, et tema rahulolu ei ole oluline, sest ta vaataks teemat faktipõhiselt. „Meie selle umbusaldusega praeguses seisus ei liitu,“ kinnitas Terras.
Kas usaldus peaministri vastu on püsinud? Terras ei andnud selget vastust ning kordas oma eelmist lauset, et umbusaldusega nad kaasa ei lähe.
Meie selle umbusaldusega praeguses seisus ei liitu.
Toomas Uibo sõnul on skandaal äärmiselt kahetsusväärne ning see mitte ainult ei näe halb välja, vaid ongi väga halb. Tema ootab Kallaselt veel täpsemaid selgitusi. „Kindlasti oleks vaja lisaküsimusi. Ma usun, et Kaja Kallas ka tuleb korruptsioonivastase komisjoni ette, kindlasti on vaja saadikutel [esitada] lisaküsimusi. Seda ta on lubanud teha ja ma usun, et nii ka läheb,“ sõnas ta.
Ta lisas, et tänase seisuga ei ole veel piisavalt infot, et otsustada, kas seista umbusaldamise korral erakonnana Kallase seljataga.
Kas Uibo usaldab peaministrit endiselt? „See ongi moraaliküsimus natuke, sest midagi ebaseaduslikku ei ole tuvastatud, et see ongi keeruline juhtum,“ sõnas ta. Ta lisas, et skandaal pole hea ei Eestile ega peaministrile endale, aga ta loodab, et lähiajal saavad nad suuremat selgust. „Ja siis oskan öelda, kas usaldan [peaministrit] või mitte.“
„Mis nüüd riigikogu puudutab, siis oleks mõistlik, kui Kallas tuleks vastava komisjoni ette,“ ütles ta ja lisas, et ei saa öelda, et teema oleks ammendunud, sest mõnel komisjonil on veel küsimusi. „Ma arvan, et sealt on hea edasi minna, kui ta jõuab lõpuks komisjoni ette,“ ütles Igor Taro.
Taro märkis, et peaministri usaldamise küsimusele ei saa veel vastata, sest endiselt on õhus palju küsimusi. Kui kõik küsimused on vastatud, siis saab ta alles öelda, kas ta usaldab Kallast või mitte.
Kindlasti on vaja saadikutel esitada lisaküsimusi.
Juku-Kalle Raid rääkis, et peaministri skandaal on keeruline, kuid ei ole ilus teiste inimeste eksimustes kolmandaid inimesi süüdistada. Nimelt tundub olukord talle jabur ning ta ei saa hästi aru, kuidas Kallas teemasse puutub.
Raid leidis aga, et Kallas oleks võinud teemat paremini kommunikeerida. „Umbes samal hommikul oleks võinud mingi pressikonverentsi kokku kutsuda ja öelda: „Kuulge, selline värk on, mina ei teadnud või ei ole seotud. Igal juhul sorry, mina jätkan Ukraina rindel ja Ukraina poolel“ ja ma arvan, et kogu see jama oleks olemata olnud,“ ütles ta.
Ta lisas, et tema usaldab peaministrit ega kavatse umbusaldusega kaasa minna, sest hoolimata kõigest on Kallas olnud hea peaminister. Ta märkis, et kui ühele poole panna see skandaal ja teisele poole Kallase senine tegutsemine maailmas, siis tal ei ole küsimustki, kumb pool on suurema kaaluga.
Ka Kadri Tali oli veendunud, et peaminister jagab veel selgitusi skandaali valguses ning läheb ka korruptsioonivastase erikomisjoni ette. „Kõigepealt ma tahan öelda, et mitte mingil viisil ei õigusta ma mingit koostööd Venemaaga, aga ma räägiks lihtsalt sellest, et antud hetkel ei olegi Kallas saanud sellist pikka ja õiglast selgitust omapoolsest versioonist kõigile seletada,“ ütles ta.
Tali sõnas, et tema usaldab peaministrit. „Mina tänase seisuga olen kindlasti Kaja Kallase seljataga ja ei arva, et ta peaks tagasi astuma.“
Liisa Pakosta sõnul on Kallas kinnitanud, et ta on valmis vastama juhtunu moraalseid aspekte puudutavatele küsimustele ning andma kõik vastused asjakohases komisjonis.
„Ma ei toeta peaministri umbusaldamist, ent mõistagi olen ma Venemaa elajaliku agressiooni tõttu vastu igasugusele äritegevusele, mis toetab Vene sõjamasinat ja Kremli režiimi,“ lisas ta.
Korruptsioonivastase erikomisjoni liige Irja Lutsar ütles, et koalitsioonipartnerid on oma arvamuse öelnud ning praeguse seisuga pole midagi uut lisada. „Eesti 200 on ka öelnud, et juhtum on muidugi kahetsusväärne ja vähemalt mina olen meie valitsusliikmete kaudu saanud need vastused küsimustele, mis esialgu olid,“ sõnas ta.
Lutsar lisas, et loodab, et kui Kallas jõuab erikomisjoni ette, siis saab teema selgemaks.
Peeter Tali usub samuti peaministri sõnu minna komisjonide ja parlamendi ette, et riigikogulased ja avalikkus saaksid oma küsimustele ammendavad vastused. „Mul ei ole põhjust peaministri sõnades kahelda,“ lisas ta.
Tali pidas samuti vajalikuks esile tuua, et pikas perspektiivis on igasugune äritegemine Venemaaga kahjulik ja ta ei kiida seda heaks.
Mis puudutab peaministri usaldamist, siis vastas Tali, et tema on valitsusliidu poliitik ning moraalsed otsused peab tegema Kallas ja Reformierakond. „Meie huvi on, et see valitsusliit ikkagi püsiks, et viia ellu need suured asjad, mis oleme kokku leppinud, ja ma arvan, et selline valitsusliit Eestile on täna ikkagi kõige edumeelsem ja tulevikku vaatavam,“ rääkis ta.
Marek Reinaas sõnas Delfile, et tema kõnealust skandaali kommenteerida ei soovi, sest tal ei ole midagi tarka öelda.
Kolm Eesti 200 liiget – Züleyxa Izmailova, Tanel Tein ja Tarmo Tamm – jätsid Delfi päringule vastamata.
Sotsiaaldemokraadid
SDE fraktsiooni esimees Jevgeni Ossinovski on varem öelnud ERR-ile, et kindlasti soovib erakond jätkata praeguse koalitsiooniga, ent samas pole Kallas andnud ammendavaid vastuseid.
„Ma loodan, et ta lähiajal siiski saab ilmuda ka riigikogu ette, et anda need vastused, mida täiesti legitiimselt riigikogu liikmed ja komisjonid soovivad saada. Ja kui need vastused on ammendavad, need selgitused on antud, siis on võimalik edasi minna. Kui seda ei juhtu, siis ma arvan, et ongi see koht, kus tuleb võib-olla mõelda ka teistele otsustele. Aga täna me veel seal ei ole,“ lisas Ossinovski.
Kriitikat jagus ka tema erakonnakaaslastel.
„Poliitiku relv heas mõttes on tema usaldusväärsus ja kahtlemata on peaministri oma praegu kõikuma löönud. Heameelega kuulaks ära peaministri vastused, mida ta annab komisjonis, kuhu ta on lubanud tulla. See võimalus tal on ja seda ta kasutab ning kindlasti oleme koalitsioonipartnerina nõudlikud ja ootame vastuseid,“ ütles sotsiaaldemokraat Priit Lomp.
Ta lisas, et kindlasti on küsimusi, mis on juba saanud vastuseid, ent iga päevaga on tulnud infokilde juurde. „Pisut häiriv on olnud see, et on mulje, et ei tohi mingeid asju küsida. Peaminister avaliku elu tegelasena peaks neile küsimustele vastama,“ sõnas Lomp.
Pisut häiriv on olnud see, et on mulje, et ei tohi mingeid asju küsida.
Raimond Kaljulaid rääkis, et väga raske on järeldusi teha nende intervjuude ja kommentaaride põhjal, mis on seni meediale antud. Ta usub, et ühel hetkel tuleb peaminister riigikogu täiskogu ette vastuseid andma ja siis saab küsimusi esitada.
Kaljulaid sõnas, et temale teadaolevalt ei ole opositsiooni umbusaldusavaldusega keegi koalitsioonist kunagi varem liitunud ning ta on kindel, et seda ei juhtu ka seekord. Ta lisas, et võib kergemat mürki võtta, et opositsiooni umbusaldusavaldus ei vii mitte kuhugi.
Kas ta peaministrit ka usaldab, on tema sõnul vara öelda, sest kogu teema on niivõrd värske. „Eesti vanasõna ütleb ka, et tark ei torma – laseme neil asjadel selgineda,“ sõnas Kaljulaid.
Erakonnakaaslane Helmen Kütt ütles, et praegu on koostöö koalitsioonipartneritega väga hea. „Mis puudutab skandaali Kaja Kallase ja tema perega seonduvalt – see probleem vajab kahtlemata selgitust ja paremaid vastuseid, aga see ei tähenda valitsuskriisi,“ ütles ta ja lisas, et kindlasti need vastused ka antakse.
„Ütleme ausalt, selles osas peab eelkõige Kaja Kallas võtma seisukoha koos Reformierakonnaga, aga koalitsiooni tervisel pole praegu midagi viga,“ sõnas ta.
Selles osas peab eelkõige Kaja Kallas võtma seisukoha koos Reformierakonnaga.
Tiit Maran märkis, et ta on viibinud välismaal, seega pole ta jõudnud end teemaga täiel määral kurssi viia ega soovi seetõttu praegu teemat pikemalt kommenteerida
Heljo Pikhofi arvates ei mõjuta skandaal koalitsiooni püsimist mitte mingilgi moel. „On ju erakonnad moodustanud koalitsiooni, mitte üksikisikud. Koalitsiooni tervis ministrite tasemel on väga hea ja võin öelda, et samamoodi on riigikogus. Ma ei näe seda, et koalitsioon oleks lagunemas,“ lausus ta.
„Kuniks ühiskonnas neid küsimusi on, siis ma arvan, et neile tuleb vastata, kuni laiemalt tunnetatakse, et ei ole põhjust enam kahelda,“ märkis Reili Rand ja lisas, et ta loodab, et peaminister annab piisavalt ammendavad vastused.
Anti Allas ütles samuti, et õhus on veel küsimusi, mis ootavad vastuseid, ning praegu pole võimalik mustvalgelt vastata sellele, kas ta usaldab Kallast – kõik sõltub sellest, kas need vastused tulevad või mitte.


Trump ei tunnistanud end Georgia valimiskuritegudes süüdiWASHINGTON, 31. august, AFP-BNS – USA ekspresident Donald Trump ei tunnistanud end neljapäeval süüdi kuritegelikus vandenõus muuta presidendivalimiste tulemusi Georgia osariigis, kus ta 2020. aastal kaotajaks jäi.
Trump, kes on silmitsi 13 süüdistuspunktiga, sealhulgas väljapressimine, esitas vastuse süüdistustele avalduses, kus ütles lahti ka õigusest osaleda süüdistuste ametlikul ettelugemisel järgmise nädala kolmapäeval.
AFP – Baltic News Service


Trump ei tunnistanud end Georgia valimiskuritegudes süüdi (Täiendatud!)WASHINGTON, 31. august, AFP-BNS – USA ekspresident Donald Trump ei tunnistanud end neljapäeval süüdi kuritegelikus vandenõus muuta presidendivalimiste tulemusi Georgia osariigis, kus ta 2020. aastal kaotajaks jäi.
Trump esitas vastuse süüdistustele avalduses, kus ütles lahti ka õigusest osaleda süüdistuste ametlikul ettelugemisel järgmise nädala kolmapäeval.
Taas vabariiklaste presidendikandidaadiks pürgiv 77-aastane Trump võeti läinud nädalal Atlantas vahi alla.
Enne 200 000 dollari suuruse kautsjoni eest vabastamist tehti Trumpist ka tavapärane vahistamisfoto.
Trumpile on esitatud 13 süüdistuspunkti, sealhulgas väljapressimine. Süüdistuste kohaselt püüdis ta koos 18 teise isikuga pöörata ümber Joe Bideni valimisvõitu Georgia osariigis.
Ekspresidendile on alates aprillist esitatud kriminaalsüüdistused juba neljal korral, mis tähendab, et ta peab hakkama vabariiklaste presidendikandidaadiks pürgides käima valimisürituste ja kohtuistungite vahet.
Georgias vahistati ta päev pärast kaheksa vabariiklaste presidendikandidaadiks püüdleja teledebatti Wisconsinis.
AFP – Baltic News Service


Trump ei tunnistanud Georgia valimistulemuste mõjutamise vandenõus süüd   Donald Trump ei tunnistanud end süüdi Georgia osariigi valimistulemuste mõjutamise vandenõus. Kokku on Trumpi vastu esitatud neli kriminaalsüüdistust. Trump on vabariiklaste esikandidaat 2024. aasta presidendivalimistel.   Endine USA president Donald Trump ei tunnistanud end neljapäeval süüdi kuritegelikus vandenõus muuta presidendivalimiste tulemusi Georgia osariigis, kus ta 2020. aastal kaotajaks jäi, vahendas BNS. Trump esitas vastuse süüdistustele avalduses, kus ütles lahti ka õigusest osaleda süüdistuste ametlikul ettelugemisel järgmise nädala kolmapäeval. Donald Trump on sarnaselt 2016. aastale ja 2020. aastale taaskord suure tõenäosusega vabariiklaste presidendikandidaat. 77-aastane Trump võeti läinud nädalal Atlantas vahi alla, kus talt võeti sõrmejäljed ja temast tehti pilt. Trump maksis vahi alla mitte jäämiseks 200 000 dollari suuruse kautsjoni. Trumpile on esitatud 13 süüdistuspunkti, sealhulgas süüdistatakse endist presidendi väljapressimises. Süüdistuste kohaselt püüdis ta koos 18 teise isikuga pöörata ümber Joe Bideni valimisvõitu eelmistel presidendivalimistel Georgia osariigis. Ekspresidendile on alates aprillist esitatud kriminaalsüüdistused juba neljal korral, mis tähendab, et ta peab hakkama vabariiklaste presidendikandidaadiks pürgides käima valimisürituste ja kohtuistungite vahet. Georgias vahistati ta päev pärast kaheksa vabariiklaste presidendikandidaadiks püüdleja teledebatti Wisconsinis, kus Trump ei osalenud.    					Toimetaja:  Allan Aksiim    					Allikas:  AFP-BNS


SÕJAPÄEVIK (554. päev) | Volodõmõr Zelenskõi on maruvihane. Ukraina kaitseminister saab sule sappaRiigipea on Pihkva rünnaku üle uhke. Korruptsioonisõda käib aususe, aga ka läände pääsemise nimel. Prigožin haua tagant: mul on kõik OK.
President Volodõmõr Zelenskõi kiitles täna: „Uus Ukrainas tehtud kaugmaarelv tabas sihtmärki 700 kilomeetri kaugusel.“ Küllap mõtles ta Pihkva rünnakut, mille käigus hävitati alla viiekümne kilomeetri kaugusel Eesti piirist neli venelaste Il-76 lennukit.
Pihkvas juhtunu on hea märk sellest, et Ukraina suudab mitte ainult sõdimises paremaks muutuda, vaid ka ise oma sõjatööstust arendada. Hoidku vaenlane alt, kui agressiooni ohver peaks suutma selliseid relvi suuremas koguses tootma hakata.
Sõda kahel rindel
President Zelenskõi sõdib peale Venemaa ka korruptsiooniga. Ta võttis riiklikus julgeolekunõukogus ette andmed, mille järgi sõjaväekohustusest libapõhjustega vabastamine on hüppeliselt suurenenud. Eileõhtuses videopöördumises Ukraina rahva poole märkis riigipea, et on näiteid piirkondadest, kus arstlikel kaalutlustel teenimiskohustusest vabastamine on võrreldes mulluse veebruariga suisa kümnekordistunud.
„On täiesti selge, missuguste otsustega on siin tegemist. Korruptiivsete otsustega,“ lausus Zelenskõi. Tema sõnul paljastas uurimine, et eri liiki ametnikele makstakse altkäemakse, mis jäävad 3000 ja 15 000 dollari vahele. Eraldi pööratakse tähelepanu neile sõjaväeteenistuse ealistele, kes on välismaale läinud. „Me räägime tuhandetest,“ sõnas president. Möödunud kuul lasi Zelenskõi lahti kõigi oblastite värbamiskeskuste pealikud. Algatatud on üle saja kriminaalasja.
Kaitseministri aeg on läbi
Korruptsioon nõuab tõenäoliselt ka Ukraina kaitseministri Oleksi Reznikovi pead. Mitte et teda ennast korruptsioonis süüdistataks, aga tema juhitav ministeerium on seotud juba mitme sekeldusega. See pole esimene kord, kui tema ametist lahkumise üle spekuleeritakse. Seekord teab Ukrainskaja Pravda valitsusallikatele viidates kirjutada, et Reznikov saab ametist priiks.
Viimane kaitseministeeriumiga seotud skandaal on ühe Türgi ettevõttega sõlmitud talvevormide hankeleping, millele kulus 33 miljonit dollarit. Talvevormide asemel sai Ukraina hoopis suvevormid. Mõnedes dokumentides oli ühe vormi väärtuseks märgitud 29 dollarit, teistes 86 dollarit. Sarnane skandaal puhkes aasta alguses, kui selgus, et ministeerium hankis suure koguse sõjaväelastele mõeldud toitu ülespuhutud hindade eest.
Väljaande allikate sõnul saab järgmiseks kaitseministriks Rustem Umerov, kes on praegu Ukraina riigivaraameti juht. Ta on endine ärimees, kes valiti 2019. aastal parlamenti liberaalse korruptsioonivastase partei Golos ridades. Umerov on krimmitatari päritolu ning senise poliitikukarjääri jooksul krimmitatarlaste käekäigule ja õigustele palju tähelepanu pööranud.
Ukraina peab hüppama üle oma varju
Need kaks juhtumit näitavad, et Ukraina ladvik võtab korruptsiooniga tegelemist tõsiselt. Esiteks on see praktiline küsimus, sest sõdival ja niigi vaesel riigil pole mõtet elementaarsete asjade ehk toidu ja riiete eest peale maksta, et mingid pätid vaheltkasu saaksid. Teiseks on teema oluline sellepärast, et Ukraina soovib alustada liitumisläbirääkimisi Euroopa Liiduga ja saada kutset NATOsse.
Välisminister Dmõtro Kuleba on täna Madridi külje all Toledos, kus Hispaania eesistumise tõttu toimus euroliidu välisministrite kohtumine. Ukraina tahab, et veel sel aastal algaksid läbirääkimised euroliiduga liitumiseks. Euroopa Komisjon on andnud ette seitse eesmärki, mille Ukraina peab selleks täitma. Liitumisläbirääkimiste alustamine on lõpuks liikmesriikide otsustada. See nõuab konsensust, mis tähendab, et igal riigil on vetoõigus. Paraku ka Ungaril.
Ungari välisminister Péter Szijjártó ütles Toledos, et Ukrainasse saadetud euroraha üle tuleb paremini arvet pidada ja kontrolli teha. Peale selle tuleb Ungari OTP pank eemaldada Ukraina koostatud sõja toetajate nimekirjast. Sellel on nimelt endiselt üle kahe miljoni venemaalasest kliendi ja ligikaudu 8% tulu saavad nad Vene ärist.
Seejuures on Ungari puhul tegemist äärmusliku, omakasupüüdliku näitega. On teada, et sõjast hoolimata ei tee ELi liikmesriigid Ukrainale seitsme punkti täitmisel mingit hinnaalandust ning võtmeküsimus on korruptsioon. NATO ei ole selliseid tingimusi sõnastanud, ent juulikuisel Vilniuse tippkohtumisel anti mõista, et väga sarnaseid küsimusi vaadatakse ka Ukraina NATO-püüdlusi hinnates.
Prigožini viimane video: kõik on OK
Avaldati teadaolevalt viimane video, kus võib elusana näha Wagneri sõjaväelaste juhti Jevgeni Prigožinit. „Neile, kes arutavad, kas ma olen elus või mitte või kuidas mul läheb: praegu on nädalavahetus 2023. aasta augusti teises pooles ning ma olen Aafrikas,“ lausub ta seal. „Need, kellele meeldib arutleda minu mättasse löömise või eraelu, teenistuse või mille iganes üle – mul on kõik hästi.“ Loogiliselt võttes peab klipp olema filmitud 19. või 21. augustil ehk mõni päev enne seda, kui ta Tveri oblastis oma lõpu leidis.


Wise lubas sanktsioneeritud kliendil võtta raha väljaWise lubas kliendil võtta 250 naelsterlingit (292 eurot) oma ärikontolt välja, kuigi tema suhtes kehtisid Ühendkuningriigi valitsuse sõnul Venemaa sanktsioonid, kirjutab Bloomberg.Wise lubas antud isikul teha väljamakseid eelmise aasta juunis, vahetult pärast seda, kui tundmatu klient oli lisatud Venemaa sanktsioonide nimekirja, teatas Ühendkuningriigi Finantssanktsioonide Rakendusamet (OFSI) neljapäeval avaldatud avalduses.
OFSI sõnul pole antud juhtum piisavalt tõsine, et määrata rahatrahv. Wise'i aktsia langes teate peale lühiajaliselt kuni 5,6%, enne kui see taastus.
Wise'i kontrolliprotsessis tuvastati kliendi nimi ja tema konto külmutati, kuid ettevõte ei piiranud kontoga seotud deebetkaardi kasutamist, teatas OFSI.
«Hoolimata rikkumise madalast väärtusest leidis OFSI, et Wise'i süsteemid ja kontrollid, eriti tema deebetkaardimaksetega seotud poliitika, olid ebasobivad,» ütles valitsusasutus.
«Me astusime koheselt samme, et peatada Venemaaga seotud teenused viivitamatult pärast sanktsioonide kehtestamist vastuseks tema sissetungile Ukrainasse,» ütles Wise oma avalduses.
Ettevõtte selgituste kohaselt ei külmutanud nad deebetkaarte sagetade valepositiivsete hoiatuste tõttu, mis puudutavad potentsiaalseid sanktsioonirikkujaid, soovides kohelda kliente õiglaselt.


JUHTKIRI | Ei, Kaja, ootame teist rohkem kui MartinistIkka veel peaministrina töötav Kaja Kallas ütles eilsel valitsuse pressikonverentsil, et ta loodab, et temale kehtivad samasugused ootused nagu EKRE juhile Martin Helmele. Jutt käis sellest, et Kallas keeldus minemast riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisistungile, aga paratamatult omandavad tema hämmastavad sõnad laiema tähenduse kui kitsalt komisjonide ette tulemise küsimus.
Loomulikult on (nüüd võib vist juba öelda, et olid) EKRE vastandjõude valinutel Kallasele suuremad ja teistsugused ootused kui Helmele. Liberaalsed jõud võitsid viimastel valimistel nii suurelt ju just nimelt selle tõttu, et paljud valijad soovisid ära hoida Helmete ja EKRE valitsusse pääsemise. Ja nüüd ütleb Kaja Kallas otse ja avalikult, et tegelikult ta ei tahagi olla Helmest moraalsem ja eetilisem poliitik!
Vähe sellest, et ei taha – kui kõrvale jätta kõnepruuk, mis peaministril on endiselt viisakam kui Helmetel paljudes olukordades, siis oma tegevuse vastuolulisuselt (kui mitte öelda valelikkuselt) on Kallas praeguses skandaalis Helmetest isegi mööda läinud. Samuti on Helme mõnikord oma ekslikkust tunnistanud, näiteks peatatud teise samba maksete hüvitamisvalemi küsimuses.
Loomulikult on EKRE vastandjõude valinutel Kallasele suuremad ootused kui Helmele. Ja nüüd ütleb Kallas, et tegelikult ta ei tahagi olla Helmest moraalsem ja eetilisem poliitik!
Idavedude skandaalis on Kallasel olnud piisavalt võimalusi oma eksimusi tunnistada – ja nüüd on õige aeg mööda lastud. Näiteks kolmapäevases Vikerraadio intervjuus kõlas peaminister juba naeruväärselt, kui klammerdus argumendi külge, et tema abikaasa osalusega ettevõte aitas oma kliendil Venemaal äri kokku pakkida. Olgugi et nüüdseks on täiesti selge, et mingit kokkupakkimist ei toimunud, vaid äri püüti edasi ajada nii suures mahus ja nii kaua, kui sanktsioonid vähegi võimaldasid.
Nõnda elimineerib Kallas aegamisi ise võimaluse, et ta astub küll tagasi, aga saab koalitsioonilt kohe uue mandaadi.
Kolmapäevases Eesti Päevalehes analüüsisime, kes Reformierakonna pikalt pingilt võiks tõusta Kaja Kallase asemele peaministriks. Pakkusime kuut nime. Eilses Eesti Päevalehe arvamusveebis avaldasid samal teemal arvamust opositsiooniparteide poliitikud – ja rõõm on tõdeda, et nemadki leidsid sellest nimekirjast aktsepteeritavaid nimesid. Seega võiks peaministrivahetus mitte üksnes lahendada Kallase moraaliprobleemi, vaid võib leevendada ka juba enne skandaali parlamendis tekkinud ummikseisu.


Gaboni riigipöörde juht vannutatakse üleminekuvalitsuse presidendiks (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
LIBREVILLE, 31. august, AFP-STT-BNS – Gaboni riigipöörde juht Brice Oligui Nguema vannutatakse esmaspäeval põhiseaduskohtus üleminekuvalitsuse presidendiks, teatasid neljapäeval riigipöörajad.
"Tema juhtimisel luuakse üleminekulised institutsioonid," ütles ülemineku ja institutsioonide taastamise komitee kõneisik riigitelevisioonis päev pärast president Ali Bongo Ondimba kukutamist.
Oligui Nguema oli enne riigipööret presidendi kaardiväe ülem.
Hunta lubas samas austada kõiki kohustusi riigis ning tagada julgeolek ja kord.
Gaboni opositsioon nõudis samal ajal, et hunta tunnistaks opositsiooni võitjaks hiljutistel valimistel, kus keskvalimiskomisjoni hinnangul sai kukutatud president Ali Bongo kolmanda ametiaja. Opositsiooniliider Albert Ondo Ossa on nimetanud valimisi pettuseks.
Aafrika Liit mõistis riigipöörde hukka ja teatas, et Gaboni liikmelisus organisatsioonis peatatakse kuni põhiseadusliku korra taastamiseni.
Euroopa Liidu välispoliitikajuht Josep Borrell ütles neljapäeval, et peab riigipööret institutsionaalseks, sest Gaboni valimised olid täis ebaselgust ning viimased 50 aastat on võimul olnud sama perekond.
Enne Ali Bongot valitses riiki rohkem kui neli aastakümmet tema isa Omar Bongo.
"Loomulikult ei ole sõjaväelised riigipöörded lahendus, aga me ei tohi unustada, et Gabonis olid valimised täis rikkumisi," ütles Borrell.
AFP – STT - Baltic News Service


Juhtkiri: Ei, Kaja, ootame teist rohkem kui MartinistJUHTKIRIIkka veel peaministrina töötav Kaja Kallas ütles eilsel valitsuse pressikonverentsil, et ta loodab, et temale kehtivad samasugused ootused nagu EKRE juhile Martin Helmele. Jutt käis sellest, et Kallas keeldus minemast riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisistungile, aga paratamatult omandavad tema hämmastavad sõnad laiema tähenduse kui kitsalt komisjonide ette tulemise küsimus.Loomulikult on (nüüd võib vist juba öelda, et olid) EKRE vastandjõude valinutel Kallasele suuremad ja teistsugused ootused kui Helmele. Liberaalsed jõud võitsid viimastel valimistel nii suurelt ju just nimelt selle tõttu, et paljud valijad soovisid ära hoida Helmete ja EKRE valitsusse pääsemise. Ja nüüd ütleb Kaja Kallas otse ja avalikult, et tegelikult ta ei tahagi olla Helmest moraalsem ja eetilisem poliitik!Vähe sellest, et ei taha - kui kõrvale jätta kõnepruuk, mis peaministril on endiselt viisakam kui Helmetel paljudes olukordades, siis oma tegevuse vastuolulisuselt (kui mitte öelda valelikkuselt) on Kallas praeguses skandaalis Helmetest isegi mööda läinud. Samuti on Helme mõnikord oma ekslikkust tunnistanud, näiteks peatatud teise samba maksete hüvitamisvalemi küsimuses.Idavedude skandaalis on Kallasel olnud piisavalt võimalusi oma eksimusi tunnistada - ja nüüd on õige aeg mööda lastud. Näiteks kolmapäevases Vikerraadio intervjuus kõlas peaminister juba naeruväärselt, kui klammerdus argumendi külge, et tema abikaasa osalusega ettevõte aitas oma kliendil Venemaal äri kokku pakkida. Olgugi et nüüdseks on täiesti selge, et mingit kokkupakkimist ei toimunud, vaid äri püüti edasi ajada nii suures mahus ja nii kaua, kui sanktsioonid vähegi võimaldasid.Nõnda elimineerib Kallas aegamisi ise võimaluse, et ta astub küll tagasi, aga saab koalitsioonilt kohe uue mandaadi.Kolmapäevases Eesti Päevalehes analüüsisime, kes Reformierakonna pikalt pingilt võiks tõusta Kaja Kallase asemele peaministriks. Pakkusime kuut nime. Eilses Eesti Päevalehe arvamusveebis avaldasid samal teemal arvamust opositsiooniparteide poliitikud - ja rõõm on tõdeda, et nemadki leidsid sellest nimekirjast aktsepteeritavaid nimesid. Seega võiks peaministrivahetus mitte üksnes lahendada Kallase moraaliprobleemi, vaid ka leevendada juba enne skandaali parlamendis tekkinud ummikseisu."Toimetuse seisukoht Loomulikult on EKRE vastandjõude valinutel Kallasele suuremad ootused kui Helmele. Ja nüüd ütleb Kallas, et tegelikult ta ei tahagi olla Helmest moraalsem ja eetilisem poliitik!"


Noori ajendab Eestist lahkuma hirm nii poliitika kui ka palgavaesuse eesKuigi Eesti noorte väljaränne on viimase kümne aastaga hoogsalt kasvanud, peavad nad väljarändamist enamasti ajutiseks ideeks, selgus välisministeeriumis tutvustatud noorte sisse- ja väljarände uuringu tulemustest.Värskelt avaldatud uuringu «Noored eestlased välismaal: lahkumise põhjused, suhted Eestiga ja tagasipöördumine» autorid Terje Toomistu, Aet Annist ja Rein Murakas olid võtnud luubi alla nn Y-põlvkonna ehk 20-35-aastaste inimeste rände. Hoolimata sellest, et viimased üheksa aastat on meil sisserändajate arv ületanud väljarändajate oma, on just Y-põlvkonna puhul olukord teistsugune. Statistikaameti andmetel olid eelmisel aastal suurimad väljarändajad 30-34-aastased naised.Toomistu sõnul on rändav elustiil igati mõistetav ja tervitatav. «Millal veel minna maailma avastama kui mitte noore täiskasvanuna. Kahekümnendates noorte puhul räägime kõige paindlikumatest elutingimustest.»Hirm palgavaesuse eesPõhjusi, miks noored otsustavad kodumaa tolmu jalgelt pühkida ja välismaale suunduda, on mitu. Ligi 90 protsenti vastanutest tõdes, et lahkumise taga on soov näha maailma, kogeda põnevust ja seiklusi.Teine oluline lahkuma mõjutav põhjus on raha. Toomistu möönis, et kord juba majanduslikel põhjustel Eestist lahkunud tõenäoliselt siia ei naase. «Kahtlemata kurvastas see tulemustes kõige rohkem. Siin on küsimus väga selgelt seotud Eesti ühiskonna ja majandusliku toimimisega. Kuivõrd on Eestis võimalik saada töö eest väärikat tasu ja selle palgaga ära elada?» Annist lisas, et raha kõrval on küsimus ka õppimiseks ja töötamiseks vajalikes infrastruktuurides. «Tagasitulemise võrdluses tekitab see kõhklusi - et mis neid Eestis ees ootab.» Lisaks selgus uuringust, et noored on rahulolematud ühiskonnas toimuvaga. Üks vastaja leidis, et Eestis on keeruline kedagi usaldada ning naeratamine ja õnnelik olemine on «pea illegaalne».«Noored ei tunne, et riik hoolib neist. Oluline on teiste inimeste meeleolu, osa tunneb ennast teises ühiskonnas paremini,» ütles Annist.Muu hulgas on noored kriitilised Eesti poliitika suhtes. Toomistu lausus, et poliitika on üks oluline põhjus, mis võib tagasirände puhul takistuseks saada. «Eriti neile, kes jälgivad välismaal aktiivselt Eesti meediat ja siin toimuvat,» mainis ta.Sidet soovitakse hoidaEnnekõike tunnevad noored, et ühiskond peab muutuma avatumaks ja seisma seksuaalvähemuste õiguste eest. Samuti oodatakse sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamist ning teadus- ja haridusvaldkonna rahastamist.Väljarändest ja nende põhjustest hoolimata mõtleb siiski Eestisse tagasi pöördumisele üle kolmveerandi välismaal viibivatest noortest. Ka Toomistu sõnul tegi talle uuringu tulemuste puhul kõige rohkem rõõmu asjaolu, et inimesed, kes on Eestist lahkunud töö tõttu, tahavad siiski kodumaale naasta. Uuringust ilmnes, et enim soodustaks tagasipöördumist sobiva töökoha leidmine ning pere ja lastega seonduvad asjaolud.«Ma olen veendunud, et noorte kogemus välismaal on väga väärtuslik ja seda tuleb jätkuvalt toetada, aga loomulikult peavad riik ja Eesti ühiskond tegema kõik võimaliku, et tagasipöördumine oleks mõnda aega kodust eemal elanute jaoks atraktiivne valik,» ütles Toomistu.Uuring põhineb Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituudis läbi viidud uurimisprojekti raames kogutud andmetel.Projekt viidi ellu peamiselt SA Postimehe Fondi Noor-Eesti teadusgrandi toel, raport valmis välisministeeriumi tellimusel.Noorte välismaale suundumise põhjusedVõimalus näha maailmaElutingimused sihtmaal Konkurentsivõimeline töötasu või stipendiumÕppimiseks või tööks vajaliku infrastruktuuri olemasoluIsiklikud asjaolud Üldisem huvi konkreetse maa vastuAtraktiivsetes projektides osalemise võimalusVastava maa spetsialistide rahvusvaheline tuntusRahulolematus Eesti poliitikagaRahulolematus Eesti kliimagaVarasem samal maal õppimise või töötamise kogemusVarasem koostöö selle maa erialaspetsialistidegaMilline on välismaal elav noor eestlane?• Ligi kolmandikul uuringus osalenud vastajatest on bakalaureusekraad.Samas suurusjärgus on ka magistrikraadiga osalejaid.• Ennekõike valivad noored sihtkohtadeks Euroopa Liidu riigid. Populaarsed on ka Austraalia, Uus-Meremaa, Kagu-Aasia, USA ja Kanada.• Välismaale jääjate seas on kõige rohkem tippspetsialiste, keskastme spetsialiste, tehnikuid ja juhte.• Kodumaale naasnute seas on kõige rohkem tippspetsialiste, aga ka teenindus- ja müügitöötajaid.• Välismaal hariduse omandanutest tulevad Eestisse tagasi pigem need, kes on õppinud loodusteaduste, matemaatika ja statistika valdkonnas. Välismaale jäävad ärinduse, halduse ja õiguse eriala valinud.Muutused poliitikas, mis võiksid noorte sõnul nende Eestisse jäämist soodustada (Parem)populismi (üldine) vähendamine Ühiskond avatumaks, tolerantsemaksEKRE tegevus taunitav LGBTQ+ õiguste probleemide lahendamineTeadusesse rohkem vahendeidKompetentsi tõus valitsuses Rahvusvähemuste probleemide lahendamineSotsiaalse ebavõrdsuse likvideerimineHaridusse rohkem vahendeid Migratsioon vabamaks, välismaalaste toetamine Keskkonnaprobleemide lahendamineTopeltkodakondsuse kehtestamineKorruptsiooni vähendaminePoliitika konservatiivsemaks Rohkem kaasamist Kultuuri rohkem vahendeid Allikas: uuringu «Noored eestlased välismaal: lahkumise põhjused, suhted Eestiga ja tagasipöördumine» tulemusedUuringu autori Terje Toomistu sõnul kurvastab teda enim asjaolu, et majanduslikel põhjustel Eestist lahkunud noored tõenäoliselt kodumaale tagasi ei pöördu.LIISA EHAMAA, praktikant


Teadus ja seadusKas laste saamise või ilma lasteta jäämise motiive üldse tohib uurida? Kas peale ülikoolide tohivad teadusuuringuid teha ka teised? Sellised küsimused on kõlanud paaril möödunud nädalal. Vastus mõlemale küsimusele on jah. Aga kas rahvastikuregistri andmed on kättesaadavad igaühele? Kas teadust on võimalik teha ilma uuritavat valdkonda tundmata? Ei ja ei. Vastavalt isikuandmete kaitse seadusele on andmed kättesaadavad ainult avalik-õiguslikke ülesandeid täitvatele asutustele (nt ülikoolidele) põhjendatud huvi korral. Ülikoolidesse ja teadusasutustesse on ühtlasi koondunud teadustööks vajalik kompetents.
Eraõiguslike juriidiliste isikute asutatud sihtasutuse Pere Sihtkapitali nõukogu liige, kes oli ühtlasi Tartu ülikooli sotsiaalteaduskonna dekaan, sõlmis oma ülikooli ja sihtasutuse vahel fiktiivse lepingu, mis võimaldas juurdepääsu rahvastikuregistri andmetele 24 000 naise kohta. Sihtasutus saatis neile küsitluse, milles küsiti mh seksuaalsuhete, seksuaalse orientatsiooni, usu ja poliitiliste eelistuste kohta.
Ei ole ennekuulmatu, et selliseid küsimusi esitatakse. Poliitiliste arvamusküsitluste tulemustest loeme ajalehtedest pidevalt ja praegugi on käimas või ettevalmistamisel tervise- ja perekonnasotsioloogia uuringuid, mis muu hulgas puudutavad ka seksuaalsust. Tegemist ei ole keelatud ega unarusse jäetud uurimisvaldkondadega. Eesti ülikoolides ja teadusasutustes on palju inimesi, kes nendega tegelevad.1 Professionaalid esitavad vahel ka n-ö valusaid küsimusi, aga nad teavad, kuidas seda teha.2 Kui aga paljud küsimustele vastamisest teadlikult keelduvad, on tulemuseks kallutatud valim, millest üldkogumile üldistusi teha on väga riskantne.
Pere Sihtkapitali sihtasutus on oma rahastuse saanud riigilt, poliitilise kokkuleppe alusel. Ta on siiski eraõiguslik juriidiline isik, kes otsustab ise, kuidas ta saadud vahendeid oma eesmärkide saavutamiseks kasutab. Sihtasutuse algatatud lastetute naiste uuring ei olnud riiklik tellimus.3 Tekibki küsimus, miks otsustas sihtasutus teha oma küsitlusuuringu juba käimasolevate uuringute tulemusi ootamata. Küsitlusprojekti ei ole Tartu ülikoolis ega Eesti teadlaste infosüsteemis (ETIS) registreeritud ja nii ei teagi me, millistele seni käsitlemata uurimisküsimustele vastuste andmiseks see oli kavandatud.
Kas hüpoteesiks oli religioossuse, poliitiliste eelistuste või seksuaalse orientatsiooni seos lastetusega? Kas loodeti, et lastetutest naistest saadakse selline esinduslik vastajate valim, mille alusel oleks võimalik taolisi seoseid statistilise olulisusega tuvastada? Ja kust oleksid sellised hüpoteesid üldse saanud tekkida, kui senised uuringud tõstavad esile hoopis probleeme stabiilse püsisuhte loomisega ning vajadust perepoliitika järele, mis on suunatud „mitte niivõrd sündimuse stimuleerimisele kui perede ja laste toetamisele“?4 On võimalik, et kavandajad ka ise ei teadnud, millised uurimuse hüpoteesid olid ja kust nad tekkisid. Tundub, et nad hästi ei tundnud ka olemasolevaid uurimusi. Kuulda on olnud ainult ühe uurimustemaatikaga veidigi seotud teadlase (ühtlasi sihtasutuse nõukogu liikme), Tallinna ülikooli demograafiaprofessori seotusest projektiga.
Tartu ülikooli jurist hoiatas sotsiaalteaduskonna dekaani (ja sihtasutuse nõukogu liiget), et ülikool ei nõustu oma nime kasutamisega uuringus, mille teostamisse ülikooli sisulistelt ei olegi kaasatud. Kaasamine tähendanuks aga mitte ainult allumist ülikooli eetikakomisjonile, vaid ka seda, et kontroll küsimuste, kogu meetodi, andmete ja raha üle läinuks erialateadlastele. Isikuandmete kaitse seadus ja korruptsiooniseadus ei ole sõnakõlks ega bürokraatlik takistus õilsate eesmärkide ees. Seaduslikult tegutsedes oleks sihtasutus võinud suunata maksumaksjatelt saadud raha käimasolevate uurimisprojektide toetamiseks või selleks, et keegi koostaks poliitikasoovitusi juba olemasolevate või varsti oodata olevate andmete alusel. Selle asemel eelistati töövõimalusi pakkuda sihtasutuse enda nõukogu liikmetele.
Põhiküsimus pole selles, kas perekonnasotsioloogilisi uurimusi on võimalik teha (neid tehakse jätkuvalt), kas ebamugavaid küsimusi on lubatud esitada (on) või kas eraõiguslikud sihtasutused tohivad korraldada küsitlusi (nad tohivad). Põhiküsimus pole ka poliitikas. Põhiküsimus on selles, et seaduslik tegutsemine oleks ka teaduse seisukohast andnud tulemusi.

1 Praegu aktuaalsete uuringute kohta vt https://sisu.ut.ee/suk/uuringud; https://ggp2020eesti.ee
2 Vrd Merilin Pärli, Soomere: me peame teadma vahel vastust ka väga valusatele küsimustele. – ERR 12. VIII 2023.
3 Vrd Marek Tamm, Anu Realo, Kuidas ehitada teadmispõhist riiki ehk Ühe skandaali märkmeid. – Sirp 18. VIII 2023.
4 Ene-Margit Tiit, Sündimuse suurendamisest: Eestis on kõrgharitud naistel partnereid raske leida. – Postimees 27. II 2018.


Kaja Kallas hävitab naispoliitikute maineKui Kaja Kallas võimule pääses, siis loodi tema “päikesetõusuvalitsusele” kuvand, et see on nüüd naistevalitsus ja asjad hakkavad seetõttu aina paremaks muutuma. Juba siis hoiatasid targemad naised ise, et ärge looge sellist narratiivi, sest see kandub üle ka negatiivsetele tulemustele. Ja nii ongi läinud.
Edasi mõningad Kaja Kallase “saavutused”, toonitatud tekstiga järeldused, mida võivad paljud teha (mitte et see alati nii oleks, sest on ka tublisid naispoliitikuid).
Kaja Kallas lõi naispoliitikutele valetajate kuulsuse. Ta tunnistas ju, et ei rääkinud valimiskampaanias maksutõusudest, sest see olnuks ebapopulaarne ja ei taganuks valimisvõitu. Sellist asja nimetatakse pettuseks. Naispoliitikud on petjad.
Kaja Kallasel on feministi, karjäärinaise ja lastetuse toetaja kuulsus. Samas ei tea ta midagi oma mehe tegemistest, ta annab abikaasale pimesi suuri rahasummasid – ja satub tänu sellele suurtesse pahandustesse. Kergeusklikud reforminaised liiguvad mehe ja rahakapi vahet.
Kaja Kallas on peaminister, kes ei tea oma riigis toimuvast suurt midagi, negatiivsed asjad tulevad tema jaoks ootamatult, tegelikkust teadvat ainult ametnikud. Ta on loonud narratiivi, et valitsusjuht, üks riigi tähtsamatest inimestest, ei peagi kõigega kursis olema. Naispoliitikud ei suuda oma võimuala hallata ja suurt pilti omada.
Kaja Kallase ajal on toimunud suur majanduslangus, hinnad on kerkinud lakke ja maksukoormus aina kasvab. Naiste valitsedes läheb riigis elu väga raskeks.
Kaja Kallas räägib elektrimolekulidest, sellest, et ukrainlased pole slaavlased, ta ei tea, kes on soomepoisid, vastuste jaoks on tal vaja paberit. Naised on “blondiinid.”
Seda loetelu võiks jätkata pikalt. Kõlab “toksiliselt maskuliinselt”? Aga Kaja Kallase valitsustes on naispoliitikute kiire mandumine tavaline: Liina Kersna – kiirtestiskandaal. Keit Pentus-Rosimannus – autorollotajast kontrollkollitajaks pluss südametud Südamekodud.
Naipoliitikud on ka väärtuste lõhkujad. Maris Lauri – repressioonisüsteemi arhitekt (vaenukõneseadus). Signe Riisalo – radikaalfeminismi ja homoseksualismi edendaja võimupoliitikas. Kristina Kallas – eestluse lammutaja (eestlastele jäägu nende pastlad ja kannel). Kaja Kallas ise – lastetuse propageerija ja suurperedelt raha äravõtja.
Paljudest Kaja Kallase kolme valitsuse naisministritest ei mäletagi, mida nad on ära teinud. Riina Sikkut igal juhul jättis Eesti ilma gaasiterminaalist, see meenub kohe. Piret Hartman – eestluse mõiste kõrvaldaja ametlikust asjaajamisest.
Peamine naispoliitikute mainelõhkuja on siiski Kaja Kallas ise. Konservatiivne naispoliitik Evelin Poolamets ütleb tema kohta: “Kaja Kallas ei esinda üksnes Reformierakonda, vaid annab peaministrina kogu ühiskonnale signaali, milline on naispoliitiku kuvand. Kallas on esimese naispeaministrina paljudele naistele ühiskondliku aktiivsuse osas eeskujuks. Kui naiste ühiskondliku aktiivsuse tõstmine on alati teretulnud, siis eeskuju peab olema vääriline, mitte tänaseks välja kujunenud valetava ja silmakirjaliku, topeltmoraali esindava naispoliitiku etalon.”
Hea pildi valetavast Kaja Kallasest annab VIDEO | Kaja Kallase teekond läbi valede rägastiku tänasesse kaosesse
Loe ka Jaak Madison: Eesti poliitiline kultuur langeb Kaja Kallase ja Reformierakonna võimutsedes kusagile Gruusia ja Moldova vahele ja Pärast Kaja Kallast ei võta enam ükski poliitik vastutust ja valetamine on muutunud normiks


Kaja Kallas hävitab aktiivsete naiste maine: tänaseks on välja kujunenud valetava ja silmakirjaliku, topeltmoraali esindava naispoliitiku etalonKui Kaja Kallas võimule pääses, siis loodi tema “päikesetõusuvalitsusele” kuvand, et see on nüüd naistevalitsus ja asjad hakkavad seetõttu aina paremaks muutuma. Juba siis hoiatasid targemad naised ise, et ärge looge sellist narratiivi, sest see kandub üle ka negatiivsetele tulemustele. Ja nii ongi läinud.
Edasi mõningad Kaja Kallase “saavutused”, toonitatud tekstiga järeldused, mida võivad paljud teha (mitte et see alati nii oleks, sest on ka tublisid naispoliitikuid).
Kaja Kallas lõi naispoliitikutele petjate ja valetajate kuulsuse. Ta tunnistas ju, et ei rääkinud valimiskampaanias maksutõusudest, sest see olnuks ebapopulaarne ja ei taganuks valimisvõitu. Sellist asja nimetatakse pettuseks. Naispoliitikud on valelikud petjad.
Kaja Kallasel on feministi, karjäärinaise ja lastetuse toetaja kuulsus. Samas ei tea ta midagi oma mehe tegemistest, ta annab abikaasale pimesi suuri rahasummasid – ja satub tänu sellele suurtesse pahandustesse. Kergeusklikud reforminaised liiguvad mehe ja rahakapi vahet.
Kaja Kallas on peaminister, kes ei tea oma riigis toimuvast suurt midagi, negatiivsed asjad tulevad tema jaoks ootamatult, tegelikkust teadvat ainult ametnikud. Ta on loonud narratiivi, et valitsusjuht, üks riigi tähtsamatest inimestest, ei peagi kõigega kursis olema. Naispoliitikud ei suuda oma võimuala hallata ja suurt pilti omada.
Kaja Kallase ajal on toimunud suur majanduslangus, hinnad on kerkinud lakke ja maksukoormus aina kasvab. Naiste valitsedes läheb riigis elu väga raskeks.
Kaja Kallas räägib elektrimolekulidest, sellest, et ukrainlased pole slaavlased, ta ei tea, kes on soomepoisid, vastuste jaoks on tal vaja paberit. Naised on “blondiinid.”
Seda loetelu võiks jätkata pikalt. Kõlab “toksiliselt maskuliinselt”? Aga Kaja Kallase valitsustes on naispoliitikute kiire mandumine tavaline: Liina Kersna – kiirtestiskandaal. Keit Pentus-Rosimannus – autorollotajast kontrollkollitajaks pluss südametud Südamekodud.
Naispoliitikud on ka väärtuste lõhkujad. Maris Lauri – repressioonisüsteemi arhitekt (vaenukõneseadus). Signe Riisalo – radikaalfeminismi ja homoseksualismi edendaja võimupoliitikas. Kristina Kallas – eestluse lammutaja (eestlastele jäägu nende pastlad ja kannel). Kaja Kallas ise – lastetuse propageerija ja suurperedelt raha äravõtja.
Paljudest Kaja Kallase kolme valitsuse naisministritest ei mäletagi, mida nad on ära teinud. Riina Sikkut igal juhul jättis Eesti ilma gaasiterminaalist, see meenub kohe. Piret Hartman – eestluse mõiste kõrvaldaja ametlikust asjaajamisest.
Peamine naispoliitikute mainelõhkuja on siiski Kaja Kallas ise. Konservatiivne naispoliitik Evelin Poolamets ütleb tema kohta: “Kaja Kallas ei esinda üksnes Reformierakonda, vaid annab peaministrina kogu ühiskonnale signaali, milline on naispoliitiku kuvand. Kallas on esimese naispeaministrina paljudele naistele ühiskondliku aktiivsuse osas eeskujuks. Kui naiste ühiskondliku aktiivsuse tõstmine on alati teretulnud, siis eeskuju peab olema vääriline, mitte tänaseks välja kujunenud valetava ja silmakirjaliku, topeltmoraali esindava naispoliitiku etalon.
Kui naispoliitiku kuvandiks muutub see, et vaatamata valetamisele või ebaeetilisele käitumisele ei kehti neile samad reeglid, kui seni tavaks, siis teeb see naiste poliitikas osalusele karuteene. Naised ei vaja teisi reegleid, nõudeid lati langetamiseks, vaid väärtuspõhist lähenemist ja vastutuse võtmist.”
Hea pildi valetavast Kaja Kallasest annab VIDEO | Kaja Kallase teekond läbi valede rägastiku tänasesse kaosesse
Loe ka Jaak Madison: Eesti poliitiline kultuur langeb Kaja Kallase ja Reformierakonna võimutsedes kusagile Gruusia ja Moldova vahele ja Pärast Kaja Kallast ei võta enam ükski poliitik vastutust ja valetamine on muutunud normiks


Tai kuningas kärpis ekspeaminister Thaksini vanglakaristust aastaniBANGKOK, 1. september, AFP-BNS – Tai kuningas kärpis reedel endise peaministri Thaksin Shinawatra vanglakaristust kaheksalt aastalt ühele, teatas valitsus.
Korruptsioonis ja ametiseisundi kuritarvitamises süüdi mõistetud 74-aastane miljardärist ekspeaminister palus neljapäeval kuningalt armu.
AFP – Baltic News Service


Ukraina president on hädas korruptsiooniga: sõjaväeteenistuse ealised lähevad raha eest välismaaleUkraina president Zelenskõi sõdib peale Venemaa ka korruptsiooniga, kirjutab Postimees. Ta võttis riiklikus julgeolekunõukogus ette andmed, mille järgi sõjaväekohustusest libapõhjustega vabastamine on hüppeliselt suurenenud.
Äsjases videopöördumises Ukraina rahva poole märkis Ukraina riigipea, et on näiteid piirkondadest, kus arstlikel kaalutlustel teenimiskohustusest vabastamine on võrreldes mulluse veebruariga suisa kümnekordistunud.
„On täiesti selge, missuguste otsustega on siin tegemist. Korruptiivsete otsustega,“ lausus Zelenskõi. Tema sõnul paljastas uurimine, et eri liiki ametnikele makstakse altkäemakse, mis jäävad 3000 ja 15 000 dollari vahele. Eraldi pööratakse tähelepanu neile sõjaväeteenistuse ealistele, kes on välismaale läinud. Möödunud kuul lasi Zelenskõi lahti kõigi oblastite värbamiskeskuste pealikud. Algatatud on üle saja kriminaalasja.
Postimees: “Korruptsioon nõuab tõenäoliselt ka Ukraina kaitseministri Oleksi Reznikovi pead. Mitte et teda ennast korruptsioonis süüdistataks, aga tema juhitav ministeerium on seotud juba mitme sekeldusega.
Kuigi Ukrainat on alati korruptiivseks riigiks peetud, muutus selle mainimine sõja alguses tabuks.
Eesti Konservatiivne Rahvaerakond on alati olnud seda meelt, et me saame Ukrainat selles sõjas aidata kõige paremini sellega, kui ei võta vastu rindeeas mehi, sest nad peavad aitama oma riiki kodumaal nii nagu oli Ukraina president vastava määruse ka kinnitanud.
Allikas: Postimees


Väidetav silokiletaja müüja haihtus pärast rahaülekannetPetised, kes telefonitsi ja interneti kaudu üritavad inimeste raha endale saada või nende kaudu laenu võtta, ei puhka. Pahatihti lähevad nende plaanid läbigi.Pärnumaal elav naine tegi Facebooki grupis postituse, milles teatas, et soovib osta silokiletajat. Ta leidis sobiva pakkuja, kellega suhtles Messengeris. Talle esitati arve ettevõtte nime alt. Naine tasus kauba eest ligemale 2800 eurot, aga ostetud toodet pole ta saanud. Kaupa müünud inimesega ei ole naisel õnnestunud enam ühendust saada.Ostusoovi postitas naine Facebooki juuli lõpus, politseile laekus teade pettusest üleeile. Politsei hakkas seda uurima kelmust käsitleva paragrahvi järgi.Sel nädalal anti politseile teada teisestki siin kandis elava inimese vastu toime pandud pettusest, millega tekitati kokku kahju pea 2000 eurot.Nimelt võttis Pärnumaal elava mehega ühendust tundmatu naine, kes tutvustas end isikuandmete turvateenistuse töötajana ja teatas, et mehe krüptovaluuta kaudu toimuvad suured rahaülekanded.Naine rääkis, et tahab eraldada mehe andmed krüptovaluuta kontost, ja veenis teda paigaldama arvutisse ja mobiiltelefoni AnyDeski programmi, mille kaudu tehti eri krediidiasutustele laenutaotlusi. Selle tulemusena kanti mehe kontole üle laen summas 1810 eurot.Juhtunu suhtes alustati kriminaalmenetlust seadusepügala alusel, mis käsitleb arvutikelmust.


Juriidiliselt om kõik kõrran: Vallakodanikust vallajuht võib taotleda vallalt „vesi sees - solk väljas" toetustJuriidiliselt on kõik korrektne, kui vallakodanikust vallajuht hajaasustuse programmist toetust taotleb ja saab. Räpina valla juhtum tõstatab aga moraalse dilemma: kui eetiline on, kui kahekordse keskmise palgaga omavalitsusjuht toetuse abil endale vee- või kanalisatsioonisüsteemi rajab ning mõni teine vallapere eelarve ammendumise tõttu toetuseta jääb? Nagu selgub, siis ei näe mitmed teised meie kandi vallajuhid olukorras probleemi. «Vallavanem on tavaline vallakodanik ja maksumaksja," leiab üks neist.Räpina vallas jagati tänavu hajaasustuse programmi raha peamiselt vee-ja kanalisatsioonisüsteemide rajamiseks. Eesti Päevaleht avaldas sel nädalal, et teiste seas osutusid programmivooru käigus väljavalituks Räpina vallavanem Enel Liin ja abivallavanem Riho Luht. Vallavanem Liinile määras Räpina vald 4035-eurose toetuse, millega rekonstrueerida Ivalombi kinnistu reoveesüsteem. Abivallavanemat Luhti toetas vald 4273 euroga, et ta saaks paigaldada Sõrra tallu biopuhasti. Luhti korraldusel ja allkirjaga oli loodud komisjon, kes taotlusi hindas, märkis väljaanne. Komisjon koosnes abivallavanemale alluvatest vahaametnikest.Valla komisjon hindas neile esitatud 40 avaldusest nõuetele vastavaks 38 ja rahuldas neist 30 kohta esitatud taotluse. Lõplikult rahuldas vallavalitsus 28 taotlust.Riik andis hajaasustuse programmi jaoks Räpina vallale 27 891 eurot, Põlvamaa omavalitsuste liit 22 109 eurotja Räpina vald 50 000 eurot. Kokku läks jagamisele seega 100 000 eurot. Toetust taotleti kokku 150 000 euro ringis.Päevaleht kuulis Räpina inimestelt, et nad ei pea seda siiski õigeks ega eelkõige eetiliseks, et toetusraha läks vallajuhtidele, samal ajal kui toetust hädasti vajavad vähekindlustatud pered jäid sellest ilma. Arutatakse ka seda, kas toetusi jagades ei peaks arvesse võtma inimeste sissetulekut. Samuti küsitakse, kas on õige, et riigi raha jagatakse ka rekonstrueerimiseks, või peaks eelkõige toetama majapidamisi, millesse tuleb veesüsteem alles rajada.Palk: kahekordne keskmineRäpina vallavanema palk oli kevadise seisuga 3400 eurot kuus, Riho Luht teenis 2300 eurot kuus. Eesti keskmine brutokuupalk oli esimeses kvartalis 1700 euro ringis ja Põlva maakonnas 1300 ringis.Räpina vallavalitsus keeldus selgitamast, mille alusel Liini ja Luhti projektid välja vahti, sest see ei olevat avalik info. Vaha kinnitusel hindas ametnike komisjon taotlusi riiklikult kehtestatud hindamisjuhendi alusel. Vastavatest aruteludest ja otsustamisest on puudutatud isikud end taandanud. Ka teeb vald projektide järelevalvet.„Kas ma pean maamunalt ära kaduma?" reageeris Räpina vallavanem Enel Liin Päevalehe küsimusele, miks ta iseendale hajaasustuse programmi toetuse määras, kui kümmekond seda samuti taotlenud peret sellest ilma jäid. Liin ei näinud olukorras juriidilist ega eetilist probleemi.Regionaal- ja põllumajandusministeeriumi teatel on ka vallajuhtidel kui kohalikel elanikel õigus toetust saada. Programmi tingimuste järgi peab olema taotleja alaline ja rahvastikuregistrikohane elukoht taotluse esitamise aasta algusest see majapidamine, millega seotud projektile toetust küsitakse.Toetusraha kasutust kontrollib peale omavalitsuse ka riigi tugiteenuste keskus (RTK). Amet alustas ajalehe andmete alusel järelevalvemenetlust.Iseenesest vastavad ka Enel Liin ja Riho Luht kindlasti ettevõtmise põhieesmärgile, mille RTK on sõnastanud nii: „Hajaasustuse programmi eesmärgiks on tagada hajaasustusega maapiirkondades elavatele peredele head elutingimused ning seeläbi aidata kaasa elanike arvu püsimisele neis piirkondades.”Kolleegid ei mõista hukkaLõunaLeht päris mitmelt Kagu-Eesti vallajuhilt, kuidas nemad oma ametikaaslase Enel Liini juhtumit hindavad ning kas nemad ise on samasuguse toetuse taotlemisele mõelnud või selle lausa teoks teinud. Kokkuvõtlikult võib öelda, et omavalitsusjuhid ei rutanud Räpina vallavanemat hukka mõistma ning neist vähemalt üks on ka ise kodanikuna hajaasustuse programmi kasutanud.„Jah, olen Antsla valla elanikuna toetust taotienud 2023. aasta voorust ja olen saanud tingimusliku positiivse otsuse toetuse saamiseks,” teatas Antsla vallavanem Avo Kirsbaum. „Toetust taotlesin puurkaevu rajamiseks elamu varustamiseks veega, kuna olemasolev salvkaev ei tooda piisavalt puhast vett. Meie majapidamises elab aasta ringi seitse inimest, sh minu kolm alaealist last ja üks puudega eakas, minu isa. Ma ei osalenud hindamiskomisjoni töös ega vallavalitsuse istungil, kus otsused tehti. Hindamiskomisjoni liikmed töötavad hindamisjuhendi järgi.”Kirsbaum ütles, et ta ei ole Räpina valla juhtumi kõigi asjaoludega kursis ning seega ei oska ta seda kommenteerida. Küll aga jätkus tal hajaasustuse programmile palju kiidusõnu.„Antsla vallas on programmi rakendatud alates 2008. aastast. Selle ajajooksul on toetusest kasu saanud sajad majapidamised, kus elavad inimesed, ja nende lapsed on väga tänulikud toetusele. Hindan väga kõrgelt antud programmi, mis toetab otseselt maaelu säilimist hajaasustuses. Maal on väga keeruline, kui mitte võimatu elada, kui majas pole puhast vett või aasta ringi läbitavad teed,” sõnas vallavanem.Setomaa vallavanem Raul Kudre ei ole ise hajaasustuse programmist toetust taotlenud, aga ta ei pea seda ka probleemiks.„Tahaks öelda, et vallavanem on ka täitsa tavaline vallakodanik ja maksumaksja,” sõnas Kudre. „Otsused peavad olema läbipaistvad ja korrektsed ning kui on millinegi oht korruptsioonile või otsused näivad ebaeetilised, siis tuleb vastavalt seadustele nendest hoiduda ja kaasata erinevaid komisjone või otsustustasandeid.”Ka Võru vallavanem Kalmer Puusepp näeb end lisaks ametile vallakodanikuna.„Tänaseni pole vajadust olnud ja seega ei ole taotlust esitanud - kui vajadus tekib, siis taotlen, olenemata ametikohast,” ütles ta. „Määrus ei sätesta nõudeid ega piiranguid ametikohale - valda sissekirjutust omav vallavanem on ka valla kodanik. Samuti ei ole seatud piiranguid isiku või pere sissetuleku suuruse kohta. Kui isik vastab määruses sätestatud nõuetele, siis on õigus igal vallakodanikul hajaasustuse programmist toetus taotleda.”Puusepp tõi välja, et toetuse otsustamise kohta on määruse: väga konkreetsed reeglid ja seega on komisjoni kaalutlusõigus suhteliselt piiratud.„Oluline on järgida menetluslikku poolt, st toetuse saajal ei tohi olla võimalust hindamisprotsessi mõjutada. Kas Räpina juhtumi korral rikuti menedusreegleid, selgub järelevalve menetlustulemusena,” ütles Enel Liin ametikaaslane kokkuvõtteks.Kanepi vallavanem Mikk Järv pole ise hajaasustuse prog rammist raha taotlenud, aga te magi leiab, et taotleda võivad se da kõik tingimustele vastavad kodanikud olenemata ametikohast. „Juriidiliselt ei ole taotlemine keelatud. Muus osas peal taotleja ise olukorda hindama," ei soovinud Järv Räpina valla juhtide taotluste osas arvamus avaldada.„Tänaseni pole vajadust olnud ja seega ei ole taotlust esitanud kui vajadus tekib, siis taotlen, olenemata ametikohast," ütles vallavanem.Kohaliku kanalisatsioonisüsteemi rajamine Räpinas vallas. Kinnistuomanik sai hajaasustuse programmi voorust eitava vastuse ning tegi tööd oma kulu ja kirjadega.VIDRIK VÕSOBERG


Sulid ei maga: liikvel on libatõendite ja petukirjadega kelmidInimestelt raha välja petta üritavad kelmid esitavad võltsitud politsei töötõendeid, broneerivad usalduse tõstmiseks politseisse aega ning nõuavad maksude tasumist rahandusministeeriumi nimel.Politsei- ja piirivalveamet (PPA) andis hiljuti teada, et kelmid on hakanud tegema inimeste nimele PPA broneerimissüsteemis broneeringuid näiteks ID-kaardi taotlemiseks või ajutise kaitse saamisekseesmärgiks on mõjuda helistatavale usaldusväärsena.Skeem näeb välja nõnda, et kelm helistab inimesele, tutvustab ennast politseinikuna ning teatab näiteks, et tema kontol toimuvad kahtlased tehingud või tema nimele on vormistatud laen. Usalduse tõstmiseks ning justkui ütluste andmiseks broneeritakse läbi PPA broneerimiskeskkonna aeg politsei juurde, misjärel saab inimene selle kohta ka oma meilile kinnituse.„Kui sa saad sellise kõne, siis esmatähtis on see kohe katkestada ja petturitele mitte oma andmeid väljastada. Kui aga juba oled saanud meilile broneeringu kinnituse, mida sa ise teinud ei ole, palume see kindlasti broneering.politsei.ee lehe kaudu tühistada, et seda aega saaksid kasutada need, kes seda päriselt vajavad. Link broneeringu tühistamiseks on ka meilis kirjas,” rääkis veebipolitseinik Anna-Liisa Kreitsman.Politsei tuletas meelde järgnevat:• Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest.• Politsei ei tee veebikeskkonnas inimese nimele ise broneeringut.• Katkesta need kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast.• Ära jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.„Kelmid kasutavad kõiksuguseid nõkse, et inimestelt välja petta raha ja andmeid. Üheks viisiks on saanud väljamõeldud töötõendite saatmine, millega püütakse tõestada, et töötavad Eesti politseis,” hoiatas PPA lisaks, jagades libatöötõendite pilte.PPA kinnitas, et tegemist ei ole Eesti politseile kuuluva töötõendiga. Veelkord: Eesti politsei ei helista ega kirjuta, kui pangakontol toimub midagi kahtlast, ka ei küsi politseinikud inimeste isiklikke PIN1 või PIN2 koode. PPA soovitab taolised kõned katkestada ja veebivestlused blokeerida.„Ära jaga oma andmeid ka siis, kui keegi saadab töötõendist foto, garantiikirja või väidetava asutuse allkirjastatud dokumendist foto,” lisas PPA.Oma hoiatuse petukirjade eest edastas hiljuti ka rahandusministeerium.„Tähelepanu! Levivad petukirjad näiliselt rahandusministeeriumi nimel, milles nõutakse näiteks maksu tasumist Eesti Vabariigi eelarvesüsteemi eest või muul eesmärgil. Maksu mittetasumisel ähvardatakse rahatrahviga. Kinnitame, et tegemist on pettusega ja kirju EI OLE SAATNUD rahandusministeerium,” teatas ministeeriumi kommunikatsiooniosakonna peaspetsialist Alina Roditšenko. „Oleme teavitanud vastavaid asutusi ja kutsume inimesi üles ettevaatlikkusele!”LÕUNALEHT


Kallas selgitas parteikaaslastele skandaali tagamaid. «Ilmselgelt see niisama mööda ei lähe.»Peaminister Kaja Kallas (RE) vastastäna hommikul ca tund aega kestnud koosolekul Reformierakonna juhatuse ja fraktsiooni küsimustele tema abikaasa Arvo Halliku senise ettevõtte Stark Logisticsu Venemaa kaubavedude ümber puhkenud skandaalile.«Tänase kogunemise mõte oli anda lihtsalt ülevaadet olukorrast, et kõik oleksid ühises infoväljas, kuna hästi palju infot on jooksnud erinevates meediakanalites nädala jooksul,» rääkis Reformierakonna fraktsiooni juht Erkki Keldo Postimehele.
Üleliia palju küsimusi Keldo sõnul erakonnakaaslastel üleval ei olnudki. «Kuna hästi-hästi palju infot on olnud, ebatäpsusi ka, siis lihtsalt soovitigi, et Kaja saaks rahulikult oma sõnadega selgitada ja et kõik saaks ühtmoodi aru ka siis, kui ajakirjanikud küsivad,» sõnas Keldo.
Veel üks reformierakondlane muljetas Postimehele, et Kallas andis sarnaseid selgitusi, mis ta muidu on andnud ning midagi väga uut ei lisanud. Kallas küsis, kas kellelgi on etteheiteid või ta peaks tagasi astuma, seda keegi ei öelnud ei otse ega kaudselt.
Ehk siis Kallast pigem toetati ja keegi kehvasti ei öelnud. Üks minister hoiatas, et see üks võtmeküsimus, millele Kallas peab vastama ja millega avalikkus-konkurendid püüavad teda rünnata on see, et kui Hallik teadis Venemaa äritegevusest, siis kui usutav ja loogiline on, et ta seda peaministrile ei öelnud. «Kaja ütles, et tal ei ole probleemi ning tema saab käsi südamel seda kinnitada, et ta ei teadnud,» meenutati Postimehele.
Sellega haakuvalt arutletigi tänasel kohtumisel, kas peaministrilt võiks eeldada, et ta omab oma lähikondsete tegevuste kohta ülevaadet, et võimalikud poliitilised riskikohad juba eos likvideerida. «Väga mitmed ütlesid, et perekonnad ongi erinevad. Meil on ka neid inimesi, kelle amet nõuab hästi palju konfidentsiaalse info hoidmist. See ongi vastavalt peremudelite järgi, kes kui palju oma tööst räägivad. Paljudel ongi harjumus sees, et tööasju ei arutata, sest kel on ärisuhted, patsiendisuhted jms. Kaja ütles, et neil on sama: tema on advokaadina ja mees finantsjuhina sellega harjunud. Hoitakse kogu aeg tundlikke andmeid ning on lihtsam üldse mitte vestelda,» võeti Postimehele arutelu kokku.
Lähitulevikule vastu vaadates soovitasid erakonnakaaslased Kallasel võimalikult palju selgitada ning käia riigikogu erikomisjonide ees. Järgmistel nädalatel lähebki valitsusjuht nii julgeolekuasutuste järelevalve kui korruptsioonivastase võitluse erikomisjoni.
Mis saab edasi? Kulisside taga ollakse erakonnas justkui äraootaval seisukohal ja keegi mingeid ekstrasamme või manöövreid näiteks Kallase mahavõtmiseks võtnud ei ole. «Ilmselgelt see väga paljudele ei meeldi erakonna sees. Mõeldakse, et tuleb millegi uuega lagedale tulla või midagi tuleb teha. Et ei saa lihtsalt oodata, et see niisama mööda läheks - ilmselgelt ei lähe.»
Kallase persooniküsimuse kõrval arutati täna ka kõrgemate riigiteenistujate palga vähendamise teemal, mis rahandusminister Mart Võrklaeva ettepanekuna see nädal meediasse jõudis. Erakonnakaaslaste hoiak oli pigem mittetoetav, kuid sügavamate järeldusteni ei jõutud.
Reformierakonna juhatus koguneb korraliselt 8. septembril, kus eelkõige on rõhk riigikogu sügisistungjärguks ettevalmistumisel.


Kaks korda riigihankekonkursi kaotanud firma vaidles lepingu endaleKevade ja suve jooksul koguni kaks korda Viljandi tänavate hooldamiseks korraldatud riigihankekonkursi võitjaks kuulutatud aktsiaselts RoadWest jääb oodatud tööst ja tulust sel talvel ilma ning vähemalt kevadeni jätkab siin juba aastakümneid toimetanud EKT Teed.
"Nad kasutasid ära seadusest tuleneva võimaluse. Protestisid linnajuhtide otsuse kaks korda ja saavutasid tulemuse," võttis RoadWesti juht Asko Vester tekkinud olukorra kokku.
Täpselt kuu aega enne EKT Teedega lepingu lõppemist käis linnavalitsuse esindus ettevõtte juhtidega kohtumas ning reedel saavutasid nad põhimõttelise kokkuleppe, et lepingut pikendatakse vähemalt kevadeni.
"Välja pressima ei hakatud," vastas abilinnapea Kalvi Märtin küsimusele, kas EKT Teede hinnapakkumine on linnale üldse vastuvõetav. "Töö jätkub põhimõtteliselt samadel tingimustel."
Selle aasta esimese üheksa kuu eest maksab linn EKT Teedele 800 000 eurot, samas oleks RoadWesti pakkumine järgmise 15 kuu eest olnud 640 000 eurot ehk hinnavahe ühe kuu töö eest on rohkem kui kahekordne.
Kahekordne hinnavahe tõi vaidluse
Hinna ja muude tingimuste üle hakatakse täpsemalt läbi rääkima järgmisel nädalal. Siis peaks raekotta jõudma ka riigihangete vaidlustuskomisjoni uus otsus, mis on Kalvi Märtini hinnangul ettearvatavalt linnavalitsusele kahjulik. Neljapäeval volikogu ees nentis Märtin, et isegi juhul, kui peaks sündima ime ja komisjon peaks toetama linnavalitsuse otsust, ei jätkuks uuel tulijal enam aega, et end talveks valmis seada.
Kui linnavalitsuses järgmise viie aasta teede ja tänavate hooldaja leidmiseks korraldatud riigihankekonkursile tulnud pakkumisi varakevadel avama hakati, tabas otsustajaid korraga kaks üllatust. Esiteks oli senise pakkuja EKT Teede kõrval teinegi ning teiseks oli uue tulija hinnasoov peaaegu kaks korda väiksem. EKT Teed hoiatas seepeale linnajuhte, et niisugune alapakkumine võib talvel kaasa tuua kollapsi ja teedelt lume lükkamata jäämise. Linnavalitsuse täpsustavatele küsimustele andis RoadWest aga otsustajaid rahuldavaid vastuseid ja ta kuulutati võitjaks. Abilinnapea lisas täpsustuseks, et kui RoadWest poleks võitnud, tulnuks konkurss nurjunuks kuulutada, sest EKT Teede küsitud hind ületas linna võimalusi.
EKT Teed pöördus aga vaidega riigihangete vaidlustuskomisjoni poole ning suve hakul teatas komisjon, et linn peab tegema uue otsuse. See ka sündis ja taas kuulutati võitjaks RoadWest. EKT Teed pöördus teist korda komisjoni poole. Uut otsust pole veel välja kuulutatud.
Peamine vaidlusteema ongi töö hind, mis erineb pakkujatel kaks korda. Kalvi Märtin nentis, et hinda saaks komisjonile põhjendada ikkagi pakkumise tegija, mitte selle saaja. Asko Vester on Sakalale korduvalt kinnitanud, et RoadWesti hind vastab tegelikkusele ning on madal seetõttu, et ettevõte soovib võita uut klienti.
"Kui on kaks pakkumist, siis kuidas saab öelda, kas üks on põhjendamatult odav või teine põhjendamatult kõrge?" arutles Vester. "Oleks kolmas pakkumine ka, siis saaks ehk hinnata."
EKT Teede juht Jaan Viljas kinnitas, et reedel jõudsid nad linnavalitsusega põhimõttelisele kokkuleppele koostöö jätkumises vähemalt kevadeni. Ta tunnistas, et suve jooksul on ettevõte teinud küll teatud ümberkorraldusi arvestusega, et Viljandis enam tööd ei ole, ent avaldas lootust, et lume tulekuks on ettevõte hooldustööks valmis.
Asko Vester nentis samas, et tema ettevõte on teinud mõningaid investeeringuid, sest ootas linnaga lepingu sõlmimist. "Need kulutused pole aga väga suured ja saame ostetud tehnikat kasutada oma teistel objektidel."
Uus konkurss peaks peatselt algama
Kui viis aastat kestnud leping EKT Teede ja Viljandi linna vahel lõpeb septembri viimasel päeval, siis esialgu pole teada, kui pikaks ajaks sõlmitakse lepingu pikendus. Ühe võimalusena pakkus Kalvi Märtin, et uus riighankekonkurss kuulutatakse üsna kohe välja ja uus leping võiks hakata kehtima kevadel, kui lumi on sulanud.
"Ma olen veendunud, et meie konkursireeglid ja lepingupakkumine on head. Mõnda punkti saame parandada, aga üldjoontes on kõik hästi," lausus ta. Tema sõnul on linnajuhtidele pakutud, et võiks lepingu lihtsamaks teha, aga see tooks hiljem, tööperioodi jooksul väga suuri vaidlusi.
Küsimusele, kas uus konkurss välistab hilisemad vaidlused, vastas Märtin, et riigihangete seadus annab alati võimaluse vaielda ja seda pole võimalik konkursireeglitega välistada.
Ka Vester leidis, et Viljandi lepingupakkumine oli hästi ette valmistatud, aga seadus annab võimaluse seda vaidlustada ning tema meelest ei kasutanud EKT Teed ära mitte linna kehva ettevalmistustööd, vaid seaduse võimalusi. Pärimise peale, kas RoadWest on valmis veel Viljandi tänavahoolduse hankes osalema, lausus Vester, et teeb seda kindlasti ning temale olekski määratult lihtsam võtta töömaa üle kevadel, mitte hilissügisel. "Esimene lumi tuleb ka kogenud meeskonnale ootamatult, rääkimata siis alles alustavast."


IMF avaldab analüüsi rahapesuvastasest võitlusest BaltimaadesTALLINN, 1. september, BNS – Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) avaldab esmaspäeval analüüsi, mille eesmärk on parandada rahapesuvastast võitlust Põhja- ja Baltimaades.
IMF koos regiooni riikidega keskendus analüüsis rahavoogudele, rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse järelevalvele ning piiriülestele riskidele ja finantsstabiilsusele. Koostöö eesmärk on edaspidigi parandada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaste raamistike tõhusust kogu piirkonnas, teatas Eesti Pank.
IMF-i analüüs on väga mahukas ja selle koostamine võttis aega kolm aastat. Analüüsi tegemist palusid tehnilise abi korras Põhja- ja Baltimaad. IMF-i jaoks oli tegu esimese regionaalse analüüsiga rahapesuvastase võitluse hindamisel. Koostöös IMF-iga osalesid analüüsis Eesti, Island, Läti, Leedu, Norra, Soome, Rootsi ja Taani.
Esmaspäeval, 4. septembril toimub analüüsi tutvustamiseks videosilla kaudu paneeldiskussioon, kus IMF-i ja analüüsis osalenud kaheksa riigi esindajad tutvustavad analüüsi ja selle soovitusi. Eestist osaleb paneeldiskussioonis finantsinspektsiooni juhatuse liige Andre Nõmm.
Tallinna toimetus, +372 56 505 306, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Riigikogu eelinfo 4.–10. septembriniRiigikogu eelinfo 4.–10. septembrini
Esmaspäev, 4. september
Komisjonide istungid
sotsiaalkomisjonis – kell 11.15: tubakaseaduse muutmise seaduse eelnõu
(223 SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/75abd60e-9062-4fa4-
9142-d5a3bc6f4596/tubakaseaduse-muutmise-seadus>), kutsutud terviseminister
Riina Sikkut; sotsiaalmaksuseaduse § 3 täiendamise seaduse eelnõu
algatamisest, kutsutud Sotsiaalministeeriumi ja Rahandusministeeriumi
esindajad; kollektiivsest pöördumisest „Lapsed ei tohi olla riigi
kokkuhoiukoht“, kutsutud kollektiivse pöördumise, Sotsiaalministeeriumi
ja Rahandusministeeriumi esindajad;
korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil – kell 10:
peaministri vara, tulud ja huvide deklaratsioonid, kutsutud peaminister
Kaja Kallas (ruum L333). Komisjon võib istungi alguses otsustada kuulutada
istungi avalikuks, kui selle poolt hääletab üle poole komisjoni
koosseisust. Kui istung on avalik, on sellest
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et>.
Sündmused
Kell 10 – Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta juhatab
ümarlauda „Euroopa Liiduga seonduva õigusloome parandamine“, kus
osalevad Riigikogu liikmed ning asjaomaste asutuste ja organisatsioonide
esindajad (Riigikogu konverentsisaal).
Kell 14 – keskkonnakomisjon kohtub Soome parlamendi keskkonnakomisjoniga.
Teisipäev, 5. september
Komisjoni istung
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni erakorralisel istungil –
kell 12.30: kohtumine Kaitsepolitseiameti peadirektori Margo Pallosoniga.
Sündmused
Kell 10 – Põhjamaade toetusrühm kohtub Islandi endiste
parlamendiliikmetega (J. Tõnissoni nõupidamisruum).
Kell 10.30 – riigikaitsekomisjoni esimees Kalev Stoicescu kohtub Kanada
välisministri esindaja Robert Oliphantiga.
Kell 12.30 – Riigikogu esimees Lauri Hussar osaleb tippkohtumisel Tallinn
Digital Summit (Kultuurikatel).
Kell 14 – Riigikogu liige Margit Sutrop kõneleb avatud valitsemise
partnerluse tippkohtumise raames toimuval avatud parlamendi teemalisel
seminaril. Seminari töökeel on inglise keel. Seminarist on veebiülekanne
(Riigikogu konverentsisaal).
Kell 16 – majanduskomisjoni esimees Priit Lomp ja liige Andres Sutt
kohtuvad Rootsi parlamendi transpordi- ja kommunikatsioonikomisjoniga (O.
Strandmani nõupidamisruum).
Kell 16.45 – Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta esineb
kõnega tippkohtumisel Tallinn Digital Summit (Kultuurikatel).
Kell 17.30 – Riigikogu Eesti-Prantsusmaa parlamendirühma esimees Andres
Sutt kohtub Prantsuse Rahvusassamblee Prantsuse-Eesti sõprusrühma juhi
Luc Lamirault’ga.
Kolmapäev, 6. september
Sündmused
Kell 10 – Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa-Ly Pakosta kohtub
komisjoni endiste esimeeste Arto Aasa, Rein Langi, Raivo Tamme ja Toomas
Vitsutiga.
Kell 10 – riigikaitsekomisjoni esimees Kalev Stoicescu kohtub Eesti
ettevõtjate delegatsiooniga ja annab julgeolekupoliitilise ülevaate Eesti
toetusest Ukrainale (A. Rei nõupidamisruum).
Kell 15 – Riigikogu esimees Lauri Hussar kohtub Mongoolia IT-ministri
Nyam-Osor Uchraliga.
Neljapäev, 7. september
Sündmus
Kell 10 – Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Liisa Pakosta kohtub
Kosovo asevälisministri Kreshnik Ahmeti, Kosovo suursaadiku Shkendije Geci
Sherifi ja Eesti suursaadikuga Kosovos Janne Jõesaar-Ruusaluga.
Välislähetused
1.–6. september
Väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson osaleb 7. Tbilisi Rahvusvahelisel
Konverentsil Tbilisis Gruusias.
2.–14. september
Tuumaenergia toetusrühma esimees Mario Kadastik ja liige Toomas Uibo
osalevad Eesti tuumaenergia töörühma visiidil Ameerika Ühendriikidesse.
5.–8. september
Korruptsioonivastase erikomisjoni liige Eduard Odinets osaleb 32.
majandusfoorumil Karpaczis Poolas.
Riigikogu pressiteenistus
Merilin Kruuse
631 6592, 510 6179
merilin.kruuse@riigikogu.ee<mailto:merilin.kruuse@riigikogu.ee>
päringud: press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>


Tšehhi ekspeaminister Babiš müüs oma meediaäri mahaPRAHA, 1. september, AFP-BNS – Tšehhi miljardärdist endine peaminister Andrej Babiš müüs oma meediaäri maha, teatas tema kontsern reedel pärast seda, kui riigis võeti vastu seadus, millega keelatakse poliitikutel meediaettevõtete omamine.
Agroferti kontsern müüs maha oma kemikaalide ja kosmeetika üksuse, aga ka Mafra grupi, mille alla kuulub mitu meediaväljaannet, nende seas Tšehhi loetavuselt teine päevaleht DNES, teatas Babiši kontsern oma veebilehel.
"Nende varade müük lubab meil tulevikus oma peamistele ärisegmentidele keskenduda," ütles Agroferti esimees Zbynek Pruša.
Aastatel 2017-2021 peaminister olnud Babiš on Forbesi andmeil rikkuselt kuues tšehh.
Veebruaris 2017 oli Babiš sunnitud korruptsioonitõrje seaduse alusel oma varad, sealhulgas Agroferti ja selle meediaäri, kahe usaldusfondi kontrolli alla panema.
Hiljem avaldatud dokumentidest selgus aga, et ta jäi endiselt kontserni tegelikuks kasusaajaks.
Juunis võttis Tšehhi parlament vastu seadusemuudatuse, millega tehti meediaettevõtete omamine poliitikute jaoks sisuliselt võimatuks.
President Petr Pavel allkirjastas seadususe augustis ja see peaks jõustuma 1. jaanuaril.
AFP – Baltic News Service


Reformierakond Kaja Kallase tagasiastumist ei soovi   Peaminister Kaja Kallas jagas reedel erakonnakaaslastele selgitusi tema abikaasa Arvo Halliku ümber puhkenud skandaali teemal. Reformierakond peaministri tagasi astumist ei soovi.   Interneti teel toimunud nõupidamisel osalesid erakonna juhatuse ja fraktsiooni liikmed ja arutelu kestis tund aega. "Saime väga põhjalikult arutada. Ei olnud küll seda tunnet, et keegi, kellel oleks olnud soovi midagi küsida, jääb küsimata.  Minu arvates siirus on see märksõna, mis sellelt koosolekult tuleb kaasa võtta. Mina usun, et erakonna juhatuse liikmed ja fraktsiooni liikmed said kinnituse, et see, mida ta on avalikkusele öelnud, on see, mida ta sisimas teab ja tunneb," lausus kaitseminister ja Reformierakonna juhatuse liige Hanno Pevkur. Pevkuri sõnul Kaja Kallase tagasiastumisest juttu ei olnud. Fraktsiooni liige Karmen Joller ütles, et Kaja Kallas küsis, kas fraktsioon toetab teda "Ta ütles, et aktsepteerib kõike, mida fraktsioon otsustab. Aga kõik, kes seal täna sõna võtsid, olid ikkagi toetavad. Ütlesid, et me usaldame sind ja me oleme koos sinuga. Aga on arusaadav, et see on selline probleem, kus ta peab isiklikult selgitusi andma, isiklikult sellega tegelema, sest mitte keegi ei saa seda tema eest teha, kuna see on tema perega seotud asi," lausus Joller. Keskerakonna fraktsiooni esimees Tanel Kiik ütles, et mitmed küsimused Venemaa äri teemadel on jäänud lahtiseks ning peaministrile on saadetud küsimused, millele opositsioon ootab vastust. "See konkreetne formaat on kirjalikud küsimused. Teatavasti praegu istungeid ei toimu. See on kõige kiirem viis saada need vastused. Aga loomulikult – kui riigikogu istungjärgud taas algavad ja infotunnid ja muud formaadid toimuvad ja kui peaminister peaks veel ametis olema, siis kahtlemata, neidsamu küsimusi hakkame küsima ka nendes formaatides. Sealhulgas ka arupärimiste korras," ütles Kiik. Kiik on teinud ettepaneku moodustada ka uurimiskomisjon, kuid seda ideed koalitsioon ei toeta. Esmaspäeval on peaminister lubanud osaleda  korruptsioonivastase erikomisjoni erakorralisel istungil, kus teemaks tema vara, tulud ja huvide deklaratsioonid.    					Toimetaja:  Marko Tooming


Mida tähendab Kaja Kallase nõrkus Eesti jaoks?Huvitav, kui palju saaks Kaja Kallas hääli, kui riigikogu valimised toimuksid järgmisel pühapäeval? Meenutan, et 5. märtsi õhtuks kogunes Reformierakonna esimehele 31 821 häält ning see tulemus oli uus Eesti rekord.Tohutult suure poliitilise kapitaliga alustanud peaminister on sellest suure osa kahjuks vaid kümmekonna päevaga maha mänginud. Praeguseks on juba tüdimuseni analüüsitud, mida peaminister on valesti teinud ning kuidas võib see mõjutada tema isiklikku poliitilist karjääri.Seepärast kirjutan täna sellest, mida Kaja Kallase kiire läbipõlemine võib tähendada Eesti riigi jaoks. Kiirelt arenenud skandaali mõju riigile on ju tegelikult meie kõigi jaoks olulisem kui ühe poliitiku isiklik saatus.Paraku on selge, et alla poole aasta peaministri ametis olnud Kallase suur mainekahju ning selle järelmid mõjutavad arvestataval määral kogu riiki. Välispoliitiliselt ei mõjuta Kaja Kallase skandaal Eesti mainet kuigivõrd, kuid sel on tõsine mõju sisepoliitikale.Miks nii? On ju paljud arvamusliidrid ja opositsioonipoliitikud rääkinud sellest, et peaministri abikaasa äri Venemaal on rikkunud Eesti tõsiseltvõetavuse välispartnerite silmis.Mul on oma seisukoha kinnituseks kaks näidet. Soome Keskerakonna esimehest Anneli Jäätteenmäkist sai 17. aprillil 2003 pärast valimisvõitu peaminister. Läbi ajaloo Soome esimene naispeaminister.Vastu pidas Jäätteenmäki selles ametis napilt üle kahe kuu - 24. juunini, sest selgus, et ta on parlamendile valetanud. Peaminister astus tagasi, aga jätkas samadest parteidest koosnev valitsusliit, sest vea oli teinud Jäätteenmäki isiklikult.Soome valitsuse rahvusvahelist mainet ei mõjutanud peaministri kiire kõrbemine kuidagi. Kui sarnane stsenaarium kordub Eestis, ei mõjuta see kuidagi meie usaldusväärsust NATO ega Euroopa Liidu partnerite silmis.Eesti heale nimele ähvardas viimati tõsise põntsu panna 2017. aastal puhkenud Danske Banki rahapesuskandaal. Toona selgus, et läbi selle panga pisikese Eesti haru on voolanud üle 200 miljardi euro väärtuses kahtlase päritoluga raha Venemaalt ja muudest riikidest. (Hiljem avastati rahapesu ka teistes Eestis tegutsenud Põhjala pankades.)Nende rahasummade suurus oli pöörane, kuid tagantjärele tarkusega teame, et Eesti riigi mainele ei olnud sel kogu maailmas tähelepanu pälvinud juhtumil mingit mõju. Ei poliitiliselt ega majanduslikult.Kahjuks on peaministri nõrkusel tõsised sisepoliitilised mõjud. Kui valitsuse kõige populaarsem poliitik kaotab usaldusväärsuse, siis kisub see alla kogu valitsuse usaldusväärsuse. Mida nõrgem on valitsuse usaldusväärsus, seda väiksemaks muutub selle töövõime.Kartes oma niigi kehva toetusreitingu pärast, jätavad valitsused tavaliselt tegemata riskantsed, ehkki riigi jaoks olulised otsused.Praeguse valitsuse puhul on esimene proovikivi see, kas suudetakse täita lubadus tasakaalustada riigieelarve. Eelarve kärpimine ärritab alati mõjukaid valijarühmi, seda tegema hakates oli valitsuse toetus kõrge, nüüd on see kiirelt kukkunud.Teiseks tekitab peaministri nõrkus tõenäoliselt pingeid valitsuse sees. See on poliitikas rusikareegel, et viletsa reitinguga valitsuspartei hakkab koalitsioonikaaslastele vastanduma ehk maakeeli tüli norima, lootes nii tähelepanu võita ja oma mainet kogu valitsuse töövõime hinnaga parandada.Valitsuse töökliima muutub eriti kehvaks, kui nõrk on peaministripartei maine. Reformierakonnas võib tekkida kiusatus muuta vähem kui aasta pärast korralisi valimisi valitsusliidu koosseisu. Restardiga loodetakse jätta vastutus ebameeldivate otsuste, näiteks maksutõusude eest, eelmise valitsuse ja valitsusjuhi kaela.Kahjuks pole alates 1992. aastast veel mitte kordagi ükski Eesti valitsus vastu pidanud nelja aasta pikkust ametiaega. See on tekitanud ebaterve poliitilise kultuuri, kus valitsusparteid, ükskõik, kes nad ka parasjagu poleks, ei usalda üksteist.Usaldamatuse õhkkonnas on raske ellu viia pikemaajalisi projekte, mis nõuavad pikemaajalist poliitilist toetust. (Haapsalul on siin oma valus näide - raudtee taastamine katkes koos valitsuse vahetusega.)Kui koalitsioonipartnerid üksteist ei usalda, jätkub halb komme, et iga minister (ja tema erakond) juhivad „oma” valdkonda. Jätkub „silotornide valitsus”, milles ei teki Eesti edukaks juhtimiseks vajalikku tervikpilti."Poliitikas on rusikareegel, et viletsa reitinguga valitsuspartei hakkab koalitsioonikaaslastele vastanduma ehk maakeeli tüli norima."HANNES RUMM, kolumnist


Guatemala uus liider sarjas "riigipööret" institutsioonidesGUATEMALA, 1. september, AFP-BNS – Guatemala presidendiks valitud Bernardo Arévalo mõistis reedel hukka riigi institutsioonides "jätkuva riigipöörde", mille eesmärk on blokeerida Arévalo võimuletulek pärast tema erakonna tegevuse peatamist.
"On rühm korrumpeerunud poliitikuid ja ametnikke, kes keelduvad seda tulemust aktsepteerimast ning on käivitanud plaani põhiseadusliku korra lammutamiseks ja demokraatia rikkumiseks," ütles ta pressikonverentsil.
"Need tegevused kujutavad endast riigipööret, mida edendavad institutsioonid, mis peaksid tagama õigluse meie riigis."
64-aastane sotsioloog  Arévalo tõusis tundmatusest 20. augusti valimiste võitjaks lubadusega õiendada arved selles Kesk-Ameerika riigis vohava korruptsiooniga.
Teda on korduvalt ähvardatud ja esmaspäeval peatas riigi valimistribunal tema Semilla partei tegevuse, ajendades Washingtoni sellist "demokraatiavastast käitumist" hukka mõistma.
"Näeme jätkuvat riigipööret, kus justiitsaparaati kasutatakse õigusemõistmise enda kahjustamiseks, mõnitades valimistel vabalt väljendatud tahet," ütles Arévalo.
Ta on nimetanud partei tegevuse peatamise otsust õigustühiseks ja lubanud selle edasi kaevata.
"Mitte keegi ei saa takistada mind 14. jaanuaril ametisse astumast," ütles Arévalo.
Arévalo võitis 20. augustil presidendivalimiste teises voorus suurelt endist esileedit Sandra Torrest, kogudes 60,9 protsenti häältest tolle 37,2 protsendi vastu.
AFP – Baltic News Service


Väidetav silokiletaja müüja haihtus pärast ülekannetPetised, kes telefonitsi ja interneti kaudu üritavad inimeste raha endale saada või nende kaudu laenu võtta, ei puhka. Pahatihti lähevad nende plaanid läbigi.Pärnumaal elav naine tegi Facebooki grupis postituse, milles teatas, et soovib osta silokiletajat. Ta leidis sobiva pakkuja, kellega suhtles Messengeris. Talle esitati arve ettevõtte nime alt. Naine tasus kauba eest ligemale 2800 eurot, aga ostetud toodet pole ta saanud. Kaupa müünud inimesega ei ole naisel õnnestunud enam ühendust saada.Ostusoovi postitas naine Facebooki juuli lõpus, politseile laekus teade pettusest sel nädalal. Politsei hakkas seda uurima kelmust käsitleva paragrahvi järgi.Sel nädalal anti politseile teada teisestki siin kandis elava inimese vastu toime pandud pettusest, millega tekitati kokku kahju pea 2000 eurot.Nimelt võttis Pärnumaal elava mehega ühendust tundmatu naine, kes tutvustas end isikuandmete turvateenistuse töötajana ja teatas, et mehe krüptovaluuta kaudu toimuvad suured rahaülekanded.Naine rääkis, et tahab eraldada mehe andmed krüptovaluuta kontost, ja veenis teda paigaldama arvutisse ja mobiiltelefoni AnyDeski programmi, mille kaudu tehti eri krediidiasutustele laenutaotlusi. Selle tulemusena kanti mehe kontole üle laen summas 1810 eurot.Juhtunu suhtes alustati kriminaalmenetlust seadusepügala alusel, mis käsitleb arvutikelmust. (PP)Netikelmuste puhul jääbki enamasti saladuseks, kes ohvrile kurja tegi. Sander Ilvest


Kaks korda riigihankekonkursi kaotanud firma vaidles lepingu endaleTEEHOOLDUSKevade ja suve jooksul koguni kaks korda Viljandi tänavate hooldamiseks korraldatud riigihankekonkursi võitjaks kuulutatud aktsiaselts RoadWest jääb oodatud tööst ja tulust sel talvel ilma ning vähemalt kevadeni jätkab siin juba aastakümneid toimetanud EKT Teed.«Nad kasutasid ära seadusest tuleneva võimaluse. Protestisid linnajuhtide otsuse kaks korda ja saavutasid tulemuse,» võttis RoadWesti juht Asko Vester tekkinud olukorra kokku.Täpselt kuu aega enne EKT Teedega lepingu lõppemist käis linnavalitsuse esindus ettevõtte juhtidega kohtumas ning reedel saavutasid nad põhimõttelise kokkuleppe, et lepingut pikendatakse vähemalt kevadeni.«Välja pressima ei hakatud,» vastas abilinnapea Kalvi Märtin küsimusele, kas EKT Teede hinnapakkumine on linnale üldse vastuvõetav. «Töö jätkub põhimõtteliselt samadel tingimustel.»Selle aasta esimese üheksa kuu eest maksab linn EKT Teedele 800 000 eurot, samas oleks RoadWesti pakkumine järgmise 15 kuu eest olnud 640 000 eurot ehk hinnavahe ühe kuu töö eest on rohkem kui kahekordne.Kahekordne hinnavahe tõi vaidluseHinna ja muude tingimuste üle hakatakse täpsemalt läbi rääkima järgmisel nädalal. Siis peaks raekotta jõudma ka riigihangete vaidlustuskomisjoni uus otsus, mis on Kalvi Märtini hinnangul ettearvatavalt linnavalitsusele kahjulik. Neljapäeval volikogu ees nentis Märtin, et isegi juhul, kui peaks sündima ime ja komisjon peaks toetama linnavalitsuse otsust, ei jätkuks uuel tulijal enam aega, et end talveks valmis seada.Kui linnavalitsuses järgmise viie aasta teede ja tänavate hooldaja leidmiseks korraldatud riigihankekonkursile tulnud pakkumisi varakevadel avama hakati, tabas otsustajaid korraga kaks üllatust. Esiteks oli senise pakkuja EKT Teede kõrval teinegi ning teiseks oli uue tulija hinnasoov peaaegu kaks korda väiksem. EKT Teed hoiatas seepeale linnajuhte, et niisugune alapakkumine võib talvel kaasa tuua kollapsi ja teedelt lume lükkamata jäämise. Linnavalitsuse täpsustavatele küsimustele andis RoadWest aga otsustajaid rahuldavaid vastuseid ja ta kuulutati võitjaks. Abilinnapea lisas täpsustuseks, et kui RoadWest poleks võitnud, tulnuks konkurss nurjunuks kuulutada, sest EKT Teede küsitud hind ületas linna võimalusi.EKT Teed pöördus aga vaidega riigihangete vaidlustuskomisjoni poole ning suve hakul teatas komisjon, et linn peab tegema uue otsuse. See ka sündis ja taas kuulutati võitjaks RoadWest. EKT Teed pöördus teist korda komisjoni poole. Uut otsust pole veel välja kuulutatud.Kes peab pakkumist põhjendama?Peamine vaidlusteema ongi töö hind, mis erineb pakkujatel kaks korda. Kalvi Märtin nentis, et hinda saaks komisjonile põhjendada ikkagi pakkumise tegija, mitte selle saaja. Asko Vester on Sakalale korduvalt kinnitanud, et RoadWesti hind vastab tegelikkusele ning on madal seetõttu, et ettevõte soovib võita uut klienti.«Kui on kaks pakkumist, siis kuidas saab öelda, kas üks on põhjendamatult odav või teine põhjendamatult kõrge?» arutles Vester. «Oleks kolmas pakkumine ka, siis saaks ehk hinnata.»EKT Teede juht Jaan Viljas kinnitas, et reedel jõudsid nad linnavalitsusega põhimõttelisele kokkuleppele koostöö jätkumises vähemalt kevadeni. Ta tunnistas, et suve jooksul on ettevõte teinud küll teatud ümberkorraldusi arvestusega, et Viljandis enam tööd ei ole, ent avaldas lootust, et lume tulekuks on ettevõte hooldustööks valmis.Asko Vester nentis samas, et tema ettevõte on teinud mõningaid investeeringuid, sest ootas linnaga lepingu sõlmimist. «Need kulutused pole aga väga suured ja saame ostetud tehnikat kasutada oma teistel objektidel.»Kui viis aastat kestnud leping EKT Teede ja Viljandi linna vahel lõpeb septembri viimasel päeval, siis esialgu pole teada, kui pikaks ajaks sõlmitakse lepingu pikendus. Ühe võimalusena pakkus Kalvi Märtin, et uus riighankekonkurss kuulutatakse üsna kohe välja ja uus leping võiks hakata kehtima kevadel, kui lumi on sulanud.«Ma olen veendunud, et meie konkursireeglid ja lepingupakkumine on head. Mõnda punkti saame parandada, aga üldjoontes on kõik hästi,» lausus ta. Tema sõnul on linnajuhtidele pakutud, et võiks lepingu lihtsamaks teha, aga see tooks hiljem, tööperioodi jooksul väga suuri vaidlusi.Küsimusele, kas uus konkurss välistab hilisemad vaidlused, vastas Märtin, et riigihangete seadus annab alati võimaluse vaielda ja seda pole võimalik konkursireeglitega välistada.Ka Vester leidis, et Viljandi lepingupakkumine oli hästi ette valmistatud, aga seadus annab võimaluse seda vaidlustada ning tema meelest ei kasutanud EKT Teed ära mitte linna kehva ettevalmistustööd, vaid seaduse võimalusi. Pärimise peale, kas RoadWest on valmis veel Viljandi tänavahoolduse hankes osalema, lausus Vester, et teeb seda kindlasti ning temale olekski määratult lihtsam võtta töömaa üle kevadel, mitte hilissügisel. «Esimene lumi tuleb ka kogenud meeskonnale ootamatult, rääkimata siis alles alustavast.»EKT Teede Viljandi tänavate hooldamise lugu ulatub enam kui poolesaja aasta taha, sest ettevõte on juba 1960. aastatel loodud kommunaalasutuse otsene järeltulija. MARKO SAARMMARKO SUURMÄGI


Võrumaa naine jäi ilma enam kui 600 eurostKolmapäeval pöördus politseisse Võrumaa naine, kes oli võtnud ühendust Facebookist leitud laenufirmaga. Naiselt paluti ankeetandmeid ja fotot isikut tõendavast dokumendist. Seejärel küsiti naiselt 30 eurot ja kui see oli tasutud, paluti naiselt veel 50 eurot, et laen arveldusarvele laekuks, aga sellest ta keeldus.Pärast seda leidis naine teise laenupakkuja, kellele esitas pangakaardi andmed ning kinnitas mobiilile tulnud kinnituskoodides PIN1 ja PIN2. Laenu naine kätte ei saanud ja avastas hiljem, et võõrale kontole on läinud 580 eurot.LEPM