Kaalumisel on kaks autoomaniku jaoks kehva automaksuvariantiRahandusministeerium pakkus kolmapäeval välja kaks võimalikku automaksu mudelit. Need peavad tooma riigi rahakotti 120 miljonit eurot aastas, kuid kergitavad samas autoomaniku kulusid kuni kümnendiku võrra.Rahandusministeerium saatis kooskõlastusringile seaduseelnõu väljatöötamiskavatsuse (VTK), mille alusel kehtestatakse mootorsõidukimaks suurele osale Eesti sõidukitest. «Eesti on üks väheseid riike, kus automaks puudub. Samas sõidukite arv meie teedel aina kasvab,» seletas rahandusminister Mart Võrklaev (RE). «Meie sõidukipark vananeb ja saastab keskkonda, olgu selleks siis üldine tervist kahjustav õhusaaste või ummikud linnades. Puhtama ja säästlikuma elukeskkonna tagamiseks on meil vaja seda trendi muuta, üks abivahend on maksupoliitika.»Registreerimismaks on suunatud autode ostmise vähendamisele ja säästlikumate eelistamisele. Aastamaksuga maksustatakse auto omamist, et motiveerida inimesi oma sõidukipargi suurust ja võimsust üle vaatama ning eelistama keskkonnasõbralikumat ja väiksemate kuludega autot.Väike, aga tõhus«Samuti loodame aastamaksuga lahendada probleemi looduses ja kortermajade parklates seisvate romudega. Tahaksime jõuda sellise maksumudelini, mis paneks inimesed oma romud kokku korjama ja lammutama,» sõnas minister.Kui riigi tulude ja autoomanike kulude asjus on selgus laias laastus käes, siis sellega, kuidas mõjutab maks inimesi loodushoidlikumalt käituma, on lood segased. Võrklaeva hinnangul on seda keeruline ennustada, kuid teiste riikide kogemused näitavad, et maksude mõjul valitakse säästvamaid autosid.VTKs aga nenditakse, et registreerimismaksu mõju nii autode ostmisele kui ka läbisõidule on pigem väike, kuid lisatakse, et see väike efekt on siiski suurem kui aastamaksul. «Kokkuvõttes võib oodata, et mootorsõidukimaksu kehtestamise mõjul väheneb Eesti autopark üks-kaks protsenti; täpsemalt öeldes kasv pidurdub,» seisab VTKs.Seega tunnistatakse, et keskkonna hüvanguks maks just palju ei anna.VTKs on maksu arvestamiseks välja toodud kaks võimalikku mudelit. Esimene lähtub laiemalt mootorsõiduki globaalsest ja lokaalsest keskkonnamõjust (tootmisel, tarbimisel, utiliseerimisel) ja teine kitsamalt, keskendudes vaid CO2 heitele sõiduki kasutamise ajal.Kui võtta aluseks üks Eestis levinumatest autodest, diiselmootoriga Škoda Octavia, siis laiema maksumudeli puhul oleks uue auto registreerimismaks 900 eurot ja aastamaks 160 eurot. Kitsa mudeli puhul vastavalt 688 ja 69 eurot, sest selle diiselauto süsinikuheide on küllaltki väike. Üldiselt suureneb ministeeriumi hinnangul auto omamise kulu 5-10 protsenti.Suuremat aktsiisitõusu, mis auto kasutamist kõige enam vähendaks, minister ei toeta, sest siis koliksid maksud jälle Lätti ja pealegi võtaks see rohkem raha maal elavatelt inimestelt, kel sõitmist enam ja pikemalt.Kuid miks ei võeta rohkem maksu kallimate autode omanikelt? Praeguse laiema maksustamismudeli puhul maksaks näiteks 115 000-eurose müügihinnaga elektriauto Porsche Taycani registreerimine 1000 eurot ja 22 000-eurose Škoda Fabia registreerimine pea sama palju ehk 950 eurot. «Luksusmaksu me kehtestada ei taha, küll aga on tavaliselt kallimad autod ka suurema kaaluga ning seeläbi me siiski neid suuremalt maksustame,» kommenteeris Võrklaev.Samas on vanemad autod jälle odavamalt maksustatud. «Paljus paigus on auto hädavajalik ja kõik vanemate autode omanikud ei jaksa soetada säästlikumaid sõidukeid.,» sõnas rahandusminister, märkides, et sõiduki vanus vähendab maksu suurust.Kuigi mootorsõidukimaks on saanud palju kriitikat, kuna maapiirkondades elavatel ja töötavatel inimestel on auto sageli hädavajalik, piirkonniti erisusi ei tehta. Ministri hinnangul hakataks sellisel juhul sõidukite registreerimisel skeemitama. «Sõidukimaksu geograafiline eristamine ja tulemuslik rakendamine on keeruline, mistõttu tegeletakse selle küsimusega maksevõime kaudse arvesse võtmisega maksu määramisel,» põhjendatakse VTKs.Mis aga saab nendest ligi 300 000 sõidukist, mille kanne registris on peatatud ja millest paljud on praeguseks romud või juba ammu lammutatud?Minister märkis, et selleks et anda nende sõidukite omanikele ja riigiasutustele mõistlik aeg nende utiliseerimiseks või muu lahenduse leidmiseks, kehtestatakse peatatud kandega sõidukite maksustamisele kaheaastane üleminekuaeg.Romud maksu alla«Seisvad autod on loodusele ohtlikud ja koledad. Seetõttu teeme ettepaneku maksustada ka ajutiselt või automaatselt peatatud registrikandega sõidukid,» kirjutatakse VTKs.Automüüja Amserv juhi Rene Vareki hinnangul paneb väide, et mootorsõiduki maks viib meid puhtama keskkonna poole, sügavalt kahtlema, sest CO2 heitel põhinev osa maksust on äärmiselt väike.«Teadaolevalt planeeritakse maksustada mootori võimsust ehk väga suure tõenäosusega annab see soodsamad tingimused diiselautodele, mille võimsus on madalam kui hübriidautodel, elektriautodel või tavalistel bensiiniautodel,» selgitas Varek. «See omakorda viitab, et Eestis välja töötatud automaksu süsteem aitab kaasa Eestis pigem diiselmootoriga sõidukite müügi arengule.»Kuna ühtlasi on planeeritud vanemaid autosid madalamalt maksustada, siis arvestades seda, et Eesti on juba üks kõige vanema autopargiga riike, loob selline maksusüsteem Vareki hinnangul eeldused selleks, et Eesti autopark vananeb veelgi. «Pigem oleks oodanud vastupidist koefitsienti - mida vanem auto, seda kõrgem maks.»Ebaloogiline tundub Varekile ka plaan maksustada autosid kaalu järgi, sest hübriid- ja elektriautod ongi raskemad. «Seega toetame endiselt CO2-põhist maksustamist ning sõiduki vanusega seotud plaaniga vastupidist koefitsienti ehk mida uuem auto, seda madalam maks.»Automaksu kaks variantiMaksu arvestamiseks on välja töötatud kaks võimalikku mudelit: nn lai ja kitsas mudel. Esimene mudel lähtub laiemalt mootorsõiduki globaalsest ja lokaalsest keskkonnamõjust (tootmisel, tarbimisel, utiliseerimisel) ja teine kitsamalt, keskendudes vaid CO2 heitele sõidukikasutamise ajal. Mõlemad mudelid võtavad arvesse auto saaste ja vanuse osakaal vanust: mida vanem auto, seda väiksem maks. Üle 20-aastaste sõidukite aastamaks on 30 eurotja registreerimismaks 300 eurot.LAI KITSAS MAKSUTA           eurodes eurodes eurodes saaste ja vanuse osakaalmaksu kogusummast          registreerimismaksaastamaksregistreerimismaksaastamaks        turuhind g/km vanus Audi 80, bensiin,   103 kW, X g, 1,3 t (1992) 300 30 300 30 500   0% Audi A4, diisel,   118 kW, 204 g, 1,4 t (2008) 600 50 606 61 3 000 204 10% Skoda Enyaq,   elekter, 70 kW, 0 g, 2 t (uus) 790 160 300 30 50 000 0 100% Tesla Model Y, elekter, 153 kW, 0 g, 1,9 t (uus) 820 245 300 30 54 000 0 100% Škoda Octavia, diisel, 85 kW, 120 g, 1,5 t (uus) 900 160 729 73 32 000 120 100% Škoda Octavia, diisel, 85 kW, 125 g, 1,5 t (2017) 900 145 788 43 14 000 125 91% Skoda Fabia,   bensiiin, 81 kW, 126 g, 1,2 t (uus) 950 148 858 86 22 000 126 100% Porsche Taycan,   elekter, 140 kW, 2,4 t (uus) 1000 240 300 30 115 000 0 100% Toyota RAV4,   bensiin/elekter, 131 kW, 131 g, 1,7 t (uus) 1300 214 974 97 40 000 131 100% VW Passat, bensiin, 130 kW,   188 g, 1,73 t (2013) 1670 130 1674 92 9 000 188 55% Toyota RAV4, bensin   129 kW, 163g 1,7 t (uus) 2000 206 1883 188 33 000 163 100% Subaru Forester, bensiin, 110 kW,   182g, 1,6t (2016) 2100 160 2155 119 14 000 182 82% Porsche 911,   bensiin, 272 kW, 208 g, 1,6 t (uus) 3500 350 3420 342 123 000 208 100% Audi Q7, diisel/elekter, 210 kW, 213g, 2,5 t (uus) 4200 317 3495 350 80 000 213 100% Toyota Land Cruiser, diisel, 150 kW, 256   g, 2,4 t (uus) 6100 250 4140 414 70 000 256 100% Allikas: rahandusministeeriumMaksta tuleb nii auto kui mootorratta omanikel• Mootorsõidukimaks hakkab kava järgi kehtima tuleva aasta 1. juulist ja aastamaksu tuleks esimest korda tasuda 2024. aasta augustis poole aasta eest.• Maks on sõidukipõhine ehk kui inimesel/ettevõttel on mitu sõidukit, tuleb maksta nende kõigi eest. Maksu tasub sõiduki omanik või liisinguvõtja.• Maks hõlmab kõiki kuni 3500 kg kaaluvaid Ml- ja MIG-kategooria sõiduautosid, kategooriatesse Nl ja NIG kuuluvaid kaubikud ning kategooriate L3e-L7e sõidukeid (mootorrattad, mopeedautod jne).• Mais oli liiklusregistris aktiivses staatuses 741 088 maksuobjekti alla kuuluvat sõiduautot ja kaubikut. Kategooriate L3e-L7e sõidukeid oli registris 47 926.Autoomanike liit: samal ajal, kui hakkab kehtima automaks, tõstab valitsus kütuseaktsiisiEesti Autoomanike Liidu (EAOL) hinnangul on rahandusministeeriumi automaksu kehtestamise eelnõu autoomanike ja maksumaksjate suhtes tervikuna ülekohtune, sest suurendab autoomaniku niigi ebaproportsionaalselt suurt maksukoormat ega täida peale raha kogumise ühtegi arusaadavat eesmärki.EAOLi juhatuse esimehe Priit Tammeraidi (pildil) sõnul katab Eestis juba kehtiv automaks ehk kütuseaktsiis enam kui kahekordselt teedevõrgule kuluva summa, mistõttu pole autode pealt veel 120 miljoni euro korjamine põhjendatud. «Näiteks Soome kulutas 2021. aastal teedele 3,1 miljardit eurot olukorras, kus kütuseaktsiisist laekus 2,5 miljardit eurot,» ütles Tammeraid. «Lisaks koguti Soomes mootorsõidukite aasta- ja registreerimismaksuga veel 1,6 miljardit eurot. Kogusummast kolm neljandikku läks aga teedevõrku, kuid meil suunatakse sel aastal teedevõrku vähem kui 50 protsenti kogutud aktsiisist.»Pealegi hakkab 2024. aastast Eestis tõusma mootorikütuse aktsiis.«Valitsus on väga kõrget mootorikütuse aktsiisi läbi aegade põhjendanud automaksu puudumisega. Nüüd näeme, et valija saab maksuküüru kaotamise asemel maksuga vastu küüru ehk tulevad nii aktsiisitõus kui ka automaks,» ütles Tammeraid.EAOL peab kahetsusväärseks, et automaksu eelnõu koostajad pole sisuliselt ühtegi argumenti arvesse võtnud. «Tuletame meelde, et automaksu kehtestamisel pidi rahandusministeerium arvestama ka regionaalseid eripärasid. Seda tehtud ei ole. Lisaks jääb arusaamatuks, kuhu ja miks kodanikku suunata tahetakse,» ütles Tammeraid. «Inimesed valivad auto ikka vajaduse pärast. Ega automaks näiteks kolme last kuidagi väiksemasse autosse ei mahuta. Küll aga on perekonnal juures kulu, mida tuleb millegi arvelt maksta.»Eestis kehtib mootorikütuse aktsiisimäär bensiinikütusele 56,3 ja diislikütusele 37,2 senti liitri kohta. Diislikütuse aktsiis hakkab tõusma 2024. aastast ja jõuab 2027. aastal summani 49,3 senti liitri kohta.Loe ka JUHTKIRJA LK 12


Kui palju sina maksma hakkad?Vanade autode omanikud võivad kergendatult hingataRahandusministeerium avaldas kolmapäeval automaksu võimalikud suurused. Kergendatult võivad hingata vanade autode omanikud, sest nende maks jääb tagasihoidlikuks.Rahandusminister Mart Võrklaev kuulutab pressiteates uhkelt, et automaks viib meid puhtama keskkonna poole. Ometi ei suuda ta ka pikema pinnimise peale öelda, kui palju sõidukite arv maksustamise järel väheneda võiks: „Kui eelnõuni jõuame, soovime seda kindlasti täpsustada.“See-eest teab ta täpselt, kui palju riigieelarvesse raha tuleb: ligikaudu 120 miljonit eurot aastas.Väljatöötamiskavatsuses on kirjas automaksu peapõhjuski: „Sarnaselt kõigi maksudega on sõidukite maksustamisel ka maksutulu kogumise eesmärk riigi erinevate kulutuste finantseerimiseks.“Samuti tuntakse seal muret, et maksutulu võib väheneda, kui säästlike sõidukite osakaal kasvab. Lahendus? Minimaalset maksutaset peab tõstma!Rahandusministeerium esitas kaks maksuvarianti. Kitsam arvestaks vaid auto CO2-heitmeid, laiema puhul lisataks valemisse mootori võimsus ning auto tühimass.Fantoomautodele kaks aastat armuaegaAutomaksu tuleb tasuda nii sõiduki registreerimisel kui ka igal aastal. Registreerimismaks rakendub ka juba registris olevate autode esimesel omanikuvahetusel. Esialgne plaan ei näe ette võimalust maksta automaksu igakuiste osamaksetena, vaid see tuleb tasuda iga aasta 15. veebruariks.Rahandusministeerium pole seni leidnud vastust küsimusele, mis saab nii-öelda fantoomautodest, mis on juba aastaid tagasi mitteametlikult lammutatud. Küll aga antakse nende puhul kaheaastane üleminekuaeg. Kui aktiivses kasutuses sõidukitele kehtestatakse automaks 2024. aasta 1. juulist, siis mitteaktiivsetele 2026. aasta 1. juulist. Sääraseid autosid on registris lausa 220 000. Kui vahepeal lahendust ei leita, tuleb nende omanikel kolme aasta pärast automaksu tasuma hakata. Mis sest, et sõidukit pole enam ammu olemas.„Neil inimestel, kel on täna registris mingi auto, mille ta on kunagi ära andnud või võõrandanud, tasuks teha mõistlik pingutus auto üles leida ja asjad korda ajada,“ sõnab Võrklaev. Maks hakkab kehtima ka nii-öelda muuseumiautodele, millega keegi ei sõida.Sõiduki hinda ei arvesta aga kumbki kahest maksuvariant. Seetõttu tuleb 22 000 eurot maksva Škoda Fabia registreerimisel maksu tasuda rohkem kui Tesla Model Y eest, mille hind on kaks ja pool korda kõrgem. Kui käiku läheb maksuvariant, mis arvestab vaid CO2-heitmega, jääb madalamaks ka Tesla aastamakse.Võrklaeva sõnul muudaks auto hinnaga arvestamine maksu haldamise liialt keeruliseks, sest inimesed hakkaksid leiutama võimalusi skeemitamiseks. Ta toob näiteks, et Soomes tegeleb automaksuga 90 ametnikku, kellest 20 ülesanne on sõidukite väärtuse hindamine.„Lisaks polevat sõiduki hind automaksu puhul niikuinii kõige õigem parameeter,“ lausub Võrklaev: „Mootorsõidukimaksu eesmärk pole maksustada nii, et sina oled rikas ja sina vaesem.“Vanadel autodel väike maksRegionaalkomponenti automaksul olema ei saa. Rahandusministeerium loodab sama efekti saavutada vanemate autode väiksema maksustamisega. Näiteks üle 20 aasta vanade sõidukite pealt tuleb tasuda vaid miinimummaksu: esimesel omanikuvahetusel 300 eurot ning seejärel 30 eurot aastas. „Kurikuulsa 1992. aasta Audi aastamaks on seega 30 eurot,“ ütleb rahandusminister. Võrklaev põhjendab säärast lahendust faktiga, et nii tekib vähem võimalusi maksu kuritarvitamiseks.Mõned otsad jäävad endiselt lahtiseks. Näiteks annab Võrklaev lootust, et puuetega inimestel, kel on auto liikumiseks hädavajalik, võib õnnestuda eelnõu väljatöötamise käigus erand saada: „Seda veel analüüsitakse, nendega kohtutakse.“Samuti pole teada, mis saab välismaal registreeritud sõidukitest. Neile Eesti automaks kehtima ei hakka. Samas liigub teedel tuhandeid Tšehhi numbrimärgiga autosid, sest nii on teatud mudeleid Eestis juba praegu odavam omada.Võrklaev arvab, et lahendus on eelkõige tugevam järelevalve, sest tegelikult peaks alaline Eesti elanik oma auto viie päeva jooksul kohalikku registrisse üle tooma: „Ma usun, et tulevikus seda tõhustatakse.“Samas ei välista minister võimalust, et välismaistele autodele kehtestatakse sarnaselt enamiku Euroopa riikidega teemaks: „Tahame seda täpsemalt analüüsida, aga antud eelnõu raames me ei jõua seda põhjalikult teha, mistõttu jätsime selle tulevikuteemaks.“Remo Tõnismäe HINNAKOMPONENTI POLE: Sinu auto tegelik väärtus automaksu suurust ei mõjuta.EKVARD JOAKIT


Leht: vald tagastab tõenäoliselt kooli heaks tehtud annetuseTALLINN, 20. juuli, BNS - Ajaleht Lääne Elu prognoosib, et Lääneranna vallavolikogu otsustab tagastada ärimees Parvel Pruunsillale 40 000 eurot, mille ettevõtja annetas Metsküla kooli jätkamise heaks.
Teisipäeva õhtul saatis Lääneranna vallavolikogu esimees Armand Reinmaa volikogu ja vallavalitsuse liikmetele kirja, milles hirmutas volinikke korruptsioonivastase seadusega. „Vaevalt, et volikogus leiab üksmeelt laialdase korruptsiooniohu tekitamise võimalus,“ kirjutas Reinmaa. „Ja vaevalt, et Lääneranna vald oma tegevuses avalikke ülesandeid täites tahab olla mõjutatud mistahes „ärimeeste“ poolt tehtavatest „annetustest“.“
Reinmaa märkis, et kohalik omavalitsus ei saa kätt ette panna, kui keegi tahab toetada erakooli algatust, kuid valla arvelduskontole „suvaliste kannete tegemine“ ei lahenda haridusvõrgu olukorda.
Lääne Elu konsulteeris mitme juristiga, kes kinnitasid, et suurärimehe annetust ei saa käsitleda korruptsioonina juba põhjusel, et raha kanti valla, mitte mõne ametiisiku arvele. Korruptsioonivastase seaduse lõige, millele Reinmaa oma kirjas volinikele ja ametnikele viitab, sätestab, et ametiisik peab asutusele viivitamata teatama ametikohustusega seostatava soodustuse vastuvõtmisest, ühelegi ametiisikule aga ei ole raha üle kantud.
Suure tõenäosusega ei kaalugi Lääneranna vallajuhid võimalust Metsküla kooli sulgemisotsus tagasi võtta. “See on üheks aastaks,” ütles Reimnaa Lääne Elule. “Vald peab vaatama jätkusuutlikkust. See otsus on volikogu pädevus, mina ei oska kommenteerida.”
Valla haridusjuht Jane Mets ütles, et on puhkusel ega tea Pruunsilla annetusest midagi. “Ei ole kuulnud. Huvitav,” sõnas Mets. “Ei oska midagi öelda. Mulle ei meeldi niisugused asjad.”
Lääneranna vallavolikogu hariduskomisjoni juht Janar Sõber märkis, et ei saa aru, miks peaks ühte kooli teistele eelistama. “Miks mitte Lõpe kooli?!” küsis Sõber.
Lääneranna koolivõrgureform suleb sügisest Lõpe ja Metsküla kooli ning kärbib Virtsu üheksaklassilise kooli neljaklassiliseks. “Kui vaadata tervet koolivõrku, siis tuleks kõikide koolidega arvestada,” ütles Sõber. “Saabki niimoodi kohaliku omavalitsuse otsuseid üles osta või?! Lihtsalt rahaga silmade vahele lüüa?!”
Lääneranna vallavanem Ingvar Saare märkis, et veel üks aasta Metsküla kooli lahti hoida ei lahenda midagi. “Kui midagi ei muutu ja aasta pärast on olukord sama, siis ei tundu olevat eriti ratsionaalne hakata aasta pärast kõiki neid vaidlusi uuesti pidama, aga see on puhtalt volikogu otsus,” ütles Saare.
Ta ütles, et rääkis Pruunsillaga, et teada saada, mis on pikem plaan. “Ütles, et see on ühekordne toetus, et aastaks. Pikas vaates tundub, et see pole võluvits,” sõnas Saare. “Kas tuleb tuleval aastal järgmine rahaga?!”
40 000 eurot sihtotstarbelist toetust Metsküla algkoolile tuleva õppeaasta kulude katteks laekus Lääneranna valla arvele teisipäeva hommikul. „Loodan, et sellest on abi, et aasta vastu pidada,“ ütles Pruunsild Lääne Elule. „Aasta on pikk aeg. Selle aja jooksul jõuab üht-teist muutuda. Hoian neile pöialt.“
Pruunsild märkis, et on end Metsküla kooli sulgemise teemaga kursis hoidnud. „Maakoolide teema on mulle südamelähedane,“ sõnas Pruunsild. „See sobitub minu nägemisega sellest, keda toetada.“
40 000 eurot on summa, mis kuluks Metsküla kooli pidamise peale aastas, sama suure summa on kohalik omavalitsus võtnud kohaliku omavalitsuse reservfondist, et käia kohut viie suletava ja kärbitava kooli lastevanematega.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Pettust kartev valitsus petab ise rahvastAlles nädal tagasi ütles rahandusminister Mart Võrklaev (Reformierakond), et automaksu puhul arvestatakse piirkondlike eripäradega. Eile selgus, et siiski mitte, sest kardab petuskeeme.
„Selle jutu kohta, et “riik pelgab petuskeeme”, meenub üks aastaid tagasi baarmani käest kuuldud ütlemine: “Varasta ise vähem, siis kahtlustad teisi vähem varastamises!” kommenteeris EKRE poliitik Rain Epler.
Nädal tagasi lubas Võrklaev, et automaksu kehtestamisel arvestatakse maa ja linna erinevustega, sest põhieesmärk olevat linnas autostumist vähendada.
Nüüd selgus, et maapiirkondade elanikud ja puuetega inimesed peavad automaksu tasuma täie rauaga, sest riik pelgab petuskeeme.
Loe siit:
https://www.err.ee/1609032335/vorklaev-lubab-automaksu-kehtestamisel-arvestada-maa-ja-linna-erinevustega
https://www.delfi.ee/artikkel/120217911/maapiirkondade-elanikud-ja-puuetega-inimesed-peavad-automaksu-tasuma-taie-rauaga-riik-pelgab-petuskeeme


Pressiteade: Euromoney hinnangul on Eesti parim pank SwedbankPressiteade
20.7.2023

Euromoney hinnangul on Eesti parim pank Swedbank

Maailma üks juhtivaid majandusajakirju Euromoney nimetas Swedbanki taas
Eesti parimaks pangaks. Awards for Excellence nimelisi pangandusauhindu
jagati juba 31. korda.

„Meil on väga hea meel olla taaskord pärjatud Eesti parima panga
tiitliga. Pingutame Eesti suurima pangana igapäevaselt selle nimel, et
pakkuda oma klientidele parimaid lahendusi läbi personaalse lähenemise ja
see auhind on meie töö kvaliteedimärk,“ ütles Swedbank Eesti juhatuse
esimees Olavi Lepp.

Swedbankile tõi seekord edu tugevate rahapesu ja terrorismi rahastamise
vastaste meetmete rakendamine. Lisaks tõstis Euromoney esile ka 2022.
aasta tugevaid majandustulemusi, aga ka kasvanud laenude mahtu, mis
moodustab nüüd 38,4% kogu Eesti laenuturust.

„Nii ettevõtted kui ka eraisikud täidavad laenukohustusi korrektselt
ning võlgnevuste osakaal on jäänud ajalooliselt väikeseks. Swedbanki
laenupoliitika aluseks on vastutustundlikkus – laenude väljastamisel
arvestame võimalike intressimuudatustega ning kaalume iga kliendi puhul
läbi tema riskid ja võimalused,“ lisas Lepp.

Eelmisel nädalal avalikustatud mainekate Euromoney pangaauhindade tipus
olid seekord rahvusvaheline pank BNP Paribas, kes pälvis maailma parima
panga tiitli. Maailma parimaks investeerimispangaks valiti Morgan Stanley
ja aasta pankuriks Deutche Banki tegevjuht Christian Sewing.

Martin Kõrv
kommunikatsiooni valdkonnajuht
Swedbank AS
Liivalaia 12, 15040 Tallinn, Harjumaa
Tel: +372 888 2536
Mob: +372 520 6417


ONLINE-INTERVJUU | Kurikuulus automaks. Mis sõidukite eest ja palju ikkagi maksma peab? Esita oma küsimusedRahandusministeerium eesotsas minister Mart Võrklaevaga esitles eile kahte versiooni võimalikust mootorsõidukimaksust. Küsimusi aga jäi õhku ohtralt.
Kui ka sul on täpsustavaid küsimusi ministeeriumile, kirjuta need kommentaariumisse. Ministeeriumi poolt vastatakse neile online-intervjuus.
Delfi kirjutas eile, et esimene stsenaarium on „laiem keskkonnamõju“, mis lähtub mootorsõiduki globaalsest ja lokaalsest keskkonnamõjust laiemalt selle elutsükli ajal (tootmine, tarbimine, utiliseerimine). Arvesse läheb: baasosa (aastamaksul 30 eurot, registreerimisel 300 eurot) + CO2/võimsus + tühimass – vanus. Teine stsenaarium on „kitsam kliimamõju“, mis lähtub mootorsõiduki mõjust kitsamalt, peamiseks komponendiks on CO2. Arvesse läheb: baasosa + CO2 – vanus.
Näiteks 123 000 eurot maksva uhiuue Porsche 911 Carrera puhul tuleks esimese versiooni puhul registreerimisel maksta 3500 eurot ja siis aastas 350 eurot. Teise versiooni puhul 3658 eurot ja 366 eurot. Tesla Model Y (hind 54 000 eurot) puhul oleks vastavad arvud 820 eurot ja 245 eurot; 300 eurot ja 30 eurot.
Ühtlasi selgus, et maapiirkondade elanikud ja puuetega inimesed peavad automaksu tasuma täie rauaga. Riik pelgab petuskeeme, mistap erandeid on napilt.
Ootame küsimusi kommentaariumisse tänase päeva jooksul.


Vallavanem tegi ettepaneku Metsküla kool muuta erakooliks   Lääneranna vallavanem Ingvar Saare tegi neljapäeval vallavolikogu istungil ettepaneku, et Metsküla algkooli võiks muuta erakooliks ning suunata ettevõtja Parvel Pruunsilla 40 000 euro suurune annetus erakooli pidamiseks.   Saare meenutas, et vallavalitsus tegi juba märtsis Metsküla kultuuriühingule ettepaneku arutada Metsküla algkooli pidamist erakoolina. Ja et vallavalitsus oli valmis andma selleks kogukonnale aasta aega lisaaega, et saaks erakooli loomisega edasi minna. "23. märtsil Metsküla kultuuriühing vastas, et antud hetkel nad ei pea vajalikuks erakooli loomist arutada. Seetõttu ka volikogu otsuses (24. märtsil otsustas volikogu osa valla koole sulgeda ja osade astmeid vähendada - toim) aastaarvu ei muudetud. Praeguses olukorras näeb vallavalitsus, et kogukond koostöös vallaga võiks erakooli loomise võimalust samadel alustel kui märtsis uuesti arutada ja vallavalitsus on valmis selle aja ka kogukonnale andma." Vallavanem lisas, et see eeldaks ka seda, et leitakse kompromiss, mis puudutab ka käimasolevaid kohtuvaidlusi. "Vallavalitsuse seisukohalt on Metsküla kooli näol tegemist kooliga, kus enamik kooliõpilasi ei ela piirkonnas. Olemuselt on vallal võimalus toetada erakooli pidamist - anda koolile kinnisvara tasuta ja toetada ka vallavalitsuse eelarvest. Kui nüüd on näha Parvel Pruunsilla 40 000 suurune toetus, siis see näitab, et Metsküla erakooli pidamiseks on kogukonnal võimalik ka erakapitali kaasata. See annetus tuleks kanda valla arvelt erakooli pidajale. Ehk me oleme valmis arutama Metsküla erakooli loomist, kui kooli kogukonna poolt selline algatus tuleb," sõnas Saare. Vallavanema ettepanek tõi kaasa erinevaid hinnanguid. Eriti teravalt reageeris volikogu opositsiooni kuuluv Meelis Malk (EKRE). Samuti EKRE saadikuna volikogusse kuuluv Eeva Helme ütles, et Parvel Pruunsilla 40 000 euro suurune annetus tuleks vastu võtta ja suunata see Metsküla kooli tegevuse jätkamiseks munitsipaalkoolina veel aastaks. "Selle aasta vältel saab selgeks, milline saab olema riigi poolt välja töötatud meede maakoolide toetamiseks. Kuid selle annetuse näol on meil vahendid aastaseks õppetöö jätkamiseks olemas," sõnas Helme. Ta ei nõustunud vallavolikogu esimehe Armand Reinmaa poolt volinikele saadetud kirjas välja tooduga, et Pruunsilla annetuse vastuvõtmine võib tähendada korruptsiooni. "Kust lähtub korruptsioonioht? 40 000 eurot ei tulnud ühegi ametisiku arvele ega ka mitte koolile, vaid vallale. Koolile on ulatatud abikäsi. Siin vallavanem on öelnud, et on vestelnud Parvel Pruunsillaga. Kas Pruunsild soovis endale abivallavanema kohta või oma abikaasale tööd koolis," küsis Helme retooriliselt. Eeva Helme resümeeris oma sõnavõtu, et Metsküla kooli sulgemiseks ei ole ühtegi ratsionaalset argumenti alles jäänud. Vallavanem Saare vastas, et vestles tõesti Pruunsillaga, sest ta tahtis teada, kas annetus on järjepidev toetus koolile või ühekordne. "Parvel Pruunsild vastas, et temal teadmised Lääneranna haridusvõrgus toimimisest puuduvad ja see oli spontaanne otsus toetada ühte konkreetset kooli ühel aastal. Vallavalitsuse seisukoht aga on, et me ei saa kooli pidada ühe aasta toetuse perspektiivis, sest oleme aasta pärast olukorras, kus täna oleme. Seega ei saa me toetada praegu vallavolinik Raul Oberschneideri eelnõu, sest selguse asemel tekitaks see selgusetust," sõnas Saare. Oberschneider esitas eelnõu, mis puudutas Metsküla kooli kohta märtsis tehtud vallavolikogu otsuse tühistamist. Volikogu otsustas häältega kuus poolt ja 10 vastu eelnõu mitte toetada. Samuti ütles vallavanem, et riigi poolt plaanitav maakoolide toetus pole raha eraldamine, vaid taotlemine. "Kas mingi kool raha saab, sõltub iga-aastasest ministeeriumi otsusest. Mis kaalutlusel ta seda teeb, seda me täna ei tea. Seetõttu ei saa vallavalitsus toetuda meetmele, mis on alles koostamisel. Seda enam et vabariigi valitsus on kommunikeerinud, et toetusmeetme vastuvõtmine käib koos riigieelarvega ehk lähiajal selgust selle meetme osas loota kahjuks pole," sõnas Saare. Lääneranna vallavolikogu otsustas 24. märtsil, et sügisel suletakse Metsküla ja Lõpe kool, Virtsu kool muudetakse põhikoolist neljaklassiliseks ning Varbla ja Koonga kool muutuvad 2024. aasta sügisest kuueklassiliseks. Metsküla kool valiti tänavu Aasta Kooliks.


Vanad vitsad peksavad: Saksa suurpangal tuleb Danske Eesti jamade pärast välja käia kümneid miljoneidDeutsche Bankil tuleb välja käia kümneid miljoneid dollareid, sest Danske Eesti haru kahtlastele tehingutele vaadati läbi sõrmede.
Trahv tuli USA föderaalreservilt ehk keskpangalt. Otsuses nenditakse, et Saksa suurpank pole juba pikka aega suutnud korda teha tõsiseid vajakajäämisi reeglite järgimisel. Deutsche Bankis logisevad ameeriklaste arvates nii sanktsioonide järgimise, tehingute kui ka rahapesu tuvastamise kontrollimehhanismid.
Deutsche on varemgi föderaalreservilt sama jama eest trahvi saanud – nii 2015ndal kui ka 2017. aastal. Toona lubasid sakslased asja korda ajada, ent pole seda siiani teinud.
Kokku tuleb Deutschel trahvideks välja käia 186 miljonit dollarit. Pangale pole see just suur summa, mullu oli Frankfurdi kaksiktornidest juhitava 85 000 töötajaga hiiu käive üle 27 miljardi euro.
Oluline osa trahvist on seotud jamadega Danske Eesti haru riskitehingutega. Enamik maailma mõttes väikeseid panku ise otse dollarimakseid teha ei saa, vaid neil tuleb kasutada suurte partnerite abi. Sõlmitakse leping ja niinimetatud korrespondentpank töötleb maksed ära.
Oluline osa trahvist on seotud jamadega Danske Eesti haru riskitehingutega.
Danske korrespondentpank oli Deutsche, mis teenindas Eesti haru aastatel 2007–2015. Ameeriklaste sõnul käis Deutsche käest nende aastate jooksul läbi 267 miljardit Danske Eesti haru raha. Sellest omakorda moodustasid märkimisväärse osa Danske kõrge riskiga mitteresidentidest klientide tehingud.
Otsuses nendib USA keskpank, et sakslastel polnud kliendisuhte ajal Danske Eesti haruga „piisavaid“ sisemisi rahapesu kontrollimehhanisme. Ameeriklaste sõnul ei suudetud riske piisavalt maandada – hoolimata sellest, et Danske Eesti haru riskinäitajad olid kõrged ja teateid võimalikest kahtlastest tehingutest jagus rohkesti.
Ka Deutsche enda palgal olevad kontrollispetsid andsid nii 2013ndal kui ka 2014. aastal teada, et Danske Eesti äris paistavad väga tõsised riskid, ent seegi ei ajanud asju joonde. Kliendisuhe Danskega lõpetati alles 2015. aasta sügisel.
Nüüd tuleb Deutschel Danske Eesti haru pärast föderaalreservile välja käia 46,2 miljonit dollarit. Trahvi põhjenduseks tuuakse ohtlik ja väär käitumine, mille taga olid vead vastavuskontrolli ning rahapesu tõkestamise süsteemides.
Pärast Danske skandaali avalikuks tulemist lõpetas Deutsche dollarimaksete vahendamise Eestisse. Ehkki käik polnud ootamatu, tõi see toona omajagu segadust: dollarites arveldamine on eksportivatele ettevõtetele väga tähtis ning Deutsche oli oluline korrespondent.
Praeguseks on kõigil Eesti pankadel uued dollarimaksete korrespondendid – Swedbankil Wells Fargo, LHV-l ja Luminoril Citi ning SEB-l Citi ja Bank of New York Mellon.


Eeva Helme: Metsküla koolile ulatati abikäsi, aga volikogus tehakse kõik, maksku see, mis maksab, et kool jätkata ei saaksLääneranna valla volikogu istung sai läbi. Metsküla Algkool ei saanud Pruunsilla annetusest hoolimata aastast pikendust õppetööga jätkamiseks. Lääneranna vald teeb sellega ajalugu: ilmselt pole Eesti omariikluse ajaloos ükski vallavõim üheski Eestimaa otsas sedavõrd kompromissitult sõdinud oma rahva soovi vastu säilitada maakoolid.
Istungil võttis sõna EKRE saadik Eeva Helme.
“Lugupeetud vallavanem, volikogu esimees, kolleegid volikoguliikmed!
Seoses ettevõtja Parvel Pruunsilla tehtud sihtotstarbelise annetusega 18. juulil Lääneranna vallale Metsküla Algkooli tegevuse jätkamiseks 2023/2024 õppeaastal, pöördun teie poole palvega võtta annetatud 40 000 eurot vastu ning suunata see, nagu ta ette nähti, Metsküla kooli tegevusse.
Annetus on ühekordne ja aitab koolil teostada õppetööd veel ühe aasta. Selle aasta vältel saab selgeks, milline on siis riigi poolt praegu välja töötamisel olev meede maakoolide säilitamiseks.
Pole kahtlust, et koolis õppimise jätkamise võimalust ootab kogu Metsküla kogukond, kooli praegused ja tulevased kooliõpilased. Selle väikese õppeasutuse tulevikule elab kaasa väga suur osa meie valla elanikest. Tänaseks juba ka arvestatav osa eestlasi üle riigi.
Valla eesmärk on olnud koolivõrgu reformi ellu viimisel tõsta õppekvaliteeti ja hoida kokku raha. Metsküla kool on tõestanud arvukatel olümpiaadidel, et õppekvaliteet on koolis kõrge, nüüd on kõrvaldatud ka rahaline probleem – vahendid aastaseks õppetööks on olemas!
Volikogu esimees oma 18. juuni kirjas volikogu listi viitas seoses laekunud annetusega Korruptsioonivastasele seadusele – täpsemalt paragrahv neli, lõige kaks, mis sätestab:
“Ametiisik peab viivitamata teatama ametikohustusega seostatava soodustuse vastuvõtmisest oma asutusele või tema ametisse nimetamise õigusega isikule või organile. Ametiisik peab korruptiivse tuluna määratletava soodustuse vastuvõtmisest keelduma või, kui see ei ole võimalik, soodustuse viivituseta oma asutusele või tema ametisse nimetamise õigusega isikule või organile üle andma. Kui soodustuse üleandmine ei ole võimalik, peab ametiisik selle asemel tasuma soodustuse turuväärtuse. Üleantud soodustus või selle väärtus rahas antakse riigi omandisse või saadetakse tagasi, kui seadus nii sätestab.”
Loen seda lõiku ja tekib küsimus, kust lähtub antud annetuse puhul korruptsiooni oht ning kuidas liigitub see ametikohustustega seostatavaks soodustuseks? Üle kantud 40 000 eurot ei ole laekunud ühegi ametiisiku arveldusarvele ega ka valla asutuse – Metsküla kooli arvele, vaid valla omale sihtotstarbelise annetusena konkreetse kooli tegevuse jätkamiseks. Koolile on ulatatud abikäsi!
Meedia vahendusel on teada, et vallavanem Ingvar Saare on isiklikult Parvel Pruunsillaga ka telefonitsi vestelnud. Kas sellest vestlusest tuli siis nt signaal, et ettevõtja on edaspidi huvitatud mingitest mõjupositsioonidest või soodustustest vallas? Nt abivallavanema kohast või soovib ta oma abikaasat Metsküla kooli õppealajuhatajaks sokutada?
Pruunsild on ise annetust kommenteerinud järgnevalt, tsiteerin: „Maakoolide toetamine on minu meelest selline eestluse hoidmise kants.“
Ja just nii seda võtta tulebki! On ettevõtja – inimene, kellele ei ole ükskõik, mis siin riigis tulevikus Eestist, eestlastest ja eestlusest saab. Tal jätkub suuremeelsust, et isiklike rahaliste vahenditega toetada üht meie valla väikest kooli – aasta kooli! Aga meie siin volikogus otsime välja paragrahvi, võibolla teisegi ja maksku, mis maksab ei luba Metsküla koolil koolina jätkata.
Ma ei ole algusest saati koolireformi vajalikkusest sellisel kujul nagu ta meil 24. märtsil ellu otsustati viia, aru saanud ega toetanud. Täna aga ei ole Metsküla kooli sulgemiseks enam mitte ühtki ratsionaalset ja tõsiselt võetavat argumenti alles jäänud.
Seega palun teid annetust kasutada selleks ettenähtud korras – Metsküla kooli tegevuse jätkamiseks, samuti kutsun üles kolleeg Raul Oberschneideri eelnõud toetama. Variant on ka muidugi, et vallavalitsus töötab ise välja kava Metsküla kooli õppetöö jätkamiseks eeloleval õppeaastal.”


Leedu lükkas tagasi Venemaa ettepaneku sanktsioonide leevendamisestVILNIUS, 20. juuli, BNS – Leedu lükkab tagasi Venemaa ettepaneku leevendada Euroopa Liidu sanktsioone vastutasuks lepingule Ukraina teravilja ohutuks väljaveoks üle Musta mere, ütles neljapäeval Leedu asevälisminister.
"Väljapressija on täpselt nii tugev, kui me lubame tal olla," ütles asevälisminister Jovita Neljupšienė Brüsselis usutluses Leedu rahvusringhäälingule LRT.
"Arvan, et me ei peaks püüdma teha järeleandmisi, sest kui anname näpu, närivad nad tõenäoliselt otsast terve käe," lisas diplomaat Brüsselis EL-i välisministrite nõukogu eel, kus arutatakse sõda Ukrainas ja ühenduse sel puhul rakendatavaid meetmeid.
Üks anonüümsust palunud EL-i diplomaat ütles LRT-le, et ühendus on valmis kuulama Venemaa ettepanekuid ÜRO-le Ukraina teraviljaekspordi lepingu pikendamiseks. Üks neist on mõningate Moskva-vastaste sanktsioonide tühistamine.
Selle nädala alguses ütles Kreml selle lepingu üles.
"See ei ole esimene väljapressimisjuhtum. See katse kasutada teravilja, toitu, toiduga kindlustatust relvana tõestab veel kord, et Venemaa agressioonil ja tegevusel ei ole piire," ütles Neljupšienė.
"Arvan, et sanktsioonide leevendamine ei lahenda seda küsimust," lisas ta.
Ta rõhutas aga, et Lääs peab leidma võimalused Ukraina teravilja ekspordi tagamiseks.
"Baltimaade sadamate kaudu saaksime eksportida üle 25 miljoni tonni," ütles aseminister.
Klaipėda sadama juht Algis Latakas ütles selle nädala alguses, et Leedu võib  võtta vastu üle 10 miljoni tonni teravilja, kuid suurimaks mureks on endiselt vilja toimetamine sadamasse.
Latakase sõnul on Klaipėda sadama praegune võimsus koos Leedu teraviljatootjate ekspordiga ligikaudu 3,5 miljonit tonni 10-15 miljonit tonni teravilja.
Pärast seda, kui mullu puhkes Ukrainas sõda ja Venemaa tõkestas Ukraina Musta mere sadamad, eksporditi Ukraina teravilja ajutiselt teiste EL-i riikide kaudu.
Baltic News Service


Tartumaa mehe nimele oli võetud laen, millest ta ise polnud teadlik, kahju 2233 eurotKolmapäeval, 19. juulil pöördus politseisse 20-aastane mees, kelle nimele oli võetud laen, millest ta ise polnud teadlik.
Kelmusega tekitatud kahju on 2233 eurot.


GRAAFIK | Selliseks kujuneks automaks keskmiselt eri maakondadesRegistriandmete põhjal arvutatud aastane automaks on kõige kõrgem Harjumaal - keskmiselt kümmekond eurot kuus. Praegune maksuplaan aga ei esita, milline on maksu mõju keskkonnale või riigieelarvele. Dokumendi jaluses öeldakse otse: enim on mõjutatud vaesemad inimesed.
Eile esitas rahandusministeerium esimese plaani automaksu kehtestamiseks. See, kuidas automaksu täpselt arvutama hakatakse, pole veel kivisse raiutud. Siiski on selle plaani põhjal võimalik teha esimesed arvutused ja näha, milline võiks olla maksukoormus eri maakondades.
Praegu teadaoleva info põhjal hakkavad Eesti automaksu enim mõjutama auto võimsus, mass ja vanus.
Neljanda näitajana soovitakse maksu arvutamisel arvesse võtta seda, kui suur on auto CO2 heide. CO2 määra lisamine auto registreerimisandmetesse on aga suhteliselt uus nõue ja enamiku autode kohta see info puudub. Seetõttu arvutasime võimaliku automaksu suuruse välja, toetudes autode mootorivõimsusele.
Kuidas see graafik sündis
Arvutuste tegemiseks on valitud mediaanväärtused, sest matemaatilise keskmise puhul moonutaks maksusumma suurust äärmused, nagu jõuautod või väga vanad uunikumid.
Kõigi maakondade mediaanväärtused on välja arvutatud vastavalt selles maakonnas registreeritud autode registreerimisaastale, mootorivõimsusele, tühimassile.
Kasutasime arvutamiseks valemit, kus auto massi iga 100 kilogrammi korrutati läbi 3 euroga, iga kilovatt võrdus 1 euroga ning see on omakorda läbi korrutatud sõiduki vanusekoefitsiendiga. Viimaks liitsime summale automaksu baasmäära 30 eurot.
See on üks viis automaksu kalkuleerida, mille rahandusministeerium välja käis. Ministeerium ei välista, et maksu arvutamise valem täieneb ja muutub.
Kaardil nähtav kajastab maakondades registreeritud ning eeldatavalt ka seal liikuvaid sõidukeid. Samuti näitlikustab see võimaliku mediaanmaksumäära erinevust maakondade vahel. Selle baasilt ei tasu siiski teha järeldusi ühe perekonna sõidukite kohta.
Oleme välja toonud ka iga maakonna viis populaarsemat automudelit. Need viis mudelit ei ole arvutatud maksumäära ainsaks aluseks, kuid annavad aimu maksu suuruse kujunemisest.
Nagu kaardilt näha, oleks kõige suurem (mediaan)maks Harjumaal. Harjumaa kõrgem tasu tuleneb asjaolust, et sealsed autod on uuemad kui mujal Eestis.
Võimsamad autod (ja kõrgem võimalik maks) on sarnaselt Harjumaaga Tartumaal, kus on teiste maakondadega võrreldes ka rohkem elanikke, samuti kõrgem mediaanpalk.
Milline on aga maksukoormus eri maakondades elavatele inimestele?
Selle hindamiseks kõrvutasime mediaansissetuleku mediaanmaksuga. Ilmneb, et Pärnumaa inimesedki peavad maksma keskmisest krõbedamat aastast automaksu, kuigi sealne mediaanpalk pole Eestis esirinnas. Maksumäär pärnakatele on siiski võrreldes teiste maakondadega pigem kõrgem.
Kõige väiksem teenistus on statistikaameti andmetel 2023. aasta esimeses kvartalis olnud Ida-Virumaal ja Valgamaal, esimese puhul oli mediaanpalk 1100 eurot kuus, teise puhul neli eurot kõrgem. Valgamaal peaks mediaanautomaks jääma esialgse info põhjal 77 euro juurde, Ida-Virumaal aga tuleks t 81 eurot.
Kuigi kahe maakonna elanikud teenivad pigem sarnast palka, siis Ida-Virumaal on rohkem võimsama mootoriga sõidukeid ning sealsed autojuhid peaksid tulevikus oma masina eest välja käima rohkem.
Kõige odavama automaksuga peaksid praeguse rahandusministeeriumi plaani kohaselt „pääsema“ Põlvamaa ja Hiiumaa autoomanikud, kelle mediaanmaks on arvutuste kohaselt 66 eurot. Nendes maakondades on peaaegu identne mediaanpalk, Hiiumaal 1168 ja Põlvamaal 1167 eurot.
Mediaanautomaksu suhe mediaanpalkadesse on üle Eesti võrdlemisi ühetaoline. Sõltuvalt maakonnast makstakse palgast auto kohta 0,4–0,6 protsenti maksuks. Kuna igas maakonnas arvutatakse maksu sama valemi järgi, on 2014. aasta Passati maksumäär Harjumaal ning Põlvas samasugune. Sissetulekut arvestades koormab maks põlvamaalasest Passati omanikku suuremal määral.
Keskkonnamaksu asemel varamaks: esimese kehtestamiseks andmed puuduvad
Automaksu väljatöötamiskavatsuses (VTK) seisavad read: „Mootorisõidukimaks aitab [...] liikuda [...] kasvuhoonegaaside heite olulise vähenemise suunas.“ Selle tarbeks tsiteeritakse kava jaluses teadustöid, mis viitavad CO2 määra maksustamisele autokasutamisel.
Rahandusministeerium ei too aga arvuliselt välja ühtegi keskkonda säästvat eesmärki. Märgitakse, et uus maks viib kasvuhoonegaaside olulise vähenemise suunas, kuid ei selgitata, kui palju autosid ministeeriumi prognooside järgi tänavatelt kaob, kui palju peaks asemele tulema elektriautosid ning kui paljud inimesed „kasutavad oma autod lõpuni“.
VTKs räägitakse kolmest maksukomponendist. Üks on registreerimismaks, teine aastamaks. Aastamaksu kehtestamiseks on välja pakutud kaks mudelit, mis hõlmavad auto CO2 heite maksustamist. Üks neist kasutab maksu alusena CO2 heitemäära asemel autode mootori võimsust, mida mõõdetakse kilovattides.
Põhjus, miks ühe variandina arvutatakse maksu mootori võimsuse, mitte saastemäära põhjal, on lihtne.
VTK järgi lähevad maksu alla enam kui miljon liiklusregistris olevat sõidukit. Miljonist enam kui 700 000 sõiduki puhul pole aga CO2 heitemäära teada. Hiiglaslik andmelünk viitab, et riigil pole laialdast ülevaadet sellest, millise CO2 saastemääraga autod Eestis ringi sõidavad.
Seda andmelünka tunnistavad nii VTK väljatöötajad kui ka rahandusminister. Seega kuigi on soov maksustada CO2 heidet, ei saa selle määra alusel maksu rakendada.
Maksu alla lähevad seejuures kõik autod: olgu inimesel elektri-, hübriid-, bensiin-, või diiselauto. Viimasele on plaan juurde luua täiendav koefitsient, esimesele kahele maksumäära vähendamise kavatsust pole.
Maksu mõju linnade autostumisele pole selge
Kuigi statistikaameti andmete põhjal haigutab näiteks Harjumaa ja Valgamaa inimeste nii keskmise kui mediaanpalga vahel suur lõhe, ei näe praegused maksuplaanid ette regionaalsete erisuste tegemist.
Rahandusminister Mart Võrklaev (Reformierakond) põhjendas seda kartusega maksust kõrvalehiilimise ees. Samal põhjusel jäävad soodsamast maksust ilma erivajadusega inimesed.
Lisaks märkis rahandusminister „Aktuaalses kaameras“, et maksuga tahab ministeerium vähendada autostumist eelkõige linnades.
Samas pole maksuskeemis selgitatud, kuidas automaks teistega võrreldes enam just näiteks Tallinna elanikke, kes teenivad statistiliselt ülejäänud Eesti elanikega võrreldes rohkem ning kelle rahakotti koormab maks seega vähem.
Autode hulk ei vähene, kuid sõidukid muutuvad vaesematele kättesaamatumaks
VTKs seisab, et maksu kehtestamise eesmärk on muuta tarbija käitumist nii, et Eesti liiguks Euroopa Liidu keskkonnaeesmärkide täitmise poole.
Plaanis tunnistatakse samas, et maksukava mõju tarbijate käitumisele on väike – kui üldse, siis mõjutab see vaesemaid inimesi.
„Keeruline on täpselt hinnata, kui palju väheneb autode soetamine ja omamine just Eestis [...] registreerimismaksul on pigem väike mõju nii autode omamisele kui ka läbisõidule ning seeläbi kulutatud kütusele,“ seisab dokumendis. Seega autode tarbimise vähendamise plaani juures tunnistatakse kohe, et teaduspõhist materjali automaksu mõjust tarbimise vähendamisele napib.
„Kuna autod muutuvad kallimaks ning inimesed tõenäoliselt proportsionaalselt oma tarbimist ei vähenda [...] väheneb Eesti inimeste kasutatav sissetulek. See on probleemiks eelkõige kõige vaesema osa elanikkonna jaoks,“ tunnistatakse dokumendis. Lahenduseks pakutakse, et sellisel inimesel on võimalik valida väiksema maksukoormusega auto, mis tähendaks kas vanemat või väiksemat sõidukit.
Lisaks ei ole rahandusministeeriumil vähemalt praegu plaanis maksustada luksusautosid, kuigi näiteks Soomes mõjutab automaksu ka auto hind, seda just registreerimisel. Eestis mõjutaks praeguste plaanide uue auto ostmisel registreerimismaksu suurust auto parameetrid nagu tühimass, saastemäär ja mootori võimsus, kuid mitte tema hind.
Euroopa transpordi- ja keskkonnaföderatsiooni avaldatud uuring kajastas möödunud aasta oktoobris Euroopa riikide automaksusüsteeme ning kiitis just Soome varianti, toomata välja ühtegi murekohta.
Eesti maksukavas märgitakse, et Eestis oleks sõidukite väärtuse hindamine „halduslikult problemaatiline“ ja „head otsest lahendust pole“.


Politsei pidas Põltsamaal kinni röövis kahtlustatavaPolitsei asus kohe pärast tanklaröövist ja röövi katsest teada saamist tõendeid koguma, et kahtlustatav ja tema asukoht tuvastada. „Otsisime teavet mehe kohta kõikvõimalikest kanalitest ja tänu kogutud informatsioonile õnnestus 23-aastane varem kriminaalkorras karistamata mees kolmapäeval Põltsamaal kinni pidada. Politsei kinnitusel ei olnud tegemist kohaliku elanikuga. Kahtlustatav oli politseile varasemast tuttav, kuna oli toime pannud varguseid ja kelmusi. Mees kinnipidamisel vastupanu ei osutanud. Õppetund, mis sellest juhtumist kaasa võtta, on see, et kindlasti tuleb alati esimesel võimalusel helistada 112 ja kutsuda politsei, et kahtlustatav saaks võimalikult kiirelt tabatud,“ ütles Lõuna prefektuuri Tartu uurimisgrupi juhi Indrek Laanisto.
Kinnipeetud meest kahtlustatakse Tartus esmaspäeva öösel tankla röövimises ja möödunud nädalal toimunud tankla röövimise katses.

VOOREMAA


EDETABEL | Viimase kümnendi dramaatilisimad poliitheitlused on toimunud kahe erakonna seesKeskerakonna siseheitlusest inspireerituna võttis LP luubi alla viimase kümne aasta kõmulisimad erakonnasisesed vastasseisud ja seadis need pingeritta.
Vastasseisude mõju hinnati nende esikaheksat koostades eeskätt selle järgi, kui suurelt on need mõjutanud peaministritooli pärast mängitavat mängu. Edetabelisse pääsesidki üksnes Reformierakond ja Keskerakond, kuivõrd EKRE-s ei ole suurt mõõduvõttu kunagi olnud ning teised parteid pole viimase kümne aasta jooksul suurde liigasse pääsenud.
10. septembril Paides hääletusele tuleva vastasseisu tähendust on veel raske hinnata. Möödapääsu sellest ei ole, sest erakond ei saa normaalselt toimida, kui tema esimehel ei ole juhatuse toetust. Juhatuse otsus tagastada pankur Parvel Pruunsilla annetatud 300 000 eurot hoolimata Ratase vastasseisust näitas just seda. Ratas on endiselt esimees, Mihhail Kõlvart aga de facto Keskerakonna juhatuse esimees.
Halvimal juhul markeerib Paide kongress Keskerakonna kui kõrgliiga partei lõppu. Et tänavustel valimistel saadi võrreldes Reformierakonnaga alla poole vähem riigikogu kohti, võib olla selle protsessi suurem murrang juba ära olnud. Keskerakond on kaotanud nii eesti- kui ka venekeelsete valijate toetust ja on raske näha, et Kiigest või Kõlvartist võiks saada Savisaare või ka Ratta tüüpi suurpartei juht, sest viimati mainitu valiti kaks korda peaministriks. Eriti, kui arvestada partei nigelat majandusseisu.
Pevkur võitis häältega 1048 : 635, aga peaministrit temast ei saanud. Sisemiste vastuolude tõttu otsustas ta juba sama aasta lõpus, et ei vii parteid 2019. aasta valimistele ja toetab uue esimehena Kaja Kallast, kuigi Pevkuri ning Kaja ja Siim Kallase vaheline hõõrumine jätkus. Sahistati vandenõudest, mille kohaselt olla Kallased Michaliga koostööd teinud.
Pevkuri seni parim võimalus valitsusjuhiks saada läks mööda neli aastat varem, kui peaaegu üheksa aastat Stenbocki majas teeninud Andrus Ansip oli lahkumas ja Siim Kallas sinna naasmas. Mis juhtus edasi, saab lugeda juba siinses edetabelis pronks- ja hõbemedali pälvinud vastasseisude juurest.
Kõik siinse edetabeli duellid ei ole seotud parteijuhi valimistega. 2021. aasta 12. novembril oli koroonaolukord karm ja Reformierakonna reiting viimaste aastate madalpunktis, jäädes alla nii EKRE kui ka Keskerakonna omale. Delfi saates „Vilja küsib“ kommenteeris ekspeaminister Andrus Ansip Kallase väidet selle kohta, et tema ametist lahkumisele järgneks valitsus, kus on EKRE: „Ainult isekas mõisapreili võib mõelda, et temaga kogu elu mõisas algab ja ka lõpeb, et kogu elu keerleb ainult ümber tema. Keegi meist pole ei ajaloo algus ega lõpp.“
Reformierakonna fraktsioonis kirjutati seepeale valmis Kallast toetav avaldus, ent fraktsiooni toetust see ei pälvinud. Peaministri positsioon paistis väga halb ja tema võimalike järglaste nimedega mängiti hoogsalt. Kallas pidas vastu, kuigi veel järgnenud aasta veebruari alguses oli Reformierakonna reiting endiselt sama kehv. 2022. aasta 24. veebruar muutis aga kõike. Möödunud aastal saavutasid oravad Kallase juhtimisel valimistel rekordtulemuse ja Kallas moodustas juba oma kolmanda valitsuse.
Esimese pooleldi tõsiseltvõetava Edgar Savisaare kukutamise katse tegi Jüri Ratas 2011. aastal. „Edgar, on aeg anda teatepulk edasi,“ ütles toonasel Keskerakonna kongressil Siiri Oviir, üks partei toonaseid käilakujusid. Kongressi varjutas pool aastat varem puhkenud nn idarahaskandaal, üks praegusaja Eesti poliitika suurimaid maavärinaid – kapo sõnul oli Edgar Savisaar Keskerakonnale Venemaalt raha küsinud.
2011. aastal võitis Savisaar Ratast häältega 925 : 643. Ülekaal oli üsna suur, ent oli selge, et ka Keskerakonna siseopositsioonil on tugev jalgealune. Savisaar pidas veel järgmiste, 2015. aasta riigikogu valimisteni vastu. Juba 2014. aasta europarlamendi valimiste stuudios oli tabanud Savisaart nõrkushoog, nagu kirjutati. Järgmisel aastal, vahetult pärast valmistel kolmandat järjestikust korda Reformierakonnale kaotamist sai poliitlegend lihasööjabakteri, mille tõttu vaakus ta mõnda aega elu ja surma piiril. Keskerakonna esimehe jalg amputeeriti ja ta ilmus avalikkuse ette alles sama aasta 20. augustil, kolm kuud enne Keskerakonna esimehe valimistel viimaseks jäänud võitu. Kuu aega hiljem otsis kapo läbi Savisaare Hundisilma talu ja talle esitati kahtlustus korduvas altkäemaksu võtmises. Kaks kuud hiljem Kadri Simsoni üle häältega 541 : 486 saavutatud võit oli juba päris napp. Lõpp oli alanud.
Miks peaks Savisaar kandideerima valimistel, mille võitmise lootust tal ei ole, küsis Delfi, kui selgus, et ka parteijuht ise pürib koos fraktsioonijuht Mailis Repsiga presidendiks. Võib-olla ei tahtnud ta näha, kuidas presidendiks pürgiv Reps Eestit mööda reisib, kampaaniat teeb ja sellega potentsiaalseks erakonna esimehe kampaaniaks pinda laob.
Savisaare jaoks realiseerus halvim stsenaarium, sest ta ei suutnud Repsi presidendikandidaadiks saamist ära hoida. Lisaks sai talle osaks häbi ja sellise parteijuhi kuvand, kelle käes pole ohjad. Samamoodi nagu praegu Ratase puhul, mis puudutab Pruunsilla raha. Reps võitis Keskerakonna volikogus häältega 90 : 78. Kurjakuulutav kaotus näitas, et Edgar Savisaare õnn võib tõesti otsa saada.
Esikolmikusse pääsesid ainult kõige otsustavamad, peaministrimängu otseselt muutnud sündmused. Siim Kallasel oli kaks ametiaega Euroopa Komisjoni volinikuna seljataga ja kolmandat reeglid talle enam ei lubanud. Brüsseli koridorid ootasid nüüd peaaegu üheksa aastat peaministriametit pidanud Andrus Ansipi saabumist. Kallasel oli valitsusliit sotsiaaldemokraatidega juba koos, kui juhtus midagi täiesti ootamatut.
„Põhjus on see, et see klaperjaht, mis minu vastu on alanud, ei lõpe kunagi,“ ütles ta vahetult pärast peaministriks pürgimisest loobumise otsust. Paljudel on sellest ajast meeles sõna „hõbekuul“. Sahistati, et valitsuse vahetusega võimult kukkuvad IRL-i poliitikud korraldasid Kallase vastu infooperatsiooni, kasutades tema Eesti Panga juhina väljastatud hiigelgarantiikirju. Ajakirjandus küsis palju küsimusi, kuid Siim Kallasel polnud kõigile neist kohe selgeid vastuseid.
Siim Kallase dramaatilise lahkumise tuules tegi Reformierakond järgmised otsused ülikiiresti, veel samal päeval. Moodustamisel oli uus koalitsioon, sotsidega, ning peataolek ähvardas Reformierakonna opositsiooni kukutada. Egas muud kui juhatus kokku ja valikut tegema.
„Delfi andmetel võib peaministrikandidaadiks saada Pevkur, Paet loobus,“ kirjutati 12. märtsil. Et peaministriks hakkab pürgima ka Taavi Rõivas, tuli ajakirjanikele täiesti ootamatult. Ta võitiski kõigest ühe häälega juhatuses toimunud hääletuse.
Epohhi loov ja lõpetav vastasseis. „Me ei lähe valitsusse Edgar Savisaare juhitava Keskerakonnaga.“ Seda ütlesid paljud parteid pika aja jooksul, viidates Keskerakonna pikaaegse esimehega seotud skandaalidele, tema vastasseisule Euroopa Liiduga liitumisele, autokraatlikule juhtimisstiilile, vasakpopulistlikele hoiakutele ja Venemaa-sidemetele.
Savisaare jalgealust oli uuristatud sama kaua, kui tal Eesti poliitikas võimu oli. Vast legendaarseim juhtum oli 1991. aasta 20. augustil. „Ta oli nii solvunud, et isegi siis, kui kõik juubeldasid ja lõid šampuseklaase kokku, istus ta jälle üksi nurgas ja keeldus teiste sekka tulemast,“ kirjeldas Marju Lauristin. Hiljem on väidetud, et Savisaarele ei olnud meeltmööda Eesti riigi taastamine õigusjärgluse alusel, tema eelistanud n-ö nullist alustamist koos kõigile toonastele Eesti elanikele kodakondsuse andmisega.
Keeruline oleks kõiki Keskerakonna sisetülisid kokku lugeda. 1990. aastatel oli kõige tähtsam nn lindiskandaalile järgnenu, kui salaja poliitkonkurentide ja teistega peetud vestlusi salvestanud Savisaar jäi ilma nii ministriametist kui ka korraks isegi Keskerakonna juhi positsioonist. Andra Veidemann ei saanud seda ametit kaua pidada ja läks uut erakonda asutama, sest Savisaarele lojaalne Keskerakonna osa oli ikkagi ülekaalus. Uude sajandisse jäi mitu pereheitmist ning 2011. ja 2015. aasta vastasseisud vastavalt Ratase ja Simsoniga.
2016. aasta 4. novembril teatas suur poliitik, et ei tule Keskerakonna kongressile ja palub hääletada Ratase vastu kandideeriva Yana Toomi poolt. „Simson, Reps, Ratas ja teised on hälbinud keskerakondlikust mõtteviisist, nad püüavad endale koguda punkte ühe isiku ründamisega,“ ütles Savisaar.
Sellega lõppes Eesti poliitikas üle veerandsajandi kestnud Savisaare ajastu, kui Rahvarinde kaasasutaja oli siinse võimurinde põhiline pahalane ja sellega justkui põhjanael, kellega võrreldes teised parteid end defineerida said. Ratas võitis Toomi häältega 654 : 348. 17 aastat järjest valitsusvastutust kandnud Reformierakond löödi sealt viieks aastaks minema. Savisaare ja Keskerakonna asemel kerkis Eesti poliitika piksevardaks ühel ajal Savisaare tervise hääbumisega Toompea väravatest sisenenud EKRE.


JUHTKIRI | Automaks riigieelarve kratiksPole vist vaja enam teeselda, et paljukardetud automaksu taga pole niivõrd soov eeskätt keskkonda hoida, vaid hoopis soov riigieelarvet täita. Viimaks ometi konkreetsemaid numbreid näidanud maksukavand lubab teenida maksumaksja arvelt ligikaudu 120 miljonit eurot aastas.Siiski kuulutab rahandusminister Mart Võrklaev eri sõnastuses uhkelt, et automaks viib meid puhtama keskkonna poole. Laual on kaks maksuvarianti. Kitsam neist jälgiks vaid auto CO2-heitmeid. Laiema variandi puhul lisataks valemisse ka mootori võimsus ning sõiduki tühimass. Palju aga on veel muutuses.Kindlasti tekitab osas maksumaksjates paksu verd plaan, mille põhjal tuleks automaksu tasuda iga aasta 15. veebruariks. Ehk umbes samaks päevaks, kui esimesed õnnelikud saavad esitada tuludeklaratsiooni. Võrklaev lubab siiski, et võib-olla luuakse võimalus maksed aasta peale ära ajatada.Lahtine on veel seegi küsimus, mida hakata pihta nn romudega, mis on küll registris, aga ei sõida ringi. Neid on umbkaudu 220 000.Omajagu segadust loob ka tõik, et sõiduki hinda ei arvestata. Õhtuleht on arvutanud, et nii tuleb näiteks 22 000-eurose Škoda Fabia registreerimisel rohkem maksu tasuda kui Tesla Model Y eest, mis maksab kaks ja pool korda rohkem. Kui käiku läheb maksuvariant, mis arvestab vaid CO2 heitmega, jääb madalamaks ka Tesla aastamakse.Seega on küsimusi palju. Et automaks on asi, mis puudutab paljusid meist, on siin vaja võimalikult selget ja kiiret kommunikatsiooni. Praegu puuduvad seaduses regionaalsed erisused, ometigi on nigela ühistranspordiga maapiirkondades auto hädavajalik tarbeese. Ka haavab see inimesi, kelle jaoks auto on hädavajalik töövahend. Statistikaameti andmetel elab Eesti 15 haldusüksuslikus linnas kokku 59,2 ning 64 vallas 40,8 protsenti elanikest.Samuti kasutas minister masendavalt palju põhjendusena võimalike petuskeemide vältimist. See aga ei tohi kunagi olla tõkend tarbijasõbralikuma süsteemi loomisel.


Juhtkiri: Automaksu süüdistav pähemäärimine  solvab kõikiJUHTKIRIMis see nüüd oli? Rahandusminister Mart Võrklaev andis sel nädalal automaksu variante tutvustades mõista, et ootab elanikelt riigi petmist: ütles, et ei saa maapiirkondade elanikele erisusi lubada, sest siis hakataks skeemitama. Et inimesed võivad end paarikümne euro nimel kuus registreerida piirkondadesse, kus maks on madalam, ja jätta nii riigi loodetud tulust ilma.Esiteks, kodaniku seisukohast oleks elukohaga mängimine iseenesest samasugune optimeerimine nagu „tasuta“ ühistranspordi nimel end Tallinnasse registreerimine, nii et päris koduvald jääb tulumaksu osast ilma. Regionaalpoliitika vallas võiks nii „skeemitamisest“ isegi tulu tõusta.Ent tõesti, eranditeta on lihtsam. Kui Eesti kehtestas pärast iseseisvuse taastamist ühtse ja tulust sõltumatu maksusüsteemi, olime maailmas pioneerirollis. Lihtsus võimaldas vähendada tõlgendamisvõimalusi ja seega nii pettusi kui ka bürokraatiat. Nüüdseks on erisusi lisandunud juba palju, muu hulgas seetõttu, et lihtne ei ole tingimata õiglane.Ent veelgi ebaõiglasemad on valitsuse petusüüdistused oma kodanike pihta. Maksuameti uuringu järgi maksab 93% Eesti inimesi oma makse korrektselt, üheksa kümnendikku peab maksude tasumist oma kodanikukohuseks. Neil kõigil on põhjust end solvununa tunda. Enne maksumaksjate ennetavat kurjategijaks sildistamist ootaks vähemalt hinnanguid, milline on pettuste potentsiaal - kui paljudel üldse on nii võimalik kui ka kasulik trikitada.Kui riik oma kodanikke juba niivõrd umbusaldab, siis miks ei peaks see käima ka vastupidi? Seda enam et võimupartei fantaasiakommunikatsioon kipub liigagi sageli reaalsust varjutama. Meenutagem või ühenduse SALK nõuannete kasutamist, millele tuginedes esitas Reformierakond valimiste eel nimme vildakat sõnumit, vältides selles üldse vajadust makse tõsta.Miks peaks keegi uskuma kinnitusi, et automaksu eesmärk on ennekõike keskkonda säästa ja meile ei aeta jälle üleval toonil mingit häma? Ehkki autode maksustamine aitaks tõepoolest kaasa ka kliimaeesmärkide saavutamisele, ei lase juba otsustatu kõrist allatampimine kuidagi tekkida muljel, et valitsuse selgitused on siirad. Ülbe suhtlusstiil üksnes kinnitab muljet, et ega sisulist arutelu soovitagi."Toimetuse seisukoht Sisulise arutelu asemel sildistatakse Eesti maksumaksjad ühe vitsaga petturiteks. Hoopis valitsuse selgitused ei mõju siirana."


Viimase kümnendi dramaatilisemad  poliitheitlused on toimunud kahe erakonna seesEDETABELKeskerakonna sisevõitlusest inspireerituna võttis LP luubi alla viimase kümne aasta kõmulisimad erakonnasisesed vastasseisud ja seadis need pingeritta.Vastasseisude mõju hinnati nende esikaheksat koostades eeskätt selle järgi, kui suurelt on need mõjutanud peaministritooli pärast mängitavat mängu. Edetabelisse pääsesidki üksnes Reformierakond ja Keskerakond, kuivõrd EKRE-s ei ole suurt mõõduvõttu kunagi olnud ning teised parteid pole viimase kümne aasta jooksul suurde liigasse pääsenud.8. Tanel Kiik vs. Mihhail Kõlvart, 2023. 10.septembril Paides hääletusele tuleva vastasseisu tähendust on veel raske hinnata. Möödapääsu sellest ei ole, sest erakond ei saa normaalselt toimida, kui tema esimehel ei ole juhatuse toetust. Juhatuse otsus tagastada pankur Parvel Pruunsilla annetatud 300 000 eurot hoolimata Ratase vastasseisust näitas just seda. Ratas on endiselt esimees, Mihhail Kõlvart aga de facto Keskerakonna juhatuse esimees.Halvimal juhul markeerib Paide kongress Keskerakonna kui kõrgliiga partei lõppu. Et tänavustel valimistel saadi võrreldes Reformierakonnaga alla poole vähem riigikogu kohti, võib olla selle protsessi suurem murrang juba ära olnud. Keskerakond on kaotanud nii eestikui ka venekeelsete valijate toetust ja on raske näha, et Kiigest või Kõlvartist võiks saada Savisaare või ka Ratta tüüpi suurpartei juht, sest viimati mainitu valiti kaks korda peaministriks. Eriti, kui arvestada partei nigelat majandusseisu.7. Hanno Pevkur vs. Kristen Michal, 2017.Pevkur võitis häältega 1048 : 635, aga peaministrit temast ei saanud. Sisemiste vastuolude tõttu otsustas ta juba sama aasta lõpus, et ei vii parteid 2019. aasta valimistele ja toetab uue esimehena Kaja Kallast, kuigi Pevkuri ning Kaja ja Siim Kallase vaheline hõõrumine jätkus. Sahistati vandenõudest, mille kohaselt olla Kallased Michaliga koostööd teinud.Pevkuri seni parim võimalus valitsusjuhiks saada läks mööda neli aastat varem, kui peaaegu üheksa aastat Stenbocki majas teeninud Andrus Ansip oli lahkumas ja Siim Kallas sinna naasmas. Mis juhtus edasi, saab lugeda juba siinses edetabelis pronks- ja hõbemedali pälvinud vastasseisude juurest.6. Kaja Kallas vs. Andrus Ansip, 2021.Kõik siinse edetabeli duellid ei ole seotud parteijuhi valimistega. 2021. aasta 12. novembril oli koroonaolukord karm ja Reformierakonna reiting viimaste aastate madalpunktis, jäädes alla nii EKRE kui ka Keskerakonna omale. Delfi saates „Vilja küsib“kommenteeris ekspeaminister Andrus Ansip Kallase väidet selle kohta, et tema ametist lahkumisele järgneks valitsus, kus on EKRE: „Ainult isekas mõisapreili võib mõelda, et temaga kogu elu mõisas algab ja ka lõpeb, et kogu elu keerleb ainult ümber tema. Keegi meist pole ei ajaloo algus ega lõpp.“Reformierakonna fraktsioonis kirjutati seepeale valmis Kallast toetav avaldus, ent fraktsiooni toetust see ei pälvinud. Peaministri positsioon paistis väga halb ja tema võimalike järglaste nimedega mängiti hoogsalt. Kallas pidas vastu, kuigi veel järgnenud aasta veebruari alguses oli Reformierakonna reiting endiselt sama kehv. 2022. aasta 24. veebruar muutis aga kõike. Möödunud aastal saavutasid oravad Kallase juhtimisel valimistel rekordtulemuse ja Kallas moodustas juba oma kolmanda valitsuse.5. Edgar Savisaar vs. Kadri Simson, 2015.Esimese pooleldi tõsiseltvõetava Edgar Savisaare kukutamise katse tegi Jüri Ratas 2011. aastal.2011. aastal võitis Savisaar Ratast häältega 925 : 643. Ülekaal oli üsna suur, ent oli selge, et ka Keskerakonna siseopositsioonil on tugev jalgealune. Savisaar pidas veel järgmiste, 2015. aasta riigikogu valimisteni vastu. Juba 2014. aasta europarlamendi valimiste stuudios oli tabanud Savisaart nõrkushoog, nagu kirjutati. Järgmisel aastal, vahetult pärast valmistel kolmandat järjestikust korda Reformierakonnale kaotamist sai poliitlegend lihasööjabakteri, mille tõttu vaakus ta mõnda aega elu ja surma piiril. Keskerakonna esimehe jalg amputeeriti ja ta ilmus avalikkuse ette alles sama aasta 20. augustil, kolm kuud enne Keskerakonna esimehe valimistel viimaseks jäänud võitu. Kuu aega hiljem otsis kapo läbi Savisaare Hundisilma talu ja talle esitati kahtlustus korduvas altkäemaksu võtmises. Kaks kuud hiljem Kadri Simsoni üle häältega 541 : 486 saavutatud võit oli juba päris napp. Lõpp oli alanud.4. Edgar Savisaar vs. Mailis Reps, 2016.Miks peaks Savisaar kandideerima valimistel, mille võitmise lootust tal ei ole, küsis Delfi, kui selgus, et ka parteijuht ise pürib koos fraktsioonijuht Mailis Repsiga presidendiks. Võib-olla ei tahtnud ta näha, kuidas presidendiks pürgiv Reps Eestit mööda reisib, kampaaniat teeb ja sellega potentsiaalseks erakonna esimehe kampaaniaks pinda laob.Savisaare jaoks realiseerus halvim stsenaarium, sest ta ei suutnud Repsi presidendikandidaadiks saamist ära hoida. Lisaks sai talle osaks häbi ja sellise parteijuhi kuvand, kelle käes pole ohjad. Samamoodi nagu praegu Ratase puhul, mis puudutab Pruunsilla raha. Reps võitis Keskerakonna volikogus häältega 90 : 78.3. Siim Kallas vs. „hõbekuul“, 2014. Esikolmikusse pääsesid ainult kõige otsustavamad, peaministrimängu otseselt muutnud sündmused. Siim Kallasel oli kaks ametiaega Euroopa Komisjoni volinikuna seljataga ja kolmandat reeglid talle enam ei lubanud. Kallasel oli valitsusliit sotsiaaldemokraatidega juba koos, kui juhtus midagi täiesti ootamatut.„Põhjus on see, et see klaperjaht, mis minu vastu on alanud, ei lõpe kunagi,“ ütles ta vahetult pärast peaministriks pürgimisest loobumise otsust. Paljudel on sellest ajast meeles sõna „hõbekuul“. Sahistati, et valitsuse vahetusega võimult kukkuvad IRL-i poliitikud korraldasid Kallase vastu infooperatsiooni, kasutades tema Eesti Panga juhina väljastatud hiigelgarantiikirju. Ajakirjandus küsis palju küsimusi, kuid Siim Kallasel polnud kõigile neist kohe selgeid vastuseid.2. Taavi Rõivas vs. Hanno Pevkur, 2014.Siim Kallase dramaatilise lahkumise tuules tegi Reformierakond järgmised otsused ülikiiresti, veel samal päeval. Moodustamisel oli uus koalitsioon, sotsidega, ning peataolek ähvardas Reformierakonna opositsiooni kukutada. Egas muud kui juhatus kokku ja valikut tegema.„Delfi andmetel võib peaministrikandidaadiks saada Pevkur, Paet loobus,“ kirjutati 12. märtsil. Et peaministriks hakkab pürgima ka Taavi Rõivas, tuli ajakirjanikele täiesti ootamatult. Ta võitiski kõigest ühe häälega juhatuses toimunud hääletuse.1. Jüri Ratas vs. Edgar Savisaar. Epohhi loov ja lõpetav vastasseis. „Me ei lähe valitsusse Edgar Savisaare juhitava Keskerakonnaga.“ Seda ütlesid paljud parteid pika aja jooksul, viidates Keskerakonna pikaaegse esimehega seotud skandaalidele, tema vastasseisule Euroopa Liiduga liitumisele, autokraatlikule juhtimisstiilile, vasakpopulistlikele hoiakutele ja Venemaa-sidemetele.Keeruline oleks kõiki Keskerakonna sisetülisid kokku lugeda. 1990. aastatel oli kõige tähtsam nn lindiskandaalile järgnenu, kui salaja poliitkonkurentide ja teistega peetud vestlusi salvestanud Savisaar jäi ilma nii ministriametist kui ka korraks isegi Keskerakonna juhi positsioonist.Andra Veidemann ei saanud seda ametit kaua pidada ja läks uut erakonda asutama, sest Savisaarele lojaalne Keskerakonna osa oli ikkagi ülekaalus. Uude sajandisse jäi mitu pereheitmist ning 2011. ja 2015. aasta vastasseisud vastavalt Ratase ja Simsoniga.2016. aasta 4. novembril teatas suur poliitik, et ei tule Keskerakonna kongressile ja palub hääletada Ratase vastu kandideeriva Yana Toomi poolt. „Simson, Reps, Ratas ja teised on hälbinud keskerakondlikust mõtteviisist, nad püüavad endale koguda punkte ühe isiku ründamisega,“ ütles Savisaar.Sellega lõppes Eesti poliitikas üle veerandsajandi kestnud Savisaare ajastu, kui Rahvarinde kaasasutaja oli siinse võimurinde põhiline pahalane ja sellega justkui põhjanael, kellega võrreldes teised parteid end defineerida said. Ratas võitis Toomi häältega 654 : 348. 17 aastat järjest valitsusvastutust kandnud Reformierakond löödi sealt viieks aastaks minema. Savisaare ja Keskerakonna asemel kerkis Eesti poliitika piksevardaks ühel ajal Savisaare tervise hääbumisega Toompea väravatest sisenenud EKRE."Et peaministriks hakkab pürgima ka Taavi Rõivas, tuli ajakirjanikele täiesti ootamatult."„Simson, Reps, Ratas ja teised on hälbinud keskerakondlikust mõtteviisist," sõnas Savisaar.poliitikatoimetajaMitte ainult vastased. Savisaar ja Ratas tegid palju ära ka koos. Pildil Tallink Spa avamine 2006. aastal, kui Ratas oli Tallinna linnapea ning Savisaar majandus- ja kommunikatsiooniminister.2014. aasta oktoobris veetsid Savisaar ja Simson Hundisilma talus üheksa tundi jalutades ja rääkides. Kõneainet jagus: pidi ju järgmisel päeval kogunema Keskerakonna juhatus, et otsustada, kummast saab peaministrikandidaat. ANDRES PUTTING„Tundub, et Rõivas sai peaministrikandidaadiks ajalooliste kokkusattumuste summana,“ püüdis toimunut selgitada Eesti Päevalehega rääkinud kogenud poliitikanõunik.Herman Kelomees


Automaksu plaanid on täis ületamatuid vastuolusidSee pole öeldud isegi etteheitena. Samamoodi on vastuolud ka kõikide teiste riikide automaksudes. Lõplikult ei olegi võimalik neid vastukäivusi ületada, sest proovitakse lahendada mitut vastandlikku eesmärki korraga: säästlikkus versus õiglus; linn versus maa; keskkond versus liikuvus. Mingid komponendid Eesti maksukavas toovad kaasa selle, et vaesemad hakkavad subsideerima rikkamaid. Teised komponendid proovivad seda pehmendada ja panna suuremat koormust jõukamate peale. Tervikuna ei õnnestu kumbki.Ministeerium on avalikuks teinud kaks maksuversiooni, mille kohta nad ise ütlevad «lai» ja «kitsas». Mõlemad peaks riigieelarvesse tooma 120 miljonit eurot aastas. «Kitsas» versioon tehakse kolmekomponendiline: baasosa, auto vanus ja selle jäätmeheide (CO2). «Laia» versiooni puhul lähevad lisaks arvesse auto mass ja võimsus. Vähim, mis tuleb iga mootorsõiduki (ka mootorratta) eest maksta, on 300 eurot registreerimismaksu ja 30 eurot aastamaksu.
Uue pisikese Škoda Fabia eest tuleks «laiaks» nimetatud maksukava järgi tasuda 950 eurot registreerimismaksu ning 148 eurot aastamaksu. «Kitsa» versiooni puhul vastavalt 858 ja 58 eurot. Uue täiselektrilise Porsche Taycani eest tuleks «laia» variandi puhul välja käia 1000 eurot registreerimise eest ja 240 eurot aastamaksu, «kitsa» puhul vastavalt 300 eurot ja 30 eurot.

Seadistamise küsimus

Vastuolu paistab kohe välja. Kuidas käsitleda uues automaksuskeemis elektriautosid? Mainitud elektrilise Porsche Taycani letihind on 123 000 eurot ilma käibemaksuta. Škoda Fabial letihind aga 22 000 eurot ilma käibemaksuta. Taycan on miljonäriauto, Fabia üks odavamaid väikeautosid, mis Eestis müügil. Aga kitsa maksuversiooni puhul maksaks miljonär šiki sportliku luksuse eest väiksemat automaksu kui Fabia omanik.
Enamik inimesi ja tõenäoliselt isegi paljud Porschede omanikud näevad siin vastuolu õiglusega. Osaliselt just selle vastuolu lahendamiseks on ministeerium välja pakkunud «laia» versiooni, kus võetakse arvesse ka auto võimsust ja kaalu. Selle abil tõuseb Taycani maksukoormus napilt Fabiast mööda. Probleemi see küll ei lahenda, aga näeb natuke ilusam välja. Samas Tesla mudel Y – ilma käibemaksuta letihind 70 000 eurot – ei ole luksusauto, aga igal juhul kallis auto, ent selle maksukoormus jääks igal juhul Fabiast madalamaks.
Eesmärk on iseenesest arusaadav. Elektriautod ei saasta õhku (vähemalt mitte otseselt) ja seetõttu tahaks rahandusministeerium neid kuidagi soodustada. Aga kuna elektriautod on praegu ikkagi oluliselt kallimad kui muud, siis sõltumata versioonist on maksul ikkagi perversne kõrvalmõju: vähem teenivad inimesed hakkavad subsideerima rohkem teenivate inimeste tarbimist.
Teistes riikides tehtud uuringud näitavad, et kui võtta arvesse kõik inimesed, on automaksud reeglina kergelt progressiivsed. Kui võtta arvesse ainult autokasutajad, on maks jälle kergelt regressiivne ehk vähem teenivad autoomanikud saavad suhteliselt võttes natuke rohkem pihta kui suuremapalgalised autoomanikud.
Rootsi majandusteadlane Jonas Eliasson on koos kolleegidega uurinud Rootsi automaksu efekte sõltuvalt kasutajast. («Distributional effects of taxes on car fuel, use, ownership and purchases».) Regionaalsusest rääkides jagatakse Rootsi kolmeks piirkonnaks: suurlinnad (Stockholm, Göteborg, Malmö), muud linnad ja maa. Automaks vähendab kõigi automanike heaolu, aga suurlinnu ja maapiirkondi võrreldes on viimaste heaolu vähenemine kaks-kolm korda suurem. Loogiline. Maal on autot rohkem vaja, seda kasutatakse rohkem, aga samas on sissetulekud väiksemad.
Seesama vastuolu hakkab kehtima ka Eestis ning veelgi teravamalt. Erinevalt Rootsist, kus maksusüsteemi ja muude meetmete abil lihvitakse sissetulekute vahesid väiksemaks, on Eestis tuluerinevused suuremad. Rootsi statistika näitab, et kui suurlinnade (Stockholm, Göteborg, Malmö) elanike keskmine aastasissetulek on 234 000 Rootsi krooni, siis maaelanike keskmine aastasissetulek 209 000 krooni. Linnaelaniku kasuks, aga siiski mitte nii suur erinevus.

Pilt aastast 2021, mil Raplamaal Kaiu-Vahastu maanteel avanes eriskummaline vaatepilt. Põllul särasid varasuviselt kõrge heina vahelt vastu kümnete sõidukite katused. FOTOd: Madis Veltman
Madis Veltman

Püüdmatu ideaal

Kuna Eestis ei ole astmelist tulumaksu ega muid võrdsustajaid mis Rootsis, siis Eestis on suurlinna (Tallinn) ja maapiirkondade inimeste elatustasemes suuremad käärid. Mis tähendab, et kui automaks karistab Rootsi maaelanikku suhteliselt rohkem kui Rootsi linnaelanikku, siis Eestis on efekt veelgi tugevam. Eelnev lause pole üleskutse astmelise tulumaksu kehtestamiseks, aga kui reformierakondlasest rahandusminister toob Eestisse regressiivse maksusüsteemi, siis võiks seda vähemalt teadvustada. Tulevikus hakkavad järgmised parteid seda õiglasemaks lihvima, see tähendab maksukoormust tõstma.
Iseenesest ei ole rahandusministeeriumile regressiivsuse probleem teadmata. Selle leevendamiseks on Eesti automaksusüsteemi toodud auto vanuse komponent, kus maksukoormus väheneb koos auto vananemisega. Euroopa kontekstis on haruldane lahendus, et vanema auto maksukoormus on madalam kui uuema oma, sest üldiselt soovitakse ikkagi soosida uuemaid, turvalisemaid ja säästlikumaid autosid.
Aga jälle arusaadav, miks ministeerium tahab seda teha. Mõeldakse, et vaesemad ja maainimesed sõidavad keskmiselt vanemate autodega, pakume vanematele autodele madalamat maksu, leevendame nende maksuhoopi. Mis omakorda toob tagasi eelmise vastuolu juurde: soodustame rohkem kütust võtvaid vanemaid autosid uuemate, vähem kütust võtvate autode arvelt. Nokk kinni, saba lahti.
Paljudes Euroopa riikides kasutatakse automaksu määramisel auto hinda. Kallimad autod maksavad rohkem maksu. Eesti seda teed ei läinud. Võrklaev ütles, et põhjuseks on suurem halduskoormus ja maksupettuse oht. Oma tõetera väites on, aga on ka teine põhjus, mida reformierakondlasel poliitiliselt ebamugavam välja öelda: hinnapõhine maksustamine sarnaneb luksus- ja kadedusmaksule ning Reformierakonna valijale see ei meeldi. Kuna aga raha tuleb maksuga ikkagi kokku koguda ja kallimates autodes on raha rohkem, on lähenetud ümbernurga: maksustame kõrgemalt auto kaalu ja mootori võimsust.
Lõppkokkuvõttes on maksusüsteemi disainitud veider ristsubsideerimine. Mingites aspektides subsideerivad vaesemad rikkamaid, mingites aspektides vastupidi. Nii nagu teised Euroopa riigid, pole ka Eesti suutnud automaksusüsteemiga vastuolusid ületada. Pihta saavad kõik, aga püüame igaühele mingi kondi visata: anname elektriautode omanikele midagi, uute autode omanikele midagi, vanade autode omanikele midagi, maainimestele midagi, linnainimestele midagi.


JUHTKIRI | Automaksu süüdistav pähemäärimine solvab kõikiMis see nüüd oli? Rahandusminister Mart Võrklaev andis sel nädalal automaksu variante tutvustades mõista, et ootab elanikelt riigi petmist.
Minister ütles, et ei saa maapiirkondade elanikele erisusi lubada, sest sellisel juhul hakataks skeemitama. Et inimesed võivad end paarikümne euro nimel kuus registreerida piirkondadesse, kus maks on madalam, ja jätta nii riigi loodetud tulust ilma.
Sisulise arutelu asemel sildistatakse Eesti maksumaksjad ühe vitsaga petturiteks. Hoopis valitsuse selgitused ei mõju siirana.
Esiteks, kodaniku seisukohast oleks elukohaga mängimine iseenesest samasugune optimeerimine nagu „tasuta“ ühistranspordi nimel end Tallinnasse registreerimine, nii et päris koduvald jääb tulumaksu osast ilma. Regionaalpoliitika vallas võiks nii „skeemitamisest“ isegi tulu tõusta.
Ent tõesti, eranditeta on lihtsam. Kui Eesti kehtestas pärast iseseisvuse taastamist ühtse ja tulust sõltumatu maksusüsteemi, olime maailmas pioneerirollis. Lihtsus võimaldas vähendada tõlgendamisvõimalusi ja seega nii pettusi kui ka bürokraatiat. Nüüdseks on erisusi lisandunud juba palju, muu hulgas seetõttu, et lihtne ei ole tingimata õiglane.
Ent veelgi ebaõiglasemad on praeguse valitsuse petusüüdistused oma kodanike pihta. Maksuameti uuringu järgi maksab 93% Eesti inimesi oma makse korrektselt, üheksa kümnendikku peab maksude tasumist oma kodanikukohuseks. Neil kõigil on põhjust end hooletult heidetud kahtluse pärast solvununa tunda.
Enne maksumaksjate ennetavat kurjategijaks sildistamist ootaks vähemalt hinnanguid, milline on pettuste potentsiaal – kui paljudel üldse on nii võimalik kui ka kasulik trikitada. Oleks üleolevast plärtsumisest ikka midagi faktipõhisemat.
Kui riik oma kodanikke juba niivõrd umbusaldab, siis miks ei peaks see käima ka vastupidi? Seda enam et võimupartei fantaasiakommunikatsioon kipub liigagi sageli reaalsust varjutama. Meenutagem või ühenduse SALK nõuannete kasutamist, millele tuginedes esitas Reformierakond valimiste eel nimme vildakat sõnumit, vältides selles üldse vajadust makse tõsta.
Miks peaks keegi uskuma kinnitusi, et automaksu eesmärk on ennekõike keskkonda säästa ja meile ei aeta jälle üleval toonil mingit häma? Ehkki autode maksustamine aitaks tõepoolest kaasa ka kliimaeesmärkide saavutamisele, ei lase juba otsustatu kõrist allatampimine kuidagi tekkida muljel, et valitsuse selgitused on siirad. Ülbe suhtlusstiil üksnes kinnitab muljet, et ega sisulist arutelu soovitagi.


Automaksu plaanid on täis ületamatuid vastuolusidANALÜÜSRahandusministeeriumi lõpuks välja käidud automaksuplaan on täis vastuolusid. Et maksukavas on vastuolud, tunnistasid uusi maksuideid tutvustades üleeile täitsa avameelselt ka rahandusminister Mart Võrklaev (RE) ning ministeeriumi analüütik Madis Aben.See pole öeldud isegi etteheitena. Samamoodi on vastuolud ka kõikide teiste riikide automaksudes. Lõplikult ei olegi võimalik neid vastukäivusi ületada, sest proovitakse lahendada mitut vastandlikku eesmärki korraga: säästlikkus versus õiglus; linn versus maa; keskkond versus liikuvus. Mingid komponendid Eesti maksukavas toovad kaasa selle, et vaesemad hakkavad subsideerima rikkamaid. Teised komponendid proovivad seda pehmendada ja panna suuremat koormust jõukamate peale. Tervikuna ei õnnestu kumbki.Ministeerium on avalikuks teinud kaks maksuversiooni, mille kohta nad ise ütlevad «lai» ja «kitsas». Mõlemad peaks riigieelarvesse tooma 120 miljonit eurot aastas. «Kitsas» versioon tehakse kolmekomponendiline: baasosa, auto vanus ja selle jäätmeheide (CO2). «Laia» versiooni puhul lähevad lisaks arvesse auto mass ja võimsus. Vähim, mis tuleb iga mootorsõiduki (ka mootorratta) eest maksta, on 300 eurot registreerimismaksu ja 30 eurot aastamaksu.Uue pisikese Škoda Fabia eest tuleks «laiaks» nimetatud maksukava järgi tasuda 950 eurot registreerimismaksu ning 148 eurot aastamaksu. «Kitsa» versiooni puhul vastavalt 858 ja 58 eurot. Uue täiselektrilise Porsche Taycani eest tuleks «laia» variandi puhul välja käia 1000 eurot registreerimise eest ja 240 eurot aastamaksu, «kitsa» puhul vastavalt 300 eurot ja 30 eurot.Seadistamise küsimusVastuolu paistab kohe välja. Kuidas käsitleda uues automaksuskeemis elektriautosid? Mainitud elektrilise Porsche Taycani letihind on 123 000 eurot ilma käibemaksuta. Škoda Fabial letihind aga 22 000 eurot ilma käibemaksuta. Taycan on miljonäriauto, Fabia üks odavamaid väikeautosid, mis Eestis müügil. Aga kitsa maksuversiooni puhul maksaks miljonär šiki sportliku luksuse eest väiksemat automaksu kui Fabia omanik.Enamik inimesi ja tõenäoliselt isegi paljud Porschede omanikud näevad siin vastuolu õiglusega. Osaliselt just selle vastuolu lahendamiseks on ministeerium välja pakkunud «laia» versiooni, kus võetakse arvesse ka auto võimsust ja kaalu. Selle abil tõuseb Taycani maksukoormus napilt Fabiast mööda. Probleemi see küll ei lahenda, aga näeb natuke ilusam välja. Samas Tesla mudel Y - ilma käibemaksuta letihind 70 000 eurot - ei ole luksusauto, aga igal juhul kallis auto, ent selle maksukoormus jääks igal juhul Fabiast madalamaks.Eesmärk on iseenesest arusaadav. Elektriautod ei saasta õhku (vähemalt mitte otseselt) ja seetõttu tahaks rahandusministeerium neid kuidagi soodustada. Aga kuna elektriautod on praegu ikkagi oluliselt kallimad kui muud, siis sõltumata versioonist on maksul ikkagi perversne kõrvalmõju: vähem teenivad inimesed hakkavad subsideerima rohkem teenivate inimeste tarbimist.Teistes riikides tehtud uuringud näitavad, et kui võtta arvesse kõik inimesed, on automaksud reeglina kergelt progressiivsed. Kui võtta arvesse ainult autokasutajad, on maks jälle kergelt regressiivne ehk vähem teenivad autoomanikud saavad suhteliselt võttes natuke rohkem pihta kui suuremapalgalised autoomanikud.Rootsi majandusteadlane Jonas Eliasson on koos kolleegidega uurinud Rootsi automaksu efekte sõltuvalt kasutajast. («Distributional effects of taxes on car fuel, use, ownership and purchases».) Regionaalsusest rääkides jagatakse Rootsi kolmeks piirkonnaks: suurlinnad (Stockholm, Göteborg, Malmö), muud linnad ja maa. Automaks vähendab kõigi automanike heaolu, aga suurlinnu ja maapiirkondi võrreldes on viimaste heaolu vähenemine kaks-kolm korda suurem. Loogiline. Maal on autot rohkem vaja, seda kasutatakse rohkem, aga samas on sissetulekud väiksemad.Seesama vastuolu hakkab kehtima ka Eestis ning veelgi teravamalt. Erinevalt Rootsist, kus maksusüsteemi ja muude meetmete abil lihvitakse sissetulekute vahesid väiksemaks, on Eestis tuluerinevused suuremad. Rootsi statistika näitab, et kui suurlinnade (Stockholm, Göteborg, Malmö) elanike keskmine aastasissetulek on 234 000 Rootsi krooni, siis maaelanike keskmine aastasissetulek 209 000 krooni. Linnaelaniku kasuks, aga siiski mitte nii suur erinevus.Püüdmatu ideaalKuna Eestis ei ole astmelist tulumaksu ega muid võrdsustajaid mis Rootsis, siis Eestis on suurlinna (Tallinn) ja maapiirkondade inimeste elatustasemes suuremad käärid. Mis tähendab, et kui automaks karistab Rootsi maaelanikku suhteliselt rohkem kui Rootsi linnaelanikku, siis Eestis on efekt veelgi tugevam. Eelnev lause pole üleskutse astmelise tulumaksu kehtestamiseks, aga kui reformierakondlasest rahandusminister toob Eestisse regressiivse maksusüsteemi, siis võiks seda vähemalt teadvustada. Tulevikus hakkavad järgmised parteid seda õiglasemaks lihvima, see tähendab maksukoormust tõstma.Iseenesest ei ole rahandusministeeriumile regressiivsuse probleem teadmata. Selle leevendamiseks on Eesti automaksusüsteemi toodud auto vanuse komponent, kus maksukoormus väheneb koos auto vananemisega. Euroopa kontekstis on haruldane lahendus, et vanema auto maksukoormus on madalam kui uuema oma, sest üldiselt soovitakse ikkagi soosida uuemaid, turvalisemaid ja säästlikumaid autosid.Aga jälle arusaadav, miks ministeerium tahab seda teha. Mõeldakse, et vaesemad ja maainimesed sõidavad keskmiselt vanemate autodega, pakume vanematele autodele madalamat maksu, leevendame nende maksuhoopi. Mis omakorda toob tagasi eelmise vastuolu juurde: soodustame rohkem kütust võtvaid vanemaid autosid uuemate, vähem kütust võtvate autode arvelt. Nokk kinni, saba lahti.Paljudes Euroopa riikides kasutatakse automaksu määramisel auto hinda. Kallimad autod maksavad rohkem maksu. Eesti seda teed ei läinud. Võrklaev ütles, et põhjuseks on suurem halduskoormus ja maksupettuse oht. Oma tõetera väites on, aga on ka teine põhjus, mida reformierakondlasel poliitiliselt ebamugavam välja öelda: hinnapõhine maksustamine sarnaneb luksus- ja kadedusmaksule ning Reformierakonna valijale see ei meeldi. Kuna aga raha tuleb maksuga ikkagi kokku koguda ja kallimates autodes on raha rohkem, on lähenetud ümbernurga: maksustame kõrgemalt auto kaalu ja mootori võimsust.Lõppkokkuvõttes on maksusüsteemi disainitud veider ristsubsideerimine. Mingites aspektides subsideerivad vaesemad rikkamaid, mingites aspektides vastupidi. Nii nagu teised Euroopa riigid, pole ka Eesti suutnud automaksusüsteemiga vastuolusid ületada. Pihta saavad kõik, aga püüame igaühele mingi kondi visata: anname elektriautode omanikele midagi, uute autode omanikele midagi, vanade autode omanikele midagi, maainimestele midagi, linnainimestele midagi.VASTUOKSLIK PLAANAutomaks on paratamatu kompromiss, täis vastandlikke eesmärke.Pilt aastast 2021, mil Raplamaal Kaiu-Vahastu maanteel avanes eriskummaline vaatepilt. Põllul särasid varasuviselt kõrge heina vahelt vastu kümnete sõidukite katused. fotod: madis veltmanIsamaa korraldas superministeeriumi juures automaksuvastase meeleavalduse.EESTI LK 2MIKK SALU ajakirjanik


Euromoney hinnangul on Eesti parim pank SwedbankTALLINN, 21. juuli, BNS - Maailma üks juhtivaid majandusajakirju Euromoney nimetas Swedbanki taas Eesti parimaks pangaks - Awards for Excellence´i nimelisi pangandusauhindu jagati juba 31. korda.
„Meil on väga hea meel olla taaskord pärjatud Eesti parima panga tiitliga. Pingutame Eesti suurima pangana igapäevaselt selle nimel, et pakkuda oma klientidele parimaid lahendusi läbi personaalse lähenemise ja see auhind on meie töö kvaliteedimärk,“ ütles Swedbank Eesti juhatuse esimees Olavi Lepp.
Swedbankile tõi seekord edu tugevate rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaste meetmete rakendamine. Lisaks tõstis Euromoney esile ka 2022. aasta tugevaid majandustulemusi, aga ka kasvanud laenude mahtu, mis moodustab nüüd 38,4 protsenti kogu Eesti laenuturust.
„Nii ettevõtted kui ka eraisikud täidavad laenukohustusi korrektselt ning võlgnevuste osakaal on jäänud ajalooliselt väikeseks. Swedbanki laenupoliitika aluseks on vastutustundlikkus – laenude väljastamisel arvestame võimalike intressimuudatustega ning kaalume iga kliendi puhul läbi tema riskid ja võimalused,“ lisas Lepp.
Eelmisel nädalal avalikustatud mainekate Euromoney pangaauhindade tipus olid seekord rahvusvaheline pank BNP Paribas, kes pälvis maailma parima panga tiitli. Maailma parimaks investeerimispangaks valiti Morgan Stanley ja aasta pankuriks Deutche Banki tegevjuht Christian Sewing.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politsei pidas Põltsamaal kinni röövis kahtlustatavaPolitsei asus kohe pärast tanklaröövist ja röövi katsest teada saamist tõendeid koguma, et kahtlustatav ja tema asukoht tuvastada. „Otsisime teavet mehe kohta kõikvõimalikest kanalitest ja tänu kogutud informatsioonile õnnestus 23-aastane varem kriminaalkorras karistamata mees kolmapäeval Põltsamaal kinni pidada. Politsei kinnitusel ei olnud tegemist kohaliku elanikuga. Kahtlustatav oli politseile varasemast tuttav, kuna oli toime pannud varguseid ja kelmusi. Mees kinnipidamisel vastupanu ei osutanud. Õppetund, mis sellest juhtumist kaasa võtta, on see, et kindlasti tuleb alati esimesel võimalusel helistada 112 ja kutsuda politsei, et kahtlustatav saaks võimalikult kiirelt tabatud,“ ütles Lõuna prefektuuri Tartu uurimisgrupi juhi Indrek Laanisto.
Kinnipeetud meest kahtlustatakse Tartus esmaspäeva öösel tankla röövimises ja möödunud nädalal toimunud tankla röövimise katses.
VOOREMAA


Olgem korrektsed – Swedbank on Eestis tegutsev, kuid mitte Eesti pankRahvasuus Homopanga nime saanud Swedbank on Eestis negatiivse mainega ja pole sugugi õige nimetada Swed-liitega panka Eesti pangaks.
BNS vahendab: “Maailma üks juhtivaid majandusajakirju Euromoney nimetas Swedbanki taas Eesti parimaks pangaks – Awards for Excellence´i nimelisi pangandusauhindu jagati juba 31. korda.”
Nagu öeldud, pole tegu Eesti, vaid Rootsi pangaga – Swedbank teenib Eestis küll hiigelkasumeid, aga siia jääb sellest vähe, raha voolab emamaale. Vähemalt rahva silmis on Swedbank pigem kapitali väljaviija, kellest Eestile on vähe kasu.
ERR kirjutas aprillis: “Swedbank AS-i aasta esimese kolme kuu puhaskasum oli 105,2 miljonit eurot. Võrreldes 2022. aasta neljanda kvartaliga oli kasum 31,8 miljonit eurot suurem ja võrreldes eelmise aasta sama perioodiga lausa 70,8 miljonit suurem.” Swedbank maksab Eestis küll tööjõumakse, kuid tema teenitud kasum rikastab Rootsit, mitte Eestit.
Teiseks, Swedbank osales suures Vene rahapesus läbi Eesti Reformierakonna valitsemise ajal. “Swedbanki Vene päritolu kliendid tegid Eestis 10 aastaga 135 miljardi euro eest ülekandeid, nende kõrge riskiga klientide teenindamisel tehti Swedbanki siseraporti järgi suuri eksimusi rahapesu-vastastes reeglites,” kirjutas Äripäev 2019. aastal.
“Swedbankile tõi seekord edu tugevate rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaste meetmete rakendamine,” kirjutab BNS. Paraku ei tohiks oma kuritegelike möödalaskmiste heastamine olla aluseks sellele, et üks pank edukaks kuulutada.
Swedbanki üks negatiivsemaid momente on sekkumine väärtuste konflikti Eestis uusmarksistlike “väärtuste” poolel – nimelt toetas pank avalikult homonädalat ja -paraadi. Rahandusasutuse eesmärk olgu kasum, mitte seksuaalrevolutsiooni toetamine, seda enam, et nii sülitatakse näkku konservatiivsele pangakliendile.
Swedbank ei vääri parima Eesti panga nime – pigem on ta edukaim woke-pank Eestis.
Uued Uudised
Loe ka EKRE: Valitsus peaks oma rahva koorimise asemel maksustama pankade hiigelkasumid


Danske Bank tõstis kasumiprognoosi ja maksab dividendiDanske Bank tõstis kogu selle aasta kasumiprognoosi.Panga teise kvartali kasum ületas analüütikute ootuseid. Pank valmistub dividendi makseks.
«Meie kasum paranes esimesel poolaastal,» märkis pangajuht Carsten Egeriis.
Pank teatas, selle aasta varasema 16,5-18,5 miljardi Taani krooni asemel kipub kasum tulema 18,5-20,5 miljardi Taani krooni ehk 2,5-2,75 miljardi euro vahele, kirjutab Reuters.
Pangajuht märkis, et nad teenivad hoiustelt suuremat tulu, marginaalid on kasvanud ja klientidele hakkavad kehtima aina kõrgemad laenuintressid. Ka panga kauplemistulu on paranenud.
Panga teise kvartali kasum kasvas mulluselt 1,7 miljardilt kroonilt viie miljardi kroonini. Analüütikud ootasid 4,6 miljardi kroonist kasumit.
Kuna pangal on Eesti rahapesuskandaalist tingituna käsil kahe miljardi dollari suurune kokkuleppemenetlus USA ja Taaniga, ei makstud eelmine aasta dividendi. 26. juulil plaanib pank maksta seitse Taani krooni dividendi aktsia kohta.
Danske Banki aktsia odavnes reede hommikul ühe protsendi võrra 161 Taani kroonini. Aastaga on aktsia kallinenud 61,1 protsenti.


“TÕDE ON ILMSIKS TULNUD!” OTT LEPLANDI PILTI kasutatakse petuskeemisSeltskonnauudised
“TÕDE ON ILMSIKS TULNUD!” OTT LEPLANDI PILTI kasutatakse petuskeemis
21. juuli 2023 | 13:35
Ott Lepland — FOTO: TV3
Viimasel ajal on paljude tuntud inimeste pilte kasutatud petuskeemides. Nüüd on ohvriks langenud ka armastatud laulja Ott Lepland
,,Head sõbrad! Viimastel nädalatel on erinevate kontode alt minu nime ja pildiga ringi liikumas mingitaoline eksitava rämpssisuga reklaam,” alustab Lepland postitust. Ta soovitab kõigil antud linkidele mitte klikkida ning raporteerida need Facebookile.
Libaintervjuu kannab pealkirja: ,,Tõde on ilmsiks tulnud.” Samuti on postituses kasutatud Ott Leplandi väidetavat tsitaati: ,,Mul on häbi selle pärast, mida ma teinud olen.”


„TAHAN AINULT OMA POEGA TAGASI!“ Põhja-Koreasse putkanud USA sõdurist pole endiselt midagi teadaTeisipäeval põgenes reamees Travis King (pildil) kahte Koread eraldavast demilitariseeritud tsoonist naerulaginal Põhja-Korea poolele. Seni ei mõista keegi täpselt, miks ta seda tegi ja mis temast sai. Kõige veidram on aga see, et Põhja-Korea propagandamasin on ise nagu kult rukkis.
Reamees Kingist kirjutas Õhtuleht pikemalt varemgi. Ent lühidalt meeldetuletuseks: kaklustesse sattunud ja riigist välja saadetud King pidanuks esmaspäeval Seoulis lennuki pardale astuma. Ta valetas aga, et unustas passi koju ning lennujaama töötaja juhatas ta lihtsalt välja. Päev hiljem liitus King turismigrupiga, kes bussiga tsooni uudistama sõidutati. Seal aga põgenes tsiviilriietes sõdur pealtnägijate suureks šokiks üle piiri Põhja-Korea poolele.
„Teeme kõik, mis suudame, et tema asukoht, käekäik ja tervislik seisund välja selgitada ja väljendada väga selgelt, et tahame, et ta turvaliselt ja kiiresti USAsse ja oma pere juurde tagasi toimetatakse,“ sõnas Valge Maja pressiisik John Kirby ajakirjanikele. Ta lisas: „Asi pole selles, et me ei ürita, meil lihtsalt polegi midagi.“
Kirby ei eksi. Kõige kummalisem on, et Pyongyangi jaoks peaks reamees Kingi sugune tegelane olema tõeline trofee. Üldiselt meeldib režiimile kätte saadud Lääne inimesest tsirkuseloom teha ja teda oma meedias näidata, ent Põhja-Korea propagandamasin on talle mitteomaselt vaikne. USA välisministeeriumi suhtlemiskatseid eiratakse.
Julgeolekuekspert Anthony Ruggiero oletab usutluses ABC Newsiga, et Põhja-Korea võtab meelega aega, vastavad võimuorganid ilmselt küsitlevad Kingi ja režiim pole veel välja nuputanud, mida temaga teha või kuidas peaks teda esitlema. See, et diplomaatilised kanalid vaikivad, pole midagi erilist, Pyongyang võib sedasi käituda veel nädalaid. Ruggiero osutab ka asjaolule, et Kingi sõduristaatus polnud tema põgenemise ajal kohe silmaga näha. Kui režiim taipab, kelle ta kätte on saanud, võib ta üritada reameest mõne hüve väljapressimiseks ära kasutada. Samas ei pruugi vaenlase poolele jooksnud ning pealegi ka kodumaal peapesu oodanud sõdur olla Valge Maja jaoks piisavalt prioriteetne tegelane, kelle nimel suuri ohvreid tuua.
„Ma tahan ainult oma poega tagasi. Tooge mu poeg koju. Tooge mu poeg koju ja palvetage. Palvetage, et ta tuleb tagasi,“ kommenteeris Kingi ema Claudine ukse taha tulnud ajakirjanikele.


KüsitlusMerike Jaanus, müügijuht:Mina ei näe sellele mingit õigustust − miks ma peaksin mingit asja omades selle eest veel maksma? Meil on ju juba kütuseaktsiis − sellest piisab. Mina vaatan ise, kui palju ja millise autoga on mul parem sõita.Olga Janina, iluvaldkonna spetsialist:Arvan, et ma ei ole pädev seda hindama, kuid lihtsa inimesena ütlen, et ei tahaks seda. Seda maksu ei ole vaja, ehkki mulle tundub, et rahva arvamus ei muuda midagi − seadus võetakse vastu ja meil tuleb seda täita. Sääraseid näiteid on.Toomas Nõmmiste, pedagoog:Iga kuu paar eurot maksta ehk polekski midagi hullu, kuid see on pigem õigluse küsimus. Tähelepanu tuleks pöörata neile, kes luksusautodega sõidavad − nemad püüavad selle maksmist vältida, vormistades sõidukid tööautodeks ja firma ei hakka nende eest ka maksma. Nagu veaks Ferrariga kaupa... Tuleb mõelda, kuidas sääraseid skeeme vältida.Heinar Rammo, sõidukijuht:On selge, et riik vajab raha, kuid automaks oleks ebaõiglane − juba on olemas kütuseaktsiis, mida plaanitakse samuti tõsta. Kehtestatakse uus maks, aga mis sest muutub? Kas teed lähevad paremaks või saavad inimesed sest mingit kasu? Ei usu.Timofei Korepov, ametnik:Ei, sest see halvendab inimeste elu, vähendab automüüki ning lõppkokkuvõttes on sel negatiivne mõju riigi majandusele. Ma ei tea, kui suured summad seal taga on, kuid igal juhul oleks see väga halb lahendus riigieelarve täitmiseks. Tuleb otsida muid võimalusi.


Vene digiarenguministri asetäitja tagandati seoses korruptsioonigaMOSKVA, 21. juuli, Interfax-BNS – Venemaa digiarengu ja massikommunikatsiooni ministri asetäitja Maksim Paršin vabastati ametist, teda süüdistatakse korruptsioonis.
Valitsuse määrus Paršini tagandamise kohta postitati reedel õigusteabe portaali. Dokumendis küll märgitakse, et aseminister lahkus ametist omal soovil.
Paršin pandi eelmisel nädalal kuni 12. septembrini koduaresti. Kohtuinfo kohaselt süüdistatakse teda väga suure altkäemaksu vastuvõtmises.
Aseminister vastutas muu hulgas toetuste jagamise eest IT-firmadele.
Interfax – Baltic News Service


Pettusekahtlus, mis sunnib tõde välja selgitamaEesti metsast kuulub riigile, see tähendab meile kõigile, umbes 40 protsenti. Me oleme palganud oma metsa majandama asutuse nimega RMK, kes kontrollib väga rangelt, missuguseid puid võib meie metsa istutada. Sobivad ainult istikud, mis on võrsunud meie metsas kasvanud puude seemnetest ja RMK enda kasvatatud.
Ka teised istikukasvatajad võivad osta RMK-lt sertifitseeritud seemet ja kasvatada neist istikuid. Seejuures kontrollib keskkonnaamet väga põhjalikult, et ei toimuks pettust ja seemnepassis näidatud seemnekogus vastaks tegelikule põllul kasvavale kogusele.
Kõik Eesti erametsaomanikud võivad neid istikuid osta ja majandada oma erametsa samasuguse ettevaatuse ja hoolsusega, nagu teeb seda meile kõigile kuuluvas metsas RMK. Aga nad võivad ka seda mitte teha. Nad võivad osta istikuid, mis on küll samuti kasvatatud Eesti puude seemnetest, kuid mis on kasvanud mõnes välisriigis, näiteks Saksamaal.
Paljud erametsaomanikud just nii teevadki, sest sellised istikud on kasvanud soojemas kliimas ja seetõttu kasvult suuremad. Iga neljas erametsa istutatud puutaim on imporditud.
Eesti metsateadlased teavad hästi, et meie metsades ei kasva puud, mis on pärit kaugemalt kui kaks laiuskraadi, ja sellepärast ongi kaugemalt kui Lätist pärit seemnetest võrsunud istikute müük meil keelatud. Keeld on kehtestatud metsaomanike kaitseks. Kuidas käituvad meie metsades Eesti seemnetest, kuid mujal istikuks kasvatatud puud, meie metsateadlased veel ei tea.
Lisaks on selgunud, et keskkonnaametil pole nõutud dokumente, mis tõestaksid, et Saksamaalt toodud istikud on tõepoolest kasvatatud Eestist pärit seemnest.
Kui on üleval kahtlus, et erametsaomanikke peteti, siis tuleb tõde välja selgitada. Siin ei saa olla kahtpidi mõtlemist – pettuse suhtes peab valitsema nulltolerants.
Siin on peidus risk, mis võib avalduda alles paarikümne aasta pärast. Alles siis võib selguda, et metsa asemel on ostetud võsa, ja pahane metsaomanik pöörab süüdistava pilgu riigi poole: «Kas me sellist metsa tahtsimegi?»
Hea on see, et meile kõigile kuuluvates metsades pole sellist riski võetud. Vähem hea on see, et arvestatav hulk erametsaomanikke on selle riski võtnud, ja siinkohal on õigustatud küsida: kas oli õige lubada neil seda võtta?
Küsimusele ei olegi nii lihtne vastata. Postimees toetab ettevõtlusvabadust ja selle loo osalistel on kõigil omad ärihuvid. Kuid teiselt poolt ei saa me lubada kauboikapitalismi ja ammugi mitte hämarat semukapitalismi.
Kui on üleval kahtlus, et erametsaomanikke peteti, siis tuleb tõde välja selgitada. Siin ei saa olla kahtpidi mõtlemist – pettuse suhtes peab valitsema nulltolerants.
On hea, et ametnikud on hakanud ennast liigutama. On vähem hea, et see juhtus alles pärast Postimehes avaldatud artiklit.
Lisaks teame nüüd, et meil puudub praegu võime teha istikutele DNA-analüüsi ja lõplikku tõde on raske välja selgitada. Kui nii, siis tuleb ettevaatusprintsiipi eelistada ettevõtlusvabadusele ja teistest riikidest istikute toomine ära lõpetada. Risk ei ole ainult majanduslik, on ka oht rikkuda meie metsa tervist.