Analüüs: USA presidendi 6 peamist ebaõnnestumistJoe Bideni presidendiks olemine on ebaõnnestunud. Ta on radikaalse, katkise režiimi kõikuv, korrumpeerunud, intellektuaalselt pankrotis nägu, kirjutab analüütik Jarrett Stepman väljaandes Daily Signal, mida vahendas mõttekoda Heritage Foundation.
Järgneb Jarett Stepmani analüüs president Bideni teise ametiaasta kohta:
Kas sul läheb praegu paremini kui kaks aastat tagasi?
Mitmed teated viitasid sellele, et Valge Maja personaliülem Ron Klain astub ametist tagasi pärast järgmisel kuul riigi seisukorda puudutavat presidendi kõnet. Seega on hea aeg vaadata tagasi Bideni senisele eesistumisele.
Eelmisel aastal, vahetult enne president Joe Bideni esimest kõnet olukorrast riigis, kirjutasin ma seitsmest tema valitsuse ebaõnnestumisest.
Alates COVID-19 türanniast kuni hulljulge taganemiseni energiasõltumatusest kuni tigeda sõjani lapsevanemate vastu – 46. president on osutunud kaugel sellest tervendavast ühendajast, kes ta lubas olla.
Kuigi tundub, et paljud ameeriklased on selle juba unustanud, on katastroofiline Afganistanist lahkumine endiselt üks alandavamaid välispoliitilisi fiaskosid Ameerika ajaloos. Veelgi hullem, pärast seda katastroofi polnud juhtunu eest mingit arvestust ega vastutust.
Bideni teisel aastal nägime palju jätkuvaid probleeme, millest mõned on ainult eskaleerunud. Nii et Bideni eesistumise teise aastapäeva tähistamiseks värskendasin oma analüüsi mõnede tema suurimate ebaõnnestumiste kohta, mis täna ameeriklasi mõjutavad.
1.Immigratsiooni kaos
Biden ütles, et piirikriis ei alanud „üleöö”. Tegelikult algas see peaaegu üleöö – hetkel, mil ta ametisse astus. Pärast presidendi ametisse vannutamist on ebaseaduslikke piiriületusi toimunud hinnanguliselt 5,5 miljonit.
Tolli ja piirivalve andmetel oli ainuüksi detsembris piiril 251 487 ebaseaduslikku piiriületust. See on kõigi aegade suurim arv.
Piirilinnad on sisse piiratud, kuid kogu riik kogeb praegu illegaalse immigratsioonikriisi mõjusid.
Miljonid inimesed ei ületa mitte ainult piiri ebaseaduslikult, vaid piiriolukord on lisaks humanitaarküsimustele tekitanud täiendavaid probleeme. Üle piiri tuleb ka tohututes kogustes ebaseaduslikke uimasteid, näiteks fentanüüli, mille toovad siia kaoses õitsevad narko- ja inimkaubitsejad.
Pole liialdus väita, et Biden on tekitanud USA ajaloo halvima piirikriisi. Oleme tema kahe esimese presidendiaasta jooksul püstitanud piiriületuste rekordid ja praeguse tempoga püstitame ka sel aastal ebaseadusliku piiriületuse rekordi.
Seda kõike sel ajal, kui sisejulgeolekuministeeriumi sekretär Alejandro Mayorkas meile ikka ja jälle kinnitab, et piir on „turvaline”.
Kas see tundub turvaline?
Quite literally living on the streets and sleeping next to trash bins in what will be another below-freezing night, this is what some immigrants who illegally entered the country and are evading border patrol have faced for months in El Paso pic.twitter.com/gRmQkQtuog
— Anna Giaritelli (@Anna_Giaritelli) January 16, 2023
Muidugi, kui president 8. jaanuaril oma esimesele visiidile piirile, Texase osariiki El Pasosse jõudis, koristati kõik ära, et asjad korras ja normaalsed välja näeksid.
Valge Maja ja selle meedia apologeedid püüdsid kõigepealt seda kriisi „hooajalise” nähtusena maha kanda. Ei, see polnud see. Nüüd on nad läinud presidendi ebaõnnestumiste tavapärasema vabanduse peale. Et ta on asjaolude ohver.
Ebaseadusliku immigratsioonikriisi kestev ja häbilaadne olemus on administratsiooni poliitika ja eetose vältimatu tulemus. Alates hetkest, mil Biden sai presidendiks, on ta kaotanud piirivalve ning andnud tulevastele piiriületajatele märku, et kui nad peaksid sellesse riiki pääsema, on neil hea võimalus ka jääda, olenemata sellest, kas nad on kinni peetud või mitte.
Siinkohal on raske mitte järeldada, et see, mis lõunapiiril toimub, pole lihtsalt ebakompetentsus, see on tahtlik.
2.Paisuv võlg
Peaaegu iga kaasaegne president ja parlament on riigivõla küsimuses läbi kukkunud. Kuid Biden on selle viinud täiesti uuele tasemele.
USA alustas 2023. eelarveaastat enam kui 31 triljoni dollari suuruse riigivõlaga, mis moodustab praegusel hetkel 120% kogu USA majandusest. See võlg kasvas pärast Bideni ametisse saamist umbes 4 triljoni dollari võrra. Ja administratsioon soovib innukalt võlga suurendada õppelaenude kustutamise programmiga, mis läheb pärast kohtuvaidlustes rohelise tule saamist maksma pool triljonit dollarit.
Milline on administratsiooni plaan tegeleda võlaga, mis on kiiresti saavutamas kongressi poolt lubatud ülemmäära ja flirdib suure poliitilise jõukatsumisega? Noh, mõned administratsiooni toetajad viitavad sellele, et USA keskpank Föderaalreserv väljastab 1 triljoni dollari suuruse mündi.
Jah, mündi.
Ettepanek on kahtlase õiguspärasusega. Kui selle kohta küsiti, soovitasid selle „lahenduse” juhtivad pooldajad, et Valge Maja ignoreeriks kohtuid – tekitades põhiseadusliku kriisi – ja läheks sõjaväega Föderaalreservi, kui see nõuet ei täida.
Kõlab nagu tõeline majandusstabiilsuse plaan.
Kuid ärge oodake parlamendi abi niipea. Massiivne koondkulude seaduseelnõu võeti lõdva distsipliiniga endise parlamendi koosseisu poolt vastu eelmise kuu lõpus, kus kulutusi võimaldati kuni septembrini. Võlgade apokalüpsis pole veel käes, kuid piiramatute kulutuste tagajärjed hakkavad meini jõudma.
See viib Bideni eesistumise järgmise ebaõnnestumiseni.
3.Inflatsioon
Inflatsioon võib küll veidi aeglustuda – samal ajal kui toiduainete hinnad tõusevad hüppeliselt –, kuid enamasti on Bideni ajal USA majanduses olnud kõrgeim inflatsioonitase alates Jimmy Carteri valitsusest 1970. aastate lõpus.
Tulemuseks on see, et kuigi USA majanduses on madal tööpuudus, hävitavad inflatsioon ja elukallidus keskmise ameeriklase jõukuse.
Tegelikult on The Heritage Foundationi majandusteadlase E.J. Antoni sõnul keskmine Ameerika perekond Bideni ajal inflatsiooni ja kõrgete intressimäärade tõttu kaotanud ostujõus 7100 dollarit. Ehkki Bideni valitsus on toonud välja palgatõusu, on tegelikkus see, et tema eesistumise aegne inflatsioon on need kasumid enam kui nullinud.
Antoni seadis kahtluse alla ka Bideni jutu inflatsiooni aeglustumise kohta. Veidi madalam inflatsioon on vaevalt suur võit.
„[Bidenil] on õigus öelda, et inflatsioon langeb, kuid see ei ole sama, mis hinnad langevad. Inflatsiooni langus tähendab, et hinnad tõusevad endiselt, kuid mitte nii kiiresti kui varem. 7,1% inflatsioonimäär on endiselt kohutav. See tähendab, et hinnad kahekordistuvad umbes kümne aastaga,” ütles Antoni detsembrikuus intervjuus The Heritage Foundationi väljaandele The Daily Signal.
Teisisõnu, maja põleb maha, kuid hea uudis on see, et päästame paar tooli.
4.Äratatud bürokraatlik riik
Föderaalne bürokraatia on muutumas aparaadiks, mis on täielikult pühendunud mitmekesisuse, õigluse ja kaasatuse kultusele. Pärast Bideni 2021. aasta täidesaatvat korraldust luua „üle valitsuse algatus mitmekesisuse, võrdsuse, kaasatuse ja juurdepääsetavuse edendamiseks föderaalse tööjõu kõigis osades” on bürokraatia teinud kõvasti tööd, lisades iga ülikooli linnaku stiilis mõttetuse oma igapäevatoimingutesse.
Jah, NASA ja Pentagon arutavad nüüd mikroagressioone ja muud äratatud jama. Seda on lohutav teada.
Pealegi ulatub see kõik kaugemale bürokraatia igapäevasest tegevusest.
Aprillis andis Bideni valitsus tervishoiu- ja inimteenuste osakonna kaudu välja juhised, et „transsoolised noored saaksid neile vajalikku hooldust”.
Mida see tähendab? See on pärit justiitsministeeriumi memost, mis avaldati samal ajal:
Tahtlik diskrimineerivate tõkete püstitamine, et takistada inimestel saada soolist abi, hõlmab mitmeid föderaalseid õiguslikke tagatisi. Osariigi seadused ja eeskirjad, mis takistavad vanematel või eestkostjatel järgimast tervishoiutöötaja nõuandeid transsooliste alaealiste meditsiiniliselt vajaliku või muul viisil sobiva hoolduse kohta, võivad rikkuda õigusi, mis on kaitstud nii neljateistkümnenda muudatuse võrdse kaitse kui ka nõuetekohase menetluse klauslitega.
Lõpptulemus on see, et Biden soovib föderaalvalitsuse võimuga tagada, et teie lapsel oleks soovahetus, olenemata sellest, kas see teile meeldib või mitte.
Bideni administratsioon määratles ümber ka IX jaotise naiste kaitse, et hõlmata seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti. Muu hulgas võib see tähendada, et föderaalset rahastamist saavate koolide ühele sugupoolele mõeldud rajatised võidakse kaotada või avada vastassoole.
Korraldus tähendab, et haridusministeerium hakkab nüüd tegelema näiteks avalike kooliraamatukogudega, mis püüavad eemaldada seksuaalse sisuga raamatuid, mis käsitlevad LGBT identiteeti.
5.Skandaali spekter
Hiljutine areng Bideni presidendiametis on olnud avastus, et ta oli viinud koju salastatud dokumente, mis pärinevad ajast, mil ta oli president Barack Obama asepresident.
Muidugi, kui FBI konfiskeeris dokumendid endise presidendi Donald Trumpi Floridas asuvast Mar-a-Lago kompleksist, käsitles meedia seda kui sajandi skandaali. Tookord ütles Biden, et ta ei suuda uskuda, kuidas „võib keegi olla nii vastutustundetu” salastatud dokumentide hoidmisel.
Meedia teeb ületunde, et teha siin vahet, et pehmendada Bideni rikkumist, kuid reaalsus on see, et presidendi jaoks tundub see halb. See õõnestab ka argumente Trumpi ja vabariiklaste kohta, mis kujutavat endast mingit ainulaadset ohtu riigile.
Enne Bideni valimist oli küsimus tema perekonnaskandaali kohta. Kas tema poeg Hunter Biden kasutas oma isa nime ja mõju enda rikastamiseks? Kas praegune president oli selle korruptsiooniga seotud?
Muidugi lükkasid nn Big Tech ja meedia selle loo kurikuulsalt ümber 2020. aasta valimistele eelnenud päevadel. Nüüd ei kao see enam kuhugi.
Vabariiklaste kontrollitav parlamendi alamkoda uurib järgmise kahe aasta jooksul peaaegu kindlasti Bideni perekonna võimalikku korruptsiooni. Isegi vasakpoolne meedia ja demokraadid tunnistavad, et sellest on saamas Bideni presidentuuri jaoks tõsine probleem.
Isegi parlamendi ülemkoja Senati demokraat nr 2 Dick Durbin ütles, et hiljutine salastatud materjalide avastamine Bideni Delaware’i kodust ja Penn Bideni keskusest „vähendab iga inimese väärtust, kelle valduses see on” ja et Biden „kannab lõplikku vastutust”.
6.Tagasipöördumist normaalsusse ei tule
Asjad mitte ainult ei tundunud eelmisel aastal üldiselt katkised ja häiretega, vaid Biden ja tema valitsus kasutasid sageli võimalust kujutada poolt riiki kurjade antidemokraatlike koletistena.
See on tõeline võidu kombinatsioon.
Bideni nüüdseks kurikuulsas kõnes veripunasel taustal, kus räuskas pikalt „MAGA vabariiklaste” kurjuse üle, määratles president oma vastaseid kui eksistentsiaalset ohtu riigile.
„Täna õhtul siin seistes on võrdsus ja demokraatia rünnaku all,” ütles Biden. „Me ei saa endale lubada teha nägu, et see on midagi muud.”
Ta jätkas alandamist.
„MAGA vabariiklased on oma valiku teinud. Nad võtavad omaks viha. Nad arenevad kaoses. Nad ei ela mitte tõe valguses, vaid valede varjus,” ütles Biden. See on üsna irooniline, võttes arvesse selliseid pilte, mis pärinesid tema 1. septembril Philadelphias Independence Halli ees peetud kõnest, mille üks uudiste konto pealkiri oli nii: „Biden šokeerib vaatajaid „põrgulikul punasel taustal” ühiskonda lõhestavas kõnes.”
Võib-olla ei uskunud ka Biden ise seda, mida ta ütles. Tundub ju tema 50-aastane karjäär poliitikas enamasti kui pikaajaline oportunistliku küünilisuse viljelemine.
Bideni kui poliitiku peamine tugevus on olnud hoolikas trianguleerimine, et jääda Demokraatide partei peavoolu juurde, olenemata sellest, millises suunas see teda viib.
Nii või teisiti esindab kõne kindlasti seda, mida tema valitsuse inimesed usuvad. Paljud Ameerika vasakpoolsed mõjukad inimesed arvavad ilmselt, et igaühte, kes on Hillary Clintonist paremal või kes julgeb kritiseerida 2008. aastal Obama poolt heaks kiidetud seisukohti sotsiaalsetes küsimustes, tuleks tõrjuda, võtta töö ja võib-olla lasta peale mõni võimas föderaalagentuur.
Nagu kaval tegelane, püüdis Biden pärast kõnet oma seisukohta pisut pehmendada. Kuid tõsiasi on see, et see on nüüd vasakpoolsete ühine seisukoht.
Teatud määral võis Bidenil õigus olla. See, millega me praegu tegeleme, on lahing rahva hinge pärast.
Probleem on selles, et Biden on selles lahingus valel poolel. Ta propageerib äärmuslikku sooideoloogiat, hävitab keskmise ameeriklase rikkuse, toetab Washingtoni fanaatilisi bürokraate ja demoniseerib oma kaasameeriklasi, jäädes samal ajal hätta oma põhiseadusliku kohustusega täita selle riigi seadusi ja lubades miljonitel inimestel siseneda riiki ebaseaduslikult.
Bideni presidendiks olemine on ebaõnnestunud. Ta on radikaalse, katkise režiimi kõikuv, korrumpeerunud, intellektuaalselt pankrotis nägu.


Pikk väljapressimine võib Türgile kalliks maksma minnaTürgi ei mängi praegu maailmapoliitikas meile meeldivat rolli. NATO lõunatiiva ankruna on ta seisma pannud kaitsealliansi põhjatiiva laienemise Soome ja eriti Rootsi näol. Lahendust pole loota enne Türgi presidendivalimisi kevadel – kui siiski.NATO saabumine Soome-Vene piirile survestaks muuhulgas Venemaa hullunud sõjamasinat Ukrainas. Moskva ei saa paisata kõiki jõude Ukrainasse, kui piir NATOga põhjas 1340 kilomeetri võrra laieneb. Õigustab ju Kremli propaganda Venemaa kaotusi Ukrainas sellega, et sõda käib «kogu NATOga», ehkki viimane pole tegelikult sõtta astunud.
Türgi välisminister Mevlüt Çavuşoğlu, kes täna Tallinna külastab, pole ilmselt nii mõjuvõimas inimene, et ta suudaks või tahaks president Recep Tayyip Erdoğani suuri otsuseid mõjutada. Arvatavasti mõjutab Erdoğani otsuseid kõige enam soov olla mõne kuu pärast oma ametisse tagasi valitud ning Türgi positsiooniga NATOs võimalikult palju kaubelda.
Çavuşoğlu saab kindlasti aru, et ükski Rootsi poliitik ei saa Türgile välja anda inimesi, kelle väljaandmisest Rootsi kõrgeim kohus on keeldunud. Kui aga Erdoğani Türgi demokraatlikku Rootsit veel kaua takistab, siis ei mõista seda teised NATO liikmed ja see tekitab Türgile probleeme.
Ühe ilmselt Venemaa huvides tegutseva Taani-Rootsi äärmusaktivisti koraanipõletamist Türgi saatkonna ees Stockholmis pole vaja siinkohal üle hinnata. Samal ajal pole kahtlust, et see andis Ankarale vähemalt lähivaates täiendava argumendi, miks NATO ust Rootsile kinni hoida.
Soomes on usurahu rikkumine erinevalt Rootsist karistatav kuritegu, mis tähendab, et koraani ilmselt avalikult põletada ei tohi. Ehk kui Rootsis teeb peaminister koraanipõletamise peale jõuetu hukkamõistuavalduse, siis Soomes tuleb politsei ja nabib teo toimepanija kinni.
Siin on muidugi ainet mõtiskleda ja küsida ka meie ühiskonnale mõeldes, et kui palju saab vaba ühiskond loota inimeste tervemõistuslikkusele ning milline võiks olla vajadus usurahu ja kodurahu seadusega kaitsta. Muuseas on Soomet usurahu sellisest kaitsest loobuma kutsunud ei keegi teine kui ÜRO – ikka inimõiguste ja vaba eneseväljenduse nimel.
Eesti on mõistagi kaitstum, kui kasvõi üks kahest naabrist on NATOs, ning veel enam oleme kaitstud, kui seal on nii Soome kui ka Rootsi.
Türgi veto Rootsile on tekitanud ka mõtte, et äkki võiks Soome liituda NATOga üksi. See on muidugi sügavalt Soome otsustada, kui Türgi selleks võimaluse annab. Mingis mõttes on väärikas olla Rootsiga solidaarne ajal, kui too seisab silmitsi väljapressimisega. Tundub ikka väga ebaõiglane, kui arvukate inimõigusrikkumiste eest kriitikat pälviv Türgi esitab Rootsile tingimusi – no sultan, tule mõistusele!
Teisalt tuleb arvestada, et Türgi on NATO liige ja ilmselt jääb selleks. Pidades silmas vajadust NATOt tugevdada näitaks Soome eraldi liitumine aga selgesti, et Türgi mängud Putini Venemaad sugugi ei aita ja see pole ka Türgi eesmärk.
Eesti on mõistagi kaitstum, kui kasvõi üks kahest naabrist on NATOs, ning veel enam oleme kaitstud, kui seal on nii Soome kui ka Rootsi.
Türgile võiks meie sõnum aga olla see, et väljapressimine on poliitikas kehv abimees. Venemaa juht Vladimir Putin muutis väljapressimise oma peamiseks poliitiliseks vahendiks ja me juba näeme, mida see endaga kaasa tõi.


Riigikohus jättis jõusse ajakirjanike trahvimise tühistamiseRiigiprokuratuur palus Harju maakohtul trahvida Sulev Vedlerit, Tarmo Vahterit ja nende tööandjat Delfi Meedia AS-i selle eest,
et nad avaldasid mullu 25. märtsil Eesti Ekspressis artikli, kus kajastati prokuratuuri loata väidetava rahapesu uurimist Swedbankis.
Maakohus trahvis ajakirjanikke ja väljaande omanikku igaüht 1000 euroga, kuid Tallinna ringkonnakohus tühistas maakohtu määruse. Teise astme kohus leidis, et ehkki seadus nõuab kohtueelse menetluse andmete avaldamiseks prokuratuuri luba, ei olnud trahvi määramine põhjendatud.
Riigikohtu kriminaalkolleegium nõustus eile avaldatud määruses ringkonnakohtu järeldusega, kuid selgitas, millal on andmete avaldamiseks vaja prokuratuuri luba ja millal võib avaldamiskeelu rikkujale trahvi määrata.
Kõik kohtuastmed ja kohtuasja pooled olid ühel meelel, et kriminaalmenetluse seadustik põhimõtteliselt võimaldab kriminaalasja kohtueelse menetluse andmete loata avaldamise eest trahvida ka ajakirjanikke – sellele viitavad nii seaduse sõnastus kui ka seletuskiri.
Samuti ei ole niisugune ajakirjanike karistamine Euroopa inimõiguste kohtu praktika kohaselt vastuolus sõnavabaduse põhimõttega.
Riigikohus märkis samas, et prokuratuur ei tohi andmete avaldamiseks loa andmisel või sellest keeldumisel käituda meelevaldselt, vaid peab ühelt poolt kaaluma avalikkuse huvi info saamiseks ning teisalt vajadust lahendada kuritegu ja kaitsta nende inimeste või äriühingute huve, keda andmed puudutavad.
Praegusel juhul ei olnud ajakirjanikele ja väljaande omanikule trahvi määramine riigikohtu hinnangul põhjendatud.


14.-17.14.-17. kohta jagab Eesti Kanada, Islandi ja Uruguayga korruptsioonitaju edetabelis, püsides mullusega võrreldes paigal.


Riigikohus jättis jõusse ajakirjanike trahvimise tühistamiseRiigiprokuratuur palus Harju maakohtul trahvida Sulev Vedlerit, Tarmo Vahterit ja nende tööandjat Delfi Meedia AS-i selle eest, et nad avaldasid mullu 25. märtsil Eesti Ekspressis artikli, kus kajastati prokuratuuri loata väidetava rahapesu uurimist Swedbankis.Maakohus trahvis ajakirjanikke ja väljaande omanikku igaüht 1000 euroga, kuid Tallinna ringkonnakohus tühistas maakohtu määruse. Teise astme kohus leidis, et ehkki seadus nõuab kohtueelse menetluse andmete avaldamiseks prokuratuuri luba, ei olnud trahvi määramine põhjendatud.Riigikohtu kriminaalkolleegium nõustus eile avaldatud määruses ringkonnakohtu järeldusega, kuid selgitas, millal on andmete avaldamiseks vaja prokuratuuri luba ja millal võib avaldamiskeelu rikkujale trahvi määrata.Kõik kohtuastmed ja kohtuasja pooled olid ühel meelel, et kriminaalmenetluse seadustik põhimõtteliselt võimaldab kriminaalasja kohtueelse menetluse andmete loata avaldamise eest trahvida ka ajakirjanikke - sellele viitavad nii seaduse sõnastus kui ka seletuskiri.Samuti ei ole niisugune ajakirjanike karistamine Euroopa inimõiguste kohtu praktika kohaselt vastuolus sõnavabaduse põhimõttega.Riigikohus märkis samas, et prokuratuur ei tohi andmete avaldamiseks loa andmisel või sellest keeldumisel käituda meelevaldselt, vaid peab ühelt poolt kaaluma avalikkuse huvi info saamiseks ning teisalt vajadust lahendada kuritegu ja kaitsta nende inimeste või äriühingute huve, keda andmed puudutavad.Praegusel juhul ei olnud ajakirjanikele ja väljaande omanikule trahvi määramine riigikohtu hinnangul põhjendatud.(BNS)


Netipättidel on jälle uued kelmusedEesti inimeste e-postkastidesse jõuavad jätkuvalt süüdistused kõikvõimalikes internetikuritegudes, viimati koos väitega, et politsei on kõike hoolikalt jälginud.Kirja eesmärk on inimeselt raha välja petta. Tegelikult on väga lihtne aru saada, et tegemist on pettusega, vaadates näiteks saatja meiliaadressi. “Ära kirjale vasta, võid selle hoopis rahulikult kustutada,” soovitab politsei.Tegemist on õngitsuskirjadega, millele ei tohi vastata. Samuti ei tohi avada linke või manuseid, kui need on kirja juurde lisatud. Saatja tasub blokeerida ja kiri kustutada nii oma peamisest postkastist kui ka kustutatud meilide kaustast.Kuidas aru saada, et tegemist on õngitsuskirjaga? Kirjasaatja meiliaadress on kahtlane. Politsei kirjad ei tule aadressilt, mille lõpp on gmail.ee. Petukirjades on logod venitatud või kokku surutud, esineb kirjavigu, asutuste ja inimeste nimed on välja mõeldud.(VT)


Wise tunnustab kolme arvutiteaduse naistudengit 1000 eurogaTartu Ülikooli Sihtasutus ning Wise tunnustavad möödunud aastal loodud stipendiumiga Arvutiteaduse Instituudi naistudengeid, et innustada ja toetada IT-aladel õppivaid naisi.
Kolm Wise’i stipendiumit lähevad informaatika bakalaureuseõppe esimese aasta tudengile Liilia Kärnerile, andmeteaduse magistriõppe esimese aasta tudengile Kea Kohvile ning arvutiteaduse magistriõppe esimese aasta tudengile Yuliia Siurile.
“Soovin leida uusi IT-alaseid lahendusi, et muuta inimeste igapäevategevused veebikeskkonnas lihtsamaks ja turvalisemaks. IT avastasin enda jaoks umbes aasta aega tagasi, kui sattusin Tartu Ülikooli pakutava Pythoni kursuse peale. Kohe pärast esimese ülesande lahendamist tundsin, et programmeerimine on minu kutsumus,” meenutab õppima asumist stipendiaat Liilia Kärner.
“Juristina olen tegelenud peamiselt IT-õiguse valdkonnas nõustamise ja õigusloomega. Sealt tärkas huvi programmeerimise ja masinõppe vastu. Tulevikus soovin tegeleda masinõppe algoritmide rakendamise ja arendamisega ning loodan, et IT-teadmistest on kasu ka IT-õiguse eksperdina,” ütleb stipendiaat Kea Kohv.
Ka kolmas stipendiaat Yuliia Siuri tuleb teiselt erialalt: “Bioloogiat õppides mõistsin, et IT-alaste teadmisteta ei saaks ükski oluline teadustöö valmis. Otsustasin seda valdkonda lähemalt uurida, et aidata kaasa teadustehnoloogia ja ühiskonna arengule.”
Wise’i finantskuritegevuse tõkestamise strateegiajuhi Sandra Horma sõnul peegeldavad taotlused tudengite mitmekesisust. “Wise’i stipendiumile kandideerijate seas leidub nii värskelt ülikooliteed alustanud kui ka mitmendat haridust omandavaid tudengeid, kes soovivad uute teadmistega eelmise spetsialiseerumise järgmisele tasemele viia või otsivad lihtsalt uusi huvitavaid väljakutseid. Kunagi ei ole liiga hilja uuesti õppima minna, eriti tänasel päeval ning arvutiteadust, mis võimaldab põnevaid praktilisi väljundeid pea igas valdkonnas.”
Stipendiumile panid aluse globaalne tehnoloogiaettevõte Wise ja Tartu Ülikooli Sihtasutus, et toetada Tartu Ülikooli Arvutiteaduse Instituudi tudengeid, tuua tähelepanu naiste IT-õppe toetamise vajadusele, julgustada rohkem naisi oma haridusteed tehnoloogiaga siduma ja aidata kaasa nende karjääriteele. Lisaks rahalisele toetusele pakub Wise stipendiaatidele mentorlust Wise’i tippstpetsialistidega ning võrgustiku loomise võimalusi.


Juhtkiri: Türgi tegevus ei rõõmustaTürgi ei mängi praegu maailmapoliitikas meile meeldivat rolli. NATO lõunatiiva ankruna on ta seisma pannud kaitsealliansi põhjatiiva laienemise Soome ja eriti Rootsi näol. Lahendust pole loota enne Türgi presidendivalimisi kevadel - kui sedagi.NATO saabumine Soome-Vene piirile survestaks muu hulgas Venemaa hullunud sõjamasinat Ukrainas. Moskva ei saa paisata kõiki jõude Ukrainasse, kui piir NATOga põhjas 1340 kilomeetri võrra laieneb. Õigustab ju Kremli propaganda Venemaa kaotusi Ukrainas sellega, et sõda käib «kogu NATOga», ehkki viimane pole tegelikult sõtta astunud.Türgi välisminister Mevlüt Çavuşoğlu, kes täna Tallinna külastab, pole ilmselt nii mõjuvõimas inimene, et ta suudaks või tahaks president Recep Tayyip Erdogani suuri otsuseid mõjutada. Arvatavasti mõjutab Erdogani otsuseid kõige enam soov olla mõne kuu pärast oma ametisse tagasi valitud ning Türgi positsiooniga NATOs võimalikult palju kaubelda.Çavuşoğlu saab kindlasti aru, et ükski Rootsi poliitik ei saa Türgile välja anda inimesi, kelle väljaandmisest Rootsi kõrgeim kohus on keeldunud. Kui aga Erdogani Türgi demokraatlikku Rootsit veel kaua takistab, siis ei mõista seda teised NATO liikmed ja see tekitab Türgile probleeme.Ühe ilmselt Venemaa huvides tegutseva Taani-Rootsi äärmusaktivisti koraanipõletamist Türgi saatkonna ees Stockholmis pole vaja siinkohal üle hinnata. Samal ajal pole kahtlust, et see andis Ankarale vähemalt lähivaates täiendava argumendi, miks NATO ust Rootsile kinni hoida.Soomes on usurahu rikkumine erinevalt Rootsist karistatav kuritegu, mis tähendab, et koraani ilmselt avalikult põletada ei tohi. Ehk kui Rootsis teeb peaminister koraanipõletamise peale jõuetu hukkamõistuavalduse, siis Soomes tuleb politsei ja nabib teo toimepanija kinni.Siin on muidugi ainet mõtiskleda ja küsida ka meie ühiskonnale mõeldes, kui palju saab vaba ühiskond loota inimeste tervemõistuslikkusele ning milline võiks olla vajadus usurahu ja kodurahu seadusega kaitsta.Muuseas on Soomet usurahu sellisest kaitsest loobuma kutsunud ei keegi teine kui ÜRO - ikka inimõiguste ja vaba eneseväljenduse nimel.Türgi veto Rootsile on tekitanud ka mõtte, et äkki võiks Soome liituda NATOga üksi. See on muidugi sügavalt Soome otsustada, kui Türgi selleks võimaluse annab. Mingis mõttes on väärikas olla Rootsiga solidaarne ajal, kui too seisab silmitsi väljapressimisega. Tundub ikka väga ebaõiglane, kui arvukate inimõigusrikkumiste eest kriitikat pälviv Türgi esitab Rootsile tingimusi - no sultan, tule mõistusele!Teisalt tuleb arvestada, et Türgi on NATO liige ja ilmselt jääb selleks. Pidades silmas vajadust NATOt tugevdada, näitaks Soome eraldi liitumine aga selgesti, et Türgi mängud Putini Venemaad sugugi ei aita ja see pole ka Türgi eesmärk.Eesti on mõistagi kaitstum, kui kasvõi üks kahest naabrist on NATOs, ning veel enam oleme kaitstud, kui seal on nii Soome kui ka Rootsi.Türgile võiks meie sõnum aga olla see, et väljapressimine on poliitikas kehv abimees. Venemaa juht Vladimir Putin muutis väljapressimise oma peamiseks poliitiliseks vahendiks ja me juba näeme, mida see endaga kaasa tõi. "Eesti on mõistagi kaitstum, kui kasvõi üks kahest naabrist on NATOs, ning veel enam oleme kaitstud, kui seal on nii Soome kui ka Rootsi."


Kas maksuamet küsis maksupettust? "Me ei saa seda aktsepteerida"Kas maksuamet küsis toitlustus- ja majutusasutuselt valearvet, et erisoodustusmaksu tasumist vältida? Äripäev küsis ametilt otse, kuid sai ümara vastuse.
Autor: Andras Kralla
Kirjutasime hiljuti, kuidas restorani- ja hotellipidajad ütlevad kui ühest suust: pea kõik riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja ministeeriumid, kes oma töötajaid kuhugi sööma viivad, lasevad arveid kirjutada millegi muu kui toidu peale, et vältida erisoodustusmaksu tasumist. Artiklis viidati, et sellist pettust on küsinud ka maksu- ja tolliamet.


Veebikelm tekitas kannatanule üle 9000 euro kahjuTALLINN, 1. veebruar, BNS - Põhja prefektuur asus otsima investeerimisnõustajana esinenud veebikelmi, kes tekitas kannatanule üle 9000 euro kahju.
Politsei poole pöördus 31-aastane naine, kes leidis Youtube´ist reklaami, mis pakkus investeerimist börsil. Naine jättis enda kontaktandmed ning peagi helistas talle väidetav investeerimisnõustaja Just2Trade firmast, kes sai kaugjuurdepääsu naisenutiseadmele AnyDesk programmi kaudu, kirjeldas Põhja prefektuuri pressiesindaja toimunut.
Nõustaja tegi naise nimele kauplemisplatvormil platvorm.onecryp.to konto, avas tema nimele krüptorahakoti Binances ning aitas teha esimese sissemaksu bitcoinides. Pärast seda väidetavalt õhutati naist vormistama laenu, mille naine kandis kauplemisplatvormile.
Hiljem ei saanud kannatanu iseseisvalt raha välja võtta ja temalt nõutakse täiendavaid juurdemakseid. Kelmusega tekitatud kahju on 9029 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kohtla-Järve sotsid soovivad tagandada Hendrik Aguri volikogu esimehe kohaltKohtla-Järve sotsiaaldemokraadid kavatsevad kolmapäeva pärastlõunal algaval volikogu istungil esitada umbusaldusavalduse volikogu esimehele Hendrik Agurile, kes on selles rollis olnud pisut üle kahe kuu.Sotside liider Eduard Odinets ütles, et Agur ei ole volikogu juhtimisega toime tulnud. "Neid õiguslike ja tehnilisi eksimusi tema poolt on istungite ettevalmistamisel ja läbiviimisel olnud liiga palju," ütles ta.
Hendrik Agur pidas enda tagandamist tõenäoliseks juba pärast esmaspäevast volikogu istungit, kus linnapea Virve Linderi poolt pakutud linnavalitsuse koosseis volikogu poolt tagasi lükati, mis oli märgiks, et Kohtla-Järvel on moodustumas uus koalitsioon.
Linderi poolt pakutud linnavalitsuse poolt hääletas vaid 9 saadikut, vastu oli 15 ja erapooletuid üks.
Virve Linderi linnapea kandidaadiks esitanud valimisliidu Restart Kohtla-Järve liider Janek Pahka ütles, et sotsiaaldemokraadid, keskerakondlased ja ka osad korruptsioonikahtlusega saadikud, kes varem hääletasid Linder linnapeaks valimise poolt, peavad juba kõnelusi uue koalitsiooni loomiseks. "Neil on juba kohad ära määratud. [Sergei] Lopin saab linnapeaks. Olge õnnelikud!" sõnas Pahka pidades silmas volikogus seni opositsioonis olnud keskerakondlast. Ta  märkis, et osa saadikuid on muutnud meelt, sest hakkas pelgama linna juhtimise toimuvaid muudatusi, mida Virve Linderi saamine linnapeaks oleks kaasa toonud.
Sotside liider Eduard Odinets kinnitas, et kolmapäeval on sotsidel koos Keskerakonna saadikutega kavas arutada koalitsiooni loomist. Kuid ta tõdes, et neil on 25kohalises volikogus vaid kümme häält. "Püüame kaasata neid saadikuid, sõltumata sellest, millises erakonda või valimisliitu nad kuuluvad, kes jagavad neid põhimõtteid, mida kavatseme kindlasti ka koalitsioonilepingusse kirja panna," ütles ta.
Odinetsi sõnul sotsid esialgu linnapea Virve Linderit umbusaldada ei plaani, kuid ta ei välistanud, et see soov võib tekkida teistel volikogu liikmetel, kuna Linder pole kahe kuu jooksul suutnud moodustada linnavalitsust, millel oleks volikogu toetus.


Politsei andis e-residendi staatuse Põhja-Korea kodanikule: “tegemist oli inimliku eksitusega”Eesti politsei on andnud kahele Põhja-Korea kodanikule e-residendi staatuse. Üks põhjakorealane sai digi-ID politsei sõnul inimliku eksituse tõttu.
See jäi silma ka Euroopa rahapesuvastasele organile Moneyval, kui ta hindas Eesti maksu- ja rahapesuvastast süsteemi. Nimelt on Põhja-Korea finantsmaailmas rahapesu ja terrorismi rahastamise ohu pärast pea igas mustas nimekirjas.


ENNENÄGEMATU KUNINGLIK SEKSISKANDAAL: Rootsi monarh oli tõenäoliselt gei, tema naine viskus salasuhetesse ja armus kuulsasse kirjanikkuTosin aastat tagasi pulbitses kogu Rootsi kuningas Carl XVI Gustafi pihta põrutatud seksisüüdistustest, kuid nüüd, monarhi 50. valitsusaastal, on naftaliinist välja kraamitud varasem kõmulugu. Värske dokumentaal „Sveriges sista kungar“ („Rootsi viimased kuningad“) võtab luubi alla omaaegse skandaalse kuningliku paari: Gustaf V ja kuninganna Victoria ning nende õnnetu abielu.
2010. aastal Rootsis ilmunud raamatu „Monarh vastu tahtmist“ andmeil oli Carl XVI Gustaf harrastanud nooremana salaelu täis seksipidusid paljaste näitsikute seltsis. Ontliku abielumehe imagoga kuningas — temal ja kuninganna Silvial on kolm last — polevat piirdunud lustakate prassingutega: popansambli Army of Lovers eksootilise lauljanna Camilla Hanemarki kinnitusel oli neil kahel umbes aastapikkune armulugu.
Kuid 1930ndail juhtus veelgi skandaalsem lugu. Ajal, mil homoseksuaalsus oli Rootsis kriminaalkuritegu, oli kuningas Gustaf V-l väidetavalt suhe Stockholmi restoranipidaja Kurt Haijbyga. Seda kuulsat lugu kajastab ka paari aasta tagune Rootsi lühisari „Kuninglik saladus“.
1907. aastal troonile tõusnud Gustaf V valitses ligi 43 aastat. 1881. aastal oli ta Saksamaal abiellunud 19aastase Badeni printsessi Victoriaga, kuid poliitilistel põhjustel — Rootsi troonipärija kuningast isa Oscar II käsul — sõlmitud liit oli kõike muud kui õnnelik. Pime Skandinaavia masendas sakslannat, ka ämm töötas miniale vastu.
Rootsi kroonprintsi ja Badeni printsessi Victoria kihlusportree aastast 1881.
(BTEU/TEKNISKA / Alamy/Vida Press)
Vibalik vuntsikestega Gustaf polnud oma naisest üldse huvitatud: talle meeldis jahil käia ja noorte meeste seltskonda nautida. Ometi sündis neile kolm last eesotsas hilisema kuninga Gustaf VI Adolfiga (1882—1973), praeguse valitseja vanaisaga.
Tulevane Rootsi kuningas Gustaf V (paremal) koos oma naise Victoria ja tolle armukese parun von Blixen-Fineckega 1890. või 1891. aastal.
(Wikimedia Commons)
Victoria leidis lohutust teistelt meestelt. Ilta-Sanomate teatel räägitakse värskes SVT dokfilmis, kuidas Victoria sehkendas Egiptuse-reisil tundide kaupa telgis koos parun Gustaf von Blixen-Fineckega — ettekäändeks olnud Victoria tehtud fotode ilmutamine. Tema mees oli samal ajal krokodillijahil. „Jah, olen sulle truudusetu olnud,“ kinnitas Victoria hiljem oma abikaasale. „Mul pole sinu vastu enam mingeid tundeid.“
Kuulu järgi oli Victoria suurim armastus maailmakuulus arst ja kirjanik Axel Munthe („San Michele lugu“). Munthe määrati 1892 Rootsi kuningliku pere arstiks ja kroonprintsessi ihuarstiks. Ta jätkas Victoria arstina kuni tolle surmani. Nooremana kannatas Victoria bronhiidi ja võimalik, et ka tuberkuloosi all. 1910 — juba kuningannana — võttis ta viimaks kuulda oma arsti soovitust veeta talv Capri saarel. Sestsaadik veetis ta selles idüllilises paigas peaaegu igal aastal mitu kuud.
Capril olles külastas kuninganna tihti Munthet tema Villa San Micheles. Nad käisid hommikuti jalutamas, õhtuti korraldasid San Micheles kontserte, kus kuninganna mängis klaverit. Paar oli nii palju koos, et kohalikud sahistasid armuloost. Rootsi õukonnas oldud asjaga kursis. Gustafil polnud Munthe vastu midagi.
Gustaf V nõudmisel viibis kahel puhul Capril ka tema noorema poja prints Wilhelmi naine printsess Maria (Vene suurvürstinna Maria Pavlovna). Aastaid hiljem väitis ta, et Munthe oli talle, 23aastasele naisele, lähenemiskatseid teinud ning teda oma patsiendiks palunud. Kuna Rootsi kuninglik pere oli Munthest piiritult vaimustuses, ei jäänud Marial enda sõnul muud üle kui põgeneda. Munthe juhtum olnud peamisi põhjuseid, miks suurvürstinna oma mehelt prints Wilhelmilt lahutust nõudis.
Õukond maksis kuninga armukesele hunnikute viisi raha
Põdur kuninganna Victoria suri 1930. aastal 67 aasta vanusena. Viimased eluaastad oli ta veetnud Capril ja Roomas, kuhu oli lasknud ehitada Capri stiilis Villa Svezia. Tema surivoodil olid nii Gustaf kui Axel. „Tule varsti,“ olnud sureva kuninganna viimased sõnad oma kallile Axelile.
Abikaasa surma järel tekkinudki eakal kuningal pöörane kirg Kurt Haijby (1897—1965) vastu.
Kurt Haijby.
(Vida Press)
Mitu korda vangis istunud restoraniomanik, kelle isa oli olnud veiniärimees ja kuningakoja kalakaupmees, tuli lesestunud Gustaf V audientsile arutama alkoholimüügiluba, mida tal on hinge vaakuva söögikoha elus hoidmiseks vaja. Õigupoolest oli ta esmakordselt kuningaga kohtunud juba 14aastasena ning hiljem levisid kuuldused, et Gustaf V oli noore poisi võrgutanud.
Kurt oli avanud restorani koos oma teise abikaasa Annaga, kes oli temast kümme aastat vanem. Alkoholiluba ei antud talle tema kriminaalse mineviku tõttu. Seetõttu ta kuninga jutule tuligi. Väidetavalt sai sellest alguse seksuaalsuhe.
Anna andis sellest kuuldes 1936. aastal lahutuse sisse, tuues põhjuseks abikaasa homosuhte monarhiga. Kartes, et skandaal jõuab avalikkuse ette, veensid kuningakoja ametnikud abielupaari rahumeelselt lahutama ning maksid Anna Haijbyle 15 000 Rootsi krooni. Ometi jäid nad Anna surmani koos elama.
Ka Haijby sai kuningakojast aastate jooksul kõvasti raha — ta lubas kolida USAsse ja seal uut elu alustada. Ent peagi oli ta tagasi. Õukond finantseeris Kurti ettevõtmisi, mis nurjusid üksteise järel. Kuigi asitõendeid otsesest väljapressimisest pole, võib väita, et kuningakoda üritas Haijbyt vaigistada. Vikipeedia andmeil sai Haijby Rootsi kuningakojast 170 000 Rootsi krooni. Võimalik, et kuninga isiklikust tengelpungast veel lisagi.
Häiriv tegelane saadeti natsi-Saksamaale
1938 vahistati Kurt 11aastase ja 13aastase poisi kuritarvitamise eest ning pandi Beckomberga vaimuhaiglasse. Lõpuks pääses ta sealt minema ja kohtu alla ei antudki. 1939. aastal korraldati — küllap kuningakojast — Haijby siirdumine Natsi-Saksamaale. Kuid õige pea pistis gestaapo ta trellide taha (võimalik, et Rootsi õukonna survel). Teda hoiti siiski üpris normaalsetes tingimustes ega piinatud. Lõpuks mõisteti ta süüdi seksuaalsuhetes kahe noore poisiga. Pärast aja äraistumist saadeti Kurt Rootsi. 1941 pandi ta seal taas vaimuhaiglasse.
1947 avaldas Haijby eluloolise romaani. 1000eksemplarisest tiraažist poole ostis õukonnast saadud raha eest Stockholmi ülemkonstaabel, teise poole Anna. Kui Haijby oli kaevanud Rootsi kohtuministrile, et teda oli alusetult vaimuhaiglas hoitud, hakkasid jutud kuninga meessuhtest taas levima. Gustaf V surma järel pöördus Kurt troonile tõusnud Gustaf VI Adolfi poole, ähvardades skandaali avalikustada.
Asi lõppes sellega, et Haijbyle esitati kriminaalsüüdistus väljapressimises. 1952 mõisteti talle karistuseks kaheksa aastat sunnitööd. 1953 langetas apellatsioonikohus karistuse kuuele aastale. Hiljem on kogu kohtulugu ebaõiglaseks nimetatud.
Gustaf V surma järel aastal 1950 sai konfiskeeritud romaan jälle eluõiguse ning jõudis 1952. aastal avalikkuse ette. 1979 tehti sellest uus trükk. Anna suri 1964, Kurt lahkus oma käe läbi elust aasta hiljem. Hiljem väitis mitu Rootsi kuningakoja alluvat, sh teener ja mitu autojuhti, et neilgi olid Gustaf V eluajal temaga intiimsed suhted, mille maha vaikimiseks neile kuningakojast maksti.


Kaks kuud tagasi ametisse valitud Kohtla-Järve linnajuhid  said umbusaldusavalduseKolmapäeval esitasid Kohtla-Järve volikogu liikmed umbusaldusavalduse linnapea Virve Linderile, kes valiti sellesse ametisse novembris lõpus, kuid, kel pole õnnestunud seni moodustada linnavalitsust ja volikogu esimehele Hendrik Agurile, kes on selles rollis olnud vaid kaks kuud. Virve Linderile esitatud umbusaldusavalduse ette lugenud volikogu liige Anton Dijev ütles, et Linder on kaotanud usalduse, kuna pole suutnud kokku panna linnavalitsust.
Linderi tagandamist soovivad Dijevi sõnul seitse volikogu liiget: keskerakondlased Valeri Korb, Riina Ivanova, Svetlana Korotkova, Sergei Lopin, Arne Berendsen, valimisliitu Progress kuuluv Maria Merkulova ja Anton Dijev, kes valiti volikogusse Keskerakonna nimekirjast, kuid kelle erakonnakaaslased mullu suvel usalduse kaotamise pärast Keskerakonnast välja heitsid. Nii Merkulova kui ka Dijev on saanud kuriteokahtluse mullu oktoobris vallandunud Kohtla-Järve korruptsiooniskandaalis.
Enne seda esitasid viis sotsiaaldemokraati: Eduard Odinets, Sergei Butšinski, Vladimir Tšuzas ja Jelena Mutonen umbusaldusavalduse volikogu esimehele Hendrik Agurile, kes valiti sellesse ametisse samuti alles kaks kuud tagasi. Sotside liidri Eduard Odinetsi sõnul ei ole Agur volikogu juhtimisega hakkama saanud. "Meie arvates saadab Hendrik Aguri juhtimist pidev segadus nii eelnõude ettevalmistamisel kui ka istungite läbiviimisel," ütles Odinets.
Nii Linder kui ka Agur olid 25liikmelises volikogus nelja saadikuga esindatud valimisliidu Restart Kohtla-Järve kandidaadid. Selle valimisliidu liider Janek Pahka ütles esmaspäeval, mil Linderi poolt esitatud linnavalitsuse koosseis volikogult toetust ei saanud, et linnas on loomisel uus koalitsioon, mille moodustavad sotsid, Keskerakond ja mitmed kuriteokahtlusega saadikud.
25st volikogu liikmest on kuriteokahtlustus esitatud üheksale saadikule, nende seas ka Pahkale. Ükski üheksast ei ole oma saadikuvolitusi uurimise ajaks peatanud ega volikogust taandunud.


Kohtla-Järve linnapea ja volikogu juht said umbusaldusavalduse (Veel täiendatud!)TALLINN, 1. veebruar, BNS – Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon esitas kolmapäeval Kohtla-Järve linnavolikogu istungil umbusaldusavalduse volikogu esimehele Hendrik Agurile ning Keskerakonna fraktsioon esitas umbusaldusavalduse linnapeale Virve Linderile.
Sotsiaaldemokraatliku erakonna fraktsiooni esimees Eduard Odinets esitas umbusaldusavalduse linnavolikogu esimehele Hendrik Agurile.
Eduard Odinets nimetas umbusalduse avaldamise põhjusena Hendrik Aguri ebakompetentsust volikogu töö korraldamisel. „Selle ajaga, mil Agur on volikogu juhtinud, oleme veendunud, et ta ei saa selle tööga hakkama kooskõlas riiklike ja ka linna õigusaktidega,” ütles Odinets. „Hendrik Aguri juhtimist saadab pigem segadus nii eelnõude ettevalmistamisel kui istungite läbiviimisel, kus ei arvestata istungite läbiviimise korda ja volikogu liikmete õigustega,” lisas Odinets. Tema sõnul ei suuda Agur volikogu tööd üles ehitada vaatamata linna õigusspetsialisti kaasamisele. „Tegemist on kahju tekitamisega kogu linna mainele, kuna istungid on avalikud,” märkis Odinets.
 Umbusaldusavaldusele kirjutasid lisaks Odinetsile alla volikogu liikmed Jelena Mutonen, Abbassov, Nikolai Kutašov, Sergei Butšinski, Vladimir Tšužsa ja Deniss Veršinin.
Keskerakonna nimekirjas kandideerinud volikogu liige Anton Dijev esitas umbusaldusavalduse  linnapeale Virve Linderile, kuna Linder ei ole suutnud siiani kokku panna linnavalitsust ega esitada seda volikogule kinnitamiseks. „Virve Linder ei ole võimeline linnapeana tegustema,” ütles Dijev.
Umbusaldusavaldusele kirjutasid lisaks Dijevile alla volinikud Sergei Lopin, Arne Berendsen, Valeri Korb, Riina Ivanova, Svetlana Korotkova, Maria Merkulova.
Kohtla-Järve linnavolikogu ei kinnitanud esmaspäeval ametisse linnapea Virve Linderi pakutud kandidaate, kelle hulgas oli ka korruptsioonikahtlustusega abilinnapea Evelyn Danilov.  Arengu- ja majandusvaldkonna abilinnapeaks pakkus Linder parteitu Aivar Lainjärve ning haridus- ja kultuurivaldkonna abilinnapeaks parteitu Iti-Jantra Metsamaa. Linderi pakutud linnavalitsuse koosseisu poolt hääletas 9 volikogu liiget, vastu hääletas 15 volinikku ja üks jäi erapooletuks.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Sotsid tahavad Aguri tagandada volikogu juhi kohalt ja moodustada uue võimuliiduVÕIM: Sotsid ja Keskerakond püüavad kaasata koalitsiooni teisi saadikuidKohtla-Järve sotsiaaldemokraadid kavatsevad esitada umbusaldusavalduse volikogu esimehele Hendrik Agurile, kes on selles rollis olnud pisut üle kahe kuu, ja moodustada koos Keskerakonnaga uue koalitsiooni.Sotside liider Eduard Odinets ütles, et valimisliitu Restart Kohtla-Järve kuuluv Hendrik Agur ei ole volikogu juhtimisega toime tulnud. "Õiguslikke ja tehnilisi eksimusi on tal istungite ettevalmistamisel ja läbiviimisel olnud liiga palju," ütles ta.Ettearvatav sammLinnapea Virve Linderit sotsid esialgu umbusaldada ei plaani, kuid ta ei välistanud, et see soov võib tekkida teistel volikogu liikmetel, kuna Linder pole kahe kuu jooksul suutnud moodustada linnavalitsust, millel oleks volikogu toetus. Linderi pakutud linnavalitsuse poolt hääletas vaid 9 saadikut, vastu oli 15 ja erapooletuid üks.Hendrik Agur pidas enda tagandamist tõenäoliseks juba pärast esmaspäevast volikogu istungit, kus linnapea Virve Linderi pakutud linnavalitsuse koosseis volikogus tagasi lükati, mis oli märgiks, et Kohtla-Järvel on moodustumas uus koalitsioon.Virve Linderi linnapeakandidaadiks esitanud valimisliidu Restart Kohtla-Järve liider Janek Pahka ütles, et sotsiaaldemokraadid, keskerakondlased ja ka osa korruptsioonikahtlusega saadikuid, kes varem hääletasid Linderi linnapeaks valimise poolt, peavad juba kõnelusi uue koalitsiooni loomiseks. "Neil on juba kohad ära määratud. [Sergei] Lopin saab linnapeaks. Olge õnnelikud!" sõnas Pahka, pidades silmas volikogus seni opositsioonis olnud keskerakondlast. Ta märkis, et osa saadikuid on muutnud meelt, sest nad hakkasid pelgama linna juhtimises toimuvaid muudatusi, mida Virve Linderi saamine linnapeaks oleks kaasa toonud.Pahka: Odinets on moraalitu seltsimeesSotside liider Eduard Odinets kinnitas, et kolmapäeval on sotsidel koos Keskerakonna saadikutega kavas arutada koalitsiooni loomist. Kuid ta tõdes, et neil on 25kohalises volikogus vaid kümme häält. "Püüame kaasata neid saadikuid − sõltumata sellest, millisesse erakonda või valimisliitu nad kuuluvad −, kes jagavad neid põhimõtteid, mida kavatseme kindlasti ka koalitsioonilepingusse kirja panna," ütles ta, märkides, et koostööd tuleb üritada teha vaatamata sellele, et viimastel kuudel on osa volikogu liikmeid sotsiaalmeedias üksteise kohta väga halvasti öelnud.Janek Pahka kirjutas selle nädala alguses valimisliidu Restart Kohtla-Järve sotsiaalmeedia kontol, et loodavas koalitsioonis on Odinetsile "lubatud tema ihaldatud volikogu esimehe koht, mille nimel on ta valmis oma viimase särgi seljast andma". Ta nimetas Odinetsi ka täiesti moraalituks seltsimeheks. "Ta on süüdimatult kõik need aastad Kohtla-Järve inimesi Keskerakonnaga "head ja halba politseinikku" mängides haneks tõmmanud. Olgugi et Eduard oli suurim kahtlustatavate kaasamise vastane, on ta nüüd ise nendega koalitsiooni moodustamas ja seda mitte soovist edendada linna, vaid motiveerituna kättemaksust ja omakasust. Veerand sajandit võttis aega, aga lõpuks näeme esiopositsionääriks tituleeritud rahvasaadiku tõelist palet."LINDER ESITAS UUED ABILINNAPEAKANDIDAADIDKohtla-Järve linnapea Virve Linder esitas volikogule uuteks abilinnapeakandidaatideks Kohtla-Järve gümnaasiumi ajalooõpetaja Kaire Jõe, Reformierakonna Virumaa piirkondliku koordinaatori Erik Setškovi ja Eesti sotsiaaltöö assotsiatsiooni juhatuse liikme Olga Pihlaku.Jõe hakkaks tegelema hariduse ja kultuuri, Setšekov majanduse ja arengu ning Pihlak sotsiaalküsimustega. Pihlaku kavatses Linder esitada kandidaadiks juba esimesel katsel, mis esmaspäeval toetust ei leidnud. Kuid mõned päevad varem asendas ta Pihlaku praeguse abilinnapea Evelyn Daniloviga, kuna seda soovis osa volikogu liikmeid. See manööver ei toonud aga loodetud toetust.Linder kirjutas esmaspäeva õhtul sotsiaalmeedias, et ei kavatse linnavalitsuse moodustamise esimese ebaõnnestunud katse järel patja nutma hakata, vaid esitab uued kandidaadid. "Kui ka järgmine tugevatest kandidaatidest meeskond Kohtla-Järve volikogu hinnangul meie linna juhtima ei sobi, siis tehke oma järeldused (tean, et tegelikult on see juba praegugi siililegi selge, aga...) − kes hoolib endast, kes ainult saadavast omakasust!" teatas ta.Hendrik Agur ja Eduard Odinets püüdsid kaks kuud tagasi luua Kohtla-Järvel sotside, Keskerakonna ja valimisliidu Restart Kohtla-Järve koalitsiooni, kuid see plaan luhtus kiiresti, kuna Restart lahkus läbirääkimistelt, sest neile polnud vastuvõetavad Keskerakonna pakutud kaks abilinnapeakandidaati. Sealt alates on nad volikogus olnud eri leerides. MATTI KÄMÄRÄERIK GAMZEJEV


Politsei hoiatab: levivad pettused SEB, Smart-ID ja LHV nimelPPA annab sotsiaalmeedias teada järjekordsest petuskeemist, mille abil sulid rikastuda üritavad.
„Hetkel levivad pettused SEB, Smart-ID ja LHV nimel. Pettus võib tulla e-kirjaga või SMS-ga, milles väidetakse, et teie kontoga on tekkinud probleem,“ selgitab PPA.
Pettuse juurde on lisatud link ja sellele vajutades avaneb hästi järele tehtud koduleht, kus palutakse oma kontole sisse logida.
„Ole üks neist nutikatest inimestest, kes tunneb pettuse ära, ei vajuta lingile ega sisesta lingi kaudu saadud kodulehel oma pangakonto andmeid või PIN-koode. Kustuta need e-kirjad ja SMS-id. Teavita pettusest politseid, et saaksime ka teisi kiirelt hoiatada. Soovitus: Sisene alati oma panka äppi või veebi kaudu,“ manitseb PPA.


Rahvasaadik Korb müüs auto maha, et seda siis maksumaksja raha eest tagasi rentidaKorruptsioonisüüdistuse tõttu kohtu all oleva, kevadel riigikogust lahkuva keskerakondlase Mihhail Korbi kuluhüvitiste dokumentidest vaatab vastu kummaline autorenditehing erakonnale väga lähedase õigusabibürooga.
Keskerakonna endine peasekretär Mihhail Korb müüs 2021. aasta 22. veebruaril ehk kuu aega pärast seda, kui puhkenud Porto Franco skandaal pani ta poliitikukarjäärile vaat et lõpliku põntsu, maha oma 2012. aasta Jeep Grand Cherokee. Müügihinda ta nimetada ei tihanud, mainides lakooniliselt, et tegu oli turuhinnaga.
Ostjaks oli Keskerakonnaga ajalooliselt väga lähedastes sidemetes Complex Consult, kelle juhtfiguur, 2018. aastast Keskerakonna liige olev ja aastate jooksul erakonnale ligi 20 000 eurot annetanud Sergei Geller meenutas, et hind võis olla 20 000 euro kandis. Kas see nii ka oli, Postimehel kontrollida ei õnnestunud, sest eelmise aasta huvide deklaratsiooni, kus võinuks olla kajastatud ka automüügist saadud tulu, ei ole Korb esitanud, kuigi tähtaeg oli möödunud aasta mais.

ÜKS KÜSIMUS

Mis saab, kui riigikogu liige jätab huvide deklaratsiooni esitamata?
Maris Meiessaar, riigikogu pressiesindaja
Riigikogu liikmed deklareerivad oma huvid korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras. Seadus sätestab, et deklaratsiooni mõjuva põhjuseta tähtpäevaks esitamata jätmine on keelatud.
Riigikogu korruptsioonivastasel erikomisjonil on seaduse järgi õigus nõuda selgitusi huvide deklaratsiooni sisu ning deklaratsiooni esitamise tähtaja eiramise või deklaratsiooni esitamata jätmise põhjuste kohta. 2022. aasta deklaratsiooni esitamise vajadust on korruptsioonivastase erikomisjoni sekretariaat saadikule meelde tuletanud.
Erikomisjon otsustab enne kevadise istungjärgu lõppu, milliseid deklaratsioone kontrollida. 2021. ja 2022. aastal Mihhail Korb kontrollitavate sihtgrupis ei olnud, mistõttu pole erikomisjonil praegu infot, kuidas tema varade seis kujunenud on.

Pärast Jeepi müüki sõitis Korb aasta aega 2012. aasta Audi A7 Sportbackiga, kuid müüs sellegi 2022. aasta märtsis maha (sedapuhku mitte Complex Consultile). Et autot oli siiski liikumiseks vaja, viis tee ta tagasi aasta eest maha müüdud Jeep Grand Cherokee juurde, mida ta Complex Consultilt rentima hakkas. Ja seda peaaegu ilma isikliku kuluta: riigikogu liikmel on õigus saada igakuiselt 450 euro ulatuses hüvitisi sõidukulude eest ning seda Korb mõistagi kasutas.

Kas on otstarbekas?

Kuigi nii Korb kui ka Geller väidavad, et poliitik on kasutanud autot nii, kuidas juhtub ja üldse mitte regulaarselt – Gelleri sõnul pole Korb isegi mitte ainus, kes autot on rentinud –, siis tegelikult paistavad Korbi rendiharjumused väga rutiinsed ja püsivad.
Auto rendile on alates eelmise aasta kevadest läinud igal kuul samas suurusjärgus summa. Esialgu küsis Complex Consult Korbilt Jeepi kasutamise eest renti 451,84 eurot, järgmistel kuudel tõusis see 453,63 eurole. Viimane, 459-eurone rendimakse tehti jaanuaris, siis juba Complex Consulti äsjaloodud tütarfirmale KraaGel OÜ.

Complex Consult

	Finants- ja juriidilistele konsultatsioonidele orienteeritud Complex Consult on Gelleri juhtimisel avalikkuse tähelepanu pälvinud ka küsitava laenuga Tallinna abilinnapeale Vadim Belobrovtsevile.
	2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste aegu laenatud 11 887 euro tagasimaksmisega Belobrovtsev venitas ning see viis poliitiku erakondade rahastamise järelevalve komisjoni (ERJK) haardesse. Mullu jaanuaris esitas ERJK politseile ka väärteoteate.

Kui autode renditurul on hinnad liialt ujuvad, et nende põhjal mingeid suuri järeldusi teha, siis Auto24.ee lehel ringi vaadates paistab 450-eurone kuuhind pisut ülepaisutatuna: 2012. aasta Jeep Grand Cherokeede hinnad jäävad üldjuhul 12 000 – 13 000 euro kanti, mis kuumakseks on enamikul juhtudest teinud 230–250 eurot.
Nagu reeglid lubavad, maksis 450 eurot igakuiselt kinni maksumaksja. Seega sai Korb väidetavalt 20 000 euro eest maha müüdud autot edasi kasutada sõna otseses mõttes kommiraha eest. Complex Consult on aga Korbile autot rentides teeninud maksumaksjalt tagasi juba veerandi ostusummast ehk veidi üle 5112 euro.
Ja mitte ainult. 2021. aastal, kui Korb ei olnud Jeepi tagasirentimisega veel alustanud ja sõitis Audiga, leidis ta teise viisi, kuidas Complex Consultile kuluhüvitiste toel käivet teha. Kogu 2021. aasta vältel kuni mullu jaanuarini palus Korb kuluhüvitistest kinni maksta umbes 3800 euro ulatuses Complex Consulti osutatud teenuseid (ürituste korraldamine, trükiteenused). Seega on automüügitehingu järel Korbi kaudu Complex Consultini jõudnud kokku 9000 euro jagu maksumaksja raha.
Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Steven-Hristo Evestus tõdes Postimehele antud kommentaaris, et teadmata konkreetse tehingu tegelikku tausta, tekitab see kõrvaltvaatajas küsimusi avaliku raha säästliku ja otstarbeka kasutamise kohta.
«Antud juhul tekitab küsimusi vajaliku sõiduki müümine ja ostjalt selle tunduvalt kallimalt rentimine ning sellise tehingu tulemusena maksimaalse sõiduki üürikulu puudutava kuluhüvitise maksmine. Kulude hüvitamise süsteem peaks soosima läbipaistvust, mitte tekitama küsimusi hüvitatava summa mõistlikkuses ja maksimaalse kasu teenimisele suunatud kokkulepetes. Kindlasti avaldab negatiivset mõju ka asjaolu, et kuluhüvituse põhimõtted ei ole ikka veel piisavalt laialt avatud ning annavad võimaluse erinevateks tõlgendusteks,» rääkis Evestus.

«Mitte rentimine, vaid kaasasteenus»

Korb ütles autotehinguid kommenteerides, et müüs auto maha ja rentis seda tagasi, kuna ta ei kasutanud sõiduvahendit enam nii regulaarselt kui varem. «Niikuinii lõpeb mul riigikogu liikme staatus. Siis pole mul enam võimalust [rentida] ja annan selle firmale tagasi,» märkis ta. «Autorentimise hüvitis oli nii, nagu lubatud, ehk 450 eurot. Kuluhüvitis lubab autot rentida, aga ei luba autot omada,» nentis rahvasaadik.
Ta lisas veel: «Ma teadsin, et see firma rendib autosid, ja nad pakkusid, et võivad ka mulle vahel autot rentida. Koguvad, ostavad autosid ja rendivad välja. Ma ei saa probleemist aru. Auto kuulus mulle, mul ei ole autot enam nii palju vaja, müüsin selle maha. Kui mul on vaja, siis nad annavad selle auto kasutada. Vahepeal annavad nad selle kellelegi teisele kasutada. Rendin täpselt nii edasi, nagu on vaja. Kui enam vaja pole, siis annan tagasi firma omanikule.»

Sergei Geller on Keskerakonna ridades kandideerinud kahel korral kohalike omavalitsuste valimistel.
Facebook

Ka Geller meenutas, et Korbi jaoks oli autotehingute aegu juba selge, et riigikogu valimistele ta ei lähe, ja seega ta ei tea, mis tulevikus saab. Kuidas riigikokku minek tema tulevikuga seotud on? «Ta ei tea, mis tema tulevik on ja seepärast rendib, et tal oleks alati võimalik [autost] loobuda,» vastas Geller Postimehe täpsustavale küsimusele. Samas lisas ta, et kui Korb 2021. aasta alguses auto maha müüs, polnud tal plaani autot kohe kasutamiseks rentida.
Miks üldse konsultatsiooni- ja õigusabifirma autorendiga tegeleb? Autosid rendib Complex Consult selle juhi Gelleri sõnul välja väga kitsale ringile ja neile, kes on firma kliendid ehk kasutavad nende juriidilisi teenuseid. Oktoobris pandi rentimiseks eraldi püsti tütarfirma nimega KraaGel OÜ. Firma õigusabiteenust kasutas ka Korb.
«Enamasti paluvad autoga abi välismaalased, kes tulevad Eestisse ja küsivad näiteks, kas saab kaheks nädalaks. Ma ei nimetaks seda rentimiseks, see on pigem kaasasteenus,» selgitas Geller, kelle sõnul on neil selliseid kliente neli-viis.


Soome pere elas Hispaanias neli aastat maksumaksja kulul – kuidas see oli võimalik?Soomest Hispaaniasse kolinud lastega pere vanemad on Pirkanmaa ringkonnakohtus süüdi mõistetud jämedas kelmuses. Pereema ja pereisa petsid sotsiaalkindlustusameti Kela töötajaid, mistõttu neile maksti põhjendamatuid toetusi vähemalt 105 155,29 eurot.
Peamiselt saadi raha tööturutoetustest, eluasemetoetustest ja lastetoetustest. Kuritegu sai alguse 2014. aasta hilissuvel ja kestis 2018. aasta oktoobrini, vahendab Ilta-Sanomat.
Toetustaotlustes märkisid vanemad, et elavad Tamperes. Tegelikult viibis pere Hispaanias peaaegu kõik see neli aastat.
Kela makstud toetused olid alusetud, kuna vanematel puudus välismaal viibimise tõttu õigus toetustele.
Pereema on praegu 52-aastane. Tal õnnestus Kelalt välja petta veidi üle 80 000 euro.
Naisele maksti tööturutoetust umbes 33 000 eurot, eluasemetoetust umbes 26 500 eurot, lastetoetust umbes 12 500 eurot ja toimetulekutoetust üle 8000 euro.
Umbes 25 000 eurot välja petnud pereisa on 54-aastane. Mehele maksti tööturu- ja integratsioonitoetust.
Mõlemad kostjad peavad maksma Kelale tagasi pettuse teel saadud toetused. Suurema osa rahast ehk umbes 75 000 eurot nõuab Kela sisse enda asjaajamiskorra kaudu.
Ülejäänud ligikaudu 30 000 eurot mõisteti kohtuotsusega välja.
Naisele määrati karistuseks 11 kuud tingimisi vangistust. Mehe tingimisi karistuseks määrati kuus kuud.
Kohtuotsused on jõustunud.


Veel üks eurosaadik kahtluse allEuroparlamendi raporti järgi kahtlustab Belgia prokuratuur Itaalia sotside eurosaadikut Andrea Cozzolinot altkäemaksu võtmises ja vastutasuks välisriikide huvisid kahjustavate resolutsioonide blokeerimises. Delfi


Rahvasaadik Korb müüs auto maha, et seda siis maksumaksja raha eest tagasi rentidaKorruptsioonis süüdistatavana kohtu all oleva, kevadel riigikogust lahkuva keskerakondlase Mihhail Korbi kuluhüvitiste dokumentidest vaatab vastu kummaline autorenditehing erakonnale väga lähedase õigusabibürooga.Keskerakonna endine peasekretär Mihhail Korb müüs 2021. aasta 22. veebruaril ehk kuu aega pärast seda, kui puhkenud Porto Franco skandaal pani ta poliitikukarjäärile vaat et lõpliku põntsu, maha oma 2012. aasta Jeep Grand Cherokee. Müügihinda ta nimetada ei tihanud, mainides lakooniliselt, et tegu oli turuhinnaga.Ostjaks oli Keskerakonnaga ajalooliselt väga lähedastes sidemetes Complex Consult, mille juhtfiguur, 2018. aastast Keskerakonna liige olev ja aastate jooksul erakonnale ligi 20 000 eurot annetanud Sergei Geller meenutas, et hind võis olla 20 000 euro kandis. Kas see nii ka oli, Postimehel kontrollida ei õnnestunud, sest eelmise aasta huvide deklaratsiooni, kus võinuks olla kajastatud ka automüügist saadud tulu, ei ole Korb esitanud, kuigi tähtaeg oli möödunud aasta mais.Pärast Jeepi müüki sõitis Korb aasta aega 2012. aasta Audi A7 Sportbackiga, kuid müüs sellegi 2022. aasta märtsis maha (sedapuhku mitte Complex Consultile). Et autot oli siiski liikumiseks vaja, viis tee ta tagasi aasta eest maha müüdud Jeep Grand Cherokee juurde, mida ta Complex Consultilt rentima hakkas. Ja seda peaaegu ilma isikliku kuluta: riigikogu liikmel on õigus saada iga kuu 450 euro ulatuses hüvitisi sõidukulude eest ning seda Korb mõistagi kasutas.Kas on otstarbekas?Kuigi nii Korb kui ka Geller väidavad, et poliitik on kasutanud autot nii, kuidas juhtub, ja üldse mitte regulaarselt - Gelleri sõnul pole Korb isegi mitte ainus, kes autot on rentinud -, paistavad tegelikult Korbi rendiharjumused väga rutiinsed ja püsivad.Auto rendile on alates mullu kevadest läinud iga kuu samas suurusjärgus summa. Esialgu küsis Complex Consult Korbilt Jeepi kasutamise eest renti 451,84 eurot, järgmistel kuudel tõusis see 453,63 eurole. Viimane, 459-eurone rendimakse tehti jaanuaris, siis juba Complex Consulti äsjaloodud tütarfirmale KraaGel OÜ.Kui autorenditurul on hinnad liialt ujuvad, et nende põhjal mingeid suuri järeldusi teha, siis Auto24.ee lehel ringi vaadates paistab 450-eurone kuuhind pisut ülepaisutatuna: 2012. aasta Jeep Grand Cherokeede hinnad jäävad üldjuhul 12 000 - 13 000 euro kanti, mis kuumakseks on enamikul juhtudest teinud 230250 eurot.Nagu reeglid lubavad, maksis 450 eurot iga kuu kinni maksumaksja. Seega sai Korb väidetavalt 20 000 euro eest maha müüdud autot edasi kasutada sõna otseses mõttes kommiraha eest. Complex Consult on aga Korbile autot rentides teeninud maksumaksjalt tagasi juba veerandi ostusummast ehk veidi üle 5112 euro.Ja mitte ainult. 2021. aastal, kui Korb ei olnud Jeepi tagasirentimisega veel alustanud ja sõitis Audiga, leidis ta teise viisi, kuidas Complex Consultile kuluhüvitiste toel käivet teha. Kogu 2021. aasta vältel kuni mullu jaanuarini palus Korb kuluhüvitistest kinni maksta u 3800 euro ulatuses Complex Consulti osutatud teenuseid (ürituste korraldamine, trükiteenused). Seega on automüügitehingu järel Korbi kaudu Complex Consultini jõudnud 9000 euro jagu maksumaksja raha.Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Steven-Hristo Evestus (pildil) tõdes Postimehele antud kommentaaris, et teadmata konkreetse tehingu tegelikku tausta, tekitab see kõrvaltvaatajas küsimusi avaliku raha säästliku ja otstarbeka kasutamise kohta.«Antud juhul tekitab küsimusi vajaliku sõiduki müümine ja ostjalt selle tunduvalt kallimalt rentimine ning sellise tehingu tulemusena maksimaalse sõiduki üürikulu puudutava kuluhüvitise maksmine. Kulude hüvitamise süsteem peaks soosima läbipaistvust, mitte tekitama küsimusi hüvitatava summa mõistlikkuses ja maksimaalse kasu teenimisele suunatud kokkulepetes. Kindlasti avaldab negatiivset mõju ka asjaolu, et kuluhüvituse põhimõtted ei ole ikka veel piisavalt laialt avatud ning annavad võimaluse erinevateks tõlgendusteks,» rääkis Evestus.«Mitte rentimine, vaid kaasasteenus»Korb ütles autotehinguid kommenteerides, et müüs auto maha ja rentis seda tagasi, kuna ei kasutanud sõiduvahendit enam nii regulaarselt kui varem. «Niikuinii lõpeb mul riigikogu liikme staatus. Siis pole mul enam võimalust [rentida] ja annan selle firmale tagasi,» märkis ta.Ta lisas veel: «Ma teadsin, et see firma rendib autosid, ja nad pakkusid, et võivad ka mulle vahel autot rentida. Koguvad, ostavad autosid ja rendivad välja. Ma ei saa probleemist aru. Auto kuulus mulle, mul ei ole autot enam nii palju vaja, müüsin selle maha. Kui mul on vaja, siis nad annavad selle auto kasutada.»Ka Geller meenutas, et Korbi jaoks oli autotehingute aegu juba selge, et riigikogu valimistele ta ei lähe, ja seega ta ei tea, mis tulevikus saab. Kuidas riigikokku minek tema tulevikuga seotud on? «Ta ei tea, mis tema tulevik on, ja seepärast rendib, et tal oleks alati võimalik [autost] loobuda,» vastas Geller Postimehe täpsustavale küsimusele.Samas lisas ta, et kui Korb 2021. aasta alguses auto maha müüs, polnud tal plaani autot kohe kasutamiseks rentida.Miks üldse konsultatsiooni- ja õigusabifirma autorendiga tegeleb? Autosid rendib Complex Consult selle juhi Gelleri sõnul välja väga kitsale ringile ja neile, kes on firma kliendid ehk kasutavad nende juriidilisi teenuseid. Oktoobris pandi rentimiseks eraldi püsti tütarfirma nimega KraaGel OÜ. Firma õigusabiteenust kasutas ka Korb.«Enamasti paluvad autoga abi välismaalased, kes tulevad Eestisse ja küsivad näiteks, kas saab kaheks nädalaks. Ma ei nimetaks seda rentimiseks, see on pigem kaasasteenus,» selgitas Geller, kelle sõnul on neil selliseid kliente neli-viis.Complex Consult• Finants- ja juriidilistele konsultatsioonidele orienteeritud Complex Consult on Gelleri juhtimisel avalikkuse tähelepanu pälvinud ka küsitava laenuga Tallinna abilinnapeale Vadim Belobrovtsevile.• 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste aegu laenatud II 887 euro tagasimaksmisega Belobrovtsev venitas ning see viis poliitiku erakondade rahastamise järelevalve komisjoni (ERJK) haardesse. Mullu jaanuaris esitas ERJK politseile ka väärteoteate.ÜKS KÜSIMUSMis saab, kui riigikogu liige jätab huvide deklaratsiooni esitamata?MARIS MEIESSAAR, riigikogu pressiesindajaRiigikogu korruptsioonivastasel erikomisjonil on seaduse järgi õigus nõuda selgitusi huvide deklaratsiooni sisu ning deklaratsiooni esitamise tähtaja eiramise või deklaratsiooni esitamata jätmise põhjuste kohta. 2022. aasta deklaratsiooni esitamise vajadust on korruptsioonivastase erikomisjoni sekretariaat saadikule meelde tuletanud.Erikomisjon otsustab enne kevadise istungjärgu lõpy pu, milliseid deklaratsioone kontrollida.2021. ja 2022. aastal Mihhail Korb kontrollitavate sihtgrupis ei olnud, mistõttu pole erikomisjonil praegu infot, kuidas tema varade seis kujunenud on.Sergei Geller on Keskerakonna ridades kandideerinud kahel korral kohalike omavalitsuste valimistel. Mihhail Korb oma Jeepiga 2018. aasta suvel. Toona kuulus auto veel talle.MEINHARD PULK, ajakirjanik


Kohtla-Järve linnajuhtidele avaldati juba umbusaldustKohtla-Järve volikogu liikmed esitasid eile umbusaldusavalduse linnapea Virve Linderile, kes valiti sellesse ametisse ülemöödunud kuu lõpus, aga kel pole õnnestunud seni moodustada linnavalitsust, ja volikogu esimehele Hendrik Agurile, kes on selles rollis olnud vaid kaks kuud. Linderile esitatud umbusaldusavalduse ette lugenud volikogu liige Anton Dijev ütles, et Linder on kaotanud usalduse, sest ei ole suutnud kokku panna linnavalitsust. Linderi tagandamist soovivad Dijevi sõnul seitse volikogu liiget: keskerakondlased Valeri Kõrb, Riina Ivanova, Svetlana Korotkova, Sergei Lopin, Arne Berendsen, valimisliitu Progress kuuluv Maria Merkulova ja Anton Dijev, kes valiti volikogusse Keskerakonna nimekirjast, kuid kelle erakonnakaaslased mullu suvel usalduse kaotamise pärast erakonnast välja heitsid. Nii Merkulova kui ka Dijev on saanud kuriteokahtlustuse mullu oktoobris vallandunud Kohtla-Järve korruptsiooniskandaalis. Enne seda esitasid viis sotsiaaldemokraati - Eduard Odinets, Sergei Butšinski, Vladimir Tšuzas ja Jelena Mutonen - umbusaldusavalduse volikogu esimehele Agurile, kes valiti sellesse ametisse samuti alles kaks kuud tagasi. Sotside liidri Odinetsi sõnul ei ole Agur volikogu juhtimisega hakkama saanud.Põhjarannik


Oma auto maha müünud Korb asus seda kuluhüvitise eest rentimaTALLINN, 2. veebruar, BNS - Korruptsioonis süüdistatavana kohtu all oleva, kevadel riigikogust lahkuva keskerakondlase Mihhail Korbi kuluhüvitiste dokumentidest vaatab vastu kummaline autorenditehing erakonnale väga lähedase õigusabibürooga ehk Korb müüs oma auto, et seda hiljem maksumaksja raha eest rentima hakata, kirjutab Postimees.
Keskerakonna endine peasekretär Mihhail Korb müüs 2021. aasta 22. veebruaril ehk kuu aega pärast seda, kui puhkenud Porto Franco skandaal pani ta poliitikukarjäärile vaat et lõpliku põntsu, maha oma 2012. aasta Jeep Grand Cherokee. Müügihinda ta nimetada ei tihanud, mainides lakooniliselt, et tegu oli turuhinnaga.
Ostjaks oli Keskerakonnaga ajalooliselt väga lähedastes sidemetes Complex Consult, mille juhtfiguur, 2018. aastast Keskerakonna liige olev ja aastate jooksul erakonnale ligi 20 000 eurot annetanud Sergei Geller meenutas, et hind võis olla 20 000 euro kandis. Kas see nii ka oli, Postimehel kontrollida ei õnnestunud, sest eelmise aasta huvide deklaratsiooni, kus võinuks olla kajastatud ka automüügist saadud tulu, ei ole Korb esitanud, kuigi tähtaeg oli möödunud aasta mais.
Pärast Jeepi müüki sõitis Korb aasta aega 2012. aasta Audi A7 Sportbackiga, kuid müüs sellegi 2022. aasta märtsis maha, sedapuhku mitte Complex Consultile. Et autot oli siiski liikumiseks vaja, viis tee ta tagasi aasta eest maha müüdud Jeep Grand Cherokee juurde, mida ta Complex Consultilt rentima hakkas. Ja seda peaaegu ilma isikliku kuluta: riigikogu liikmel on õigus saada iga kuu 450 euro ulatuses hüvitisi sõidukulude eest ning seda Korb mõistagi kasutas.
Kuigi nii Korb kui ka Geller väidavad, et poliitik on kasutanud autot nii, kuidas juhtub, ja üldse mitte regulaarselt - Gelleri sõnul pole Korb isegi mitte ainus, kes autot on rentinud -, paistavad tegelikult Korbi rendiharjumused väga rutiinsed ja püsivad.
Auto rendile on alates mullu kevadest läinud iga kuu samas suurusjärgus summa. Esialgu küsis Complex Consult Korbilt Jeepi kasutamise eest renti 451,84 eurot, järgmistel kuudel tõusis see 453,63 eurole. Viimane, 459-eurone rendimakse tehti jaanuaris, siis juba Complex Consulti äsjaloodud tütarfirmale KraaGel OÜ.
Kui autorenditurul on hinnad liialt ujuvad, et nende põhjal mingeid suuri järeldusi teha, siis Auto24.ee lehel ringi vaadates paistab 450-eurone kuuhind pisut ülepaisutatuna: 2012. aasta Jeep Grand Cherokeede hinnad jäävad üldjuhul 12 000 - 13 000 euro kanti, mis kuumakseks on enamikul juhtudest teinud 230-250 eurot.
Nagu reeglid lubavad, maksis 450 eurot iga kuu kinni maksumaksja. Seega sai Korb väidetavalt 20 000 euro eest maha müüdud autot edasi kasutada sõna otseses mõttes kommiraha eest. Complex Consult on aga Korbile autot rentides teeninud maksumaksjalt tagasi juba veerandi ostusummast ehk veidi üle 5112 euro.
Ja mitte ainult. 2021. aastal, kui Korb ei olnud Jeepi tagasirentimisega veel alustanud ja sõitis Audiga, leidis ta teise viisi, kuidas Complex Consultile kuluhüvitiste toel käivet teha. Kogu 2021. aasta vältel kuni mullu jaanuarini palus Korb kuluhüvitistest kinni maksta umbes 3800 euro ulatuses Complex Consulti osutatud teenuseid, mille hulgas oli ürituste korraldamine ja trükiteenused. Seega on automüügitehingu järel Korbi kaudu Complex Consultini jõudnud 9000 euro jagu maksumaksja raha.
Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Steven-Hristo Evestus tõdes Postimehele antud kommentaaris, et teadmata konkreetse tehingu tegelikku tausta, tekitab see kõrvaltvaatajas küsimusi avaliku raha säästliku ja otstarbeka kasutamise kohta.
«Antud juhul tekitab küsimusi vajaliku sõiduki müümine ja ostjalt selle tunduvalt kallimalt rentimine ning sellise tehingu tulemusena maksimaalse sõiduki üürikulu puudutava kuluhüvitise maksmine. Kulude hüvitamise süsteem peaks soosima läbipaistvust, mitte tekitama küsimusi hüvitatava summa mõistlikkuses ja maksimaalse kasu teenimisele suunatud kokkulepetes. Kindlasti avaldab negatiivset mõju ka asjaolu, et kuluhüvituse põhimõtted ei ole ikka veel piisavalt laialt avatud ning annavad võimaluse erinevateks tõlgendusteks,» rääkis Evestus Postimehele.
Korb ütles autotehinguid kommenteerides, et müüs auto maha ja rentis seda tagasi, kuna ei kasutanud sõiduvahendit enam nii regulaarselt kui varem. «Niikuinii lõpeb mul riigikogu liikme staatus. Siis pole mul enam võimalust [rentida] ja annan selle firmale tagasi,» märkis ta.
«Ma teadsin, et see firma rendib autosid, ja nad pakkusid, et võivad ka mulle vahel autot rentida. Koguvad, ostavad autosid ja rendivad välja. Ma ei saa probleemist aru. Auto kuulus mulle, mul ei ole autot enam nii palju vaja, müüsin selle maha. Kui mul on vaja, siis nad annavad selle auto kasutada.»
Ka Geller meenutas, et Korbi jaoks oli autotehingute aegu juba selge, et riigikogu valimistele ta ei lähe, ja seega ta ei tea, mis tulevikus saab.  Samas lisas ta, et kui Korb 2021. aasta alguses auto maha müüs, polnud tal plaani autot kohe kasutamiseks rentida.
Autosid rendib Complex Consult selle juhi Gelleri sõnul välja väga kitsale ringile ja neile, kes on firma kliendid ehk kasutavad nende juriidilisi teenuseid. Oktoobris pandi rentimiseks eraldi püsti tütarfirma nimega KraaGel OÜ. Firma õigusabiteenust kasutas ka Korb.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Osta täna ja ära mitte kunagi maksa«Hundi loomus» on kaasahaarav kelmilugu Tomas Legrantist, endisest Eesti karjäärikurjategijast. «Kelmi südame» teine osa räägib peategelase elust pärast Eestist lahkumist. Jätkub kriminaalne teekond, mis sedapuhku hõlmab valeidentiteetidega elamist, rahvusvahelisi pangapettusi ning Eesti kurjategijate argipäeva Soomes. Loe raamatust katkendit!Osta täna ja ära mitte kunagi maksa
Ühel päeval sõitsime me Konalast ära kesklinna ning peagi võis auto aknast näha mere kohal liuglevaid kajakaid. Koertepargid ja lamedad kaljunukid. See siin ei olnud puumajadest pungil Muumitrollide kodulinn edela Soomes, vaid Helsinki lõunaosa. Rikaste rajoon. Auväärt advokaadid, pankurid ja arstid.
«Muidugi Anu Saagimi Ristomatti kah,» ütles Kaifi-Arti autoga mööda inimtühja tänavat kulgedes.
«Siia võid sa kolida, kui sul on miljon eurot või kõva kolm-neli kilo kuus üüri alla taguda. Vot! Too helesinine maja seal. Pargi sinna ette,» viipas ta käega hoone suunas.
Eira piirkonna tänavaid kaunistas prantsuse art nouveau arhitektuur. See siin oli vaese mehe Stockholm. Värvilised juugendstiilis hooned, millel looklevate raamistikega aknad ning reljeefid ja fantastilised ornamendid. See siin oli Helsinki kesklinna ajalooline piirkond - Ullanlinna, Eira ja Punavuori. Coco Chanel ütles kord, et on inimesi, kel on raha ja on need, kes on rikkad. Neis piirkondades elasid rikkad. Ma ei osanud arvata, kuidas Kaifi-Arti üleüldse rikaste keskele sattus, kuid tema avarasse korterisse sisse jalutades, tundsin teatavat aukartust. Midagi oli see kutt oma elus õigesti teinud. Kuidas tema maitsemeel nii teadlikuks oli kujunenud, ma samuti ei teadnud. Ise arvanuks, et ta elab mõnes uusarenduses nagu enamus edevaid noori, kel natukene plekki ja ilge näitamisvajadus. Selles piirkonnas postkasti omada tähendas omada teatavat staatust, kuid mis staatusest me saame rääkida, kui kuti hüüdnimi on Kaifi-Arti?
«Sa midagi juua tahad või?» lõi Arti ühe külmkapi ustest lahti. Seejärel avas ta oma kahemeetrise külmiku teise ukse ning kraapis sealt välja kokkukuivanud pooliku pitsa. Keeras end hoogsalt ringi, tõmbas ahju lahti ning viskas pitsa koos alustaldrikuga ahju. Pesi käed puhtaks ning tõmbas köögikapi ülemiselt riiulilt alla väikese topsi, milles peidus gripp-kott. Graniidist töötasapinnale joonistas ta endale ühe triibu ning tõmbas selle hooga ninna.
«Või tahad kohvit?»
Vastust ootamata jalutas ta aparaadini ning vajutas masina nupust käima. Seejärel helises tal telefon. «Jaaaa,» jalutas ta kõnele vastates teise tuppa ning tõmbas lükandukse koomale.
Kaifi-Arti elutoa kohvilaual vedeles mitu telefoni ühes kõnekaartide ümbristega. Lauale asetatud kilekaante vahelt paistis kätte paras hulk pabereid, mis kõik lisaks prinditule olid täis kritseldatud. Istusin diivanile ning võtsin paberipaki kätte. Hunnikute viisi erinevaid lepinguid, kõik erinevate nimedega.
«Panda ütles, et sa pidavat ajudega olema. Tööd tahad teha?» alustas ta minuga samasse tuppa tagasi astudes ning rääkis mulle pikalt ja laialt oma operatsioonist ning sellest, mida ta minult ootaks.
«Mul on siin veel paar inimest, kes samu asju teevad, mida sina tegema hakkaksid. Kas sa soome keelt mõikad? Saad räägitud?» küsis ta lõpuks ning lasi ka minul rääkida.
«Ei räägi, aga see ei ole ju probleem. Google translate’i kasutades saab hakkama. Lihtlauseid moodustades ei teki seal mingeid grammatikavigu.»
«Pohhui need vead. Soomlane on nii loll, et ei oska isegi õigekirja! Tähtis on, et sa oleksid kogu aeg olemas ja paneksid täistuuridel. Saad aru? Iga päev vaja otsida kohti, võimalusi, auke. Pankadesse taotlusi saata, lepinguid sõlmida. Palgalehti ja väljavõtteid teha. Saad sa sellega hakkama?»
«Saan-saan. See ei ole probleem.Teen seda hea meelega.»
«Peaasi, et teed. Mul pohhui, on sul see meel nüüd hea või mitte. Oota, sa tahad siis mahla või? Äkki teen hoopis kohvit? Näed, mine võta nüüd ahjust pitsat. Tunne end nagu kodus. Varsti tuleb väheke kaadrit juurde. Tutvustan sind inimestele. Panda ütles, et sa oled normaalne vend, ju oled siis normaalne vend. Samas, mida see Panda, kurat, teab? Ta pole ise ka normaalne. Keegi meist pole.»
«Normaalne? Ju ma ikka olen normaalne. Vahet pole tegelikult, mis ma olen. Jooki ei pane, kaifi ei pane. Rähmakaid prõmmida ei taha. Ma tahan plekki teenida, muu mulle siin huvi ei paku,» ütlesin toas ringi vaadates.
«Tahad ka sellist elu, jah?» küsis Kaifi-Arti minu korteris ekslevat pilku märgates.
«Vaata, kõik see tuli mulle tasuta. Mune peab olema,» muigas ta ning jätkas uhkeldamist. «Mööbel, telekas, harman-kardoni helisüsteemid. Mida iganes sa siin korteris näed, kõik see tuli võõraste inimeste nimel. Ma lihtsalt läksin ja võtsin! Kord ühe, kord teise tšordi nimele! Osta täna ja ära mitte kunagi maksa!»
«Osta täna ja ära mitte kunagi maksa,» kordasin kerge muigega Kaifi-Arti kuldseid sõnu. Kurat, see kõlas hästi! Muidugi olin seda kõike ka Eestis aastaid kümme teinud, kuid see siin näis mulle nagu uus maailm. Soomes sai paljutki osta järelmaksuga. ilma, et lepinguid digiallkirjaga allkirjastama peaks. Piisas, kui teadsid inimese isikukoodi ja elukohta. Soomes pakutavad krediidid olid kordades suuremad kui Eestis. Pealegi, Kaifi-Arti tassis lisaks kohalikele «tankistidele» ka teiste riikide kodanikke Soome, et inimesed Soomes arvele võtta ning seejärel neile kiirkorras kiirlaenud ja järelmaksud selga tõmmata. See oli Kaifi-Arti igapäevane leib. Ja Eira korter? Sellise korteri said sa vabalt mõne eakama «tankisti» nimele rentida. Selleks oli Kaifi-Artil tuttav soomlane, kes järjepanu kõigile valetas, kuidas tal olla kinnisvarabüroos omad inimesed. Kogu süsteem olevat väga filigraanselt ülesse ehitatud ning korteri rendile saamine alati garanteeritud. Tegelikult ei teinud soomlane muud, kui esitas läbi neti üürikorteritele taotlusi. Tahtsin Konala uberikust minema pääseda, et Liina samuti Soome tuua ning ütlesin Artile, et üks mu soov on endale oma pesa saada. Andnud mulle veebiaadressi, kust sobiva korteri välja sain valida, tegi ta endale köögis uue triibu ning seejärel küsis mu käest raha.
«Vali välja ja teeme ära. Viis sotti tuleb soomlasele maksta. Selline raha sul ju ometi on olemas?» küsis Arti ja sirutas käe sealsamas pikalt välja nagu mul tulnuks see talle kohe ära anda. Tutvus Kaifi-Artiga oli lõpuks tammil «punni eest löönud». Pidurid olid lõplikult maas ning nüüd tegin ma kõike, haarates kätega kõige järele, mis silmale ilus ja rahakotile hea tundus. Kohad, kust kaupa saada, ja võimalused, millest Arti midagi ei teadnud, kirjutasin ma kasumina iseenda arvele. Pärast seda, kui enda baasvajadused kaetud olid, hakkasin ma iseseisvalt ostjaid sebima, et hangitud kaupadest lahti saada. Lõpuks hakkasin müügikuulutusi ka internetis avaldama. Taas oli lihtne raha leinud tee minuni. Nädalate möödudes sain ma kätte oma esimese korteri ja peagi kimasin mööda linna ringi võõra isiku nimel renditud tutikas maastur perse all. Võõraste masinatega ringi kihutajaid, kes kõik minu võltsitud dokumente kasutades samast kohast sõidukeid rentimas käisid, võis juba kahe käe sõrmedel lugeda. Kui juba võtmiseks läheb, siis tuleb võtta kogu raha eest.
Jalutasin oma värske elukoha sisehoovist välja ning tervitasin vastu tulnud jaapanlannat naeratusega. Kortermaja parklas tiksus siniste numbrimärkidega BMW, millel ohutuled plinkimas. Diplomaatilisi numbrimärke kandvaid autosid võis majaalusest garaažist leida teisigi. Siin trepikojas elasidki peamiselt välismaalased. Nii palju olin ma neid koridoris ja liftis sõites trehvanud. See oli maja, kus elas hulganisti diplomaate, arste, võõrapäraste nimedega spetsialiste ja kõigi nende diplomeeritute keskel ka üks Eesti kelm. Elasime rikaste rajoonist kiviviske kaugusel, võttes iga päev ette pikki jalutuskäike mööda kallast pikalt jooksnud promenaadi. Ma tundsin end sel ajal väga õnnelikuna. Ühes Liina tulekuga hakkasin uskuma, et Helsingi võibki meile koduks saada. Soome meeldis mulle väga. Kord olin ma siia juba sattunud, elades tol ajal Lohjal. Samamoodi uskudes, et ma püsivalt Soome jään ja oma juured selles tuhande järvega maasse ajan. Kuid see oli olnud minu eelmine elu. Elu, mida püüdsin pigem unustada. Mineviku varjudesse vahtimine tekitas tol ajal minus üksnes frustratsiooni. Minu endine elukaaslane Maria suutis mind jätkuvalt endast välja viia, mistõttu olin temaga suhtluse täielikult lõpetanud. On naisi, kes üritavad karistada mehi nende lastega ja on mehi, kes pole piisavalt tugevad, et laste nimel sellest kõigest üle olla. Minu ja Maria puhul oli see kombinatsioon kõige halvavam. Alates Soome minekust ei olnud ma lastega põhimõtteliselt kontakti otsinud ja oli hetki, kui see mind enam isegi ei morjendanud. Mul oli Liina, ja südames teadsin, et ühel päeval saab minust, temast ja meie krussis sabaga koerast ka pere.
Pere – miskit, mida ma üle kõige uskusin end hindavat ja tahtvat. Uskusin, et ühel päeval sünnib meile kindlapeale ka laps. Ühel päeval avastame, et oleme igavesti õnnelikud.


Adani aktsiad jätkavad süüdistuste järel langemistMUMBAI, 2. veebruar, AFP-BNS – India ärimehe Gautam Adani raskustes äriimpeeriumi ettevõtete aktsiad jätkasid neljapäeval järsku langust.
Languse tõttu peatati veidi pärast turu avanemist viie tema konglomeraadi ettevõtte aktsiatega kauplemine.
Adani Green Energy, Adani Portsi, Adani Total Gasi ja Adani Transmissioni aktsiatega kauplemine peatati, kui need olid kukkunud üle kümne protsendi, samas kui Adani Wilmari aktsia kukkus viis protsenti, näitasid Mumbai börsi andmed.
Ärimees kinnitas videopöördumises, et hoolimata aktsiate hiljutisest langusest on tema konglomeraadi alusnäitajad "tugevad".
"Meie ettevõtte alusnäitajad on väga tugevad, meie bilanss on tervislik ja varad kindlad," lausus ta päev pärast seda, kui tema firma Adani Enterprises oli sunnitud peatama 2,5 miljardi dollarilise aktsiate pakkumise.
Adani äriimpeeriumi väärtus on viimase nädala jooksul langenud üle 100 miljardi dollari.
Konglomeraat sattus raskustesse, kui USA uuringufirma Hindenburg Research tuli 24. jaanuaril välja pettusesüüdistustega.
Hindenburg Research süüdistab India suurfirmat jultunult aktsiahinnaga manipuleerimises ja raamatupidamispettuses. Pühapäeval esitas Adani 413 lehekülje pikkuse vastuse, milles süüdistas uuringufirmat valetamises.
Kontserni põhifirma Adani Enterprisesi aktsia kukkus neljapäeval 14 protsenti pärast pea 30-protsendist langust kolmapäeval. Alates aasta algusest on selle väärtus kahanenud poole võrra.
Turu paanikaga seoses on suurpangad Credit Suisse ja Citigroup peatanud Adani võlakirjade tunnustamine laenutagatisena, vahendab Bloomberg News.
Adani Enterprisesi aktsiate väärtus oli kasvanud viimase viie aastaga enam kui tuhat protsenti.
Adani oli kuni eelmise nädalani maailmas rikkuselt kolmas inimene Elon Muski ja Bernaud Arnaulti järel. Neljapäevaks oli ta langenud Forbesi edetabelis 16. kohale.
AFP – Baltic News Service


Mihhail Korb müüs auto maha, et seda siis maksumaksja raha eest edasi rentidaKeskerakondlane jääb ikka keskerakondlaseks, siin ei muuda aeg ega koht mitte midagi – peaasi, et saaks küüned enda poole tõmmata isegi siis, kui oled juba uurimise all. Jama on selles, et see muster ei pane isegi enam hämmastuma.
Postimees kirjutab, et rahvasaadik Mihhail Korb müüs Porto Franco skandaali puhkemise järel auto maha, et seda siis maksumaksja raha eest edasi rentida.
„Korruptsioonisüüdistuse tõttu kohtu all oleva, kevadel Riigikogust lahkuva keskerakondlase Mihhail Korbi kuluhüvitiste dokumentidest vaatab vastu kummaline autorenditehing erakonnale väga lähedase õigusabibürooga,“ kirjutab ajaleht.
Keskerakonna endine peasekretär Mihhail Korb müüs 2021. aasta 22. veebruaril ehk kuu aega pärast seda, kui puhkenud Porto Franco skandaal pani ta poliitikukarjäärile vaat et lõpliku põntsu, maha oma 2012. aasta Jeep Grand Cherokee. Müügihinda ta nimetada ei tihanud, mainides lakooniliselt, et tegu oli turuhinnaga.
Ostjaks oli Keskerakonnaga ajalooliselt väga lähedastes sidemetes Complex Consult, kelle juhtfiguur, 2018. aastast Keskerakonna liige olev ja aastate jooksul erakonnale ligi 20 000 eurot annetanud
Pärast Jeepi müüki sõitis Korb aasta aega 2012. aasta Audi A7 Sportbackiga, kuid müüs sellegi 2022. aasta märtsis maha. Et autot oli siiski liikumiseks vaja, viis tee ta tagasi aasta eest maha müüdud Jeep Grand Cherokee juurde, mida ta Complex Consultilt rentima hakkas.
Allikas: Postimees


Tuludeklaratsioon puudutab ka krüptoinvestoreid02.02.2023
Autor: Krista Randvere, Maksu- ja Tolliameti maksuaudiitor

Tuludeklaratsioon puudutab ka krüptoinvestoreid

Õige pea algab iga-aastane tuludeklaratsioonide esitamine. Varasemate
aastatega võrreldes tegi eelmisel aastal suurima hüppe just
krüptovaradelt teenitud tulu. 2021. aasta kohta deklareeriti ligi 57
miljonit eurot tulu ja maksti riigieelarvesse selle pealt tulumaksu üle 11
miljoni euro.

Huvi krüptovarade ja nendesse investeerimise vastu on suur ning erinevad
suunamudijad ja investorid räägivad võimalustest teenida tulu, kuid ka
kaasnevatest ohtudest, näiteks riskist kaotada väärtuse languse tõttu
kogu raha või sattuda mõne petuskeemi ohvriks. Oluline on pidada silmas,
et iga tehtud investeerimisotsus oleks hoolikalt läbi kaalutud. Lisaks on
oluline teada, krüptoraha või loodud NFT (non-fungible token) müügist
või muul viisil krüptorahas saadud tulu, sh üüritulu, tuleb eraisikul
deklareerida ja maksta tulumaks.

Tulu maksustamisel tuleb krüptoraha ostu- ja müügihind või saadud tulu
ümber arvutada eurodesse tulu saamise või kulu tegemise kuupäeval
kehtinud krüptoraha vahetuskursi (turuhinna) alusel. Turutingimustel
tehingu korral võib kasutada turuhinnana ka selle keskkonna vahetuskurssi,
kus tehing toimus. Kui keskkonnas, kus tehakse tehinguid krüptorahas, on
toodud vahetuskurss muu traditsioonilise valuuta kaudu, näiteks Ameerika
dollarites, tuleb summa eurodesse ümber arvestada, kasutades keskpanga
päevakurssi Eesti Panga veebilehelt.<https://www.eestipank.ee/>

Kauplemine
Levinud tulu teenimise viisiks on krüptorahaga kauplemine, mil tulu
saadakse krüptoraha hinna muutustest. Tulumaksuseaduse tähenduses on
krüptoraha vara, mis tähendab, et krüptorahaga tehtud tehing, millest
eraisik saab kasu, tuleb tuludeklaratsioonis deklareerida real 6.3 või
8.3. Kasu arvutatakse ostu- ja müügihinna vahena või vahetamisel vastu
saadud vara hinna ja vahetatava krüptoraha ostuhinna vahena iga tehtud
tehingu kohta eraldi. Saadud kasult arvestatakse tulumaks, mis on Eestis
20%.

Näide: Mari ostis 1 Bitcoini hinnaga 19 000 eurot ja müüs selle hinnaga
21 000 eurot. Mari sai kasu 2000 eurot (21 000 – 19 000), millelt
arvestatakse tulumaks 400 eurot (2000 * 20%).

Oluline on meeles pidada, et deklareerida tuleb ka need kasumlikud
tehingud, kus krüptoraha vahetatakse teise krüptoraha vastu, st kasu
teenitakse ilma, et investori pangakontole laekuks tavavaluutat.
Kuna krüptoraha ei ole tulumaksuseaduse mõistes väärtpaber, siis
tehingutest saadud kahju ei arvestata ja ei deklareerita. Samuti ei saa
tulumaksukohustuse edasilükkamiseks kasutada investeerimiskontot.
Kui tulu sai alaealine, siis tuleb see samuti deklareerida. Alaealise eest
esitab tuludeklaratsiooni tema vanem või eestkostja. Lapsevanema
tuludeklaratsioonis arvesse võetavat lapse maksuvaba tulu vähendatakse
lapse aastatulu võrra.
Maksukohustus tekib ka krüptorahas kaupade ja teenuste eest tasumisel,
juhul kui on saadud kasu.

Näide: Maril on 1 Bitcoin, mille väärtus oli ostuhetkel 19 000 eurot.
Täna on antud Bitcoini väärtuseks 21 000 eurot ning Mari otsustab selle
Bitcoini eest osta endale auto. Autoostutehinguga teenib Mari tulu 2000
eurot (21 000 – 19 000), millelt arvestatakse tulumaks 400 eurot (2000 *
20%).

Kaevandamine
Krüptoraha kaevandamine võrdsustub Eestis ettevõtlusega ning
kaevandamise käigus saadud tulu on aga ettevõtlustulu. Tulu krüptoraha
kaevandamisest tekib aga siis, kui kaevandamise eest saadud krüptoraha
vahetatakse tavavaluuta, näiteks eurode või mõne muu krüptoraha vastu,
samuti siis, kui kaevandatud krüptoraha eest ostetakse kaupu või
teenuseid. Saadud tulu tuleb kirja panna ettevõtlustulu deklaratsiooni
vormil E. Kui eraisik ei ole ettevõtjana registreeritud, siis ei saa ta
krüptoraha kaevandades tekkinud kulusid ettevõtlustulust maha arvata.
Ettevõtlustulult tuleb maksta lisaks tulumaksule ka sotsiaalmaks.
Püsivalt kaevandamisega tegelemisel tuleb end registreerida äriregistris
füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE) või tegutseda äriühingu kaudu.

Näide: Mari ei ole FIE ning tal puudub oma ettevõte. Sellele vaatamata
otsustab ta kaevandada krüptoraha. Ta ostab vajalikud seadmed ning rendib
ruumi. Mari tegeleb kaevandamisega üle poole aasta ning saab selle
perioodi jooksul 10 Bitcoini. Kaevandatud 0,1 Bitcoini eest  ostab Mari uue
graafikakaardi. Graafikakaardi hind on 0,1 Bitcoini, ehk 2000 eurot.
Tasudes kauba eest krüptorahagga, sai Mari ettevõtlustulu, mis tuleb ära
märkida tuludeklaratsiooni E vormi real 1.1.1. Kuna Mari ei ole FIE ega
tegutse äriühingu kaudu, siis ei saa ta kaevandamisega seotud kulusid
(arvutitehnika, rent jne) maksustamisele kuuluvast summast maha arvata.

Laenamine
Passiivset tulu on võimalik teenida ka krüptoraha laenates (ingl. K
staking), mille eest laenaja saab tasu (ingl. k staking rewards). Saadud
tasu on intressitulu, mille eraisik peab samuti tuludeklaratsioonis
deklareerima ja tulumaksu tasuma.

Näide: Mari laenab välja 15 Solana krüptoraha ning teenib selle pealt 1
Solana krüptoraha lisaks. Tasu saamise hetkel on ühe Solana krüptoraha
hind 28 eurot. Maril tuleb tuludeklaratsiooni real 5.1 II osa või 8.1
deklareerida saadud 28 eurot kui intressitulu, millelt arvestatakse
tulumaks 5,6 eurot (28 * 20%).

NFT-d
NFT-d väljendavad unikaalsust nt omandiõiguseid digitaalsele kunstile,
virtuaalsele maatükile, hobusele, videole või muusikale. NFT soetamisel
tuleks veenduda, mida ostetakse, millised õigused kaasnevad jmt. NFT-dega
seonduvad maksuküsimused eeldavad  juhtumipõhist lähenemist looja kui
ostja vaates.

Näide: Mari on loonud NFT kunstiteose ja autorina saab ta tasu oma NFT
teose kasutamisse andmise või autoriõiguse võõrandamise eest. Saadud
tulu on Mari jaoks autoritasu, mis tuleb tuludeklaratsioonil deklareerida
litsentsitasuna.

Näide 2: Kui Jüri tellib Marilt NFT kunstiteose, siis selle valmistamise
eest Marile makstav tasu on teenustasu, mis maksustatakse sõltuvalt
teenuse osutajast palgatuluna või ettevõtlustuluna. Kui Jüri ostab ja
müüb NFT-sid eesmärgiga teenida tulu NFT hinna tõusust, kuulub saadud
tulu deklareerimisele ja maksustamisele.

“Mängi ja teeni” mängud
NFT-dega ja krüptorahaga seostuvad ka mitmed mängud, mis toimivad
põhimõttel „mängi ja teeni“. Eelkõige tuleb olla tähelepanelik ja
jälgida tulu tekkimist mängudes, kus saadud NFT-d või krüptoraha on
võimalik kasutada mängukeskkonnast väljaspool, sh vahetada tavavaluuta
või mõne muu krüptoraha vastu.

Suurte tehingumahtude korral võib arvestuse pidamine olla eraisiku jaoks
küllaltki mahukas ja aeganõudev. Turul pakutakse erinevaid tarkvarasid,
mis teevad maksuarvestuse sinu eest. Paljud tarkvarad võimaldavad teha
valikuid, mida arvutuskäigus arvesse võetakse. Seetõttu tuleb
seadistused alati üle vaadata, et arvestuskäik oleks korrektne ja vastaks
Eesti maksuseadustele. Soetamismaksumuse arvestamiseks võib kasutada FIFO
või kaalutud keskmise meetodit, mille kasutusel tuleb olla järjepidev.

Selleks, et üldse maksuarvestust koostada, on tähtis tehinguandmete
säilitamine. Tsentraliseeritud platvormidelt on võimalik saada
tehinguinfo, samuti tuleb säilitada rahakottide avalikke võtmeid ja
maksetega seotud dokumente. Dokumentide säilitamine on oluline, kuna
soetamismaksumuse arvestamiseks peab soetamismaksumus olema dokumentaalselt
tõendatud, kuid vajadusel ka Maksu- ja Tolliametile esitamiseks.

Tuludeklaratsioonide esitamine algab 15. veebruaril ja esitamise tähtpäev
on 2. mai. Esimesed enammakstud tulumaksu tagastused tehakse 28.
veebruaril. Lähemalt saab 2022. aasta tulu deklareerimise kohta lugeda
Maksu- ja Tolliameti 2022. aasta tulu deklareerimise
lehelt.<https://www.emta.ee/eraklient/maksud-ja-tasumine/tulu-
deklareerimine/2022-tulu-deklareerimine>

Lugupidamisega
Karin Laurima
Meediaspetsialist
504 6343
www.emta.ee<http://www.emta.ee>

________________________________
Käesolev e-kiri võib sisaldada asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud
teavet. Kui te ei ole selle kirja adressaat, palun võtke ühendust
saatjaga ning kustutage e-kiri arvutist.
This e-mail may contain information which is classified for internal use.
If you are not the intended recipient of this message, please notify the
sender immediately and delete the message.


Varro Vooglaid: kui mind valitakse riigikogu liikmeks, luban seista kindlalt põhiseaduse kaitselVarro Vooglaid kinnitab, et kui ta peaks osutuma valituks riigikokku, lubab ta seista kindlalt põhiseaduse aluseks olevate põhimõtete kaitsel.
Head Eesti Vabariigi kodanikud!
Kui usaldate mind oma esindajaks riigikogus, luban anda endast parima, et teenida oma rahvast ning seista siiralt vaba ja õiglase ühiskonna põhimõtete eest. Juristina seisan riigikogu liikmeks saades selle eest, et Eesti Vabariigis hakataks suhtuma põhiseadusesse tõsiselt. Riigivõimu jaoks peab põhiseadus olema kohustuslik standard, kuid liigagi sageli peetakse seda vaid soovituslikuks juhiseks.
Põhiseaduses on sätestatud:
Esiteks – Eesti Vabariik on loodud tagama eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise läbi aegade. Rahvusriiklus on meie ideaal. Sellest ei tohi sammugi taganeda. Eesti on mõeldud eestlaste rahvuskoduks ja peab selleks ka jääma.
Teiseks – Eesti iseseisvus ja sõltumatus on aegumatu ning võõrandamatu. Seega peame kõiges juhinduma iseseisvuse ideaalist. Me ei tohi loovutada oma otsustusõigust järk-järgult Euroopa Liidule ja teistele globalistlikele võimustruktuuridele.
Kolmandaks – Eesti on demokraatlik vabariik, kus Kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas. Seega tuleb anda rahvale tagasi demokraatlikud õigused, ennekõike õigus valida endale ise riigipea ning õigus algatada seaduseelnõusid ja rahvahääletusi.
Neljandaks – perekond on rahva püsimise ja kasvamise ning ühiskonna alusena riigi kaitse all. Seega tuleb kaitsta perekonna ja abielu tähendust, seista laste loomuliku õiguse eest emale ja isale ning tagada vanematele õigus otsustada ise oma laste kasvatuse ja hariduse üle.
Ja viiendaks – riigivõimu teostatakse üksnes põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel. Põhiseadusega ettenähtud sõnavabadust, veendumuste vabadust, usuvabadust, südametunnistuse vabadust, vaktsineerimisvabadust, õigust eraelu, eraomandi ja kodu puutumatusele, süütuse presumptsiooni ning muid põhiseaduslikke õigusi ja vabadusi ei tohi taandada tühjaks sõnakõlksuks.
Vastupidi, põhiseaduslikke õigusi ja vabadusi tuleb riigivõimu kuritarvitamiste eest kaitsta täie tõsidusega, seades muu hulgas sisse tõhusa järelevalve jõustruktuuride, prokuratuuri ja kohtute üle. Ametnikud peavad hakkama oma otsuste eest reaalselt isiklikult vastutama.
Kokku võttes. Soovin seista vaba ja õiglase riigikorralduse eest, kus riigivõim sekkub kodanike ellu nii vähe kui võimalik ja kus kodanikud võtavad ise oma elu eest vastutuse.
Eesti peab olema riik, mis austab ühiskonna moraalseid alusväärtusi, hoidub ülereguleerimisest, liigsest maksustamisest ja põhjendamatust salastamisest, võitleb täie tõsidusega korruptsiooniga, austab Eesti loodust meie ühise elukeskkonna ja rahvusliku rikkusena, seab nii energia- kui ka julgeolekupoliitikas esikohale oma rahva heaolu ning pingutab eriliselt selle nimel, et tagada laste kui meie ühiskonna kõige nõrgemate liikmete kaitse.
Luban oma südametunnistusele toetudes seista selle nägemuse eest nii hästi kui suudan. Tänan teid, kui annate mulle selleks võimaluse ja usaldate mind oma esindajaks riigikogus!
Lisainfot minu seisukohtade kohta leiate minu kodulehelt aadressiga varrovooglaid.ee.


Janek Saareoks: 5 valimiseelset soovitust poliitikutele, mis aitaksid logistikasektoritLogistikasektor on viimasel kolmel aastal tegutsenud pigem selles kategoorias, kus on läinud hästi, kuid nüüd ootavad ees keerulisemad ajad, kirjutab AS Schenker Baltikumi peadirektor ja ELEA nõukogu liige Janek Saareoks. Millised on tema valimiseelsed soovitused poliitikutele, et sektor neist raskustest ilma suuremate kaotusteta läbi tuleks?
Janek Saareoks (paremal) selgitas ettevõtjate ootusi poliitikutele ka tänavusel Autovedajate Aastakonverentsil. Uustulnuk poliitikas, Parempoolsete ridadesse kuuluv Allan Muuk, kuulas teda huviga.
Autor: Raul Mee
Problemaatikat ja väljakutseid on erinevaid: globaalne geopoliitika on põhjalikult muutunud, geopoliitiline olukord ka Eesti jaoks on muutunud negatiivsemaks, siseturu kaitsemeetmeid on riigid usinasti rakendanud, tohutu puudus on autojuhtidest, ebaõiglane konkurents veoturul (riigid on erineva korruptsiooni tasemega Ida-Euroopa vs Lääne-Euroopa) ja kogu pilti hakkab jõuliselt ringi kujundama ka “rohepoliitika”.


Danilson-Järg: liigume edasi Vene varade konfiskeerimise eelnõugaTALLINN, 2. veebruar, BNS – Valitsus arutas neljapäevasel kabinetiistungil muu hulgas võimalusi Venemaa külmutatud varade kasutamiseks ja konfiskeerimiseks; justiitsminister Lea Danilson-Järje sõnul liigutakse sellega edasi ja kavas on koostada teemat reguleeriv eelnõu.
Kuigi sanktsioneeritud varade külmutamise teema on nii Euroopa Liidu kui Eesti tasandil reguleeritud, on külmutatud varade konfiskeerimine Ukrainale sõjakahjude kompenseerimiseks ministri sõnul õiguslikult ebaselge. "Valituse tänane [neljapäevane – toim.] indikatsioon oligi, et me peaksime sellega edasi minema ja esitama ka vastava eelnõu, justiitsministeeriumi, välisministeeriumi koostöös," selgitas Danilson-Järg.
Minister märkis, et Ukraina on loomas sõjakahjude registrit ning juhul, kui Ukraina otsustab esitada Vene Fõderatsioonile kahju hüvitamise nõude, mida Venemaa keeldub täitmast, on ministri selgitusel teoreetiliselt Ukrainal võimalus küsida abi teistelt riikidel või ka näiteks Euroopa Liidult nõude täitmiseks, kasutades nende riikide jurisdiktsiooni all olevaid Vene varasid.
"Me peame igal juhul valmistuma selleks, et Ukraina poolt niisugused abipalved võivad tulla ja me peame kindlasti nende sanktsioneeritud varade konfiskeerimise teema kohta minigisuguse juriidilise lahenduseni jõudma," lisas minister.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service