Valitsus teel isevalitsuse pooleKüsimust Kaja Kallase võimalikust tagasiastumisest ei saa vaadata üksikjuhtumina, vaid osana selle valitsuse skandaalide jadast. Iga lisanduv juhtum võõrandab võimu üha rohkem rahvast, samas muudab seda kindlamaks ja isevalitsejalikumaks, kirjutab Fookuse «ühiskond ja inimene» toimetaja Martin Ehala.Demokraatlikus õigusriigis annab inimesele volitused ametikohal töötamiseks rahvas või keegi, kes on oma volitused saanud rahvalt. Nii on kaudselt iga avaliku ametikoha kandjale volitused andnud rahvas. Seda tähendabki fraas, et rahvas on kõrgema võimu kandja.
Isevalitseja käes on võim seepärast, et tal on repressiivset jõudu tagada, et keegi tema võimu ei ohustaks. Ja tema ametisse nimetatud ametiisik püsib ametis ainult seetõttu, et isevalitsejal on võimu tagada talle ametikoht, ükskõik kui suur rahva nurin ka ei oleks. Või siis võtta ta isevalitsejaliku meelevallaga kohalt maha, sest tal on jõudu seda teha.
Täpselt selle tõttu püsib ka Putini isevalitsus Venemaal – seal ei ole siiani olnud kedagi, kes oleks suutnud temalt tema võimu käest võtta. Kuid isegi Putin on näinud vaeva, et tema võim oleks vormiliselt legitiimne – st, et tal oleks vähemalt näiline rahva mandaat võimu hoida ja kasutada.
Õigusriigis, kui inimene astub avalikku ametisse, annab ta selle sammuga rahvale rea lubadusi, isegi kui need ei ole ametliku vandega väljendatud. Esimene neist on järgida seadusi ja valitsemise hea tava põhimõtteid. Teiseks, kanda vastutust avalikkuse ees, sest kogu avaliku võimu on andnud selle esindajatele otse või kaudselt rahvas.
Tagasiastumine näitab, et eesmärk teenida rahvast on suurem kui tahe hoida kinni võimust, mille amet annab.
See tähendab, et avaliku ameti hoidja seab oma ametis alati esindatavate huvid esiplaanile mistahes isiklikest suhetest teiste isikutega ja lojaalsusest teistele organisatsioonidele selles ametis. Ja kui eksitakse nende nõuete vastu, siis näitab tagasiastumine, et ei kardeta viga tunnistada. See näitab, et eesmärk teenida rahvast on suurem kui tahe hoida kinni võimust, mille amet annab.
Tagasiastumine on ka väljapääs, kui tuleb toetada poliitikat, mis on vastuolus isiklike moraalsete põhimõtetega. Tagasiastumine sellise dilemma puhul näitab inimese tegude ja moraalsete põhimõtete ühtsust. See on oluline hoob, kuidas kõrged riigiametnikud saavad vastu astuda poliitilistele manipulatsioonidele.
Mõlemal juhul annab tagasiastumine inimesele võimaluse säilitada oma moraalne pale ja usaldusväärsus avalikkuse silmis. Mõlemal puhul on tagasiastumine oluline vahend, millega võim ise hoiab end korrumpeerumast.
Uuringud on näidanud, et Euroopas on viimase 15 aasta jooksul rahva usaldus poliitiliste parteide ja nende juhitud valitsuste vastu järjest kahanenud. Kahanenud on ka usaldus poliitikute vastu personaalselt. Põhjuseks on asjaolu, et rahvas ei tunneta, et erakonnad tegelikult esindaks valitsuses ja parlamendis oma valijaskonna huvisid, ja et nad kuidagi vastutaks rahva kui kõrgema võimu kandja ees. See on ka üks põhjusi, miks viimase kümnendi jooksul on tõusnud populistlike parteide toetus – nende sõnum ongi, et eliit on moraalselt mäda ja võim tuleb rahva kätte tagasi anda.
Usalduse kadu peavooluparteide vastu on üks põhjusi, miks on tõusnud populistlike parteide toetus – nende sõnum ongi, et eliit on moraalselt mäda ja võim tuleb rahva kätte tagasi anda.
Rahulolematus nn peavooluparteide suhtes on ka Eestis olemas ja tõenäoliselt üsna laialdane. Ja uue valitsuse kava värskelt mandaadi saanuna jõustada terve rida poliitikaid, millest valimiskampaanias juttugi ei olnud, on andnud selge signaali, et võim ei peagi rahva tahet esindama.
Nii mõnigi poliitik vaigistas ka oma sisemise moraalse vastuolu: ükski valitsuskoalitsiooni ministritest, kes varem olid väljendanud oma vastuseisu samasooliste abielu seadustamise suhtes, ei pidanud vajalikuks ministritoolist loobuda. Ja rahandusministrist sai lausa kõige vapram automaksu apologeet, kuigi ta on varem selle vastu olnud. Väiksed seigad võibolla, kuid selline tuuleliplikkus näitab moraalse selgroo puudumist.
Kõige selle kõrval on uuel valitsusel olnud mõne kuuga ridamisi skandaale ja huvide konflikti juhtumeid. Võrklaeva (mitte)reageerimine Sildami «naljadele» ning peaministri pere Venemaa-äri on neist tõsiseimad. Kuid neil puhkudel pole keegi asjasse segatuist avaldanud soovi tagasi astuda. Ja koalitsioonipartnerid on kehitanud õlgu. Jevgeni Ossinovski on öelnud, et vahejuhtumile vaatamata koalitsiooni koostöö toimib, Andrus Tsahkna on nõudnud küll peaministrilt selgitusi, aga see on ka kõik.
Üksteise eksimuste õigustamine on muutnud koalitsiooni avalikkuse kriitika suhtes immuunseks – häbitunne on kadunud, peaaegu kõike saab kuidagi õigustada või vabandada.
Et nägu päästa, on hakatud otsima mitmesuguseid vabandusi, näiteks, et Kaja Kallasele ei ole alternatiivi – EKRE valitsusse pääsemine oleks igal juhul halvem. Sisuliselt annab see argument praegusele valitsusele vabaduse teha täpselt nii palju kurja, et EKRE hüpoteetiline valitsus tunduks endiselt hullem. Alles siis, kui EKRE valitsus tunduks juba pääsemisena, oleks punased jooned ületatud.
Üksteise eksimuste õigustamine on muutnud koalitsiooni avalikkuse kriitika suhtes immuunseks – häbitunne on kadunud, peaaegu kõike saab kuidagi õigustada või vabandada. Seda vaatamata asjaolule, et avalikkus väljendab oma pahameelt juba selliste väljenditega, mis näitab igasuguse respekti kadumist, sisuliselt põlgust.
Paradoksaalselt annab see valitsusele indu jätkata samas vaimus, sest kaotada ei ole midagi: kui tagasi astuda, siis on läinud lisaks lugupidamisele ka võim. See näitab, et tekkinud on korruptiivse ringkaitse mentaliteet, kus püha ürituse oreool koalitsiooni sees ja leppimatu vastasseis opositsiooniga kindlustavad valitsuse ühtsuse, mistahes kärnad või rikkumised kellelgi neist ka avalikkuse ette ei tuleks.
Iga mittetagasiastumise juhtum muudab olukorda hullemaks, võõrandab võimu ja ühtlasi muudab seda kindlamaks ja isevalitsejalikumaks.
Kuid just see, et avalikkus suhtub valitsusse avaliku põlgusega, kuid on jõuetu midagi ette võtma, näitab, et võim on ohtlikult võõrandunud. Iga mittetagasiastumise juhtum muudab olukorda hullemaks, võõrandab võimu ja ühtlasi muudab seda kindlamaks ja isevalitsejalikumaks.
See on häirekell. Mida sügavamaks see võõrandumine areneb, seda rohkem hakkab meie olukord sarnanema Valgevenega – kus isevalitseja valitseb seetõttu, et alternatiivi ei ole ja ta on ise loonud selle olukorra, kus ta on järk-järgult rahva võimu esindajast muutunud isevalitsejaks.


Marek Strandberg: leib Kaja Kallase laual on osaliselt teenitud verise rahagaSaatejuhid Priit Hõbemägi, Marek Strandberg ja Heldur Meerits leidsin laupäeval Kuku raadio saates «Keskpäevatund», et Kaja Kallase abikaasa Arvo Halliku Venemaa ärid on jätnud peaministri ja kogu Eesti mainele pleki, mida on väga raske maha pesta.Hõbemägi märkis, et Kaja Kallas on olnud alates täiemahulise Ukraina sõja algusest kõige häälekam Venemaaga äri tegemise vastane ja võidelnud välja sõjaprintsessi hüüdnime.
«Paraku toimus tema kodus see, et tema abikaasa ärisidemed Venemaaga jätkusid. Kindlasti selgub selle loo kohta veel detaile, kuid parandamatu kahju on peaministri mainele juba praegu tekitatud,» lausus Hõbemägi.
Meeritsa sõnul üritati alguses jätta muljet, et Eesti firma Metaprint pakib Venemaal oma tegevust kokku ja veoautod käivad Venemaalt jääke ära toomas.
«Siis selgus, et rohkem on pigem Venemaale asju viidud. On leitud skeem, kuidas toodete Venemaale viimise keelust üle saada. Räägitakse 30 miljoni euro suurusest müügist. Metaprint on öelnud, et nad ei saa miljardi rubla ehk 10 miljoni euro suurust krediiti Venemaale maha jätta. Samas on kummaline, kuidas pagan nad on suutnud nii palju võlgu müüa, kui Venemaal käib asi enamasti nii, et raha ette ja alles siis tuleb kaup,» rääkis Meerits.
Strandberg nentis, et tegelikkuses on Kaja Kallase kodus laual leib, mis on teenitud osaliselt verise rahaga.
«Mis oli abikaasale antud äkilise laenu põhjus? Tõenäoliselt oli asi selles, et pangad ei anna mingite tegevuste rahastamiseks laenu. Ju siis oli rahapuudus nii suur,» lausus Strandberg.
Ta möönis, et Kaja Kallas on Ukrainat toetades toonud moraalset kasu kogu Eestile. Samamoodi on nüüd Kaja Kallase tõttu kogu Eesti kuuereväärid määritud.
Meeritsa hinnangul on Reformierakond alates skandaali alguses täiesti valesti käitunud.
«Reformierakonna kohta on öelnud, et nad saavad avalike suhetega hästi hakkama, kuid praeguse olukorraga nad küll hakkama ei ole saanud. Ainuõige olnuks kohe öelda, et vabandan ja kahetsen. Siis oleks Kaja Kallasel olnud mingisugune šanss peaministrina jätkata: Praegu on avalik arvamus väga tema jätkamise vastu ja küll see hakkab ükskord murendama ka tema koalitsioonpartnerite seisukohti,» ütles Meerits.
Hõbemäe sõnul ei usu praegu enam keegi, et Kaja Kallas võiks olukorras kõigest paari vabandusega välja tulla. «Loo moraal on selles, et kui isik on nii kõrgel positsioonil, võib ka tema abikaasaga seonduv ühel hetkel luubi alla sattuda,» ütles Hõbemägi.

Y

Keskpäevatund 26-08-2023


Kümne miljoni dollari, VEB Fondi ja rahapesurahvale meeldib igaks juhuks dokumente salastadaReformierakond kardab paaniliselt oma varasemate pattude avalikuks tulemist, mistõttu teevad nad ka ennetustööd – poliitoravate toiduahel salastab kõike, mis võiks nende tegudele valgust heita.
Seaduse järgi peaks üldiseks kasutamiseks mõeldud teabele olema võimalik kõigil inimestel ligi pääseda, kuid ametkonnad salastavad hoolimata aastaid kõlanud kriitikast AK-märke abil massiliselt dokumente, kirjutab ERR.
Avalikus sektoris valminud dokumendile võib avaliku teabe seaduse kohaselt lisada asutusesisese kasutamise ehk AK-märke üksnes juhul, kui see vastab teatud kriteeriumidele, näiteks sisaldab tundlikke isikuandmeid või selle avaldamine võib kahjustada kellegi eraelu puutumatust.
Ehkki juba aastaid on mõne aja tagant tõstatunud probleem, et ametnikud kasutavad seda piirangut liiga kergekäeliselt, siis tegelikkuses on olukord pigem halvenenud.
Õiguskantsler Ülle Madise on välja toonud, et üldiseks kasutamiseks mõeldud teabele tagab juurdepääsuvõimaluse avaliku teabe seadus ning see lähtub põhimõttest, et avaliku teabe avalikkus on reegel ja dokumentide asutusesiseseks kasutamiseks tunnistamine erand.
Ametkondades tundub olevat arvamine, et nende tegutsemisest ei tohi jälgi jääda, seepärast tuleb “Glavliti pitsat” igaks juhuks peale panna. Pole raske arvata, kust see hirm tuleb – ikka neilt, kes on aastaid valitsedes ülikahtlastesse tegudesse segatud olnud.
Reformierakondlasest minister Liina Kersna korruptiivse kiirtestihanke dokumendid salastati näiteks 75 aastaks. Naisterahvast ei pruugi enam siis alles olla, aga saladus püsib.
Uued Uudised


Varro Vooglaid: päikeseprillide kandmine intervjuul on kõnekas, Kaja Kallasel on vaja abivahendeid valemängu varjamiseksKonservatiivne poliitik ja Riigikogu liige Varro Vooglaid nendib, et kuigi Kaja Kallas räägib läänelikest väärtustest, on tema juhtimisel riik korruptiivseks banaanivabariigiks saanud.
“Kui Kaja Kallas ei astu oma piinlikust valemängust hoolimata ise tagasi ja ka partei- ja koalitsioonikaaslased jäävad umbusaldushääletusel tema selja taha, siis vähemalt üks asi on selle juures positiivne.
Nimelt – senisest palju enam inimesi hakkab (paremini) aru saama, et kõik Kallase ja tema kambakaaslaste jutud euroopalikest/läänelikest väärtustest ja põhjamaade poliitilisest kultuurist kujutavad endast mitte midagi enamat kui suitsukatet tõsiasjale, et elame banaanivabariigis, kus pumba juurde saanud seltskond ei teeni omakasupüüdmatult ühist hüve, vaid kasutab riigivõimu oma rahva heaolu arvelt isiklike ja kildkondlike huvide teostamiseks, sh (nii poliitiliste kui ka korporatiivsete) välismaiste isandate tellimuse täitmiseks.
Selles mõttes võib tõesti öelda, et laske aga edasi — mida inetumaks asi läheb ja mida läbinähtavamaks valemäng muutub, seda parem, sest ju on see ainuke võimalus jõuda inimeste silmade avanemise ja seeläbi reaalse pöörde eeldusteni. Kahju on lihtsalt sellest, et kõnealuse protsessi käigus jõutakse (on juba jõutud) teha palju kurja – võtta suurelt hulgalt inimestelt viimanegi usaldus oma riigi vastu ning täiesti võimalik, et ka Eesti Vabariik lõplikult maha mängida.
Ajaloost on igal juhul teada, et mida enam valesid võimul püsimiseks käiku lastakse, seda enam valesid tuleb võimu säilitamiseks kasutusele võtta. Erinevates variatsioonides lõppeb see asi alati üht moodi — valedele rajatud ja ise suureks valeks muutunud süsteem variseb oma enda raskuse all või välisest tõukest kokku. Süüdistada pole siis kedagi teist kui iseennast.
Muuseas, päikeseprillide ilmumine intervjuud andva Kallase näole on sümboolselt kõnekas. Abivahendeid valemängu varjamiseks läheb vaja järjest rohkem, alustades massiivsest stratkomist ja lõpetades silmade kui hinge peegli kinnikatmisega.”


Ida-Virumaa peab lõpetama riigile vastandumiseIda-Virumaa kaks suuremat linna − Narva ja Kohtla-Järve − on aastakümneid vastandunud keskvalitsusele. Õigemini on vastuseisu õhutanud nende linnade juhid.Üks põhjus, mis sellise vastandumise mugavaks tegi, oli muidugi asjaolu, et neis linnades võimul olnud Keskerakond oli suurema osa viimasest 30 aastast Toompeal opositsioonis. Nii saigi oma valijatele öelda, et näe, valitsus meid ei armasta, sest siin on Keskerakond võimul.
Eks riigi valitsuse vaenamise üks mõte oli teha oma elanikele selgeks, et kõigis kohalikes hädades ongi süüdi riik ja kohalikud võimud hoopistükkis kaitsevad nende huve kurja keskvalitsuse eest. Vastuseisu õhutamiseks on kasutatud erinevaid teemasid alates haridusest ning lõpetades keele- ja ajalooteemadega.
Kuid algusest peale oli selge, et kaua selline silmamoondus kesta ei saa. Ka Ida-Virumaal nägid inimesed, kuidas arenevad teised piirkonnad, Narvas ja Kohtla-Järvel aga lokkas korruptsioon ning linnajuhte ja nende lähikondlasi hakati lõpuks üksteise järel kohtu alla andma.
Praeguseks on olukord muidugi drastiliselt muutunud, sest muutunud on ka võim nendes linnades. Ja uute juhtide arusaam võimu olemusest, tundub, on hoopis teine. Loodetavasti jätkub neil indu anda hoogu muutustele nii omavalitsuse sees kui suhetes riigiga. Jah, Narvas nägime hiljuti veel katset riigiga tüli kiskuda, kui volikogu otsustas punatänavate nimed alles jätta. Kuid sellel hääletusel enamik volikogu liikmeid ei osalenud, mis on samuti tähelepanuväärne fakt.


Kallas keeldus esmaspäevasele erikomisjoni istungile tulemast   Peaminister Kaja Kallas keeldus teistkordselt tulemast riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungile, kus teemaks presidendi kantselei rahastamine, viidates, et teda esindab selles küsimuses rahandusminister Mart Võrklaev, ütles ERR-ile komisjoni esimees Urmas Reinsalu.   Peaminister Kaja Kallas (Reformierakond) oli algaval nädalal kutsutud kahel korral riigikogu erikomisjonide istungile. Esmaspäeval pidi teemaks olema presidendi kantselei rahastamine, teisipäeval sõjajärgne äritegevus Venemaal. Esmaspäevane istung jääb aga ära, sest Kallas keeldus juba teist korda istungile tulemast, öeldes et teda esindab selles küsimused erakonnakaaslasest rahandusminister Mart Võrklaev, ütles Reinsalu. Reinsalu kutsus Kallase istungile ka eelmisel nädalal ning siis Kallas saatiski enda asemel Võrklaeva. Võrklaev Reinsalu sõnul aga peaministrit puudutavatele küsimustele vastata ei osanud ja seetõttu saatis ta Kallasele korduskutse, millele sai eitava vastuse. Reinsalu nimetas pühapäeval Kallase käitumist äärmiselt kahetsusväärseks ja pretsedendituks. Kuivõrd istungile ei tule ka teine kutsutu, peaministri büroo juhataja Gerrit Mäesalu, kellele ei sobinud istungi kuupäev, tegi Reinsalu ettepaneku istungi ärajätmiseks. Reinsalu sõnul ei tähenda Kallase keeldumine, et ka teisipäeval istung ära jääks. "Selle küsimuses peaminister vastust ei andnud. Pean loomulikuks, et ta sellel osaleb, sest tegu on ühisistungiga korruptsioonivastase erikomisjoniga," lausus Reinsalu. Teisipäeval on teemaks sõjajärgne äritegevus Venemaaga. Kutsutud on Kallas, maksu- ja tolliameti peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli esindaja. Istung algab kell 10, ERR. teeb sellest otseülekande. ERR kirjutas kolmapäeval, et peaminister Kaja Kallase abikaasale Arvo Hallikule osaliselt kuuluv transpordiettevõte Stark Logistics on vaatamata valitsuse kriitikale Venemaaga äri ajavate ettevõtete suhtes jätkanud Ukraina sõja ajal tegevust Venemaa suunal.    					Toimetaja:  Marko Tooming


Vene ajakirjanik: Kaja Kallase taolised inimesed sülitasid Putini-vastastele venelastele näkkuVene opositsioonimeelne ajakirjanik Julia Latõnina pühendas oma YouTube'i saates „Juurdepääsukood“ lõigu peaminister Kaja Kallase teravale kritiseerimisele.
„Tüdruk osutus täiuslikuks vormiks Ühtsest Venemaast,“ alustas Latõnina värvikat monoloogi.
„Riigiduuma saadikud neavad verist läänt, aga just sealt ostavad nad villasid. Ja ka siin tühistas Kaja Kallas venelasi, rääkis kollektiivsest vastutusest, kuid kui asi kerkis päevakorda, siis selgus, et tema abikaasa tõi sõja ajal Venemaale kaupu sisse ja maksis Venemaal makse.“
Latõnina rõhutas, et põhiprobleem pole Kallase abikaasa tegudes, vaid nende vastuolus Kallase väljaütlemistega.
„Kui inimene ostab läänes villa, pole selles mitte midagi halba. Aga kui ta samal ajal räägib sellest, kui korrumpeerunud on lääs, siis tundub see lihtsalt naeruväärne,“ selgitas Latõnina.
Tema sõnul kasutas Kallas juhtunut kommenteerides Vene poliitikute taktikat.
„Ma ei teadnud, mida mu abikaasa tegi, mul polnud sellega midagi pistmist. Noh, see meenutas mulle mõnda Vene prokuröri, keda toetab 90-aastane ema, kellel on 250 firmat, mis teenivad palju raha,“ ütles ajakirjanik.
Ajakirjanik võttis teemaks ka Venemaalt põgeneda püüdvatesse venelastesse suhtumise. Tema sõnul püüab Kallas pugeda eri vabanduste taha, et venelasi mitte riiki vastu võtta.
Kui teised Euroopa poliitikud räägivad tema sõnul ausalt, et „afgaanidel on teistsugune kultuur ja seetõttu me ei taha neid oma territooriumile“, siis Kallas demagoogitseb.
„Kui Kaja Kallas oleks ausalt öelnud, et Eestis on liiga palju venekeelseid inimesi, et pärast lennuliikluse katkestamist on Eesti ainus koht, kuhu lähevad läände suunduvad venelased, ja et Eesti on väike, siin on palju Ukraina põgenikke ja oleme juba ülekoormatud, ja siin on venekeelne Putini-meelne vähemus, siis ma mõistaksin teda,“ kinnitas Latõnina.
Ajakirjaniku sõnul on Kallas hoopis seisukohal, et kõik venelased vastutavad Putini tegude eest ning Venemaalt põgenemise asemel tuleks sinna jääda ja protestida.
„Ma ei ole kuulnud, et ISISe eest põgenevatele pagulastele öeldaks, et te olete Assadi tegevuse eest vastutavad, jääge sinna ja võidelge,“ rääkis Latõnina.
Venemaal toimuvad meeleavaldused on tema sõnul hoopis erandlikud ning on vähe juhtumeid, kus mittedemokraatlikus ühiskonnas protesteeritakse valitseja poolt välja kuulutatud sõja vastu.
„Vene meeleavaldajad said Kaja Kallase taolistelt inimestelt süljega näkku,“ nentis Latõnina.
Latõnina sõnas, et tema meelest olid Kallase kõned mõeldud hoopis venelase ja eestlaste vahelist kuristikku süvendama ja sel moel riigi sisepoliitilisi probleeme lahendama.
„Sellised avaldused, nagu proua Kallase omad, olid mõeldud selleks, et ajada kõik venelased Putinit toetama ja siis öelda, et „vaadake, nad kõik on sellised“,“ selgitas Latõnina.


Kallas keeldus taas esmaspäevasel erikomisjoni istungil osalemastTALLINN, 27. august, BNS – Peaminister Kaja Kallas keeldus teistkordselt tulemast riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungile, kus teemaks presidendi kantselei rahastamine, viidates, et teda esindab selles küsimuses rahandusminister Mart Võrklaev, ütles ERR-ile komisjoni esimees Urmas Reinsalu.
Kallas oli algaval nädalal kutsutud kahel korral riigikogu erikomisjonide istungile. Esmaspäeval pidi teemaks olema presidendi kantselei rahastamine, teisipäeval sõjajärgne äritegevus Venemaal. Esmaspäevane istung jääb aga ära, sest Kallas keeldus juba teist korda istungile tulemast.
Reinsalu kutsus Kallase istungile ka eelmisel nädalal ning siis saatiski Kallas enda asemel kohale Võrklaeva. Viimane aga peaministrit puudutavatele küsimustele vastata ei osanud ja seetõttu sai Kallas korduskutse.
Reinsalu nimetas pühapäeval Kallase käitumist äärmiselt kahetsusväärseks ja pretsedendituks.
Kuivõrd istungile ei tule ajapuudusele viidates ka teine kutsutu, peaministri büroo juhataja Gerrit Mäesalu, tegi Reinsalu ettepaneku istung ära jätta. Reinsalu sõnul ei tähenda Kallase keeldumine, et ka teisipäeval istung ära jääks.
"Selle küsimuses peaminister vastust ei andnud. Pean loomulikuks, et ta sellel osaleb, sest tegu on ühisistungiga korruptsioonivastase erikomisjoniga," lausus Reinsalu.
Teisipäeval on teemaks sõjajärgne äritegevus Venemaaga. Kutsutud on Kallas, maksu- ja tolliameti peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprindi tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logisticsi tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli esindaja. Istung algab kell 10 ja ERR teeb sellest otseülekande.
ERR kirjutas kolmapäeval, et peaminister Kaja Kallase abikaasale Arvo Hallikule osaliselt kuuluv transpordiettevõte Stark Logistics on vaatamata valitsuse kriitikale Venemaaga äri ajavate ettevõtete suhtes jätkanud Ukraina sõja ajal tegevust Venemaa suunal.
Tallinna toimetus, +372 502 5532, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kaja Kallas keeldus esmaspäevasel riigikogu erikomisjoni istungil osalemastPeaminister Kaja Kallas (RE) keeldus esmaspäeval tulemast riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungile, kus teemaks presidendi kantselei rahastamine, viidates, et teda esindab selles küsimuses rahandusminister Mart Võrklaev (RE).Komisjoni esimees Urmas Reinsalu (Isamaa) ütles rahvusringhäälingule, et kuna ajapuudusele viidates ei tule istungile ka teine kutsutu, peaministri büroo juhataja Gerrit Mäesalu, tegi ta ettepaneku istung ära jätta.
Reinsalu kutsus Kallase istungile ka eelmisel nädalal ning siis saatiski Kallas enda asemel kohale Võrklaeva. Viimane aga peaministrit puudutavatele küsimustele vastata ei osanud ja seetõttu sai Kallas korduskutse.
Reinsalu nimetas pühapäeval Kallase käitumist äärmiselt kahetsusväärseks ja pretsedendituks.
Kallas on kutsutud oma abikaasa äritegevuse kohta aru andma ka järgmise nädala teisipäevaks riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni istungile. Praeguse seisuga peaks see istung toimuma.


Vene ajakirjanik võrdleb peaminister Kallast Ühtse Venemaa esindajatega: Kallas sobiks sellesse erakonda, Kallase-suguste tõttu koonduvad vene inimesed Putini ümberVene opositsiooniline ajakirjanik ja kirjanik Julia Latõnina pühendas peaminister Kaja Kallase abikaasa ümber lahvatanud skandaalile osa oma saatest „Juurdepääsukood” YouTube’is ja kritiseeris karmilt Eesti peaministrit.
„Sel nädal õnnistas meid lugu Eesti peaministri Kaja Kallasega,” alustas tuntud Vene ajakirjanik Julia Latõnina oma tiraadi. „Tüdruk osutus Ühtse Venemaa täiuslikuks jäljendajaks. Ühtse Venemaa saadikud kiruvad neetud Läänt, aga samas ostetakse seal villasid. Ja siin kirus Kaja Kallas venelasi, rääkis kollektiivsest vastutusest, aga kui asjaks läks, siis selgus, et sõja ajal eksportis tema abikaasa Venemaale kaupu ja maksis Venemaal makse.”
Latõnina sõnul oleks Kaja Kallasest saanud suurepärane Mizulina (Vene poliitik, föderatsiooninõukogu liige – toim.) ja „Mizulinast oleks saanud suurepärane proua Kaja Kallas”. Ajakirjaniku põhiväide ei seisne mitte selles, et Kaja Kallase abikaasal oli Venemaaga äri, vaid tema tegude vastuolu peaministri teravate ja valjuhäälsete sõnadega.
„Kordan veel kord, nagu teate, ma ei kiru kunagi äri. Kui inimene ostab näiteks villa Läänes, pole selles absoluutselt midagi halba. Aga kui ta samal ajal räägib, kui korrumpeerunud on Lääs, tundub see lihtsalt naeruväärne. Vastavalt sellele ettevõte veab ja veab Venemaale. Ma ei tea, mida ta seal veab, kas tal on peal keelatud esemeid. Aga seal on siis proua Kaya Kallas, kes, tuletan meelde, pärast mobilisatsiooni väljakuulutamist oli venelastele sissesõiduviisade väljastamise vastu ja ütles, et iga kodanik vastutab oma riigi tegude eest. Nii et las vene mehed jäävad Venemaale, räägivad ja ütlevad, et nad on selle sõja vastu,” reageeris ta olukorrale.
Seejärel arutles ajakirjanik Kallase sõnade üle kollektiivsest vastutusest, tuues näiteid erinevatest ajaloolistest olukordadest, mis on tema hinnangul võrreldavad Venemaa praeguse olukorraga. „Ma ütleks, et see on enneolematu poliitiline keel,” kirjeldas ta Eesti peaministri väljaütlemisi, „sest näiteks Euroopa parempoolsetelt poliitikutelt kuulsime, et afgaanid on teistsugune kultuur, „ja seetõttu me ei taha neid oma territooriumil näha.”
Ja kui Kaja Kallas ütleks ausalt, et Eestis on liiga palju venekeelseid, et pärast lennukiühenduse katkemist jäi Eesti ainsaks kohaks, kuhu Venemaalt läksid inimesed, kes üritasid Läände lahkuda, ja Eesti on väike, seal on palju Ukraina pagulasi, ta pingutas juba üle, avades neile oma südame ja käed, ja seal on veel venekeelne Putini-meelne vähemus, siis ma saaksin temast aru. Sest need oleksid tõtt rääkiva poliitiku ausad, õiged sõnad.
Kuid selle asemel otsustas Kaja Kallas kasvatada demagoogiat, et mitte kõlada nagu Euroopa parempoolsed poliitikud. Kuid vabandust, me ei kuulnud Euroopa poliitikut ütlemas: „Te ei saa lasta afgaanidel Talibani eest põgeneda, sest nemad vastutavad poliitikute tegude eest. Parempoolsed ütlevad ausalt, et see on muudel põhjustel võimatu, vasakpoolsed aga, et see on võimalik. Oleks kummaline sofistika, kui nad ütleksid afgaanidele „las nad jäävad ja protestivad Talibani vastu”. Miks ta jooksis seal ringi sisse mässituna, ja võtab siin, Euroopas, loori maha? Las ta jääb sinna, protestib ja võtab seal loor maha.
Ma ei ole kuulnud, et ISISe eest põgenenud põgenikele oleks öeldud, et vastutate Assadi tegude eest, jääge sinna ja võidelge. Ma pole kuulnud, et kui inimesed Nõukogude Liidust põgenesid, üle ujudes, laevalt maha hüpates, oleks nad tagasi aetud sõnadega „Nõukogude Liidu elanikke ei lubata, nad vastutavad oma valitsuse tegude eest, las nad jäävad ja virelevad.”
Latõnina meenutas ka seda, kuidas Nõukogude Liit Tšehhoslovakkiasse tungis. „8 inimest läksid väljakule ja kõik ütlesid, et nad olid tublid,” ütles ajakirjanik. „Keegi ei öelnud: „Noh, kõik Nõukogude Liidu elanikud on orjad, sest välja tuli ainult 8.” Keegi ei öelnud seda tollal eestlaste kohta, kes samamoodi Nõukogude vägedes teenisid, et „kuulge, nad on orjad, nad tungisid koos sisse.” Keegi ei öelnud ukrainlaste kohta, kes olid sel ajal samuti Nõukogude vägedes, „kuulge, nad on orjad, nad tungivad Tšehhoslovakkiasse, ei protesteeri ega keeldu Nõukogude vägede koosseisus tungimast Afganistani.”
Latõnina sõnul on inimkonna ajaloos väga vähe juhtumeid, mil mittedemokraatlikus ühiskonnas, autoritaarses või tsaaririigis, veelgi enam totalitaarses riigis protesteeriti suverääni kuulutatud sõja vastu. „Ma ei mäleta, et mongolid protestisid Tšingis-khaani tegevuse vastu,” arutles ta. „Venemaa massilised protestid ise on olnud inimkonna ajaloos suhteliselt erand.”
Ajakirjaniku sõnul said meeleavaldajad Venemaal „süljega näkku sellistelt inimestelt nagu Kaja Kallas”.
„Mul on tunne,” kirjeldas Latõnina, „et nende avalduste peamine eesmärk ei olnud Ukraina toetamine, vaid täpselt vastupidine. Sellised ütlused nagu proua Kallas pani kõik venelased Putinit toetama ja seejärel ütlema: „Vaata, nad kõik on sellised.” Seda tehti Eesti sisepoliitiliste probleemide lahendamiseks. Ma austan Eesti sisepoliitilisi probleeme, kuid sellised väljaütlemised tunduvad mulle silmakirjalikkusena. Kui kõigilt inimestelt nõutakse latti, mida igas ühiskonnas, eriti mittedemokraatlikus ühiskonnas suudavad kanda vähesed. Ja neid, kes selle lati on võtnud, süüdistatakse ikka selles, et „teid selliseid on vähe”.”
Julia Latõnina sõnul näeb „vana Lääs” kõiki kirjeldatud asju, kuid „Vana Euroopa” struktuur on väga huvitav. Selles nad ajakirjaniku sõnul vaikivad ega räägi erinevalt Balti riikidest mõnda asja avalikult. „Kuid seoses mõne Balti riikide poliitiku käitumisega kasutatakse seal nende riikide kohta miteametlikult sõna „šaakaliriigid”,” sõnas ajakirjanik.
„Taaskord, kui proua Kallas seda kõike ainult ütleks ja see oleks tema poliitiline seisukoht, siis poleks see väga hea. Kui ta oleks öelnud kõike nii nagu on: et Eestis on venekeelne vähemus, mis on väga problemaatiline, et riik on Ukraina põgenikke täis ega suuda rohkem venelasi vastu võtta, siis kui ta ausalt räägiks kõike nii, nagu on, oleks teistsugune jutt. Kuid ta ütles seda, mis talle poliitiliselt kasulik tundus. Ja nüüd selgub, et nõudes, et keegi Moskvaga äri ei teeks, selgub, et tema abikaasa oli erand,” räägib Latõnina.
Ajakirjaniku hinnangul kasutas Kallas olukorda kommenteerides Venemaa poliitikute taktikat, kui peaministri abikaasa äri ilmsiks tuli.
„„Jah, ma ei teadnud, mida mu abikaasa teeb, aga mul polnud sellega midagi pistmist.” Noh, see meenutas mulle lihtsalt mingit Vene prokuröri, keda toetab tema 90-aastane ema, kellel on 250 firmat, mis teenivad palju raha,” rääkis ajakirjanik.
Ajakirjanik tõi välja Mõhailo Podoljaki seisukohta Kallase suhtes kui ausa. Ajakirjaniku hinnangul on inimestel õigus liitlaste puuduste ees silmad kinni pigistada ja inimestel on õigus sellele, mis on neile kasulik. „Minu seisukohalt pole hea, kui kõlavad valed motiivid. See on minu isiklik seisukoht, sest need selgitused ei ole lõpuks strateegiliselt Putini lüüasaamist soodustavad. Nad aitavad kaasa Venemaa ühiskonna konsolideerumisele Putini ümber, mida vaatamata nende inimeste pingutustele ikkagi ei juhtu,” lõpetas Latõnina oma Kaja Kallase abikaasa Venemaa tegevusega seotud skandaali teemalise monoloogi.


Argpüksist peaminister: Kaja Kallas keeldus taas esmaspäevasel erikomisjoni istungil osalemastOma peaministrikarjääri alguses keeldus Kaja Kallas erakorraliselt Riigikogu ette minemast ja selline argpükslik käitumine saadab teda siiani – ta eelistab probleemide eest põgeneda. Ühtlasi sülitab ta sellise käitumisega näkku rahva valitud esindajatele ehk Riigikogu saadikutele. Kumba on rohkem, ülbust või hirmu vastutuse ees?
Peaminister Kaja Kallas keeldus teistkordselt tulemast riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungile, kus teemaks presidendi kantselei rahastamine, viidates, et teda esindab selles küsimuses rahandusminister Mart Võrklaev, ütles ERR-ile komisjoni esimees Urmas Reinsalu.
Kallas oli algaval nädalal kutsutud kahel korral riigikogu erikomisjonide istungile. Esmaspäeval pidi teemaks olema presidendi kantselei rahastamine, teisipäeval sõjajärgne äritegevus Venemaal. Esmaspäevane istung jääb aga ära, sest Kallas keeldus juba teist korda istungile tulemast.
Reinsalu kutsus Kallase istungile ka eelmisel nädalal ning siis saatiski Kallas enda asemel kohale Võrklaeva. Viimane aga peaministrit puudutavatele küsimustele vastata ei osanud ja seetõttu sai Kallas korduskutse.
Reinsalu nimetas pühapäeval Kallase käitumist äärmiselt kahetsusväärseks ja pretsedendituks.
Kuivõrd istungile ei tule ajapuudusele viidates ka teine kutsutu, peaministri büroo juhataja Gerrit Mäesalu, tegi Reinsalu ettepaneku istung ära jätta. Reinsalu sõnul ei tähenda Kallase keeldumine, et ka teisipäeval istung ära jääks.
“Selle küsimuses peaminister vastust ei andnud. Pean loomulikuks, et ta sellel osaleb, sest tegu on ühisistungiga korruptsioonivastase erikomisjoniga,” lausus Reinsalu.
Teisipäeval on teemaks sõjajärgne äritegevus Venemaaga. Kutsutud on Kallas, maksu- ja tolliameti peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprindi tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logisticsi tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli esindaja. Istung algab kell 10 ja ERR teeb sellest otseülekande.
ERR kirjutas kolmapäeval, et peaminister Kaja Kallase abikaasale Arvo Hallikule osaliselt kuuluv transpordiettevõte Stark Logistics on vaatamata valitsuse kriitikale Venemaaga äri ajavate ettevõtete suhtes jätkanud Ukraina sõja ajal tegevust Venemaa suunal.


Arto Aas: Eesti ettevõtjate seas on tekkinud katastroofiline trendLigemale aastapäevad kestnud muinasjuturääkimine sai lõpu: Tööandjate Keskliidu juht Arto Aas ütleb, et Eesti ettevõtjate seas on tekkinud ohtlik trend. Kuid majanduse eldavdamiseks saaks praegu nii mõndagi ära teha – kui vaid valitsus tahaks.Napilt aasta tagasi nägi Eesti taasiseseisvumisaja suurimat inflatsiooni, kui augustikuus ületas hinnakasv 25 protsendi piiri. Siis hakkasid majandusanalüütikud rääkima juttu, et ees ootavad rasked kuud, ka tänavune esimene poolaasta tuleb keeruline – aga see-eest tänavu teisel poolaastal hakkab kõik taas ülesmäge minema. Nüüd on teine poolaasta juba mõnda aega kestnud, sügis seisab ukse ees, aga suuri paranemismärke pole näha. Miks pilt ja heli kokku ei lähe?
«Vastab tõele, et see oli üldlevinud arvamus, aga nüüd on optimistlikud ootused järjest edasi lükkunud,» ütles Tööandjate Keskliidu juht Arto Aas. «Paremaks pole läinud. Eksport on kukkunud 15-20 protsenti, see on see, mis riiki lisaraha ja jõukust toob. Eesti majandus on viis kvartalit järjest langenud ja kukkumine on olnud Euroopa Liidu kõige sügavam,» rääkis Aas.
Samas rõhutas ta, et pilt on riigis erinev: töötlev tööstus on kõige valusamalt pihta saanud, aga samas on igas sektoris näited ka nendest ettevõtjatest, kes ka praeguses olukorras väga hästi hakkama saavad. «Eestlased on tagasihoidlikud, ega kui hästi läheb, siis nemad ajalehte pigem ei tule. Kõik pole ju halvasti: tööhõive on meeldivalt kõrge, tarneahelaprobleemid on taandunud, energiahinnad on alla tulnud, inflatsioon on taandumas. Võiks öelda, et praegu on Eestis kõige stabiilsem aeg viimase nelja aasta jooksul,» sõnas Aas. Tugevamad ettevõtted jäävad ellu, rõhutas Aas: keeruline on neil, kes panid kõik ühele kaardile, näiteks eksportisid Rootsi. Kuid ettevõtja amet ongi kriisidega toime tulla: praegu otsivad seni Skandinaaviasse müünud Eesti ettevõtjad uusi turge Saksamaalt ja USAst.

Pole enam mõtet: eestlased on hakanud Eestit vältima

Samas on pead tõstnud ka teine trend: kui varasemalt on räägitud sellest, et välisinvestorid on hakanud Eestit vältima, siis nüüd pööravad eestlased ise kodumaale selja. «Ka kodumaised ettevõtjad vaatavad investeeringute tegemisel Eestist välja. See oleks meile tragöödia. Üks suur põhjus on, et ettevõtluskeskkond on muutunud piiravaks,» ütles Aas. See tähendab Aasa sõnul: lubade- planeeringute menetlemine võtab Eestis sageli 10 aastat, aga sama ajaga muutuvad regulatsioonid pidevalt ning piisab väikesearvulisest huvigrupist, et suur arendus seisma panna. «Teiselt poolt muidugi on teistes riikides oma investeeringute meelitamise programmid – ega Skeleton niisama Saksamaale tehast ei teinud,» rääkis Aas.

Eesti on konkurentsist väljas

Eesti selle suve lemmikteemaks on olnud maksud, täpsemalt valitsuse plaanitud tulumaksu- ja käibemaksutõus, kavandatav automaks ja muud võimalikud maksud. Näiteks andis rahandusminister kohalikele omavalitsustele soovituse makse tõsta, kui raha napib. Aas rõhutas, et muidugi mõjutavad maksutõusud ettevõtjaid. «Ega ükski maksutõus tööandjaid rõõmsamaks ei tee.» Probleemiks on konkurentsivõime. «Eestis ei ole juba praegu konkurentsivõimega kiidelda ja ega maksumuudatused meid atraktiivsemaks ei muuda. Eriti kui need tulevad ootamatult, nagu need peale valimisi lauale löödi,» nentis Aas. Kui praegu on parteid püüdnud tagantjärele rääkida nagu oleks enne valimisi mingi maksudebatt toimunud, siis Aas ütleb selgelt välja: enne valimisi ei rääkinud vähemalt suuremad parteid maksudest üldse, pigem maaliti pilt, et Eestis on kõik väga hästi. «Aga peale valimisi öeldi – meil on katastroof,» summeeris Aas.
«Aga millal valitsus viimati majanduse konkurentsivõime üle arutas? Käib tants-trall ja palagan erikomisjonides, aga sisulist debatti, et kust majanduskasv tuleb – seda ei ole,» ütles Aas.
«Õnneks pole maksumuudatused nii fundamentaalsed. Me saime ju aru, et see kuluralli peab lõppema… Aga automaksu kandev idee on tuua riigieelarvesse raha juurde, mitte keskkonnakaitse – jääb lihtsalt arusaamatuks, miks seda tehakse. Probleem on aga, et rahandusministeerium pani 1 miljardi euroga eelarveprognoosis mööda.

Aas valitsusele: mõelge Eesti strateegiale, mitte aina uusi makse välja

Aas kinnitas, et ettevõtjatel on selge ootus, et riik ise ka oma kulusid kärbiks,enne kui rahvale maksutõusust räägib. «Kas riik on sisuliselt oma kulud üle vaadanud? Ma pole käegakatsutavat tulemust veel näinud. Margus Tsahkna ütles enne valimisi, et tal on excelis 1 miljardi euro jagu kärpeplaane. Samas pole kärbete aruteludes valitsuses kuulda olnud mingeid selgeid printsiipe ja mõõdikuid ehk siis osad võtavad kindlasti lõdvemalt kui teised. Muidugi on mõistlik, et valitsus tahab riigi rahanduse korda saada ja vastutustundetu kuluralli peab lõppema. Aga see pole inspireeriv narratiiv, mingi positiivne agenda peab veel olema! Kust tuleb see majanduse tootlikkuse kasv 110 protsendini ELi keskmisest 2035. aastaks? Valitsus võiks pingutada uute strateegiate nimel, mitte ei mõtleks uusi makse välja,» soovitas Aas.

Riigieelarve on fiasko, fookus on täiesti paigast

Aas andis mõista, et teda häirib praegune poliitiline palagan-skandaalikesed ebaoluliste küsimuste üle. «Olukorras, kus riigieelarve on suurusjärgus 17 miljardit, ei vaielda mitte sadade miljonite, vaid kümnete tuhandete kulutamise üle. Varsti hakatakse vaatama, kuhu läksid katuserahad – ja see on muidugi kole, on korruptiivsed tunnused, aga see on köömes 17 miljardi kõrval! Fookus on paigast ära. Ettevõtjate vaatest: praegune riigieelarve ülesehitus ja läbipaistmatus on fiasko, sellest pole keegi võimeline aru saama. Ma ei mõista, miks seda pole korda tehtud. Ja asjaolu, et rahandusministeerium paneb miljardiga prognoosi mööda – ootamatult on, ei tea kust, tekkinud miljard eurot – kuulge, kas niimoodi käib eelarve planeerimine? Ja kui ettevõtjate jaoks on Eesti konkurentsivõime prioriteet nr 1: siis kus see riigi plaan siin on?,» ütles Aas.

Valitsus tahab tootlikkuse kergitada üle Euroopa keskmise - aga ei tea, kuidas

Mis majanduskasvu puudutab, viitas Aas, et riigi visioon on kergitada Eesti majanduse tootlikkus 110 protsendi peale EL-i keskmisest, kuid praegu on see 80 protsendi juures. «Peame 30 protsendipunkti järgi võtma, eesmärk on ilus, aga pole debatti, kuidas seda teha. Unistustest ei piisa, kui tegusid pole,» ütles Aas. Ta näeb selgelt Eesti ettevõtjate puhul vajadust rohkem teaduspõhiselt majandada: tuleb välja töötada kõrgema lisandväärtusega uued tooted-teenused ja need siis kallilt muule maailmale maha müüa.
«Rakendusuuringute puhul on olukord paremaks läinud, ei pea olema liiga mossis-depressioonis. Neid ettevõtteid on, kes panustavad süsteemselt ja teevad koostööprojekte teadusasutustega. Paraku oleme siiani Euroopas innovatsioonilt keskmiste hulgas. Ja lõpuni aus olles: Eestis on 200-300 ettevõtet, kes suures mahus teadus-ja arendustegevust teevad, aga neid peaks olema kümme korda rohkem.»
«Innovatsioon on otsapidi seotud rohepöördega: paljud on selle valguses innovatsioonile mõtlema hakanud, sest seda nõuavad Eesti ja Euroopa liidu regulatsioonid, seda nõuavad pangad ja -raha paneb rattad käima – seda hakkavad nõudma ka kliendid, eeskätt Skandinaavias, kus nende teemadega on hulga kauem tegeldud. Ja siin on meil kurb pilt: keskkonnatehnoloogiate investeeringutes on Eesti tase 23 protsenti Euroopa Liidu keskmisest,» rääkis Aas.
«Majanduses on praegu peataolek: idubuum on läbi ja suur küsimus on, millised ettevõtted majandust järgmised 10 aastat vedama hakkavad.»
Aas arvab, et võib-olla tulebki järgmine suur edulugu nii-öelda rohesektorist. «Majanduses on praegu peataolek: idubuum on läbi ja suur küsimus on, millised ettevõtted majandust järgmised 10 aastat vedama hakkavad. Loogika ütleb, et see võiks tulla rohepöördevaldkonnast. Need peaks olema ettevõtted, mis suudavad luua tugeva omatoote ja brändi ning on globaalselt edukad. Aga see valdkond on palju erinev kui IT-sektor, kust tulid viimased edulood. Materjaliteadus, biokeemia, geenitehnoloogia jmt– neid lahendusi ei saa kolme kuuga rakendada ja skaleerida, asjad võtavad kauem aega, eriti kui räägime tootmisest. Aga igal juhul tundub deep tech suure potentsiaaliga.»
«Mida olemasolevad ettevõtted vajavad, on õigusselgus ja investeerimiskindlus. Kui regulatsioonid-maksud muutuvad igal aastal, ei juleta suuri investeeringuid teha. See on olnud peamine ootus kliimaseadusele, mis looks suurema selguse ja kindlustunde, et muutusi ei tehtaks suvalistel hetkedel. Kolmas suur teema on Eestis tööjõupuudus: igal aastal kaob tööturult 5000 inimest. Välistööjõu värbamise reeglid on arenenud riikide karmimad, kuid ajaloo liberaalseim valitsus ei taha selle küsimusega tegeleda,» sõnas Aas.
Lisaks andis suure hoobi praegu Eestile meeletu hinnatõus. Aas viitas värskele välistalentide uuringule, mis oli ülimalt nutune. «Eesti langes 18 kohta 29. kohale. See on väga kurb, arvasime ju, et oleme äge riik – aga no üks asi oligi seal elukallidus. On positiivne, et oleme saanud jõukamaks, aga ärimudelid peavad ka kiirelt kohanema nii kallis riigis. Oleme jõudnud klaaslae alla, selle purustamiseks peame midagi ette võtma,» ütles Aas.

Üks küsimus: Kas Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutust on ettevõtjatele päriselt vaja?
Peame tajuma laiemat konteksti: läbi selle jagame ju Euroopa Liidu miljardeid, oleks rumalam need Euroopa Liitu tagasi saata. Teiseks, mingites kohtades, kus on turutõrge, vajavad ettevõtjad seda abi – teistes riikides jagatakse toetusi veel rohkem. Nii et olemasolu on õigustatud, kui tegeletakse õigete asjadega, mitte ei kulu aeg ja raha rumaluste peale, milliseid näiteid samuti on. Mida ettevõtjad rohkem tahaksid, oleks toetused rakendusuuringute, uute investeeringute ja innovatsiooni valdkonnas.


Mihkel Zilmer: inimesed peaksid lugema ja kasutama Eesti toitumis-ja liikumissoovitusiHämmastav, kui paljud ikka veel ei tea, et on olemas väga hea, põhjalik, lihtne ning teaduspõhine raamat „Eesti toitumis-ja liikumissoovitused" ning neelavad selle asemel suvalist interneti-infot, ütles Tartu Ülikooli meditsiinilise biokeemia professor meditsiinidoktor Mihkel Zilmer Med24 toimetajale Madis Filippovile.Pälvisite tänavu teaduse elutööpreemia. Nii mõnedki erinevate elutööpreemiate saajad on öelnud, et selline tunnustus tekitab tunde, justkui elutöö olekski nüüd tehtud. Milliste mõtetega teie selle preemia vastu võtsite?Suur autoriteene komisjon tunnustas sellise preemiaga minu pikaajalist süsteemset tegevust. Loomulikult on see väga suur tunnustus seni tehtu eest. Olen kõigile kaasteelistele väga tänulik ja elutöö peab edasi minema! Minu jaoks ei kõla see nii, et elutöö on tehtud.Räägin siia ühe lõbusa seiga. Sel ajal, kui ERRis ilmus preemiauudis, oli mul arstitudengitega loeng. Jätan alati telefoni kabineti riiulile, kutsungiks on lõik ühest minu kirjutatud laulust ülikooli kohta. Loengult tulles küsis sekretär, mis lahti on, et telefon mängib lakkamatult seda viisijuppi. Kuna seinad kostavad läbi, siis olid ka kõrvalruumi füsioloogid tulnud uurima, mis professoriga toimub, et ta laseb vahetpidamata ühte viisijuppi. Väga paljud olid juba loengu ajal helistanud. Üks esimesi oli Toomas Asser. Muide, kui hakkasin hästi noore õppejõuna ülikoolis õpetama, siis minu esimeses rühmas oli üks mõistlik noormees nimega Toomas Asser.Millised on praegu teie tööpäevad? Millega tegelete?Kord nädalas on teise kursusega meditsiinilise biokeemia loeng. Mulle väga meeldib just kontakt-Mihkel Zilmer seid loenguid pidada, sest püüan oma ainet heas mõttes teatraalselt selgeks teha. Nimelt, paljud üliõpilased, kes kuulevad esimest korda sõna meditsiiniline biokeemia, on üsna kartlikud - see on jälle üks keemia! Õige pea nad veenduvad, et see on hoopis midagi muud. See õpetab neid biokeemilis-meditsiiniliselt mõtlema, mis on praktilises arstitöös ju väga vajalik.Lisaks korralistele loengutele tegelen doktorantide juhendamisega. Muuseas, minu esimene doktorant oli Joel Starkopf (kaitses 1997. aastal ja on nüüdseks riigi teaduspreemia laureaat). Kõiki neid toredaid doktorante pole siin ruumi nimetada, aga kui mõningaid veel välja tuua, siis näiteks Jaak Kais (sai omal ajal presidendi noore teadlase teaduspreemia), Priit Kampus, Maksim Zagura, Martin Serg, Kaspar Tootsi (sai sel aastal presidendi noore teadlase teaduspreemia), Kaido Paapstel, Piibe Muda, Aune Rehema, Priit Põder, Teele Kasepalu. Kõik väga targad ja tublid arstid, mitmed neist on juba ka professorid ja kaasprofessorid. Mul on väga hea meel, et mul on õnnestunud panustada üle 30 noore inimese doktoritööni viimisesse. Seejuures on totaalne enamik neist kliinilise sisuga tööd.Aeg-ajalt helistab või saadab e-kirju mõni kolleeg, näiteks perearstid, kuid ka teised arstid, et küsida minu valdkonda puutuvat nõu. Tore, kui suudan neid aidata ja seda läbi süsteemse lähenemise. Seletan lühidalt: ei ole klassikalist meditsiini ja alternatiivmeditsiini. On olemas süsteemne lähenemine meditsiinile (ravimisele). Näiteks, kui inimesel on pikemaajaline haigus, siis peab söömine olema süsteemne (loe raamatut „Normaalne söömine", eriti lk 13-20), ning kui raviaine segab ka mingi toitaine imendumist, tuleb söömises teha haiguspõhiseid muudatusi. Kui aga see raviaine segab mõnda ainevahetuslikku protsessi, tuleb konkreetsest olukorrast lähtudes kasutada sobivaid teaduspõhiseid tipp-toetusaineid. Nii et on kolm plokki: normaalne söömine, haiguspuhused soovitused söömises ja vajadusel teatud teaduspõhiste kliiniliselt uuritud tipp-toetusainete kasutamine. Selline tegutsemine ongi süsteemne meditsiin.Õhtuti räägin vähemalt korra nädalas oma lastega enamasti ühe spetsiaalse äpi abil. Minu esimene laps Chris [Chris Pruunsild - toim.J on kaasprofessor ja lastereumatoloog, keskmine laps Kristel [Kristel Zilmer - toim.] on Oslo ülikoolis ruuniuuringute professor ning noorim on Mihkel Zilmer juunior, kes on filmihelilooja ja elab hetkel Uus-Meremaal.Teie tehtud ja teiega seotud teadustöid ja publikatsioone on väga palju, kuid millised neist tooksite ise esile? Kui lõpetasin aspirantuuri kandidaadikraadi (praegune PhD) õigeaegse kaitsmisega, siis tegelesin sellise ensüümi nagu Na-pump uurimisega. Jõudsime kaugele, aga rahvusvaheliselt publitseerida ei saanud, sest oli sügav Nõukogude aeg ja mind ei lastud ka välismaale. Välismaale sõitmine keelati mul ära. Üks põhjus oli laul „Tuhanded külad (Eestimaa)", mille olin kirjutanud, aga neid põhjuseid, mis olid enamasti seotud osalemisega protsessis „Rajacas“, oli veel. Lisaks ei avaldanud ma mingitki soovi selle ja muu nimel parteisse astuda.Kuigi kandidaaditöö oli vähirakkudega seotud, mõistsin, et meditsiinis on väga huvitavaid kaalukaid teemasid, mis on väärt uurimist ja mille tulemused lülituvad kiiremini meditsiinipraktikasse. Kuna Eestis polnud keegi veel põhjalikult tegelenud tollal maailmas üha intensiivistuva oksüdatiivse stressi uurimisega ja mind häiris selle juures pidev jutt, et oksüdatiivne stress (OxS) on kahjulik ning tuleb kindlasti antioksüdantidega kõrvaldada, võtsime teema ette. Kolleegidega tehtud töö eest anti meile riigi teadusepreemia. Näitasime, et on olemas n-ö madal ehk low-grade OxS, mis on füsioloogiline, s.t vajalik, ja high-grade OxS, mis on sügav ja kahjulik, eriti kui ta on kestev, ja just sellega tuleb tõesti ka meditsiinilises mõttes tegeleda. See tähendab, et sel puhul on vaja kasutada mõningaid antioksüdantseid ravimeid ja spetsiifilise fookusega toetusaineid. Kolleegid nimetasid mind tollal OxS-i maaletoojaks.Järgnev viis veelgi rohkem meditsiiniteemadeni. Nimelt on inimorganismis üks väga põnev asi - endoteel. Seda on kaaluliselt nii palju ja ta sekreteerib nii paljusid bioaktiivseid ühendeid, et seda nimetatakse tinglikult ka kõige suuremaks sisesekretsiooninäärmeks. Mõtlesin, et see endoteel on ju siis pagana tähtis ja huvitav! Rajasime kolleegidega (Rein Teesalu, Andres Pulges, hiljem lisandus Jaan Eha) endoteelikeskuse, mida panime Lõuna-Eesti huumorivõtmest lähtudes juhtima kaks direktorit Qaak Kais ja Priit Kampus, noored väga targad arstid), Hakkasime mitteinvasiivselt uurima väikeste arterite jäikust, aordirõhku ja mitmeid muid veresoonte funktsioonidega seotud aspekte erinevate haiguste puhul, sh ka nende biokeemilist sisu ja mehhanisme. Ka selle töö eest anti meile riigi teaduspreemia.Minu põhimõte on alati järgmine: uurimistööl peab olema lisaks tippteadusele praktiline väljund. Toon ühe näite. Kui inimesel on pidevalt natuke kõrgenenud vererõhk, oleks väga mõistlik uurida ka seda, kui palju on tal vererõhk aordis, aga tollal puudusid vastavad referentsväärtused. Rootslaste, meie ja mitme muu riigi teadlaste tööd võeti kokku ja nii publitseeritigi aordis oleva vererõhu esimesed ealised referentsväärtused maailmas ning neid väärtusi said kõik kliinikud kohe kasutada. Miks on see tähtis? Perifeerselt mõõdetud vererõhu natuke kõrgenemine juhul, kui aordis on rõhk normis, ei ole veel organeid kahjustav. Juhul, kui aordis on rõhk normist kõrgem ja seda kestvalt, on aga tegemist probleemiga, mis hakkab organeid kahjustama.Veel sai alustatud psühhoosi esmaepisoodi ravi ja selle metaboloomilise toime uurimist. Uuringud toimuvad koostöös Eero Vasaraga ja Liina Haringuga. Oleme näidanud, mis juhtub 6 kuud kestnud ravi järel, kui oli tegemist psühhoosi esmaepisoodiga, ja mis juhtub viie aasta järel (follow upj. Lühidalt öeldes, kui vaadata 6-7 kuud, siis ravi põhimõtteliselt toimib (seda kinnitavad ka meie väga põhjalikud metaboloomikauuringud), aga kui ravi kestab kauem, hakkavad tekkima tõsised probleemid. Hakkab kujunema metaboolne sündroom, diabeet jm. Soomlased ongi näidanud, et skisofreeniahaiged elavad keskmiselt 25 aastat vähem. Meil on mitmeid ideid, kuidas saaks hakata pikaajalise ravimisega kaasuvaid tõsiseid probleeme pidurdama.Huvitavaid temaatikaid on veel. Mainin ära vaid ühe. Nimelt uurime kaugisheemilist eelkohastumust. juba on kaitstud värske doktoritöö, teine valmib sel aastal, mitmed on toimumas. Uurime mitmeid olulisi aspekte: näiteks kasutatakse neeruuuringuteks kontrastainet, aga see võib tekitada tõsiseid kõrvaltoimeid ja me uurime, kas eelkohastumise abil võiks võtta seda riski maha. Uurime, kas eelkohastumisega saaks perifeersete arterite haigusega patsientide teatud näitajaid ja olukordi mõjutada positiivses võtmes jpm.Pole palju inimesi, kes ei teaks raamatut normaalsest söömisest. Miks pidasite omal ajal vajalikuks selline raamat välja anda?Esmatrükk ilmus 2003. aastal ja leppisin kirjastusega kokku, et me seda ei reklaami, vaid las inimesed ise leiavad üles. Kirjastuse juht ütles mulle eelmisel aastal, et tal on kaks raamatut, mis vaikselt ja tasapisi kogu aeg müüvad - Jussikese seitse sõpra" ja „Normaalne söömine". Raamatu kirjutamise põhiajend oli see, et kuigi ma olen Lõuna-Eesti talupoeg, mistõttu minu rumaluste talumise piir on üsna kõrge, sai ühel hetkel kõrini rumalustest, mis toitumise kohta erinevates keeltes vahetpidamata ilmusid. Eesmärk oli luua raamat, kus info on teadus-ja ainevahetuspõhine, korrektne ja lihtne. Lisaks paelus mind küsimus, mitu lehekülge on inimestel vaja läbi lugeda, et normaalse söömise põhiasjad selgeks saada. Selgus, et see info, mille järgimisega saab iga inimene üles ehitada normaalse söömise vundamendi, mahub seitsmele leheküljele. Muide, „Normaalne söömine' on ainuke raamat maailmas, mille pealkiri on söömisest, ülejäänud räägivad toitumisest. Aga te ei kutsu näiteks last, et tule toituma, vaid kutsute teda sööma!Lisaks „NormaalseIe söömisele' kirjutasin ka „Normaalse joomise" ning koroonaajal „Normaalse abielu". Viimane osutus järsku väga ajakohaseks, kui vaadata viimase aasta sündmusi ja möllu Eestis abielu ümber. Seda saavad huvilised lugeda kodulehelt rajacas.com.Kui esmatrükk ilmus 2003. aastal, siis kui palju on käsitlused ja soovitused ajajooksul muutunud?Kindlasti on neid, kes püüvad inimesi ühe n-ö lollilõksuga, mis on järgmine: söömise alal kõik pidevalt muutub. Absoluutselt mitte. Inimese ainevahetuse põhiprotsessid on ammu teadusselged. Need ei muutu ajaga. Toitainete ring samuti mitte. Jah, mõningaid teatud mõõdukaid korrigeerimisi-silumisi tehakse. Ma toon näite. Paarkümmend aastat tagasi teati väga vähe probiootikumidest. Selles osas on asjad nii palju edasi arenenud, et praeguseks on täpsustatud näiteks päevas vajatavad kogused. Sellised arengud on loomulikud, aga põhiasjad pole muutunud ja ei muutugi. Juttu, et kõik pidevalt muutub ja nüüd on täiesti uued asjad, isegi revolutsioonilised, räägitakse inimestega manipuleerimiseks, nende lollitamiseks, nendelt millegi (lõpuks on see raha) väljapetmiseks. Seetõttu mainin ära, et avasin äsja YouTube'i kanali nimega „Normaalne söömine", mis on mõeldud nii üliõpilastele kui ka kõigile huvilistele. Seal on lühikesed klipid, kus seletan teatud asjad lahti. Soovitan kuulata D3-vitamiini, oomega-3-rasvhapete, lollilõksude ja infoprükkarluse kohta.Vitamiinid ongi üks teema, millele olete mineraalainete ja muude toitainete kõrval samuti keskendunud. Nende tarvitamisest on palju rääkinud ka perearstid. Kuidas nendega on - kas terve inimene peaks saama kõik vitamiinid (peale D-vitamiini) toidust?Kui olete enamiku aja normaalne sööja - kui mõnel päeval ka pole, ei tekita see probleeme -, siis põhimõtteliselt võiks mõelda ju nii, et saate kõik kätte. Ühtpidi on see justkui õige, aga see pole alati päris nii. Näiteks on selgunud, et D-vitamiini biokeemiline vajadus on tegelikult pakutust suurem ja seetõttu on D-vitamiini, ma räägin D3-st, vaja tõepoolest tarbida. Põhjapoolsetes piirkondades üsna pidevalt. Miks? Nimelt, kas võtame D3-vitamiini toidulisandina või selle tekitab nahas päike, mõlemal juhul on see alles eelvorm. See tuleb viia maksas vahevormiks ja edasi neerudes (natuke ka immuunrakkudes) vajalikuks lõppvormiks ehk D3-vitamiini hormonaalseks vormiks kaltsitriooliks, s.t vormiks, mis on meie organismis tegelik tegija paljude toimete mõttes. Maksas vahevormi ja neerudes lõppvormi tekkeks on vaja rauast sõltuvaid ensüümsüsteeme. Kui inimesel on rauavaegusaneemia (väga levinud Vahemere maades, Indias ja mujal), siis pole ju garantiid, et lõppvormi piisavalt tekiks. Seega: kui inimesel on leitud madal D-vitamiini tase, on mõistlik lasta perearstil kontrollida ka ferritiini taset (rauavarud!). Kui see on normis, aga normi alumise piiri lähedal, siis tuleb see korda saada. Kuna rauavaegusaneemia, ülimadal ferritiinitase on ka Eestis üsna sage probleem, siis D3-vitamiini lisatarvitamine on ka selles mõttes vajalik, et kui me selle eelühendi hulka tõstame, siis on suuremad šansid, et lõppühendit tekib piisavalt.Kuidas on teiste vitamiinidega? Sakslased on leidnud, et B12-defitsiitseid inimesi on populatsioonis päris palju, sest B12-vitamiini imendumisvõime langeb juba alates 50. eluaastast. Seega: kuigi verest määramisel leitakse, et see on normi piirides, ei tähenda see tegelikult seda, et seda on piisavalt ka rakkudes. Näiteks juhul, kui veres olev näit on normi alumise piiri lähedal. Nii et ka näiteks B12-vitamiini on vaja siis adekvaatselt juurde manustada. Lisaks vitamiin D3-le on nüüdisajal veel nn kriitilised toitained magneesium, seleen, tsink, ülipikad oomega-3-rasvhapped (EPA ja DHA, neid ei saa me taimsetest õlidest!), Q10 ja K,-vitamiin. Neid peaks kindlasti saama ja nüüd tekibki loogiline küsimus, kas selleks tuleb minna kohe apteeki? Ei! Ka sel puhul tasuks lugeda hoolikalt „Normaalse söömise" raamatut, mille teises pooles on toiduainete puhul selgitatud, millised neist on sisulised tegijad ka neid nn kriitilisi toitaineid silmas pidades. Lühidalt: sööge sagedamini neid toiduaineid, mis vastavad kindlasti mõlemale nõudele: esiteks, et neid kriitilisemaid toitaineid on neis on piisavas koguses, ja teiseks, et need on inimorganismi poolt omastataval kujul.Aga veganlus?Ei vääri käsitlust. See on väga vana, olemuselt usuline värk. Küll soovitan kõigil lugeda järgmist lauset hoolega ja korduvalt: kõikide maailma riikide (vaesemad või rikkamad riigid,olenemata riigis domineerivast usust jne) toitumisjuhised rõhutavad segatoidu olulisust tervise hoidmisel ja tagamisel.Mis on teie arvates praegu Eestis kõige suurem häda seoses toitumisega?Vastus on lihtne. Eesti riiklikud ,Toitumis- ja liikumissoovitused", mida tegime TAI [Tervise Arengu Instituut - toim.] ja ministeeriumidega väga põhjalikult 4-5 aastat ja mis arvestavad ka Põhjamaade tingimusi, said valmis juba 2015. aastal ja on ülihead ja väga praktilised. Kõige hämmastavam on aga see, et paljud inimesed ei tea nende olemasolust (need on vabalt leitavad, loetavad, allalaaditavad TAI kodulehel) ja/ või ei loe neid, vaid kulutavad oma aega interneti globaalsel prügimäel tuhnides ja risustades nii oma biokõvaketast igatvärki „teabegaC“l , mis pikas perspektiivis on tegelikult kahjulik. Head inimesed, kui tahate toitumise ja tervise tagamise kohta ennast harida, siis lugege korduvalt eespool nimetatud Eesti soovitusi. See on ju riiklik raamat, sisuliselt selle ala teaduspõhised guideline'id. Muide, seal on isegi mitmed väga praktilised kasulikud menüüd sees. Mõistlik oleks ka raamatu Normaalne söömine" aegajaline lugemisvärskendus.Milliseid mõtteid tekitab teis väärinfo levimine, mida nägime eriti palju koroonaajal, kuid mis on kanda kinnitanud väga erinevates valdkondades?Parem on kasutada selle kohta sõna võltsinfo. Sama, mis näiteks liha puhulgi - pole olemas lihaalternatiive, vaid tegemist on võltslihaga. Põhjus, miks võltsinfot peale surutakse, on ju väga lihtne. Keegi kusagil proovib kuidagi teie pealt raha teenida, kuulus olla, oma ego rahuldada või oma mingile projektile (mida reklaamitakse alati kui maailma päästvat) raha lüpsta. Võltsinfo pakkujad ihkavad aga kõige rohkem, et nendega hakataks vaidlema, sest see tooks neile tähelepanu, rahuldaks nende ego. Olen alati soovitanud: head sõbrad, ärge kulutage oma bioloogilist aega võltsinfo pakkujatega vaidlemiseks.Olen tolerantne, mind jätavad ponnistused ja tõmblemised täiesti ükskõikseks. Lisaks, ma ei vaja kuulsust ega pildil olemist, sest juba aastaks 1973 sai minu kuulsuse ja pildil olemise mõõt täis. Asendasin selle teiste inimeste tuntumaks aitamisega, jäädes ise võimalikult tagaplaanile. See on muide väga hinge kosutav tegevus ja ma ei häbene ütelda, et see tegevus on mul tulnud hästi välja. Minu missioon on ka süsteemselt õpetada arstitudengitele söömise biokeemiat, biokeemilis-meditsiinilist süsteemset mõtlemist ja nii tulebki pidevalt juurde neid arste, kes söömisteemat võimalikult süsteemselt valdavad. See on ju lõppkokkuvõttes kasulik kõigile meile meie Eesti Vabariigis. Loomulikult lisan oma YouTube'i kanalisse aeg-ajalt uusi klippe. Soovitan külastada aeg-ajalt ka kodulehte rajacas.com, kust lisaks originaalse muusika kuulamisvõimalusele (luban, et saate mõnusaid emotsioone oma vaimse tervise jaoks) saate lugeda ka kasulikke näpunäiteid. Soovin edu ja head!"Mihkel Zilmeri motod:„Normaalne ühiskond toimib üksnes teaduspõhisuse ja mõistuspõhise mõtlemise kooskasutamisel."„Targemaks ning seeläbi võrdsemaks ja tasakaalustatumaks muudab inimesi nende süsteemne harimine."Madis Filippov


Leedu siseminister arutab Poolas Valgevene piiri sulgemise varianteVILNIUS, 28. august, BNS – Leedu siseminister Agnė Bilotaitė sõidab esmaspäeval Varssavisse, et arutada koos oma Balti ja Poola kolleegiga Valgevene piiri täieliku sulgemise variante.
"Leedu koostas piiri sulgemise plaani, sellel on mitu taset, ning me esitame selle ja arutame meie kolleegidega, et saaksime vastavate ohutasemete korral sünkroonselt üheaegselt rakendada üht või teist tegevust," ütles ta ajakirjanikele.
Pärast seda, kui Leedu varem sel kuul sulges Šumskase ja Tverečiuse piiripunkti Valgevenega, ütles siseminister Bilotaitė, et piiri täielikku sulgemist selle riigiga kaalutakse ainult ohtlike vahejuhtumite või eriteenistuste ohuhoiatuse olemasolul ning seda tuleks teha ainult koostöös naabritega.
Minister ütles tookord, et arutab augusti lõpus Varssavis Baltimaade ja Poola ministritega mehhanismi sellise "piirkondliku lahenduse" käivitamiseks.
Valgevene on kehtestanud Leedu, Läti ja Poola kodanikele viisavaba sissesõidurežiimi. Valgevene võimud teatasid, et mullu kevadest on seda võimalust kasutanud 170 000 Leedu kodanikku.
Leedu ametkonnad hoiatavad, et Valgevene eriteenistused üritavad väljapressimist ja psühholoogilist survet kasutades värvata mõningaid Leedust saabujaid.
Baltic News Service


Ott Lumi: ime ootuses. Milliseks kujuneb sügisene poliitikahooaeg?Poliithooaeg algab ametlikult mõne nädala pärast, kui lugeda alguseks Riigikogu tööperioodi. Lähtudes aga peaministri Vene raha skandaalist (mille lõpplahendus pole veel selge) ja mitmest muust augustis lahvatanud juhtumist (presidendi kantselei rahastus, automaks jne), on see tegelikult juba alanud.
Vaatame ettepoole ja püüame markeerida algava poliitikahooaja aimatavaid sirgeid ning kurve. Et arutelu paremini struktureerida, vaatlen seda kolmest dimensioonist: erakondade olukord, situatsioon kinni kiilunud riigikogus ja poliitikahoovuste saatus. Muidugi, üks arvamuslugu on kõigeks selleks vähe, aga proovime.
Erakonnad
Rääkides parteidest, siis vasaksektoris on keskne sündmus juba õige pea toimuv Keskerakonna kongress. Antud üritus markeerib vasaktiivas põhimõttelisi valikuid, mida kaks esimehe kandidaati kehastavad. Mõneti seisab see erakond ristmiku ees, mille mõlemad suunad sisaldavad endas põhimõttelisi riske. Kui erakond valib juhiks Tanel Kiige, riskitakse marginaliseerumisega, sest Keskerakonna tuumvalija on teatavasti suures osas vene taustaga ning kui Jüri Ratas on suutnud vene valijaid arvestatavalt siduda, siis eraldi küsimus on, kuidas reageerib antud valijarühm Tanel Kiigele. See, et Kiige ministriperiood oli suhteliselt edukas, ei tähenda veel, et valija teda poliitika kõrgliigas aktsepteeriks.
Kui valituks osutub Mihhail Kõlvart, siis tehakse oma valijabaasi mõttes justkui turvalisem valik. Samas on ennustamatu, kuidas mõjutab Keskerakonna positsiooni Kõlvarti liidriks tõusmine selles mõttes, mis puudutab Keskerakonna suhteid teiste erakondadega, ennekõike tema võimet osaleda koalitsioonide loomises. Ukraina sõda ja niinimetatud vene-küsimus tervikuna seab siin hulgaliselt riske Kõlvartile kui erakonna liidrile, sest eesti ja vene valijail on ses osas palju ambivalentseid emotsioone ning vastandlikke ootusi. Mõlemad sihtrühmad ootavad samas selgeid sõnumeid. Küll aga ei dramatiseeriks ma seda situatsiooni niivõrd üle, et erakond sisetülide tõttu kongressil suure pauguga lõhki läheb. Ilmselt näeme Keskerakonna puhul sisepingeid ja dünaamikat, mille vilju maitstakse 2027. aasta Riigikogu valimistel.
Huvitav küsimus saab olema, kuivõrd Isamaa ja sotsid suudavad varjust välja tulla ja suurte erakondade, eeskätt Reformi- ning Keskerakonna potentsiaalseid kriise ära kasutada. Arvestades Reformierakonna juhitud valitsuspoliitika konarlikkust pole reaalne, et kriise ei teki. Ära unustada ei maksa ka Parempoolseid, kes erakonnana ootavad oma võimalust. Tõsi, seni pole selle partei püss veel eriti pauku teinud. Eesti 200-le, mille reiting kahaneb mitte just kestlikult, saabub tõetund Europarlamendi valimistel. Kui seal suudetakse üks koht ära võtta, võib erakond saada lisahapnikku; kui mitte, siis kujuneb nende olukord igas mõttes hapraks.
Parlament
Teiseks, vaataks korra otsa kujunenud situatsioonile parlamendis. Kas on tekkinud motivatsioon tupikseis ületada ja kas seda püütakse saavutada kompromissi või konfrontatsiooniga?
Selleks, et mingisugunegi kompromissimeelsus end ilmutama hakkaks, peaks Eesti poliitikas juhtuma ime. Selleks imeks on vaja, et Eesti poliitikavälja kaks struktuurset äärmust, Reformierakond ja EKRE, loobuks põikpäisusest ja tahumatusest – aga seda pole ilmselt loota. Ka nende valijad on sellega harjunud ning seda vähem on lootust. Samas, ilmselt on Isamaa ja Keskerakond valmis kompromissi kaaluma, sest senine jäärapäisus hakkab neile nii meedias kui oma valijate seas miinuseid tootma. Ma ei ennusta, et obstruktsioon lakkab kohe, kui Riigikogu koguneb, kuid ilmselt oktoobri jooksul näeme me teatavat “lahtisulamist”.
Valitsus
Kolmandaks, valitsuse poliitika ja sellest tõukuvad laiemad poliitikahoovused. On selge, et valitsuse maksupakett ja ennekõike selle kommunikatsioon on äpardunud. Seda näitavad pinged koalitsiooni sees (ennekõike Reformierakonnas) ning tundub, et ka Rahandusministeerium, kes peaks olema maksupaketi elluviimise vedur ja on olnud ajalooliselt Eesti avaliku halduse crème de la crème, pole just parimas vormis. Viimasest räägib suhteliselt ajuvaba tüli presidendi kantseleiga, millest lõpuks ei võitnud ei Reformierakond ega ka Rahandusministeerium. Pigem ütleks, et tegu on poliitilise bumerangiga. Hakata väikses Eestis süüdistama, et mõni ametiisik on mitteformaalses suhtluses justkui mingeid rahasid välja pressinud, on eriti kentsakas ja lühinägelik. Iseäranis puhudes selle avalikkuses suureks sündmuseks.
Kõige mastaapsem poliitiline liin on kahtlemata kõik see, mis puudutab Kliimaministeeriumit. Eesti kontekstis on tegemist meeletu “hüdraministeeriumiga”, sest taolist monstrumit ei ole Eesti avalik haldus veel näinud. Kõige ambitsioonikam poliitiline eesmärk on kahtlemata Kliimaseaduse vastuvõtmine ja kõik muu poliitika, mis sellega seondub. Mõneti saab seaduse edukus tema menetlemisel märgiliseks praeguse valitsuse jaoks, sest lisaks teema poliitilisele kaalukusele on valitsus siin lubanud suurt kaasamist. Minister Michal peab kogu oma poliitilise talendi mängu ja maksa panema, et müriaad huvirühmi protsessi vältel enam-vähem rahuldatud saaks. Ilmselt kujuneb just sellest teemast ka üks Europarlamendi valimiste võtmeteemasid.
Europarlamendi valimised ongi algava poliitikahooaja lõppmäng. Kuigi need valimised pole justkui poliitiliselt eriti kaalukad, siis sellegipoolest kujundab avalik arvamus just juunikuus nende valimiste põhjal arusaama, kes on hetkeseisuga poliitika luuser ja kes võitja. Sellest mõni teine kord.


Haapsalus kakeldi tänaval ja peretülis vigastas mees abikaasat26. augustil sai politsei teate, et Haapsalus tõukas 54-aastane mees oma 48-aastase abikaasa vastu treppi, mille tagajärjel sai naine sai viga.
25. augustil sai politsei teate, et Haapsalu linnas Karja tänaval toidukoha ees lõi 36-aastane mees 60-aastast meest, kes sai viga. Politsei pidas 36-aastase mehe kuriteos kahtlustatavana kinni.
24. augustil sai politsei teate, et Saunja külas võttis 20-aastane joobes ja juhtimisõiguseta naine omavoliliselt teise inimese sõiduauto Volvo ja sõitis sellega Haapsalu linna.
LOE KA:
Haapsalus tungis mees naisele kallale
Kelmid katsetavad uut petuskeemi – ohvrile broneeritakse aeg politsei juurde
Hiiumaa
Kehaline väärkohtlemine
25. augustil alustati kriminaalmenetlust selles, et Käinas lõi 47-aastane mees 18. augustil omavahelise konflikti käigus 30-aastast meest.
Pärnumaa
Kehalised väärkohtlemised
25. augustil sai politsei teate, et Kabli külas hotelli territooriumil löödi 47-aastast meest, kes sai viga. Täpsemad asjaolud on selgitamisel.
26. augustil sai politsei teate, et Audru alevikus korteris lõi 32-aastane mees 30-aastast meest, kes sai viga. Politsei pidas 32-aastase mehe kuriteos kahtlustatavana kinni.
Raplamaa
Vargus
25. augustil alustati kriminaalmenetlust sellest, et 23. augustil varastati Märjamaa vallas Sipa külas koplist mära. Vargusega tekitatud kahju on 1500 eurot.
Saaremaa
Kehaline väärkohtlemine
27. augustil sai politsei teate, et Lääne-Saaremaal lõi 36-aastane mees oma 35-aastast elukaaslast. Politsei pidas 36-aastase mehe kuriteos kahtlustatavana kinni.


Ecuadoris põletatakse elusalt vargaidKasvav vägivald ja politsei küündimatus viisid selleni, et Ecuadori elanikud võtavad üha enam kohtumõistmist enda kätte.Ecuadori pealinnas Quitos moodustasid linnakodanikud rühmitused kurjategijatega võitlemiseks. Öösel korraldatakse tänavatel valve, kohalikud varjavad oma nägu ja varustavad ennast kaigastega, kirjeldas toimuvat Hispaania päevaleht El País.
Hiljuti näiteks tabati üks kurjategija teolt ja peksti läbi. Järgmisel päeval ilmus aga kohale politsei, kellele isehakanud korravalvurid pidid aru andma. «Politsei tuli otsima - meid,» ütles El Paísile Quito vaeseima piirkonna 54-aastane riidepoe omanik Margot Sierra.
Kuivõrd öised kohalike elanike läbiviidud patrullid mõjusid esialgu vähe, siis kleebiti kodanikualgatusena tänavatele ka plakateid, millel seisis sõnum: «Valve all olev piirkond. Teolt tabatud vargad põletatakse!»
30. aastat pealinnas elanud Margot Sierra ei mäleta sellises ulatuses kuritegevust: väljapressimised, vargused, vägivaldsed rünnakud ja tapmised. Ainuüksi juulis registreeriti Sierra kodulinnaosas, kus elab 30 000 inimest, 10 mõrva.
Röövlite tabamiseks paigutasid kohalikud poeomanikud omavahel ühendatud alarmsüsteemi, mille sireen kajab üle tänavate ja võimaldab kiiresti ringkaitsel koguneda, kirjeldas El País. Vähemalt üks liigkasuvõtjast röövel suudeti just hiljuti ka tänu sellele tabada.
«Me tahame, et pahalased mõistsid, et me ei ole üksi. Ühises tegutsemises peitub jõud,» selgitas ajakirjanikule kirjatarvete poe omanik Leonardo Vega.
Inimesed on korraldanud meeleavaldusi, kus on nõudnud politsei sekkumist ja kohalolu, ent seni on riigivõimud jätnud reageerimata.
«Eelmisel nädalal tabati naabruses autovarguselt kaks pätti,» seletasid kohalikud. Täna on need autod parklas tagasi, sest kohalikud olid korraldanud valve.
Omakohus algab alati varga tabamisest, ent sellele järgneb enamasti avalik lintšimine ja ka põletamine. Alles seejärel antakse vahele jäänud kurjategijad politseile üle.
Vägivallalainetele andis veelgi hoogu presidendikandidaadi Fernando Villavicencio hiljutine mõrv. Ta lasti hiljuti maha Quitost ühelt miitingult lahkumise hetkel.
Mida lähemale 15. oktoobril toimuvad presidendivalimised jõuavad, seda ärevamaks muutub olukord. Kõik presidendikandidaadid räägivad vajadusest kuritegevusega võidelda, ent konkreetseid meetmeid välja ei pakuta, viitas El País.
Probleemide allikas on tuttav: uimastikartellid ja nende vajadus kontrollida kõiki narkokaubanduse kaubateid.
Kokku on 2023. aastal Ecuadoris saanud vägivaldselt surma juba 4574 inimest. Kui mõrvade arv jääb samaks, siis on Ecuadorist saanud üks maailma kõige vägivaldsemaid paiku.

Ecuador on riik Lõuna-Ameerikas. Endine Hispaania koloonia, mis iseseisvus 1822. aastal. Ecuadoris elab 17 miljonit inimest. Riigivalitsemisel kehtib presidentaalne võimukorraldus. 15. oktoobril toimuvatel presidendivalimistel on vastamisi: vasakpoolse Kodanike Liikumise kandidaat Luisa González ja parempoolse Rahvusdemokraatia Algatuse kandidaat Daniel Noboa.


Peaminister homme riigikokku aru andma ei lähe. Kallas: mu päevakava oli täis ning see komisjon ei puutu asjasseKaja Kallast oodatakse homme riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisele avalikule istungile. Kallas kinnitas aga Delfile, et tema sellest osa ei võta.
„Peaministri ajakava on esiteks päris tihe, erinevalt mõnest teisest,“ rääkis Kallas veidi enne kella 13 Delfile, olles just jõudnud riigikogu hoonesse. Ta osaleb parajasti koalitsiooninõukogu istungil. „Homne päevakava on täiesti täis,“ rõhutas ta. Samas viitas Kallas sellelegi, et tema meelest ei puutu riigieelarve kontrolli erikomisjon kuidagi antud teemasse. Ta ütles, et kõik komisjonid peaks tegelema sellega, milleks nad on ellu kutsutud.
Kallas rõhutas sedagi, et päevakava poleks saanud mitte kuidagi ümber teha. „[See on olnud] väga pikalt paika pandud ja seotud Eesti majanduse arendamisega.“
Kallas jäi ka endale kindlaks – ta ei näe endiselt põhjust tagasi astuda. Kas erakonnakaaslased ja koalitsioon tervikuna on tema selja taga? „Jah, on,“ kostis Kallas kärmelt.
Riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühine erakorraline istung toimub homme kell 10.
Kallase homses päevakavas on kirjas, et kell 8–10 osaleb ta valitsuse kabinetinõupidamisel ja kell 11.15–11.45 võtab osa Paldiski lõunasadama uue kai nurgakivi tseremooniast. Rohkem märkeid avalikus infos kirjas pole.
Stark Logisticsi juhti istungil ei näe
Homsel erikomisjonide istungil on teemaks sõjajärgne äritegevus Venemaaga. Kutsutud on Kallas, maksu- ja tolliameti peadirektor Raigo Uukkivi, Metaprint AS-i tegevjuht Martti Lemendik, Stark Logistics AS-i tegevjuht Kristjan Kraag ning riigikontrolli esindaja.
Sarnaselt Kallasele ei lähe kohale ka Kraag. „Nagu oleme avalikkuses selgitanud, siis meil ei ole Venemaal pärast sõja algust ühtegi klienti. Meil on vaid üks klient, üks Eesti tuntumaid ja tublimaid tööstusettevõtteid AS Metaprint, kelle jaoks oleme teostanud muu hulgas ka Venemaa-vedusid. Oleme seda teinud ettevõtja palvel, kelle sooviks on lõpetada oma sealne äri viisil, et saaksid täidetud kõik varem sõlmitud kliendilepingud,“ kirjutas Kraag oma vastuses komisjonile.
„Uskusime, et lisaks seaduslikkusele ajame õiget asja, aitame äripartneril ära tuua oma raha ja toome Eestile kasu. Me oleme kõik ära rääkinud, mis meile teada on, ning meie roll selle teema avalikus keskustelus on ammendunud. Valeväiteid kummutame selleks Eestis ettenähtud õiguskaitse vahenditega.“
Eelmisest kolmapäevast saati podiseb skandaal, mis puudutab peaminister Kallase abikaasa Arvo Halliku osalusega ettevõtet. Nimelt kuulus Halliku firmale Novaria Consult 24,8% firmast Stark Logistics. Selle klient on omakorda Metaprint, kes tegutseb siiani ka Venemaal. Stark Logistics aitab klienti logistika ja vedudega, kuid on lubanud veod lõpetada septembris. Hallik teatas hiljuti oma Stark Logisticsi osaluse müügist.
Opositsioon kavatseb Kallast ilmselt umbusaldada – Keskerakond otsustas alustada teiste erakondadega konsultatsioone, et peaministrile umbusaldust avaldada. Isamaa esimees Urmas Reinsalu on varem öelnud, et peaminister peab tagasi astuma. Kallas ütles aga reedel, et seda ta teha ei plaani.
Ka president Alar Karis on olukorra osas kriitiline. Täna märkis ta oma avalduses, et äritegevus Vene suunal seab kahtluse alla Eesti riigi usaldusväärsuse suhtlemises meie liitlastega.
„Peaminister on avalikkusele öelnud, et ta ei plaani tagasi astuda. Valitsusjuhi edasised sammud näitavad, kui tõsiseks ta tõusetunud probleemi peab ning milline on tema arvates Eesti riigile õige lahendus. Muidugi on siin oma oluline roll ka valitsuskoalitsiooni erakondadel – Reformierakonnal, Eesti 200-l, sotsiaaldemokraatidel,“ sõnas Karis.
„Valitsuspoliitikute töö on ka vastata küsimustele, kui need kerkivad. Ja teha seda ka riigikogu komisjoni ees, sõltumata sellest, kas komisjoni juhib opositsiooni või koalitsiooni esindaja. Ning eriti siis, kui tuleb arutada raskeid ja ebameeldivaid küsimusi, nii nagu normaalses parlamentaarses riigis on kohane ja vajalik, vajalik demokraatia toimimiseks. Valikud, mis selles olukorras jätavad riigikogu kõrvale, loovad tuleviku jaoks pretsedendi ja kujundavad Eesti demokraatia mainet,“ märkis president. „Eesti on parlamentaarne riik, mis eeldab meilt kõigilt respekti rahva poolt valitud esinduskogu vastu.“
Kallasele ei sobinud ka tänase istungi aeg
Kaja Kallas oli oodatud ka täna toimuma pidanud riigieelarve kontrolli komisjoni istungile, et arutada presidendi kantselei rahastamise küsimusi. Peaminister aga andis ette teada, et ei osale, mistap jäi istung üldse ära.
„Peaministrit kutsusin komisjoni ette juba eelmiseks selleteemaliseks istungiks,“ märkis komisjoni esimees Urmas Reinsalu (Isamaa) eile. „Siis ta ei osalenud ja viitas, et teda esindab rahandusminister. Esitasin rahandusministrile toonasel istungil mitu küsimust peaministrisse puutuvalt, aga nendele ta vastata ei osanud.“
Sellest johtuvalt saatis Reinsalu Kallasele korduskutse esmaspäevaseks istungiks, ent peaminister keeldus komisjoni ette tulemast. „Selline suhtumine ei ole kuidagi aktsepteeritav ja vajab eraldi käsitlemist,“ lisas Reinsalu. „Peaministri kantselei direktor, kes on samuti teemaga otseselt seotud, andis teada, et kõnealune aeg talle ei sobivat.“


Stark Logistics avalikule istungile ei tule: oleme kõik ära rääkinudPeaministri abikaasa osalusega logistikafirma Stark Logisticsi juht Kristjan Kraag teatas, et tema riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni avalikule istungile ei tule, ja selgitas kirjas, kuidas peaministri tooli kangutav juhtum nende poolt välja näeb.
"Me oleme kõik ära rääkinud, mis meile teada on, ning meie roll selle teema avalikus keskustelus on ammendunud,“ seisab Kristjan Kraagi allkirja kandvas kirjas. "Valeväiteid kummutame selleks Eestis ettenähtud õiguskaitse vahenditega."


Eesti riik on väljastanud tänavu Venemaa suunal veolube 309 ettevõttele„Eesti riik on väljastanud sel aastal veolube Venemaa suunal 309 ettevõttele, kes on teinud seaduslikult vedusid ning veetavaid kaupu ning vastaspooli ka ametlikult deklareerinud. Sealjuures võib oletada, et nii aidatakse paljusid Eesti ettevõtteid, kes pole siiani saanud Venemaalt lahkuda,“ nentis Stark Logisticsi tegevjuht Kristjan Kraag vastuses Riigikogu komisjonide kutsele osaleda 29. augustil toimuval erakorralisel koosolekul.
Venemaa veod moodustasid Stark Logisticsi käibest 2022. aastal umbes 10%, sel aastal umbes 5,5%.
Foto: Stark Logistics
„Täname kutse eest komisjonide ühisistungile ent ei pea võimalikuks teie koosolekul osaleda,“ kirjutas Stark Logistricsi tegevjuht Kristjan Kraag kutsele osaleda Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni 29.augustil toimuval erakorralisel istungil.


Nagu peaminister ees, nii käsilased järel: põrgusse need Riigikogu rahvaasemikud! Stark Logisticsu esindajad keelduvad ühisistungil osalemisestValetajate valitsus ja koalitsoon ning Kaja Kallas sülitavad Riigikogu saadikute ja komisjonide tööle, näidates, et nemad on väljaspool seadusi ja eetikat. Nüüd teevad sama ka nende käsilased skandaalides.
BNS kirjutas pühapäeval: “Peaminister Kaja Kallas keeldus teistkordselt tulemast riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungile, kus teemaks presidendi kantselei rahastamine, viidates, et teda esindab selles küsimuses rahandusminister Mart Võrklaev, Reinsalu kutsus Kallase istungile ka eelmisel nädalal ning siis saatiski Kallas enda asemel kohale Võrklaeva. Viimane aga peaministrit puudutavatele küsimustele vastata ei osanud ja seetõttu sai Kallas korduskutse. Reinsalu kutsus Kallase istungile ka eelmisel nädalal ning siis saatiski Kallas enda asemel kohale Võrklaeva. Viimane aga peaministrit puudutavatele küsimustele vastata ei osanud ja seetõttu sai Kallas korduskutse.”
Täna kirjutab BNS taas: “Stark Logistics AS esindajad teatasid esmaspäeval, et nad keeldusid osaleda riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni teisipäevasel erakorralisel avalikul istungil.
“Uskusime, et lisaks seaduslikkusele ajame õiget asja, aitame äripartneril ära tuua oma raha ja toome Eestile kasu. Me oleme kõik ära rääkinud, mis meile teada on ning meie roll selle teema avalikus keskustelus on ammendunud. Valeväiteid kummutame selleks Eestis ettenähtud õiguskaitse vahenditega,” ütles Stark Logistics tegevjuht Kristjan Kraag.”
Esmaspäeva pärastlõunal polnud veel selgust, kas peaminister osaleb kõnealusel komisjoni istungil. Küll aga levib Kaja Kallase ülbus, vastutustundetus ja süüdimatus edasi kogu Reformierakonna toiduahelasse. Isegi rahva valitud Riigikogu pole neile enam autoriteet, vaid justkui mingid tüütud kärbsed, kellele tulebki lajatada.
Uued Uudised


Kallas ei lähe riigikokku aru andma: riigieelarvesse see küsimus ei puutu   Peaminister Kaja Kallas (RE) ütles, et kuna äritegevus Venemaal kuidagi riigieelarvet ei puuduta, siis ta ei lähe teisipäevasele riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisele erakorralisele istungile.    Kas te homme osalete riigieelarve kontrolli erikomisjoni ja korruptsioonivastase erikomisjoni ühisel erakorralisel istungil riigikogus, kus on teemaks sõjajärgne äritegevus Venemaal?  Ma olen vastanud, et ma olen valmis osalema asjaomaste komisjonide töös, aga riigieelarvesse see küsimus nüüd küll mitte kuidagi ei puutu. Nii et kui asjaomased komisjonid kutsuvad, siis alati olen valmis vastama. Peaministril on igal neljapäeval pressikonverentsid, kus ma vastan kõikidele küsimustele avalikult ja mul on ka algamas ju riigikogu infotunnid, kus iga kolmapäev kaks tundi ma vastan riigikogu liikmete küsimustele. Nii et ma tõesti kuhugi nende küsimuste eest pagemas ei ole.  See kriitika, mida president esitas, see ei ole teie hinnangul asjakohane?  Ei ole.Kaja Kallas riigikogus. Autor/allikas: Siim Lõvi/ERR Ajakirjanduses ilmusid fotod teie läinud aasta jaanuarikuu külaskäigust ettevõttesse Metaprint. Ühel fotol oli näha, kuidas teie istute laua taga ja seinale on kuvatud slaid, kus oli kirjas, et Metaprindil on tehas ka Venemaal, Peterburis. Kas see ei andnud teile viidet, et teie abikaasa ettevõte, mis Metaprindiga koos töötab, teeb Venemaa sõite?  Peaminister käib aasta jooksul tuhandetes või sadades ettevõtetes. 1000 võib-olla on palju, aga sadades ettevõtetes kindlasti. Ja igal pool tehakse slideshow'd, kus räägitakse, kus nad tegutsevad, kuidas tegutsevad. Kas ma suudan seda kõike meelde jätta? Ei suuda. See külaskäik toimus Covidi ajal või peale Covidit, enne sõda. Ja ma mäletan sellest külaskäigust just eelkõige seda, kuidas tänu sellele, et meil ei olnud ulatuslikke piiranguid sai Metaprint rohkem toota ja oma toodangut müüa, kuna teised tehased Euroopas olid kinni. Oleks olnud see peale sõda, siis oleks see kindlasti silma torganud, aga enne sõda see niimoodi küll ei paistnud silma.  Mis te arvate, mis sellest skandaalist edasi saab? Kas see nüüd vaibub ära? Läheb see edasi? Kuidas see teie poliitilist karjääri mõjutab?  Ma usun, et see ei ole ei opositsiooni ega ka ajakirjanduse huvides, et see asi vaibuks ära, nii et ma arvan, et see läheb veel edasi. Opositsioon kindlasti tuleb välja umbusaldusavaldusega, siis ma tulen riigikogu ette seda selgitama. Käin asjaomastes komisjonides kindlasti. Nii et see kindlasti kestab veel. Mida mina saan teha, on see, et ma mõistan hukka sellist tegevust Venemaal, mida ma olen ka varasemalt teinud ja teen jätkuvalt. Millele ma ei saa vastata, on Eesti kõikide äriühingute tegevus.  Ehkki te mõistate sellist tegevust hukka, siis ometi olete te öelnud, et teie abikaasa ei ole midagi valesti teinud.  Ma mõistan hukka igasuguse tegevuse Venemaal või Venemaaga. Ja ka minu abikaasa on tänaseks oma tegudega näidanud, et ta sellest aru saab, müües võileivahinnaga oma osaluse ettevõttes, mida ta on aastatega ehitanud. Nii et ma ei tea, mis oleks veel selgem vastutuse võtmine.Madis Hindre intervjuu Kaja Kallasega. Autor/allikas: Dmitri Kulikov/ERR									   					Toimetaja:  Aleksander Krjukov


Urmas Reinsalu: parlamendil on õigus nõuda, et need ettevõtjad annaksid komisjoni ees vastuseidUrmas Reinsalu (Isamaa) sõnas Postimehele, et teda ei rahulda Stark Logisticsi riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjonile ja riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile saadetud vastused ning ettevõtjad peavad ilmuma komisjoni ette. Samuti peaks seda tegema ka peaminister. Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni esimees Mart Helme (EKRE) ja riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Urmas Reinsalu (Isamaa) saatsid peaminister Kaja Kallasele, maksu- ja tolliameti peadirektorile Raigo Uukkivile ning hiljuti skandaali sattunud ettevõtetele Stark Logistics ja Metaprint kutse osaleda nende komisjonide istungil 29. augustil.
Peaministri abikaasa Arvo Halliku osalusel Eesti-Venemaa kaubaveoga tegelenud Stark Logistics teatas täna vastuseks Reinsalu ja Helme kutsele, et ettevõte on kõik ära rääkinud, pole seadust rikkunud ning nende komisjonide istungist osa ei võta. «Täname kutse eest komisjonide ühisistungile, ent ei pea võimalikuks teie koosolekul osaleda,» teatas Stark Logisticsi tegevjuht Kristjan Kraag.
«Uskusime, et lisaks seaduslikkusele ajame õiget asja, aitame äripartneril ära tuua oma raha ja toome Eestile kasu. Me oleme kõik ära rääkinud, mis meile teada on ning meie roll selle teema avalikus keskustelus on ammendunud. Valeväiteid kummutame selleks Eestis ettenähtud õiguskaitse vahenditega,» märkis Kraag. Lähemalt saab kirja lugeda siit.

Reinsalu: selline asjaajamine ei ole normaalne

Küsimusele, kas ühisistungit on üldse mõtet korraldada, kui põhiosaline kohale ei tule, vastas Reinsalu, et komisjonid peavad praegust kriisi kindlasti arutama. «Parlamentaarses süsteemis on parlamendis justnimelt nendel organitel kohustus tagada parlamentaarne järelevalve. Ma olen veendunud, et selle järelevalve all on valitsusjuht, kuid parlamendil on parlamentaarses riigis õigus nõuda ka, et need ettevõtjad tuleksid kohale ja annaksid vajalikke seletusi,» ütles Reinsalu.
Ta lisas, et komisjoni istungil arutatakse, mida ettevõttega edasi ette võtta ning tema meelest oleks asjakohane teha kordusnõudmine, et firma esindaja riigikogu komisjoni istungile kohale ilmuks. Reinsalu sõnul ei olnud Stark Logisticsi esindaja Kristjan Kraagi komisjonile saadetud kiri ammendav, sest selles korrati juba eelmisel nädalal esitatud jutupunkte.
Täna, esmaspäeva pärastlõunal teatas peaminister Kaja Kallas Delfile, et ei osale teisipäevasel istungil, kuna tema kui peaministri töögraafik on tihe.
Ka Reinsalu luges peaministri otsusest ajakirjanduse vahendusel – komisjonile Kallas selleks hetkeks vastanud ei olnud. «Mina ei ole komisjoni töötajatelt saanud tagasisidet, et ta ei ilmu. Ka mina loen Delfi vahendusel neid reaalajas tekkivaid uudiseid ja kommunikatiivselt see kindlasti ei ole kohane normaalsele asjaajamisele riigis,» ütles ta.

Ühiskomisjon tuleb ikkagi kokku

Reinsalu kinnitas Postimehele, et komisjon kavatseb siiski teisipäeval koguneda. Kohale on kutsutud ka näiteks maksu- ja tolliameti peadirektor, kellelt komisjon soovib saada vedude kohta detailsemat infot.
«Ma pean seda väga problemaatiliseks, et peaminister on niisuguse hoiakuga, sest see on komisjonide ühisistung,» hindas Reinsalu. Ta peab äärmiselt ohtlikuks peaministri valitud kaitseliini – ignoreerida ja isoleerida parlamentaarset järelevalvet –, rikkudes nii riigikogu kodukorraseaduse loogikat.
«Jään oma seisukoha juurde, et peaministril on asjakohane korrigeerida oma avaldusi, mis ta on öelnud ajakirjandusele, ilmuda homme hommikul komisjoni ette ja anda seletusi nendes küsimustes, mis omavad elulist ja sisulist tähendust praeguses kriisis. Peaminister pöörab selja parlamentaarsele korrale sellise käitumisega ja ta pöörab selja ka Eesti rahvale, kes ootab rahvaesinduse töövormi järgi vastuseid nendele küsimustele, mis on õhus ja mis senimaani ei ole saanud mingisuguseid vastuseid,» lisas ta.

Poliitiline kriis kisub lisaks ka põhiseaduslikuks

Postimees küsis, kas komisjonil on võimekus ka päriselt kohustada peaministrit istungile tulema või piirdub komisjoni võim ainult sümboolse sõnalise taunimisega. Reinsalu vastas, et komisjonide käsutuses on Eesti Vabariigi põhiseadusest tulenev seaduse jõud, et valitsuse liige peab tulema.
«Kui valitsuse liige ei täida seadust ja deklareerib, et ta ei kavatse seadusele alluda, siis on see lisaks poliitilisele kriisile ka põhiseadusliku iseloomuga kriis. Ühinen sajaprotsendiliselt president Karise hinnanguga, et parlamentaarses riigis valitsusjuht peab kaitsma, mitte lõhkuma parlamendi väärikust. Eriti kui küsimuse all pole mingi valdkonnapoliitiline probleem, vaid küsimuse all on poliitiline kriis, mille keskmes asub valitsusjuht ise,» rääkis Reinsalu.
Ta lisas, et ühiskomisjoni üks osa on korruptsioonikomisjon, kuhu on korruptsioonivastase seadusega seotud ametiisikud kohustatud tulema. Teisena on kohal eelarvekontrolli erikomisjon, mis vaatleb riigi toimimist laiemalt.
Kommenteerides seda, miks ei ole kutsutud komisjoni ette aru andma peaministri abikaasat Arvo Hallikut, vastas Reinsalu, ei välista edaspidi ka tema kohalekutsumist.
Eelmise nädala kolmapäeval tuli avalikuks, et peaministri abikaasa Arvo Halliku osalusega logistikaettevõte on pärast Ukraina sõja puhkemist jätkanud vedusid Venemaale. Hallik teatas reedel, et müüb skandaali tõttu oma osaluse Venemaaga äri ajavas ettevõttes Stark Logistics ja taandub firmast.

Komisjon saadab peaministrile korduskutse

Esmaspäeval pidi riigieelarve kontrolli erikomisjon arutama presidendi kantselei rahastamise teemat, kuid peaminister Kaja Kallas teatas, et keeldub istungil osalemast ja saadab oma esindajana komisjoni ette rahandusminister Mart Võrklaeva (RE). Komisjoni esimees Urmas Reinsalu (Isamaa) ütles rahvusringhäälingule, et kuna ajapuudusele viidates ei tule istungile ka teine kutsutu, peaministri büroo juhataja Gerrit Mäesalu, tegi ta ettepaneku istung ära jätta.
Nüüd ütles Reinsalu, et uut aega selleks istungiks veel kokku lepitud ei ole, kuid komisjon pakub kõigile osapooltele võimaluse ühine aeg leida. «Arvan, et leiame sobiva aja ja pakume selle välja nii peaministrile kui ka peaministri kantselei juhatajale,» sõnas ta.