Biden lubab demokraatia vähikäigu peatamiseks raha ja liituWASHINGTON, 29. märts, AFP-BNS – USA president Joe Biden lubas kolmapäeval oma teist demokraatiatippkohtumist avades ligi 700 miljonit dollarit ja ühist liitu tehnoloogilise seire vastu, mida kardetakse Hiinast ja Venemaalt.
2021. aasta samasugusel kohtumisel peamiselt USA-le keskendunud Biden püüab sedapuhku pakkuda globaalsemat haaret ning juhib valdavalt virtuaalset jutuajamist koos Lõuna-Korea presidendiga, kes on soostunud juhtima järgmist tippkohtumist, ning Sambia, Costa Rica ja Hollandi liidriga.
Demokraatiakohtumisest võtab osa 121 riiki.
Inimõigusorganisatsioonide väitel on demokraatia hakanud tegema vähikäiku mitmes kohtumisele kutsutud riigis nagu Iisraeli ja India, kes on USA lähedased partnerid. Mõlema peaministrit süüdistatakse autokraatiasse kaldumises.
Biden teeb teatavaks, et USA annab 690 miljonit dollarit demokraatia edendamiseks välisriikides. Raha läheb vabade valimiste programmidele, sõltumatu meedia edendamiseks ja korruptsioonivastase võitluse tõhustamiseks, ütlesid ametnikud.
Esimesel tippkohtumisel lubas USA 424 miljonit dollarit.
Bideni valitsus käib välja ka 10 partneri ühised sammud nuhkvara kasutamise ja leviku vastu. USA näeb selles tööriista, mida Hiina ühe mõjusamalt kasutab.
Kahe päeva eest keelas Biden USA valitsusel kommertsnuhkvaraprogrammide kasutamise. Tema vabariikastest vastased püüavad suruda kongressis läbi populaarse Hiina videojagamisrakenduse TikTok keeldu.
AFP – Baltic News Service


Avalik sektor leidku oma palkadele nüüd kate. Kiire koondamine palunTäna võin kinnitada, et mu tutvusringkonnas on avaliku sektori töötajate palk kõrgem erasektori omadest, tõdeb ettevõtja Indrek Kasela.«Ametisse astuv valitsus seisab silmitsi 1,5 miljardi eurose eelarve puudujäägiga, mida kasvatavad kõige enam avaliku sektori palgatõusud.» (Postimees 28.03).
Ma olen viimased aastad kuulnud pidevalt erinevate ametnike selgitusi - ja ma ei räägi meediast, vaid koosolekutest, kus arutatakse palkasid -, et avaliku sektori palgad peavad järgi joudma erasektorile.
Täna võin kinnitada, et mu tutvusringkonnas on rohkem neid, kel on avalikus sektoris palk kõrgem erasektoris töötajatest (ja ärme palun võrdle korruptsioonimaiguga linnapead tippjuhiga).
Mission accomplished.
Nüüd on arvete maksmise aeg. Ma paluks avalikul sektoril nüüd leida kate - ei, mitte erasektori arvelt! Kiire koondamine palun. Ühiskonna solidaarsus on kõrgem, kui seda ei aeta kunstlikult kiiva. Lihtsalt kui on raske, siis ei saa üks osa ujuda vastuvoolu. Kasinamad ajad on käes.
Ja ma ei ole avalikus sektoris töötavate inimeste vastu. Peale Mihhaili ja Jüri ja Heliri on vähestel võimalik iseendal palka tõsta või raha laiali loopida. Kes ütleks ära suuremast palgast? Ainult, et lubajatel peaks olema vastutustunne.


Korruptsiooni segatud Henrik Hololei astub oma kõrgest euroametist tagasiKui Politicot veel uskuda, siis selle allikate teatel plaanib Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi eestlasest peadirektor Henrik Hololei Katari tasuta reiside tõttu ameti maha panna.
Kolme ametniku sõnul lahkub Hololei oma ametist, kuna ta nõustus Qatar Airwaysi tasuta lendudega. Politico kirjutas hiljuti, et Hololei otsustas ise, et Katari valitsuse pakutud tasuta lennupiletite võtmisel pole huvide konflikti.
Asjaga kursis olevate inimeste sõnul lahkub Hololei Euroopa Komisjoni transpordi peadirektoraadi juhi kohalt ja temast saab poliitiline nõunik komisjoni rahvusvahelise partnerluse eest vastutavas osakonnas, vahendas.
Politico andmetel lendas Hololei aastatel 2015–2021 üheksa korda Katari riigile kuuluva lennufirma Qatar Airways lennukite äriklassis. Kuus neist lendudest toimusid ajal, kui peeti läbirääkimisi Qatar Airwaysi Euroopa Liidu turule lubamise üle ning neljal juhul maksis lendude eest kas Katari valitsus või sellega seotud isikud.
Henrik Hololei on Isamaa asutajaliige, kuid nüüdseks liitunud Parempoolsetega.
Allikas: ERR


Belitšev: mitme kõrge politseiniku ametist eemaldamine ei kahjusta tööd   Politsei- ja piirivalveametis (PPA) on seoses selle senisele juhile Elmar Vaherile kahtlustuse esitamisega temaga sarnaselt ametist kõrvaldatud veel kolm tippjuhti, kuid see ei sega ameti tavapärast tööd, ütles PPA peadirektori kohuseid täitev Egert Belitšev.   "Keskkriminaalpolitsei, sisekontrolli ja operatiivbüroo juht on uurimise ajaks ajutiselt ametist kõrvaldatud ning nende ülesandeid täidavad asendajad. Tegemist on samade asendajatega, kes täidavad nende ülesandeid näiteks puhkuste ning lähetuste ajal, nii et PPA juhtimine seetõttu ei kannata ja kõik vajalik saab tehtud," ütles PPA peadirektori asetäitja piirivalve alal Belitšev, kellest saab pärast Vaheri ametiaja täitumist 1. mail ameti uus peadirektor. Belitšev teatas eelmisel nädalal, et endise kõrge politseiametniku Eerik Heldna väidetava fiktiivlepinguga, mille kahtlustuse kohaselt käski sõlmida Vaher, on seotud PPA töötajatest ka keskkriminaalpolitsei juht Aivar Alavere, PPA sisekontrollibüroo juht Priit Pärkna ja keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht Toomas Lõhmus. Teadaolevalt ei ole uurimisorganid kolme tippjuhi ametist kõrvaldamist seoses kriminaalmenetlusega nõudnud, otsuse tegi PPA praegune juhtkond. Kaitsepolitsei esitas kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega. Nii Vaher kui ka Heldna on oma otsest süüd eitanud. Siseminister Lauri Läänemets algatas nii politsei- ja piirivalveametile kui ka kaitsepolitseiametis teenistusliku järelevalve.    					Toimetaja:  Mait Ots


Kriminaal- ja väärteomenetlus Elva vallavalitsuse liikmete suhtes on süüdistusteta lõpetatudMöödunud aasta novembrikuus paiskus meediavahendusel õhku kahtlus, kas kaks Elva vallavalitsuse liiget on rikkunud toimingupiirangut osaledes otsuse vastuvõtmisel, mis puudutas Elva valla ühingutele tegevustoetuste eraldamist. Tänaseks on Prokuratuur ning Politsei- ja Piirivalveamet juhtumile joone alla tõmmanud ühelegi isikule süüdistust esitamata.
Toimingupiirangu rikkumise võimalikkus tõstatus 2022. aasta novembrikuu revisjonikomisjoni koosolekul, mille järgselt võttis Elva vallavanem Priit Värv koheselt ühendust vastavate õigusorganitega, et võimalik rikkumine ja selle tõsidus tuvastada: „Elva vallavanemana on minul vastutus, et meil oleks professionaalne ja avatud vallavalitsemine. Kui tekkis kahtlus, et võime olla eksinud, siis nii nagu ma komisjoniliikmetele lubasin, ma ka asja koheselt uurima hakkasin, et vastavat infot nendega ning vajadusel ka avalikkusega jagada.“
Omavalitsuse tegevustoetuste eraldamist reguleerib kindel ja volikogu poolt kehtestatud kord. Vallavalitsuse liikmete roll on protsessi juures lihtne ja läbipaistev. Kui mitmed spetsialistid on oma töö ära teinud, taotlused vastu võtnud ja ära hinnanud, jõuab vallavalitsuse lauale kõiki valla kultuuri-, spordi- ja muude ühingute toetusi komplektina hõlmav eelnõu. Vallavalitsuse liige saab hääletada kas selle poolt või vastu. Vallavanem Priit Värv ja Margus Ivask oleksid pidanud selle eelnõu jätma hääletamata, kuna tegevustoetuste kobareelnõu sisaldas ka nendega seotud spordiklubisid. Nende hääletusest taandamine ei oleks mõjutanud ega takistanud eelnõu vastuvõtmist.

Menetlemise etapid
Juhtumit uuriti kahes etapis. Esmalt uuris Prokuratuur kriminaalmenetlusena, kas tegevustoetuste eraldamise eelnõu puhul on toimepandud õigusrikkumine. On oluline tähelepanu juhtida, et antud etapis uuris Prokuratuur toimingu korrektsust ning ühelegi isikule kahtlustusi ega süüdistusi esitatud ei oldud. Väikeses kogukonnas, nagu Elva vald, on aga paratamatu, et inimeste ja ettevõtmiste vahel leidub seoseid ning nii võiski leheveergudelt lugeda mitmeid artikleid antud menetluse kohta, mis kleepisid ennatlikult ja alusetult mitmetele inimestele külge väga karmid sildid.
Veebruari keskpaigaks jõudis Prokuratuur järelduseni, et kriminaalmenetluseks alust ei ole ning juhtumit uurib edasi Politsei- ja Piirivalveamet väärteomenetlusena. Sedapuhku ka konkreetselt kahe vallavalitsuse liikme, vallavanem Priit Värvi ja vallavalitsuse liikme Margus Ivaski, suhtes. Tegevustoetuste korras määratakse ühingutele lisaks vallavalitsuse poolsele baastoetustele ka esindusmeeskondade meistrivõistlustel osalemise toetussummad, mida korra alusel võib teha kuni 1000 euro ulatuses ning just nende summade juriidiliselt korrektset määramist otsustatigi väärteomenetluse raames kontrollida.

Juhtum lõpetati süüdistusteta
Väärteomenetluses jõudis Politsei- ja Piirivalveamet järelduseni, et tegemist oli pahatahtmatu vormilise eksimusega, mis ei ole kaasa toonud ametiseisundiga seotult eelisotsuseid või muul moel omakasu. Vallavanem Priit Värv ja vallavalitsuse liige Margus Ivask küll eksisid ja oleksid pidanud end taandama otsuse tegemisest, mis puudutas ka nendega seotud spordiühingutele toetuse eraldamist, kuid eksimus ei ole põhjustanud kellelegi omakasu või kahju ning eraldatud toetussummasid on kasutatud sihtotstarbeliselt. Nii Elva valla eelarvest tegevustoetuste taotlemise ja eraldamise korra kui ka korruptsioonivastase seaduse järgi puudus juhtumis korruptsioon. Ka oli kohtuvälise menetleja hinnangul positiivne, et Elva Vallavalitsus aitas selgelt kaasa juhtumis selguse saamisele saates kõik vajaminevad materjalid. Väärteo menetlus otsustati süüdistusi esitamata lõpetada.
„Võtame omaks, et ühingute tegevustoetuste eelnõu hääletusel oleksime pidanud nii mina kui ka Margus Ivask jätma hääletamata. Kinnitame veelkord, et tegemist oli pahatahtmatu eksimusega ning saime väga karmi õppetunni,“ selgitab vallavanem Priit Värv.
„Meie ülesanne ja vastutus vallavalitsuse liikmetena on teha iga hääletuse puhul parim võimalik otsus. Kuna hääletusel olid korraga kõikide Elva valla ühingute toetused, ei tekkinud meil sel momendil pidurit, mis oleks takistanud oma kogukonna kohaliku elu edendajatele toetusi kinnitamast. Edaspidi oleme mõistagi veelgi täpsemad ja hoolikamad, et oma teadmiste ja volituste juures käituda usaldusväärselt,“ sõnab vallavanem.

Täiendav koolitus
Selle kahetsusväärse juhtumi valguses viidi äsja ka kogu Elva Vallavalitsuse meeskonnale läbi täiendav ja põhjalik korruptsiooniennetuse teemaline koolitus: „Tegemist on reeglite ja teadmistega, mida avaliku sektori töötajatena peame me igaüks tugevalt igas oma tegevuses alati meeles hoidma,“ põhjendas vallavanem.


Kasko tundub olevat kindlaim viis kindlustuspettuseks, aga kurjamid eksivadÜritatud kindlustuspettuste arv Eestis on kõrge. EKsL andmetel suudeti mullu tõendada enam kui pool tuhat “kelmikat” skeemi. Kasko tundub olevat kindlaim viis skeemitamiseks, sest pea pool kõigist pettustest on seotud autodega.
Eesti Kindlustusseltside Liidu (EKsL) andmeil tõendati mullu 506 kindlustuskelmust, millega üritati välja petta 1,4 miljonit eurot.
2022. aastal oli ligi pool kindlustuskelmustest vabatahtliku sõidukikindlustuse ehk kasko pettused, mida 239 korral üritati läbi viia. Liikluskindlustuse kelmusi oli 16% kõigist kindlustuspettustest.
Kodukindlustuse kelmusi oli 27 protsenti, mida tuvastati 137 korral. Kõige rohkem kasvaski kodukindlustuse pettuste arv. Neist omakorda kolmandik oli seotud veeavariidega.
Valdav enamus ehk 400 kindlustuskelmust olid sellised, kus kindlustuselt üritati välja petta alla 3000 euro. Üle 10 000 euro suurusi pettusi oli 30, suurim summa oli 55 000 eurot. Viiendikul juhtudest oli tegu tahtliku või lavastatud õnnetusega ning 10% suurendasid teadlikult kahjusummat.
Petised parasiteerivad korralike kindlustajate najal
EKsL-i kahjuennetuse valdkonna juhi Ülli Reimetsa sõnul maksavad pettused lõpuks kinni kõik kindlustajad, pettusega vahelejääja kaotab õiguse hüvitisele või seda vähendatakse.
“Kindlustus on mõeldud ootamatu sündmuse tagajärjel tekkinud kahju hüvitamiseks. Kindlustuse kasutamine vana asja väljavahetamiseks uuema vastu võib esmapilgul tunduda ahvatlev, kuid vananemine või kulumine ei ole kindlustusjuhtum – kindlustusandja pole sellise riskiga kindlustusmakse arvutuse valemites arvestanud.”
“Kui selliste pettuste hulk kasvab, siis see tähendab, et meie kõigi järgmine makse on kõrgem, sest maksame kinni ka kindlustuspettused,” selgitas Reimets.
Gjensidige kindlustuse Eesti filiaali juhi Denis Nikolajev selgitab, et pea pooltel juhtudest proovitakse varjata kindlustuskaitse puudumist või hüvitamisest keeldumise alust.
„Kui pärast õnnetust üritatakse sõlmida kindlustusleping, siis see on kindlustuskelmus. Kui näiteks autoklaasi lennanud kivi on teinud täkke või tagurdades on autot mõlgitud, siis on hilja hakata kaskolepingut sõlmima,“ ütles Nikolajev.
„Sageli ei teata, et kindlustusandjal on kahtluse korral õigus teha järelepärimisi. Kui kindlustuspettur esitab sama juhtumi kohta kahjunõude mitmele kindlustusandjale, siis see tuleb tihti välja. Kindlustus teeb kahtluse korral ka järelepärimisi välisriikidesse, näiteks reisivahendajatega kadunud või rikutud pagasite kohta, “ lisas Nikolajev.
Allikas: EKsL


Järjekordne petuskeem sotsiaalmeedias: ostjat teesklejad õngitsevad Omniva libalehega müüjate pangakonto andmeidViljandimaa veebipolitseinik Elerin Tetsmann juhib viljandimaalaste tähelepanu järjekordsele petuskeemile: Facebookis asju müüvate inimestega võtavad ühendust ostjat teesklevad petturid ja soovivad, et müüja hakkaks oma andmeid pealtnäha Omniva keskkonda sisestama. Omniva rõhutab, et niimoodi ei küsi ta andmeid mitte kunagi.
Tetsmann edastas Facebookis üleskutse olla tähelepanelik ja ettevaatlik neil, kes kasutavad asjade müümiseks Facebooki Marketplace‘i-nimelist keskkonda. Tema sõnutsi on politseisse laekunud teateid, et müügikuulutusele on reageerinud väidetav ostja, kes on soovinud oma kinnitusel tehingut teha ja pakki Omniva pakiautomaati tellida. "Tegelikult saadab ta teile õngitsuslehe aadressi, kus palutakse teil sisestada oma andmed ja PIN-koodid, misjärel teie pangakonto tühjendatakse."
Tetsmann toonitas, et mingil juhul ei tohi kahtlastele veebilehtedele oma paroole ega PIN-koode sisestada. "Kahtlaste pakkumiste korral lõpetage suhtlus ja blokeerige isik," soovitas ta. Samuti soovitas ta võimaluse korral teha tehinguid käest kätte ning küsimuste korral või näiteks nõu saamiseks kas või tema enda poole pöörduda.
Politsei andmetel on Viljandimaal juba vähemalt üks ohver, kes on eelkirjeldatud kelmuse tõttu oma rahast ilma jäänud.
Elerin Tetsmanni sõnutsi kirjutas politseile inimene, kes oli pannud Marketplace‘i müügikuulutuse ja kellega oli selle peale ühendust võtnud väidetav ostuhuviline.

"Leppisime kokku, et saadan talle paki Omnivaga, kuna ta väitis, et elab Viljandis," seisis kirjas. "Mulle sobis, järgmiseks sain ta käest lingi ja sellise sõnumi: "Ma olen juba maksnud postikulud, te ei pea midagi maksma, võtke minuga ühendust, kui olete kõik kinnitanud ja võtke ühendust kulleriga.""
Seejärel oli politsei poole pöördunu avanud lingi, mis oli näinud välja täpselt nagu Omniva leht, pealgi oli lehe aadress tundunud esmapilgul olevat Omniva oma. "Hakkasin rõõmsalt oma pangadetaile sinna sisestama, mõeldes, et küll on tore, et Omnival on selline mugav ja turvaline lahendus internetiostuteks."
Lehe kasutamisel ja laadimisel oli aga tekkinud tõrge ning veebilehe pakutava "klienditoe" poole pöördumise peale oli tulnud soovitus anda oma SmartID PIN-koodid klienditeendajale, kes väidetavalt nende abil ise pangaga ühendub. "Alles siis sain aru, et tegemist on petuskeemiga."
Politseile kirjutanu nentis, et peab ennast üsna targaks internetikasutajaks ning poleks kunagi osanud arvata, et ta võiks sellise skeemiga kaasa minna. "Ma ei tea, kas sellest on mingit tolku, et ma sellest teatan, aga tundsin, et lihtsalt pean kuskile teatama. Kindlasti on inimesi, kes oma rahast niimoodi ilma jäävad," lisas ta.

Müüjale saadetud link hakkab küsima andmete sisestamist, seda ei tohi aga mingil juhul teha.
Politsei

Omniva pressiesindaja Kristina Haavala tõdes, et Omnivat puudutavad petuskeemid on liikunud lainetena, aga viimase aasta jooksul on neid olnud rohkem ning nendega võitlemise muudab keeruliseks, et niipea kui üks skeem on juba piisavalt avalikkuse tähelepanu saanud ja inimesed on ettevaatlikuks muutunud, leiutatakse uus. "Julgen öelda, et just praegu, kui me vestleme, istub keegi kuskil ja nuputab uut skeemi välja."
Haavala kinnitas, et kohe, kui Omniva saab mõnest skeemist teadlikuks, jagab ta selle kohta infot nii oma kodulehel kui ka ametlikes sotsiaalmeedia kanalites, seepärast tuleks petuskeemidest alati teada anda. "Võib nii meie klienditeenindajale helistada kui ka kirjutada ja oleme väga tänulikud."
Haavala sõnutsi on Omnival Facebookis kümneid tuhandeid jälgijaid, kes annavad teavitustöösse postituse jagamisega oma panuse, ning mõistagi teeb ettevõte koostööd politseiga. Seetõttu on oluline, et informatsioon jõuaks kiiresti Omnivani.
Skeemid on küll erinevad, aga on mõned soovitused, mida järgides annab ennast Haavala kinnitusel kaitsta. Esimene soovitus on veenduda, mis asjaoludel keegi teiega ühendust võtab, ning mõelda, kas on üldse mõni pakk tellitud, et Omniva võiks tahta ühendust võtta. Teiseks ei küsi Omniva isikuandmete sisestamist muudel juhtudel kui paki saatmine automaadi juures või postkontoris. "Andmeid küsitakse paki saatmisel, mitte siis, kui pakk on saadud. Sellist asja ei ole, et saadame teile sõnumi või helistame ja küsime raha või andmeid."
Üks levivatest skeemidest on Haavala sõnutsi helistamisega maksekorralduse pettus: Omniva nimel helistavad petturid ja paluvad kinnitada Western Unioni makseid. Neid makseid ei tohi mingil juhul kinnitada, sest nagu pressiesindaja juba mainis, ei küsi Omniva mingeid kinnitusi telefoni teel. Helistaja telefoninumbrina võib seejuures telefoniekraanil olla kuvatud Omniva eraklienditeeninduse number 661 6616, aga veendumaks, et kõneldakse ikka Omnivaga, tasub kõne katkestada ja ise ettevõttega ühendust võtta. Veel märkis Haavala, et helistajad on seni olnud peamiselt vene keelt kõnelevad isikud.
Samuti on levinud pettused sõnumite saatmise teel: inimene saab enamasti kirjavigadega sõnumi, näiteks "Teie saadetis on kinni maksmata tühistamistasude tottu. Ootame teie makset, et saaksime kohaletoimetamist jätkata", ning selle juures on link, kuhu siis vajutama peaks.
Sõnumiga pettused on Haavala hinnangul kõige rohkem ning need võivad olla üsna erineva sisuga, aga viivad ikka selleni, et inimene peaks kuskile oma andmeid sisestama ja maksma hakkama. "Seal on ehk kirjas, et teie pakk on kuskile kinni jäänud või tollis on vaja midagi juurde maksta – neid ikka muudetakse aeg-ajalt. Aga alati jääb kehtima see, et me ei küsi niimoodi isikuandmeid ega raha, ning ka kõige väiksema kahtluse korral tuleks otse meie poole pöörduda," rõhutas ta ning lisas, et väga tähelepanelik tasub olla ka e-kirjade suhtes.


INTERNETITURVALISUS JA VÕIMALUSED KIIRELT RIKASTUMISEKSSisuturundus
Illustreeriv pilt. Foto allikas: AdobeStock, omandanud Podium North OÜ
Pole saladus, et tänapäeva moodsas maailmas on internetist saanud teine dimensioon või lausa ökosüsteem, kus inimesed veedavad suurema osa oma päevast. Eriti kehtib see noorte kohta, kes võivad sotsiaalmeedia platvormidel teisi kasutajaid jälgides ja ise sisu luues iga päev tunde ära kulutada.
Samal ajal on õhku kerkinud küsimus internetiturvalisusest. Tegemist on äärmiselt olulise teemaga, kuna internetis liikudes puutume kokku erinevate ohtudega nagu andmete õngitsemine, identiteedivargus, häkkerirünnakud jne. Selleks, et kaitsta end internetis toimuva kuritegevuse eest, on oluline järgida mitmeid turvalisuse põhimõtteid. Siin on mõned näpunäited:
⟩  luues konto mõnes suhtlusportaalis või mistahes lehel, tuleks alati kasutada tugevat ja ainulaadset parooli. Samuti tuleks kaheastmelist autentimist kasutada igal võimalusel. Tähtis on ka jälgida, millist infot jagad sotsiaalmeedias ja teistes veebipõhistes keskkondades.
⟩  tarkvara uuendamine ja turvaliste programmide kasutamine. Väga sageli on häkkerid edukad just seetõttu, et kasutaja ei ole uuendanud oma tarkvara või on kasutanud vananenud ja haavatavat tarkvara.
Miks on see teema oluline?
Internetiturvalisus on väga oluline teema, sest meie igapäevaelu muutub üha enam seotuks digitaalsete platvormide ja teenustega. Internetiturvalisus hõlmab turvameetmeid, mis aitavad kaitsta kasutajate andmeid ja privaatsust, samuti vältida pettuseid, häkkerite rünnakuid ja muud kuritegevust, mis võivad tekitada kahju nii üksikisikutele kui ka ettevõtetele.
Lisaks on oluline olla ettevaatlik petuskeemidega ja mitte jagada isiklikku infot võõrastega.
Kiirelt rikastumise võimalused internetis on samuti teema, mida tuleks käsitleda ettevaatlikult.
Kas internetis on võimalik raha teenida ja kuidas?
Kuigi on olemas erinevaid viise, kuidas interneti kaudu raha teenida, nagu näiteks kauplemine ja investeerimine, e-kaubandus jpm, ei tohiks unustada, et nendega kaasneb alati ka risk. Samuti võivad pettused ja muud ebaseaduslikud tegevused olla taktika, mida kasutavad petised, et sinult raha kätte saada ilma ise midagi vastu pakkumata.
Seega on oluline olla teadlik internetiturvalisusest ning otsida usaldusväärseid allikaid ja teenuseid, kui soovite interneti kaudu kaupu või teenuseid soetada või miks mitte ka ise veebis raha teenida. Samuti tuleks teha oma uurimistööd ja mitte usaldada kergekäeliselt kõiki lubadusi kiirelt rikkaks saada.
Turvalisus internetikasiinodes
Kui rääkida internetikasiinodest Eestis, siis vahel on eestlased ehk liigagi usaldavad. Õigupoolest tegutseb meie kodukamaral hulgaliselt välismaised ettevõtteid, mis pakuvad hasartmänge veebis. Nende tausta kohta ei pruugi olla kuigi palju infot üldse saadavalgi.
Juba 2000. aastate esimeses pooles välja töötatud Hasartmänguseadus annab hea raamistiku, millele on toetunud nii mängude pakkujad teenust osutades kui ka Maksu-ja Tolliamet järelvalve teostamisel. Kuigi pealtnäha on kõik hästi kontrollitud, siis ei saa kunagi olla liiga ettevaatlik. Seepärast soovitame alati teha ise taustauuringut olenemata, kas kasutate mõne investeerimisplatvormi või internetikasiino teenuseid.


Euroopa Komisjon premeerib Henrik Hololeid korruptsiooni eest teise sooja ametikohagaAvaldatud29 märts, 2023
kategoorias Maailm
Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi eestlasest peadirektor Henrik Hololei paneb Katari tasuta reiside tõttu ameti maha. Komisjon premeerib meest selle eest teisele soojale ametikohale üleviimisega.
Asjaga kursis olevate inimeste sõnul lahkub Henrik Hololei Euroopa Komisjoni transpordi peadirektoraadi juhi kohalt ja temast saab poliitiline nõunik komisjoni rahvusvahelise partnerluse eest vastutavas osakonnas.
Ehk siis selle asemel, et Hololei, häbinägu ees, Eestisse tagasi saata, premeerib Euroopa Komisjon teda üleviimisega teisele soojale ja kõrgepalgalisele ametikohale.
Euroopa Komisjon põhjendas Hololei ühelt kõrgepalgaliselt soojalt kohalt teisele kõrgepalgalisele soojale üleviimist sellega, et vastupidiselt üldlevinud arvamusele asendamatud inimesed siiski on olemas.
Tuult tiibadesse uuel ametikohal, Henrik Hololei!
SEOTUD LOOD:
Keskerakond premeerib korruputsiooniga vahele jäänud Ain Valdmanni sooja kohaga Tallinna Soojuses
Keskerakond premeeris maksumaksja raha raisata lasknud Andrei Novikovi uue sooja kohaga
Lugu meeldis? No siis kliki siia ja toeta Eesti kõige usaldusväärsema ja tõsiseltvõetavama uudisteallika Lugejakiri.ee ilmumist!


USA ja Lõuna-Korea taotlevad Montenegrolt krüptojuhi väljaandmistPODGORICA, 29. märts, AFP-BNS – USA ja Lõuna-Korea on palunud Montenegrol anda välja krüptoettevõtja Do Kwon, ütles riigi justiitsminister kolmapäeval, paar päeva pärast tema vahistamist.
"Toimus kohtumine Korea diplomaatiliste esindajatega, pärast mida andis Korea üle väljaandmistaotluse," ütles justiitsminister Marko Kovač ajakirjanikele Podgoricas ja lisas, et taotluse esitasid ka Ühendriigid.
Terraformi asutajat süüdistatakse pettuses seoses tema ettevõtte ootamatu kollapsiga läinud aastal, mis pühkis investorite taskust umbes 40 miljardit dollarit ja raputas üleilmseid krüptovaluuta turge.
Kwon, täisnimega Kwon Do-hyung, vahistati koos kaaslasega läinud nädalal Montenegro pealinna lennujaamas, kui ta jäi vahele valedokumendiga reisimises.
Reedel teatas Podgorica kohus, et Kwon ja tema kaaslane võetakse kuni 30 päevaks vahi alla seoses dokumendi võltsimise kahtlusega ja kuna arvatakse, et nad võivad proovida põgeneda.
Kwonil on nüüd Montenegros ees kaks kohtuasja: üks seoses võltsdokumentide omamisega ja teine väljaandmisega.
Ühendriigid on esitanud Kwoni suhtes kaheksa süüdistuspunkti seoses mitme miljardi dollarilise krüptovarade pettusega, teatas USA Väärtpaberite- ja Börsikomisjon (SEC).
Lõuna-Korea prokuratuur palus septembris Interpolil ta tagaotsitavaks kuulutada ja tema pass tühistati.
AFP – Baltic News Service


Ehitusfirma läks näiliselt aastaga põhja. „Antud juhul võib olla tegu maksupettusega“Maksuvõlgades ettevõtet üritati kõmulise firmamatja abil vaikselt ära likvideerida. Pankrotihaldur astus kahtlast arvepidamist nähes aga vahele ning andis uurimisele ametliku käigu, kirjutab Geenius.
Aastaid ehitusettevõtjana tegutsenud Kaido Kalm on viimastel aastatel kireva taustaga likvideerija Hillar Taltsi toel üritanud lahti saada juba kahest firmast. Neist viimane, Luuri Grupp, paistab silma maksuvõla ning kummalise majandustegevusega.
Nüüd on ka kohus hakanud arvama, et ettevõte ei ajanud asju ausalt. „Maksejõuetuse põhjustamine on olnud pahatahtlik,“ heidetakse Luuri Grupile ette valskust. Millised anomaaliad on kohtus kahtlusi äratanud?
Anomaalse ajalooga firma
Elamuehitajana registreeritud Luuri Grupp kuulus ehitusettevõtjana tegutsenud Kaido Kalmule. Selle äritegevus oli ka avalike andmete põhjal lühike ning pigem anomaalne. 2021. aasta kevadel loodud ettevõte hakkas dokumentide kohaselt tegelema ehitustegevusega. Ametlikku käivet neil ei eksisteerinud. Samal ajal palgati ettevõtte ridadesse teiseks tegutsemiskvartaliks tervelt 23 inimest ning maksti nende pealt ka veidi tööjõumakse.
Loe edasi Geeniusest!


LOMBAKAS LURJUS: kepile nõjatunud sarimõrvar tappis Nõukogude Liidus kümneid kodutuid ja viinalembelisi naisiNõukogude Liidu ohvriterohkeimaks sarimõrvariks peetakse kurikuulsat Andrei Tšikatilot ehk Rostovi Lihunikku, kes tappis enda sõnul 56 inimest. Ent temaga umbes samal ajal tegutses suure kommunistliku riigi avarustes ka teine, ent tunduvalt vähemtuntud sarimõrvar. Lombakaks Lurjuseks ja Kepiga Mõrtsukaks nimetatud Sergei Kašintsev väitis, et tema hingele jäi lausa 59 mõrva.
1940. aastal (neli aastat Tšikatilost hiljem) Arhangelskis ilmavalgust näinud Sergei Kašintsevi elu oli juba algusest peale keeruline. Nimelt sündis ta füüsilise puudega – Sergei vasak jalg oli paremast pikem. Seetõttu pidi ta juba noorena ringi liikumiseks kepile toetuma. Sergei eakaaslastele tegi see kahjuks palju nalja ning noormees sattus pidevate pilgete ohvriks.
Ilmselt mõjutasid puue ja pilked Sergei iseloomu, sest väidetavalt muutus ta koduseinte vahel äärmiselt agressiivseks. Noort venelast ja tema vihahooge kartsid isegi vanemad pereliikmed. Seetõttu hingasid kõik lähedased kergendatult, kui vend Kolja ta mantli varguse eest miilitsasse üles andis ning Sergei mitmeks aastaks kinni kukkus.
Teadaolevalt hakkas Kašintsev varastama juba väga noorena. Venna mantel oli vaid üks paljudest juhtumitest. Lähedased olid veendunud, et Sergeil polnud mingit tahtmist haridust omandada ega ausat tööd teha. Enne kui vend ta võimaluse avanedes pikemalt kõhklemata vangi saatis, olid Kašintsevis tekkinud ka segased tunded vastassoo vastu. 15aastasena tiris noormees jõuga ühe väikese tüdruku kohalikku ujulasse ning käskis tal seal lahti riietuda. Naistevastane vägivald iseloomustab kogu tema verist karjääri.
Kui Kašintsev vanglast vabanes, ei kavatsenudki ta endale tööd leida. Lähedased ütlesid lombakast noormehest lahti ning ta jäi kodutuks. Siinkohal võib vaid spekuleerida, kuidas oleks mehe tulevik välja näinud, kui perekond oleks talle rohkem tähelepanu pööranud või temast rohkem hoolinud. Võib oletada, et lähedased hoidsid füüsilise puudega noormehest eemale ega soovinud temaga erilist tegemist teha.
Sergei Kašintsev
(Twitter.com/ws_compromat)
Vägivaldne „öömajaline“
Igatahes lahkus Kašintsev peagi kodulinnast ning alustas rännakut üle Venemaa. Ta jõudis otsaga Doni jõe ääres asuvasse Kalatši. Seal tutvus noormees kohaliku naise Ostaptšukiga ning palus temalt ajutist peavarju. Heasüdamlik naine ei saanud jätta kepile toetunud ja hädise olekuga Kašintsevit lageda taeva alla, mistõttu oli ta nõus. Ent paarist päevast said nädalad, nädalatest kuud ja kuudest aastad. Sealjuures käitus Kašintsev korteriomanikuga äärmiselt ebameeldivalt.
Kui jultunud „üürnik“ ühelt järjekordselt juhutöölt lahti lasti, hakkas ta Ostaptšukilt raha välja pressima ja perenaist ähvardama. Täpselt pole teada, miks naine teda lihtsalt välja ei tõstnud või miilitsat ei kutsunud. Ilmselt kartis ta meest, ent pole ka võimatu, et nende vahel oli tekkinud seksuaalsuhe. Ent kui Kašintsev hakkas alasti mööda tänavaid jalutama ja naabritele kuulunud vara lõhkuma, saabusid militsionäärid ja võtsid ta vahi alla. Venelane mõisteti asotsiaalses käitumises süüdi ning saadeti taas vanglasse.
Kui Kašintsev vabanes, naasis ta Ostaptšuki korterisse. Nüüd algasid kurjakuulutavamad „mängud“. Ta hakkas igapäevaselt perenaist kägistama, ent ei läinud kunagi lõpuni, kuna ta teadis, et Ostaptšuki tapmine oleks kahjulik. Jätkuvalt pole selge, miks naine füüsilise vägivalla järel võimude poole ei pöördunud. Pääsemine jultunud „öömajalisest“ saabus aga peagi. 1975. aastal otsustas Kašintsev sooritada oma esimese veretöö. Ta tappis Kalatšis naise nimega Korotkova. Võimud jõudsid roimarile kiirelt jälile ja ta saadeti sel korral kümneks aastaks trellide taha. Ostaptšuk sai lõpuks rahulikult hingata.
Karistuskolooniasse saadetud Kašintsev teenis peagi kaasvangide jälestuse. Ta ei soovinud kellegagi suhelda, ei teinud tööd, kirjutas teiste kohta kaebuseid ja oli äärmiselt agressiivne. Tasub märkida, et kohtuekspertiis oli tunnistanud ta tervemõistuslikuks. Kinnipidamisasutuses pandi tähele, et erilist raevu tekitasid Kašintsevis naised – näiteks vastumeelsust naissoost meditsiinitöötajate vastu ei vaevunud ta isegi varjama. Venelane olevat pidevalt korranud ka pahaendelist lauset: „Ma maksan teile kätte!“ Kümne vangla-aasta jooksul tegutses roimar ennekõike lugemisega. Tema lemmikraamatuteks osutusid inimese anatoomiat ja kriminoloogiat lahanud teosed. Ilmselt valmistas Kašintsev end ette hilisemateks kuritegudeks.
Tappis ainult naisi
Sergei Kašintsev vabanes 1985. aastal – täpselt kümneaastase vangistuse lõpus. Karistus polnud teda aga sugugi muutnud. Ta ei soovinud ausat tööd leida ja jätkas elu kodutuna. On teada, et vabanenud kurjategija oli oma käitumise ja alkoholilembuse tõttu põlatud isegi teiste asotsiaalide seas. Seetõttu jätkas ta oma üleliidulist ringreisi. Üldjuhul sõitis ta reisirongides „jänest“ ja elatas end kerjamise või vargustega. Need olid aga pisikuritööd. Reiside käigus jätkas kepile nõjatuma pidanud mees ka tapmistega.
Kašintsevi „suure mõrvalaine“ esimeseks veretööks osutus 34aastane Tšeljabinskis elanud naine nimega Larkova. Roimar kutsus ta viina jooma, millega pahaaimamatu naine nõustuski. Koos hiiliti alles ehitusjärgus olnud ooperiteatrisse. Põgusa joomise järel otsustas Kašintsev oma kaaslanna tappa. Hiljem Lombakaks Lurjuseks nimetatud roimar rebis naiselt riided seljast ning peksis teda rusikatega. Enne surnuks kägistamist kuritarvitas ta naist ilmselt ka seksuaalselt.
Ametivõimude sõnul oli pea kõiki (teadaolevaid) Kašintsevi ohvreid enne tapmist vägistatud. Roimar tappis reeglina ainult naisi ning ilmselt oli tema motiiv suuresti seksuaalse alatooniga. Erinevalt paljudest teistest Nõukogude Liidu roimaritest polnud Kašintsevil kindlat mõrvarelva – paljud ohvrid tappis ta kägistamise teel või lihtsalt selle vahendiga, mis juhtus olevat parasjagu käepärast – näiteks maast leitud kivi või puuhaluga.
Kui keskenduda veel Kašintsevi ohvrite valikule, siis olid nood õnnetu saatusega naised üldjuhul asotsiaalse eluviisiga kodutud ja/või joodikud. Koos roimariga käidi eraldatud paikades viina joomas ning ilmselt astusid mitmedki neist temaga ka vabatahtlikult seksuaalsesse vahekorda. Kuna ohvrite näol oli tegemist kodututega, siis ei tekitanud surmad mingit suuremat tähelepanu. Lisaks ei soovinud võimud ilmselt selliste juhtumite uurimisele ressursse raisata – seda enam, et laibad võidi leida nädalaid või lausa kuid pärast tapmist.
Sageli meelitas lombakas roimar viina abil oma ohvrid mõnda eraldatud paika. Foto on illustreeriv.
(Alamy / Vida Press)
Mõrtsukas oli pidevalt liikvel
Mõnikord olevat Kašintsev tapnud ka peatustes rongi oodanud naisi, kelle ta eraldatud paika viis, vägistas, maha lõi ja seejärel ise edasi sõitis. Roimari pidev liikumine ühest kohast teise tegi tema tabamise ning surmajuhtumite omavahel seostamise üsna võimatuks. Ta ei sooritanud kunagi ühes linnas ega külas kahte veretööd. Seega isegi juhul, kui mõrvu uurima hakati, olid uurijateks erinevate piirkondade militsionäärid, kes ei teadnud mujal toimunust sisuliselt midagi.
Nõukogude Liidu julgeolekuorganid võtsid asja lähema vaatluse alla alles siis, kui riigi erinevatest piirkondadest oli laekunud infot juba kümnete sarnasel moel sooritatud tapmiste kohta. Niidiotsad viidi kokku ning võimud jõudsid kohutava teadmiseni, et neil tuleb taas rinda pista saritapjast maniakiga. Sisuliselt samal ajal toimus ju teatavasti ka Andrei Tšikatilo mõrvalaine.
Kašintsevi tabamisel sai otsustavaks tema alkoholilembus. 1987. aasta aprillis leidsid Rjazani oblasti raudteetöölised terastee kõrvalt võsast mehe ja naise. Esialgu tundus, et naine magab ning mees on end lihtsalt täis kaaninud. Lähemal vaatlusel selgus, et naise kaela ümber oli tõmmatud püksirihm ning tegemist oli hoopis laibaga. Mees, kes oli mõistagi Kašintsev, oli ennast täiesti umbe tõmmanud, mistõttu polnud ta suutnud isegi sündmuskohalt põgeneda. Raudteetöölised teavitasid juhtunust kiirelt ametivõime. Peagi saabusidki kohale militsionäärid, kes võtsid alkoholiuimasena jauranud Kašintsevi vahi alla.
Tunnistas üles 59 mõrva
Ülekuulamisel rääkis Kepiga Mõrtsukas, et tappis oma verise karjääri jooksul lausa 59 naist, mis tundus lausa uskumatu arvuna. Julgeolekuorganid asusid Kašintsevi väiteid üksikasjalikult uurima. Nad suutsid tõestada vaid seitset mõrva ning kolme mõrvakatset – viimaste puhul oli Kašintsev ise arvanud, et tema ohvrid on surnud, ent tegelikult kaotasid nad kägistamise tõttu lihtsalt teadvuse. Ilmselt jäi Kašintsevi hingele siiski tunduvalt rohkem kui seitse mõrva.
Kohtus üritas sarimõrvar panustada nn „hullukaardile“. Voroneži psühhiaatriahaiglas sooritatud ekspertiisi käigus tuvastatigi tal ajukahjustus, mis võis põhjustada psühhopaatlikku käitumist. Ent siiski leidsid arstid, et see polnud piisav, et muuta nii olulisel määral Kašintsevi käitumist. Leiti, et ta suudab eristada head halvast ning teda mõjutas tapmiste ajal pigem alkoholijoove kui vaimsed hädad. Seda arvestades kuulutati Lombakas Lurjus süüdivaks.
1990. aasta märtsis mõistis kohus Kašintsevi seitsmes mõrvas süüdi. Karistuseks määrati surmanuhtlus. Otsus viidi püstolilasu abil täide 1992. aasta alguses. Vaid mõni kuu hiljem algas ka Andrei Tšikatilo kohtuprotsess. Tema puhul suutsid võimud tõestada 52 mõrva. Rostovi Lihunik hukati Lombakast Lurjusest kaks aastat ja üks kuu hiljem.


Hololei paneb ameti mahaUudisteportaali Politico allikate sõnul paneb eestlasest Euroopa Komisjoni tippametnik Henrik Hololei Katariga seotud korruptsiooniskandaali tõttu ameti maha. Delfi


Noore talendi arendamine: kuidas meie uuenduskultuur soodustab professionaalset arengutEesti on alati olnud uue tehnoloogia ja arengu vallas esirinnas. Kuna krüptovaluutaturg areneb kiiresti, arutavad FinTech ja advokaadibüroo Gofaizen & Sherle vanempartnerid Mark Gofaizen ja Mihhail Sherle, mida on vaja selleks, et teistest sammu võrra ees püsida.2017.aastal oli Eesti üks esimesi riike maailmas, mis avas oma uksed krüptofirmadele. Liberaalne õiguspoliitika võimaldas virtuaalvääringu teenusepakkujate (Virtual Asset Service Provider ehk VASP) kiiret ja lihtsat asutamist ning 2021. aasta keskpaigaks oli Eesti koduks 50% maailma VASP-idest.Asutasime 2021. aastal ettevõtte Gofaizen & Sherle - Eesti ettevõtte, mis keskendub äriarendusele ja juriidilisele nõustamisele. Nüüdseks oleme laienenud ka Leetu Vilniusse. Tegutsemine Eestis, mis on krüptovaluuta teerajaja, on võimaldanud meil saada osaks õitsvast krüptovaluutakogukonnast, mis laieneb kiiresti kogu Euroopas.Vaatamata uutele ja rangematele eeskirjadele oleme pühendunud uue majanduse arengule ja aitame oma klientidel orienteeruda keerulises õiguskeskkonnas. Usume, et FinTechil ja krüptotehnoloogial võib olla äärmiselt tähtis roll pidevas majanduskasvus ja -arengus. Meie eesmärk on luua Eestis ja kõikjal Euroopas tervislik ja turvaline ärikeskkond, mis toetab uue tehnoloogia kasvu.Uus majandus muutub ja areneb kiiresti ning me oleme pühendunud sellele, et püsida nende muutuste esirinnas. Kuna maailmamajanduses toimuvad pidevalt tähtsad muutused, uurime aktiivselt uusi ja uuenduslikke viise, kuidas toetada majanduskasvu ja luua lihtsaid läbinägelikke lahendusi, mis aitavad ettevõtetel õitseda.Usume, et meie peamine saavutus on meie tugev meeskond. Enamik meist on pärit Eestist ja siit oleme saanud ka oma hariduse. Teame, et inimesed on iga ettevõtte tähtis osa, eriti nõustamisvaldkonnas. Meie meeskond koosneb advokaatidest ja projektijuhtidest, kes on mitte ainult tugevad spetsialistid, vaid ka paindlikud ja avatud meelega.Üheskoos oleme aidanud rohkem kui 700 kliendil mitmesugustes keerulistes valdkondades tootemarke üles ehitada. Me teeme oma klientidega tihedat koostööd, et mõista nende ainulaadseid vajadusi ja probleeme ning pakkuda lahendusi, mis vastavad nende spetsiifilistele nõuetele, pakkudes seega mitte ainult kvaliteetset teenust, vaid ka ületades klientide ootusi.Alati otsingutelPraegu koosneb meie Eesti ja Leedu meeskond umbes 20 liikmest, ent plaanime lähitulevikus meeskonda suurendada. Otsime alati kirglikke inimesi, kes on valdkonnast huvitatud ja kel on soov areneda. Jaanuaris käivitasime Eestis noortele spetsialistidele tasustatud praktikaprogrammi ning jätkame põnevusega noorte talentide kasvatamist ja arendamist. See on meie tööstusharu kasvuks ülitähtis ning me oleme pühendunud toetava keskkonna loomisele, kus praktikandid saavad uusi oskusi õppida ja arendada.Üks meie selle aasta plaanidest on käivitada haridusprojekt, mistõttu otsime praegu oma meeskonda mitut spetsialisti. Näiteks otsime kõrgetasemelist juhti uue ärivaldkonna arendamiseks. Meie täiuslikul kandidaadil peaksid olema tugevad oskused toote- või äritegevuse juhina ning huvi õiguse ja rahapesu tõkestamise vastu. Eelistame rahanduskogemusega inimest, kes soovib oma karjääris edasi liikuda.Praktikaprogrammi ootame juuratudengeid, kes valdavad õiguskeelt, kasuks tuleb inglise ja eesti keele oskus edasijõudnu tasemel. Oleme pühendunud praktikantide õpetamisele ja abistamisele tähendusrikaste ülesannete täitmisel ning pakume tasustatud praktikaprogrammi.Samuti on meile äärmiselt tähtis oma töötajaid nende erakordse töö eest tunnustada ja edutada. 2022. aastal edutasime nelja töötajat nende suurepäraste tulemuste eest. Näiteks sai meie kolleegist Maxim Gasanbekovist 2022. aastal noorempartner ja nüüd on ta müügimeeskonna juht. Lisaks töötajate edutamisele pakume neile ka võimalust osaleda uutes projektides.Paindlikkus soodustab kasvuMe püüame luua koostöö, loovuse ja sotsiaalse vastutuse kultuuri, kus meie kolleegid saaksid areneda nii isiklikult kui ka tööalaselt. Positiivset töökeskkonda ja ühiseid üritusi ei tasu alahinnata. Näiteks 2022. aastal korraldasime ürituse Hispaanias, kuhu tuli kolleege ka teistest riikidest. Üritus oli väga edukas ning aitas meie meeskonna sidemeid tugevdada ja sõbralikumat õhkkonda luua.Meie kontoris on muusikastuudio, mis aitab töötajatel loominguline olla. Me usume sotsiaalse vastutuse tähtsusesse ja kogukonna toetamisse. Seetõttu osalesid meie töötajad Tallinnas Ülemiste doonoripäeval, kus andsime panuse hea eesmärgi hüvanguks.Meie eesmärk on pakkuda paindlikku ja kohanemisvõimelist töökeskkonda, mis võimaldab töötajatel teha tööd nendele kõige sobivamal viisil, ent siiski ettevõtte edule kaasa aidates. Oleme loomasõbralik töökoht: kui teie karvane sõber oskab ilusti käituda, võite ta tööle kaasa võtta. Võite töötada Tallinna või Vilniuse kontoris või hübriidvormis, jagades aega töö- ja kodukontori vahel. Me mõistame, et mõned töötajad eelistavadki ainult kodus töötada, ja toetame seda.Meie meeskond on pühendunud uute projektide loomisele ning paljulubavate idufirmade ja ükssarvikute kasvu toetamisele Eestis. Usume, et õige toetuse ja õigete vahendite abil võib uus majandus kaasa aidata püsivale majanduskasvule ning luua uusi võimalusi nii ettevõtetele kui ka üksikisikutele. Kui otsite dünaamilist ja toetavat töökohta, siis julgustame teid meie meeskonnaga ühinema.GOFAIZEN & SHERLE OÜ


Veriff ja Salv alustavad koostöödPartnerlusega saavad Veriffi kliendid juurdepääsu Salvi modulaarsele rahapesu- ja pettustevastasele tehnoloogiale, sh ka maailmas ainulaadsele reaalajas toimivale koostööplatvormile Salv Bridge. Samuti saavad Salve kliendid ligipääsu Veriffi identimisteenustele. Ärileht


TAGATUBA | Keskerakond ja Isamaa lepivad Ratase peale kokku. Kui koalitsioon trikitama ei hakkaValimistel suure pettumuse osaliseks saanud EKRE peab võib-olla veel ühe löögi vastu võtma.
„Poliitika on poliitika,“ ütleb selle kohta üks EKRE konkurent opositsioonist.
Pärast riigikogu valimisi opositsiooni jäänud erakonnad on öelnud, et ühtset opositsioonirusikat loota pole. Kui Keskerakond ja Isamaa oleksid EKRE suunas enne valimisi väljendunud sama jõuliselt ja seda mõne kuu jooksul, mitte viimasel kahel nädalal, võinuks valimistulemused ehk teistsugused olla. Ehk, sest valija hinge ei näe. Igal juhul jäeti poliitareenile mõõtu võtma kaks suurt vastast: Reformierakond ja EKRE.
Hea poliitilise tava kohaselt kuulub üks riigikogu aseesimehe kohti opositsioonile, üldjuhul opositsiooni suurimale erakonnale. Seega oleks justkui iseenesest mõistetav, et see läheks EKRE esimehele Martin Helmele. Seda arvamust väljendas mõni nädal tagasi saates „Otse uudistemajast“ ka Martin Helme ise. Ent järjest rohkem tundub, et nii ei pruugi asi minna. Nii Keskerakonnale kui ka Isamaale on pakiline EKRE-ga punti sidumise kuvandist välja rabeleda.
Nagu viitas üks poliitik, on tekkinud poliitiline konsensus ja „EKRE väsitas oma räusklemise ja lõhkumisega kõik ära, karjus eetri täis ning poliitilise kultuuri parendamiseks tundub selline kokkulepe riigimehelik.“
„Nüüd Martin riigikogu juhatusse hääletada oleks väga nadi lugu,“ lisab teine.
Aseesimehe koht Ratasele
Kokkuleppe all peetakse seega silmas Keskerakonna ja Isamaa omavahelist lepet, et riigikogu aseesimehe koht läheb Keskerakonnale, Jüri Ratasele. „Ta (Ratas K. A.) on nii palju vaeva näinud ja pühendunud riigikogu esimehena, et see on igati õige suund,“ öeldi „Tagatoale“.
Seda, et suvel valitsusläbirääkimistel parimaks kauplejaks osutunud Isamaa võiks sellel korral, küll opositsioonis, sama suurepäraseid kauplemisoskusi näidata ja asespiikri koha lõpuks ikkagi Seedrile napsata, ei usuta. Kuigi Isamaal oleks seda hädasti vaja, sest peale silmapaistva koha saaksid nad ka tööd parteilistele ametnikele. „Isamaast on kõige positiivsemalt silma paistnud Urmas Reinsalu ja temale võiks minna Euroopa asjade komisjoni aseesimehe koht,“ viidatakse. Aga seegi on alles kokkuleppe küsimus.
Küsimuse peale, mis siis EKRE kõige selle peale ette võtab ning kas neid on ikka mõtet niimoodi isolatsiooni jätta, kehitatakse õlgu: parlamendi matemaatika on parlamendi matemaatika, ise on süüdi ja harjugu ära. Pealekauba polevat vahe nii suur, et EKRE tunneks, nagu „nende oma“ võetaks ära. EKRE sai valimistel 17 kohta, Keskerakond 16 ja Isamaa kaheksa.
Siiski kostab Toompea kuluaaridest, et nii palju opositsioon koostööd teeb, et kolm erakonda on koos istunud ja teemat vaaginud. „Midagi üllatavat ja salajast ei peaks siin EKRE-le vast olema,“ märgitakse. Vastu lubatakse anda riigikogu komisjonide aseesimeeste kohti ja jagada on ka kahe komisjoni esimehe kohad. Ent kui viimase aasta jooksul jagasid need kohad omavahel kaks opositsioonierakonda EKRE ja Keskerakond , siis nüüd peab oma osa saama ka Isamaa.
Riigikogus on 11 alalist komisjoni, mille aseesimeeste kohad kuuluvad opositsioonile. Viimati oli neist viis EKRE ja kuus Keskerakonna mehitatud. Lisaks neli eri-, uurimis- ja probleemkomisjoni: korruptsioonikomisjoni ja riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimeeste kohad kuuluvad opositsioonile, viimati oli esimesel Mart Helme EKRE-st ja teisel Tõnis Mölder Keskerakonnast. Opositsioonile kuuluvad ka kapo-komisjoni ning eesti keele õppe arengu probleemkomisjoni aseesimehe kohad, mis jagunesid vastavalt Kert Kingo ja Mihhail Stalnuhhini vahel.
Nüüd jääb suurema vastutuse ja mis pole sugugi vähem tähtis parema palgaga kohti kolme erakonna vahel jagades proportsionaalselt vähemaks.
Kuid pole ka välistatud, et koalitsioon teeb kõigile ära, kui nad jagavad oma hääled 30 : 30 pooleks, sest sel juhul ei saaks killustatud opositsioon mingi valemiga neile vastu ja võib juhtuda, et koalitsioon võtab mõlemad riigikogu aseesimehe kohad. Tõsi, demokraatiast ei tasu kolmel koalitsioonierakonnal sellisel juhul küll rääkida.
Poliitklatšikatel podiseb
Kuid erinevalt Keskerakonnast ja osalt ka Isamaast on EKRE-l elu ikka kindlam neid ei kimbuta sisemine „valitsuskriis“. Keskerakond kempleb uue juhi üle avalikult, Isamaas verd ei nõuta, kuid lõpuni rahul ka ei olda. EKRE oma esimeest ei kanguta, isegi mitte avalikkuse eest varjul. Siit-sealt, moka otsast kritiseeritud on, ent suures plaanis on Martin Helmel oma erakonnaliikmete usaldus. Temasse usutakse.
Isegi kui kellelgi oleks marssalikepike paunas, siis mis mõttega sa pürid esimeheks, teades, et erakond on neljaks aastaks opositsiooni määratud. Tõsi, 2025. aasta kohalikud valimised pole sugugi vähem tähtsad, just nende nimel võitleb Keskerakonnas Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart.
„Igal inimesel meie seast on õigus arvamust avaldada, aga seda oleks targem teha isekeskis, et mitte anda konkurentidele ja meediale toigast kätte.“ Nii arvas üks EKRE poliitik, kui temalt mõni aeg tagasi uurisime, mida ta arvab Rõuge vallavolikogu esimehe Mart Kuklase sotsiaalmeedias avaldatud kriitikast erakonna valimistulemuste ja juhtide kohta. See on olnud üks väheseid avalikke sõnavõtte ja seda kommenteerinud poliitiku lause võtab kokku EKRE sisekreedo: avalikkuse ees pole mõtet liiga palju kobiseda.
Üldisemalt ajavad spekulatsioonid poliitkuluaarides aga muidugi üle ääre.
EKRE puhul on näiteks küsimus, kas erakonna liidrid suudavad ära rääkida Jaak Madisoni, et too loobuks europarlamendi kohast ja tuleks riigikokku. Nii pääseks EKRE tülikast Kalle Grünthalist, kes saaks riigikokku Madisoni asendusliikmena. „Ta on juhitamatu, viitsütikuga pomm,“ iseloomustab Grünthalit üks EKRE liige.
EKRE tunnetab endal needust, et kui nende poliitiku sõnavõtud lähevad üle võlli, siis kandub teema automaatselt kogu erakonnale. Teiste erakondade puhul nad sama tendentsi ei näe. Üks EKRE liige toob näite, et enne valimisi ütles talle üks igipõline Reformierakonna valija: „Mul on Reformierakonnast kõrini, aga teil on jällegi see Grünthal ja Mart Helme oma inglilennuga, ma ei saa teid valida.“ EKRE poliitik küsis vastu: „Aga kas teile siis näiteks Jürgen Ligi stiil meeldib?“ Valija vastas, et ei meeldi, aga Reformierakonnas on ju teisigi. „Siis ma mõtlesin, et aga meil on ju sama moodi palju ja tublisid inimesi, miks meil siis see Grünthal või Mart kaalukeeleks saab. Soovitasin proual valida selles piirkonnas meie esinumbriks olnud Jaak Madisoni, aga proua jäi enesele kindlaks: Grünthali jama laieneb meile kõigile,“ meenutab ekrelane.
EKRE-s tuntakse, et tark oleks Grünthalist lahti saada. Kui Madison Brüsselist ära ei tule teda oleks selleks võimatu sundida, sest ta sai valimistel Henn Põlluaasa ja Mart Helme järel kolmanda tulemuse , siis võiks Grünthali kasvõi erakonnast välja visata ja seina äärde istuma saata, sest opositsioonis olles pole EKRE-l suurt vahet, kas neil on erakonnana 17 või 16 häält. Küll uuteks valimisteks jõutakse end koguda.
Grünthali riigikokku jõudmise eest peab erakond „tänama“ oma juhti Martin Helmet. Oktoobri lõpus kirjutasime „Tagatoas“, et piirkondlikul hääletusel jäi Grünthal Järva- ja Viljandimaa valimisnimekirjas kolmandale kohale, sest piirkond eelistas Jaak Madisoni järel teiseks numbriks Türi vallavolikogu liiget, EKRE Järva- ja Viljandimaa ringkonna esimeest Elar Niglast. Ent millalgi kuulutati üldkoosolek tühiseks ja nimekiri tõsteti ümber nagu EKRE-st kostab, sai Grünthal Martin Helme isiklikul soovil teiseks. Häälte arvu mõttes oli see tagantjärele hinnates õige otsus.
Oma sahmaka poliitklatši saab konkureerivatelt erakondadelt ka Isamaa, sest seal pole mitte ainult töötuks jäänud poliitnõunikke, vaid ka töötuks jäävaid ministreid. Järjest valjema häälega räägitakse, et praegune peasekretär Priit Sibul tahetakse välja vahetada justiitsministrina valimistele läinud, ent ainult 409 häält kogunud Lea Danilson-Järje vastu. Danilson-Järge nimetatakse erakonna suurtoetaja Parvel Pruunsilla sõduriks.
Kas rahandusministri koha hind on 140 000 eurot?
Palju spekulatsioone tekitab ka see, kas Reformierakond annab riigikogu esimehe koha Eesti 200-le või SDE-le. Kõiki kolme peaministri, riigikogu esimehe ja Euroopa Komisjoni voliniku koht ei saa nad ju enesele hoida. Kui oravad seda ka tahaksid, siis hakkaksid sotsid ja Eesti 200 protestima. Edasi arutletakse, kelle siis Eesti 200 esimeheks paneks.
Parlamendikogemus on nende liikmetest vaid Margus Tsahknal ja Liisa Pakostal. Tsahknal pole kõrgharidust, seega arutletakse, et riigi teine inimene ta ilmselt olla ei saaks. Pakostal jällegi oli kultuuriministeeriumi auditi järgi probleeme riigi raha kasutamisega. Kas erakonna juht Lauri Hussar loobub ministrikohast, läheb parlamenti ning õpib kodu- ja töökorra selgeks? See ei meeldiks peaminister Kaja Kallasele. Valitsuses pole asjaajamine just kergemate killast, kui partnererakonna juht kogu aeg samas inforuumis pole. Jüri Ratase ja Helir-Valdor Seedriga koos töötamisest on Kallasel kogemus olemas.
On ka võimalik, et riigikogu esimehe koht läheb kõige vähem hääli saanud sotsidele.
Teoreetiliselt on muidugi ka võimalik, et Reformierakond annab ära hoopis voliniku koha, kuid see tundub äärmiselt väheusutav. Toompeal muiatakse Eesti 200 võiks sellele kohale pakkuda president Kersti Kaljulaidi.
Eesti 200 kohta on ka küsimus, kas Joakim Heleniusele kaubeldakse välja rahandusministri koht. Veebruari viimasel nädalal laekus temalt Eesti 200 arvele kopsakas annetus: 140 000 eurot. Juba siis, kui Helenius Eesti 200-ga liitus, räägiti, et ta soovib erakonna valitsusse pääsemise korral rahandusministri kohta. No nüüd Eesti 200 pääseb sinna. Jaanuaris teatas Eesti 200 juhatus oma otsusest seada Helenius kandidaadiks rahandusministri kohale. Ta oli ka Eesti 200 varivalitsuse rahandusminister.
Heleniust tundvad inimesed juba muigavad: tahaks näha, kuidas Kaja Kallase närvid vastu peavad, kui Helenius valitsuse istungil jutustama hakkab.


Swedbanki juht Olavi Lepp: „Hoiused enam ei kasva. Rohkem on inimesi, kellel puhvrit pole.“„Viimased kümme aastat on olnud sissetulekute ja säästude kasv, teise samba reformist jäi ka osa raha kontodele, nii et kogu aeg on puhvrid kasvanud. Täna me oleme punktis, kus säästude kasv on lõppenud,“ ütleb Swedbanki juht Olavi Lepp.Kui suur on oht, et kui ma esitan liiga palju ebamugavaid küsimusi, pannakse mu konto õhtuks kinni?Kaduvväike. Põhjused, miks kontosid kinni pannakse, ei ole seotud küsimuste küsimisega.Teil hiljuti lõppes üks kohtuasi... Jah!Te olite sulgenud ühe firma konto, kuna teile tundus, et seal toimuv ei ole ikka õige asi, aga kohus ütles, et päris niimoodi näo järgi ei tohi kontot kinni panna, et jutt ei meeldi - paneme igaks juhuks kinni.See lugu oli natuke keerulisem: seal teatud asjad nihkusid firma kontolt edasi eraisiku kontole. Meile see ei sobinud, aga kohus asus seisukohale, et korraliselt ei tohi sellist ärisuhet üles öelda, võib vaid erakorraliselt. Meil on nüüd otsusekoht, mis me selle kliendiga edasi teeme.Aga te ikka monitoorite kontosid ning kui näete, et kuskil läheb liiklus kahtlaseks ja te ei taha sellega seotud olla, panete igaks juhuks konto kinni?Ei, igaks juhuks ei pane. Pankadel on hulk kohustusi, mis puudutavad kliendi tundmist ja rahapesu tõkestamist. Kui me näeme anomaaliaid, mis ei lähe kokku kliendi profiiliga, on meil kohustus reageerida, küsida küsimusi, ja kliendil on seaduse järgi kohustus vastata.Kui need tehingud ei olegi selgitatavad, kui ongi toimunud midagi halli, teavitame vastavaid riigiasutusi ja siis on meie riskiisu küsimus, kas me tahame sellise kliendiga veel jätkata, sest need asjad kipuvad korduma. Seadus on andnud meile teatud raamid, mille ulatuses me võime klientide kontosid kinni panna ja aeg-ajalt me kasutame seda võimalust.Mis summast eraisikute vahelises suhtluses läheb programmis tuluke põlema, et mis värk, nüüd tehti küll liiga suur ülekanne.Päris nii ei saa öelda, need asjad on ikka riskipõhised ja muutuvad ajas. Lisaks on üks teema rahapesu tõkestamine, teine aga terrorismi finantseerimine, kus võib ka kümme eurot olla väga toksiline. Nii et ainult summast kõik ei sõltu, aga mida suurem summa, seda rohkem tähelepanu see kindlasti tõmbab.Kartes maksuameti sekkumist, on inimesed hakanud omavahelistes rahasuhetes - kas pisiteenuse eest tasumisel või palgapäeva eel viiekümnekat laenates - kirjutama selgituse reale „ülekanne“, et see on võimalikult neutraalne. Kas te neid ülekande selgitusi ka monitoorite, et kui keegi naljavend kirjutab mitte ainult „viinaraha“, vaid vahel ka „padrunite ostmiseks“, hakkab kuskil jälle tuluke vilkuma?Ka need reeglid on veidi ette10 kirjutatud, et pank peab jälgima koodsõnu, mis võivad viidata tegevusele, mis ei ole kehtiva õiguskorraga......selline robot käib üle?Jaa, käib ja vaatab, aga me ise ei ole robotid, me ikka proovime aru saada, mis tegelikult toimus ja päris nalja eest... Me küll teavitame ja hoiatame klienti ning kui need naljad on väga sagedased, siis mõtleme, mis me kliendiga teeme. Selliseid monitooringuid tehakse, aga jälgitakse natuke teistsuguseid suurusjärke ja mustreid kui 50eurone palgapäevalaen.Meil on üle 40 erineva stsenaariumi, mille osas me klienditehinguid monitoorime, kõigega ei ole ma kursis, aga pigem pole kupüüri suurus nüüd nii oluline ja määrav märk.Pank on tarbimise eesliinil. Kuidas on inimeste tarbimiskäitumised muutunud hinnatõusu ja raha odavnemise ajal? Detsembris ütles Selveri juht Kristi Lomp, et raha hulk, mis poodi jäetakse, pole muutunud: kui inimene tegi aasta tagasi ühes kuus oste 300 euro eest, siis ta teeb ka nüüd 300 euro eest, aga valib odavamaid või allahinnatud tooteid. Te kindlasti analüüsite inimeste fiskaalkäitumist, kuidas see on muutunud?Meie saame piirduda finantsteenustega, meie ei näe, mida inimene täpselt ostab, kuid kõlab loogiliselt, et kui hinnad lähevad üles, aga sissetulekud nii kiiresti ei lähe, on inimene sunnitud valima teisi kaubagruppe või kasutama sääste - kui neid on.Kui sa oled natuke juba selles punktis, et on vaja kuidagi kõht täis saada, pead sa vaatama, mitu kalorit euro eest saad.Kas säästud on hakanud kahanema?Säästude kasv on lõppenud. Viimased kümme aastat on olnud sissetulekute ja säästude kasv, teise samba reformist jäi ka osa raha kontodele, nii et kogu aeg on puhvrid kasvanud. Täna me oleme punktis, kus hoiused enam ei kasva, on suhteliselt stabiilsed.Inimesed söövad oma sääste? Või esialgu ei pane enam rohkem kõrvale?Ei pane rohkem kõrvale. Ma tegin praegu muidugi selle vea, et hakkasin üldistama. On kliente - üks või kaks või kümme või sada isikut -, kellel on väga kõrged säästud, mis löövad keskmise üles ja siis meile tundub, et kõigil on väga hästi. Tegelikult väga suurel hulgal inimestel sisuliselt ei ole sääste, elatakse palgapäevast palgapäevani.Vist kolm neljandikku inimestest ei oma isegi ühe kuu sissetuleku suurust puhvrit.Jah, umbes 70 protsendi kanti see jääb. Me oleme enda asjaks võtnud säästukultuuri edendamise, aga tuleb mõista, et inimeste sissetulekud ja võimalused on väga erinevad, ning ka hinnatõusu mõju on väga erinev. Kuluühikud on väga erinevad, kui sul on suurem või väiksem pere, kui sul on kodulaen või mitte, kui sa elad oma majas või üürikorteris. Siin ühte joont ei saa tõmmata. Kamba peale kokku on säästud jäänud samaks, aga siin on päris suur hulk alamtaskuid, kus säästud on vähenenud. Ehk siis neid inimesi, kellel puhvrit ei ole, on pigem natuke rohkem kui varem.Miks eestlane nii vaene on? Ta töötab ju hommikust õhtuni, töö on eestlase kirik.See, võib vist öelda, on juba meie luterliku maailmavaate küsimus, et tööga saab õndsaks.Vähe sellest - isegi armastus tuleb tööga.Võib tulla, võib tulla, nii on juhtunud.Vaesusega on aga nii ja naa, võib-olla me mõtleme aeg-ajalt üle. Me võrdleme tihti ennast Rootsi ja Soomega, mis on maailma ühed kõige rikkamad riigid, aga olgem ausad: meilt on ka 50 aastat arengut jõuga välja lõigatud. Me oleme väga kõvasti järgi võtnud - kui me vaatame SKTd ja selle ostujõudu, siis praegu on Eestis see ostujõud elaniku kohta parem kui Hispaanias, Portugalis, Kreekas, rääkimata suures osas Ida-Euroopa riikidest ja ka meie lähinaabritest.Suures pildis ei ole sugugi halvasti. Muidugi on ka meil isikute rühmad, kellel ei lähe väga hästi, aga ka Hispaanias, Portugalis ja Kreekas on samasugused isikute rühmad. Vaesus on natuke iga riigi teema - ühel või teisel kujul.Hispaanias ei pea vist üheksa kuud aastast tuba kütma ja mandariinipuu kasvab rõdu taga. Me rääkisime teiega viimati kaks aastat tagasi ja vahepeal on muutunud nii palju, et teisest pensionisambast on vabanenud umbes miljard. Täna hommikul kuulsin raadiouudistest, et varasemaga võrreldes on viimase aasta jooksul makstud umbes miljard rohkem ka energia tarbimise eest. Hakkame siit pihta: kuidas on vahepeal lakke hüpanud elektrihinnad mõjutanud inimeste käitumist? Kas võeti ka laene, et elektriarve ära maksta?Meie nii sihtotstarbe järgi ei vaata ja pigem pole laenutoodete kasvus erilisi hüppeid olnud. Võib-olla keegi tegi seda, aga ei paistnud, et inimesed oleks massina tulnud ja öelnud, et on selles osas hädas. Elektri eest rohkem makstud miljardi sees olid ka ettevõtjad oma suurte muredega arvete pärast - et kas nad üldse on võimelised tegevust jätkama. Eraisikute ja majapidamistega läks nii, et riiki on siin palju kritiseeritud - liiga hilja, liiga vähe ja nii edasi -, aga eri toetusmeetmetega lõigati kodumajapidamiste arvete kõige kõrgemad tipud ära, seal tuli riik ikkagi appi.Teisest pensionisambast tulnud miljard on tänaseks muutunud 1,3 või 1,4 miljardiks. Jah, suurusjärgud on samad, aga ei saa öelda, et see [pensionisambaraha] läks elektriarvete tasumiseks.Kuhu teise samba raha siis kulus? Kuidas selle tulemine ja minemine tunda andis?Eks see on üks osa meie inflatsioonikomponentidest, võibolla selle raha tõttu saabus meil inflatsioon kiiremini kui mujal, kuna pulbitsevasse majanduskeskkonda tuli veel auru juurde. Teoreetiliselt võib see tähendada, et me saame inflatsiooni ka varem pidama kui teised, sest sel ajal, kui teistel see masin alles köeb, on meil juba suurem osa aurust kasutatud. Saame näha.Aga kuhu läks? Viimane tunnetus on, et umbes 40 protsenti teise samba rahast läks otse tarbimisse.Inimesed viisid raha kohe poodi?Kohe poodi, mõni viis elektroonikapoodi ja mõni läks reisile, mõni viis toidupoodi.Mõni maksis võlad ära.See oli teine võimalus: maksti kohustusi väiksemaks. Mis võib-olla ei olnudki kõige halvem viis seda raha kasutada - kui inimesel polnud muud varianti oma finantskohustusi paremini juhtida.Väike osa kasutas seda raha investeerimiseks ja mingi hulk seisab endiselt kontodel. Inimesed võtsid raha välja, parkisid ära ja nüüd siis mõtlevad.Vaatavad, kuidas see järjest odavneb.Jah, see on kurb. Sama juhtus ka pensioni investeerimiskontoga, kui osa inimesi ütles, et nad on targemad kui fondivalitseja ja hakkavad ise oma raha juhtima.Umbes pool aastat hiljem oli väga suur osa rahast ikka arvelduskontol. Siin on üks võimalus teadlik valik: „Ma ARVAN, et aktsiaturud langevad.“ Teine võimalus on see, et lihtsalt ühtegi paremat mõtet polegi, kui nii-öelda hoida sularaha kontol.Inflatsioonikeskkonnas on see päris karm. Tuleks leida mingi tootlust tekitav instrument.Räägime kinnisvaraturust. Ma saan aru, et buum on praegu läbi, hinnad hetkel rohkem ei tõuse, aga lähitulevikus tõenäoliselt ka ei lange.Kinnisvarahinnad? Kui teaks...Teil on töölepingus kirjas, et peate teadma sellist asja!Jaa, kindlasti!Muidugi ma oman mingit vaadet, aga see võib vabalt olla ka lõpuni ekslik. Kui me räägime elukondlikust kinnisvarast ehk siis peaasjalikult korteritest...Elukondlik kinnisvara?No on selline mõiste, jah. Elukondliku kinnisvaraga on küll nii, et kuna me eelmises kriisis saime siin kõige rohkem vastu näppe, siis me väga selle arendamist ei finantseeri. Me anname ehitusgarantiisid ja teostusgarantiisid, aga klassikalist investeerimislaenu anname siin vähe. Ettevõtjad panevad oma raha eest kortermajad püsti ja hakkavad neid siis müüma või välja üürima.Meie saame turul toimuvast aru siis, kui inimesed tulevad eluasemelaenusooviga. Praegu on iga nädal, iga kuu eluasemelaenu taotlusi 30 protsenti vähem kui aasta tagasi.Ühesõnaga: selleks korraks on kortereid valmis. Inimesed, kes on tahtnud endale uut eluaset, on selle soetanud ja nüüd on kümmekond aastat pausi?Teistpidi vaadates: 70 protsenti endiselt ostab, täitsa rahulikult teeb tehinguid. Nüüd on küsimus, kuhu tekib turu tasakaalupunkt. Kindlasti tahaks osa ettevõtjaid valmis korterid maha müüa, aga hinda alla lasta väga ei taha. Osa ostjaid on ka äraootaval seisukohal, et selle hinnaga ma küll ei osta, ootan, äkki tuleb alla. Niisugune kassi-hiire mäng käib igal turul, et kellel esimesena kiire hakkab: kas inimene tahab oma eluga edasi minna ja teeb tehingu lõpuks ära; või tahab ettevõtja oma korterite tagavara viimaks ära müüa, eriti kui tal ikka on laenukohustus ja ta maksab suure arenduse eest iga kuu pangale intresse. Ühel hetkel tekib mõte, et lihtsam on natuke hinda alla lasta, kui jäädagi ootama, millal need ostjad ilmuvad.Praegu on enamusel arendajatest rahavood nii hästi paigas, et nad teevad ikkagi objektid lõpuni, aga võib-olla kõheldakse, kas lüüa kohe kopp maasse ja alustada järgmise objektiga. Mulle tundub, et praegu ollakse rohkem kõhklevad kui isegi Covidi ajal.Läheme nüüd sellest kahetoalisest korterist, mida inimene maksab 30 aastat, globaalsemaks. Kas ma olen õigesti aru saanud, et 90 protsenti maailma majandusest põhineb dollaril ja eurol?Hiinlased vaidleks siin veidi vastu, aga suur osa suurest rahast liigub küll eeskätt läbi dollari, aga päris suur osa on ka eurol.Viimastel aastatel on nii Euroopa keskpank kui ka USA trükkinud eurosid ja dollareid juurde miljardites...No triljonites isegi.Nad on mõeldud selle raha välja. Seda raha enne ei olnud.See on natuke inflatsiooni muna ja kana küsimus - et millest algavad suured hinnamuutused ja arengud turul. Jah, raha on juurde trükitud, aga reaalmajandus on ka kasvanud, tõsi, kindlasti mitte sellises mahus, ehk siis iga dollar ja euro on veidi vähem väärt. Praeguseks on rahatrükk sellisel kujul lõppenud. Triljonid on nüüd kohal. Samas on tõstetud intressimäärasid, mis väga tugevalt majandust jahutab. USA keskpank on ka öelnud, et kui inflatsiooni kontrolli alla saamiseks on vaja lõhkuda korraks ära tööturg ehk siis tekitada väga suur tööpuudus, on nad selleks valmis. See on väga jõuline......ja paljudele inimestele väga suuri kannatusi põhjustav samm.See kindlasti ei meeldi laiadele massidele, ei peagi meeldima, aga kui inflatsioon sööb kõik su säästud, võib see olla sulle hullem kui tööturu korrastamine. Küll hiljem tekivad kuskil uued töökohad. See on suhteliselt jõuline avaldus USA keskpanga poolt.Ma Euroopa keskpangast ei ole õnneks sedalaadi tugevaid steitmente kuulnud, nad jälgivad asja natuke tasakaalukamalt.Räägime laenamisest veel. Eesti peaks olema Euroopa Liidu üks kõige väiksema laenukoormusega riik. Vahemereäärsetes maades on riigivõlg ikka vist üle 100 või 150 protsendi SKPst. Meil on ta vist kuskil 15?Nüüd on ikka rohkem, 30 kanti, me oleme jõudsalt astunud samme suurte poiste klubidesse.30st 100ni on veel jupp maad minna, äkki peaks närutamise lõpetama, võtma pool tankeritäit raha ja tegema riigi mõneks ajaks väga korda?Praeguses intressikeskkonnas ei julgeks sellist sammu kindlasti soovitada. Viimati, kui Eesti riik raha kaasas, oli intress neli protsenti. Oletame, et elu on edasi läinud ja nüüd on see viis protsenti, siis on päris raju, kui peab iga miljardi pealt maksma 50 miljonit eurot lihtsalt laenu teenindamiseks. Lähiajal on väga valus ka kõrge võlakoormusega Lõuna-Euroopa riikidel. Nende vanad võlakirjad saavad otsa, neil ei ole võimalik laenu tagasi maksta ja siis nad teevad uue laenu.Vana laen kirjutatakse korstnasse ja ongi kogu lugu.Kordagi pole keegi midagi korstnasse kirjutanud. Võetakse uus laen peale, aga uus võlakiri on selle hinnaga, mida täna turg ütleb. Väga kiiresti võib juhtuda, et intressisummad lähevad käest ära. See on suhteliselt mitmetahuline probleem, millega poliitikud ja keskpank peavad tegelema.Kui Eesti võttis viimati laenu, oli intress...Neli protsenti. See oli šokk meie jaoks.Kui Swedbanki klient tahab võtta 10 000 eurot tarbimislaenu, mis temal intress tuleb?Neljaga ei saa. Kui on hea plaan, näiteks päikesepaneeli jaoks, siis võib-olla saab sinnakanti ja võib-olla ühel hetkel isegi vähem...Ei no tahan lihtsalt kulutada, tunda paar nädalat ennast normaalse inimesena, et otseselt Selveris hindu ei vaata.Tarbimislaenud on alati kõige kallimad, võtame parem...Ei, võtame ikka selle tarbimislaenu. Neli see protsent ei ole, mis ta on? 10? 15? 20?Pigem 15 kanti, sõltub kliendist.Rääkides aga riigivõlast, siis võib-olla võlg suurusega 100 protsenti SKPst ei peaks olema iseenesest eesmärk. Olgem ausad, me tegelikult oleme libisemas...Ühest küljest on meil olnud riigi eelarvedistsipliin nii ja naa, teisest küljest on olnud ka ajad väga keerulised: oli Covid ning meil oli vaja ka natuke toetada ühes ja teises kohas. Nüüd on aga võib-olla selline unikaalne punkt, kus saab korraks värske pilguga ringi vaadata. Tundub, et moodustataval koalitsioonil on päris head šansid pikalt võimul olla ja see annab võtme mõned valusad otsused kohe alguses ära teha ning neid oma järgmiste tegevustega siis leevendada.Ma ikkagi loodan, et tulevad otsused, mis puudutavad eelarvedefitsiiti... ja kui võttagi laenu, siis investeeringuteks või mingiks vastutsükliliseks tegevuseks - et kui majanduses läheb midagi väga alla, siis riik tuleb, tekitab nõudluse ja sektor jääb ellu. Alati on hea näide ehitussektor - et kui ülejäänud pakivad asjad kokku, siis riik võtab kellud välja.Kus praegu teie hinnangul riigis raha põleb? Et no lõpetame pealemaksmise ära!Oeh. Ilmselt on neid kohti väga palju, kui päris aus olla.Öelge esimesed kolm.Tuleks vaadata otsa tasuta ühistranspordile - et kas ta on täitnud oma eesmärgi.Mulle see mõte ei meeldi, tunnistan kohe. Võib-olla ma jaksangi lastele linnas koolis käimiseks selle piletiraha sebida, aga ma üldse ei salga, et väga mugav on, kui selle peale mõtlema ei pea. Jah, ma saan aru, et kaudselt, maksudega, ma maksan selle kinni, aga kuna ma seda otseselt ei tunne, siis on tasuta ühistransport päris mõnus.Pigem ma pidasin silmas seda, et võib-olla peaks rahale, mille riik ühistransporti paneb, võtma natuke juurde ka sõitjatelt, et me saaksime ühistranspordivõrgu, kus bussid liiguvad ka sobivatel aegadel. Konkurents üldiselt aitab sellistes asjades kaasa, aga tasuta bussi sa ei võida.Edasi. Kaks kohta veel, kus raha põleb.Ma tegelikult ei taha siin teiega kaasa tulla. Ma olen näinud paari väga radioaktiivset ja halba initsiatiivi, millega riik on tegelenud. Mind võtab kiruma ja vanduma, et selliste asjadega tegeletakse, aga ma olen andnud tagasisidet konkreetsetele ministeeriumitele.Arg olete!Ei ole arg, aga inimestele peaks jätma võimaluse asjad korda teha, kui nad ei tee, siis järgmises intervjuus annan ma nad üles.Kahe aasta pärast tulen ja küsin, palun broneerida aeg. Kahe aasta pärast peavad olema ka valusad otsused tehtud, maksud tõstetud ja inimestele öeldud, et nüüd te olete natukene aega vaesuses. Seejärel saab hakata jälle valimisteks valmistuma.Ma usun, et koalitsioon juba tegeleb laustoetustega, kus antakse näiteks peretoetusi võibolla mitte alati nendele, kellel seda kõige rohkem vaja on. Seesama kolmanda lapse näide - kõik tunnevad, et see pole päris õiglane nende suhtes, kellel on kaks last või üks laps, ja meil on palju rohkem haavatavaid ühiskonnagruppe. Ma olen oma sõpradele mitu korda öelnud, et mina olengi nüüd siis see Eesti ühiskonna liige, kes saab iga kuu 910 eurot. Mulle tundub see täiesti vale ja see kriibib minu õiglustunnet - miks ma pean saama sellist raha riigilt? Mul ei ole midagi selle vastu, et riik mulle raha annab, aga no vabandust, see on jabur.Kas te oma palga juures panete tõesti tähele 900 euro laekumist?Loomulikult panen! Ma panen kõiki summasid tähele, ma töötan numbritega. See tuleb küll proua arvele, aga ma olen väga hästi kursis, et olen selle kriteeriumi järgi abivajaja ja abikõlbulik. Aga ma usun, et see tehakse korda.Lõpetame need jaburused kulude poolel ära ja siis tuleme selle juurde, kes või kus võiks rohkem makse maksta.Aasta otsa on käinud sõda Ukrainas. Mida see teile on näidanud? Mulle on jäänud mulje, et eestlane on vaene, aga hädalist aitab. Ukraina heaks teevad kõik ülekandeid. Ühesõnaga: me oleme küll vaesed, aga hea südamega.Absoluutselt! Ma ka ise räägin, et eestlased ja lätlased on väga suure südamega ning kus häda on suur, tullakse appi. Teine asi on muidugi see, et piiririigid Eesti-Läti-Leedu-Poola said kiiresti aru, et on ainult aja küsimus, kui tahetakse jõudu proovida ka kellegi teisega. Selles mõttes on eestlaste talupojamõistus ja arusaam asjadest olnud hästi eluterve ja seda on olnud väga tore jälgida. See [sõda] liitis ühiskonda palju rohkem, kui ükskõik mis muu siin viimase 30 aastaga toimunu. Eestlased on suure südamega."„Praeguseks on rahatrükk sellisel kujul lõppenud. Triljonid on nüüd kohal.""„Tundub, et moodustataval koalitsioonil on päris head šansid pikalt võimul olla ja see annab võtme mõned valusad otsused kohe alguses ära teha."Robin RootsRAINER KERGE


ÕL VIDEO | Swedbanki juht Olavi Lepp: „Hoiused enam ei kasva. Rohkem on inimesi, kellel puhvrit pole.“„Viimased kümme aastat on olnud sissetulekute ja säästude kasv, teise samba reformist jäi ka osa raha kontodele, nii et kogu aeg on puhvrid kasvanud. Täna me oleme punktis, kus säästude kasv on lõppenud,“ ütleb Swedbanki juht Olavi Lepp.
Kui suur on oht, et kui ma esitan liiga palju ebamugavaid küsimusi, pannakse mu konto õhtuks kinni?
Kaduvväike. Põhjused, miks kontosid kinni pannakse, ei ole seotud küsimuste küsimisega.
Teil hiljuti lõppes üks kohtuasi…
Jah!
Te olite sulgenud ühe firma konto, kuna teile tundus, et seal toimuv ei ole ikka õige asi, aga kohus ütles, et päris niimoodi näo järgi ei tohi kontot kinni panna, et jutt ei meeldi – paneme igaks juhuks kinni.
See lugu oli natuke keerulisem: seal teatud asjad nihkusid firma kontolt edasi eraisiku kontole. Meile see ei sobinud, aga kohus asus seisukohale, et korraliselt ei tohi sellist ärisuhet üles öelda, võib vaid erakorraliselt. Meil on nüüd otsusekoht, mis me selle kliendiga edasi teeme.
Aga te ikka monitoorite kontosid ning kui näete, et kuskil läheb liiklus kahtlaseks ja te ei taha sellega seotud olla, panete igaks juhuks konto kinni?
Ei, igaks juhuks ei pane. Pankadel on hulk kohustusi, mis puudutavad kliendi tundmist ja rahapesu tõkestamist. Kui me näeme anomaaliaid, mis ei lähe kokku kliendi profiiliga, on meil kohustus reageerida, küsida küsimusi, ja kliendil on seaduse järgi kohustus vastata.
Kui need tehingud ei olegi selgitatavad, kui ongi toimunud midagi halli, teavitame me vastavaid riigiasutusi ja siis on meie riskiisu küsimus, kas me tahame sellise kliendiga veel jätkata, sest need asjad kipuvad korduma. Seadus on andnud meile teatud raamid, mille ulatuses me võime klientide kontosid kinni panna ja aeg-ajalt me kasutame seda võimalust.
Mis summast eraisikute vahelises suhtlusest läheb programmis tuluke põlema, et mis värk, nüüd tehti küll liiga suur ülekanne.
Päris nii ei saa öelda, need asjad on ikka riskipõhised ja muutuvad ajas. Lisaks on üks teema rahapesu tõkestamine, teine aga terrorismi finantseerimine, kus võib ka kümme eurot olla väga toksiline. Nii et ainult summast kõik ei sõltu, aga mida suurem summa, seda rohkem tähelepanu see kindlasti tõmbab.
Kartes maksuameti sekkumist, on inimesed hakanud omavahelistes rahasuhetes – kas pisiteenuse eest tasumisel või palgapäeva eel viiekümnekat laenates – kirjutama selgituse reale „ülekanne“, et see on võimalikult neutraalne. Kas te neid ülekande selgitusi ka monitoorite, et kui keegi naljavend kirjutab mitte ainult „viinaraha“, vaid vahel ka „padrunite ostmiseks“, hakkab kuskil jälle tuluke vilkuma?
Ka need reeglid on veidi ette kirjutatud, et pank peab jälgima koodsõnu, mis võivad viidata tegevusele, mis ei ole kehtiva õiguskorraga…
…selline robot käib üle?
Jaa, käib ja vaatab, aga me ise ei ole robotid, me ikka proovime aru saada, mis tegelikult toimus ja päris nalja eest… Me küll teavitame ja hoiatame klienti ning kui need naljad on väga sagedased, siis mõtleme, mis me kliendiga teeme. Selliseid monitooringuid tehakse, aga jälgitakse natuke teistsuguseid suurusjärke ja mustreid kui 50eurone palgapäevalaen.
Meil on üle 40 erineva stsenaariumi, mille osas me klienditehinguid monitoorime, kõigega ei ole ma kursis, aga pigem pole kupüüri suurus nüüd nii oluline ja määrav märk.
Pank on tarbimise eesliinil. Kuidas on inimeste tarbimiskäitumised muutunud hinnatõusu ja raha odavnemise ajal? Detsembris ütles Selveri juht Kristi Lomp, et raha hulk, mis poodi jäetakse, pole muutunud: kui inimene tegi aasta tagasi ühes kuus oste 300 euro eest, siis ta teeb ka nüüd 300 euro eest, aga valib odavamaid või allahinnatud tooteid. Te kindlasti analüüsite inimeste fiskaalkäitumist, kuidas see on muutunud?
Meie saame piirduda finantsteenustega, meie ei näe, mida inimene täpselt ostab, kuid kõlab loogiliselt, et kui hinnad lähevad üles, aga sissetulekud nii kiiresti ei lähe, on inimene sunnitud valima teisi kaubagruppe või kasutama sääste – kui neid on.
Kui sa oled natuke juba selles punktis, et on vaja kuidagi kõht täis saada, pead sa vaatama, mitu kalorit euro eest saad.
Kas säästud on hakanud kahanema?
Säästude kasv on lõppenud. Viimased kümme aastat on olnud sissetulekute ja säästude kasv, teise samba reformist jäi ka osa raha kontodele, nii et kogu aeg on puhvrid kasvanud. Täna me oleme punktis, kus hoiused enam ei kasva, on suhteliselt stabiilsed.
Inimesed söövad oma sääste? Või esialgu ei pane enam rohkem kõrvale?
Ei pane rohkem kõrvale.
Ma tegin praegu muidugi selle vea, et hakkasin üldistama. On kliente – üks või kaks või kümme või sada isikut –, kellel on väga kõrged säästud, mis löövad keskmise üles ja siis meile tundub, et kõigil on väga hästi. Tegelikult väga suurel hulgal inimestel sisuliselt ei ole sääste, elatakse palgapäevast palgapäevani.
Vist kolm neljandikku inimestest ei oma isegi ühe kuu sissetuleku suurust puhvrit.
Jah, umbes 70 protsendi kanti see jääb. Me oleme enda asjaks võtnud säästukultuuri edendamise, aga tuleb mõista, et inimeste sissetulekud ja võimalused on väga erinevad, ning ka hinnatõusu mõju on väga erinev. Kuluühikud on väga erinevad, kui sul on suurem või väiksem pere, kui sul on kodulaen või mitte, kui sa elad oma majas või üürikorteris. Siin ühte joont ei saa tõmmata. Kamba peale kokku on säästud jäänud samaks, aga siin on päris suur hulk alamtaskuid, kus säästud on vähenenud. Ehk siis neid inimesi, kellel puhvrit ei ole, on pigem natuke rohkem kui varem.
Miks eestlane nii vaene on? Ta töötab ju hommikust õhtuni, töö on eestlase kirik.
See, võib vist öelda, on juba meie luterliku maailmavaate küsimus, et tööga saab õndsaks.
Vähe sellest – isegi armastus tuleb tööga.
Võib tulla, võib tulla, nii on juhtunud.
Vaesusega on aga nii ja naa, võib-olla me mõtleme aeg-ajalt üle. Me võrdleme tihti ennast Rootsi ja Soomega, mis on maailma ühed kõige rikkamad riigid, aga olgem ausad: meilt on ka 50 aastat arengut jõuga välja lõigatud. Me oleme väga kõvasti järgi võtnud – kui me vaatame SKTd ja selle ostujõudu, siis praegu on Eestis see ostujõud elaniku kohta parem kui Hispaanias, Portugalis, Kreekas, rääkimata suures osas Ida-Euroopa riikidest ja ka meie lähinaabritest.
Suures pildis ei ole sugugi halvasti. Muidugi on ka meil isikute rühmad, kellel ei lähe väga hästi, aga ka Hispaanias, Portugalis ja Kreekas on samasugused isikute rühmad. Vaesus on natuke iga riigi teema – ühel või teisel kujul.
Hispaanias ei pea vist üheksa kuud aastast tuba kütma ja mandariinipuu kasvab rõdu taga. Me rääkisime teiega viimati kaks aastat tagasi ja vahepeal on muutunud nii palju, et teisest pensionisambast on vabanenud umbes miljard. Täna hommikul kuulsin raadiouudistest, et varasemaga võrreldes on viimase aasta jooksul makstud umbes miljard rohkem energia tarbimise eest. Hakkame siit pihta: kuidas on vahepeal lakke hüpanud elektrihinnad mõjutanud inimeste käitumist? Kas võeti ka laene, et elektriarve ära maksta?
Meie nii sihtotstarbe järgi ei vaata ja pigem pole laenutoodete kasvus erilisi hüppeid olnud. Võib-olla keegi tegi seda, aga ei paistnud, et inimesed oleks massina tulnud ja öelnud, et on selles osas hädas. Elektri eest rohkem makstud miljardi sees olid ka ettevõtjad oma suurte muredega arvete pärast – et kas nad üldse on võimelised tegevust jätkama. Eraisikute ja majapidamistega läks nii, et riiki on siin palju kritiseeritud – liiga hilja, liiga vähe ja nii edasi –, aga eri toetusmeetmetega lõigati kodumajapidamiste arvete kõige kõrgemad tipud ära, seal tuli riik ikkagi appi.
Teisest pensionisambast tulnud miljard on tänaseks muutunud 1,3 või 1,4 miljardiks. Jah, suurusjärgud on samad, aga ei saa öelda, et see [pensionisambaraha] läks elektriarvete tasumiseks.
Kuhu teise samba raha siis kulus? Kuidas selle tulemine ja minemine tunda andis?
Eks see on üks osa meie inflatsioonikomponentidest, võib-olla selle raha tõttu saabus meil inflatsioon kiiremini kui mujal, kuna pulbitsevasse majanduskeskkonda tuli veel auru juurde. Teoreetiliselt võib see tähendada, et me saame inflatsiooni ka varem pidama kui teised, sest sel ajal, kui teistel see masin alles köeb, on meil juba suurem osa aurust kasutatud. Saame näha.
Aga kuhu läks? Viimane tunnetus on, et umbes 40 protsenti teise samba rahast läks otse tarbimisse.
Inimesed viisid raha kohe poodi?
Kohe poodi, mõni viis elektroonikapoodi ja mõni läks reisile, mõni viis toidupoodi.
Mõni maksis võlad ära.
See oli teine võimalus: maksti kohustusi väiksemaks. Mis võib-olla ei olnudki kõige halvem viis seda raha kasutada – kui inimesel polnud muud varianti oma finantskohustusi paremini juhtida.
Väike osa kasutas seda raha investeerimiseks ja mingi hulk seisab endiselt kontodel. Inimesed võtsid raha välja, parkisid ära ja nüüd siis mõtlevad.
Vaatavad, kuidas see järjest odavneb.
Jah, see on kurb. Sama juhtus ka pensioni investeerimiskontoga, kui osa inimesi ütles, et nad on targemad kui fondivalitseja ja hakkavad ise oma raha juhtima. Umbes pool aastat hiljem oli väga suur osa rahast ikka arvelduskontol. Siin on üks võimalus teadlik valik: „Ma ARVAN, et aktsiaturud langevad.“ Teine võimalus on see, et lihtsalt ühtegi paremat mõtet polegi, kui nii-öelda hoida sularaha kontol. Inflatsioonikeskkonnas on see päris karm. Tuleks leida mingi tootlust tekitav instrument.
Räägime kinnisvaraturust. Ma saan aru, et buum on praegu läbi, hinnad hetkel rohkem ei tõuse, aga lähitulevikus tõenäoliselt ka ei lange.
Kinnisvarahinnad? Kui teaks…
Teil on töölepingus kirjas, et peate teadma sellist asja!
Jaa, kindlasti!
Muidugi ma oman mingit vaadet, aga see võib vabalt olla ka lõpuni ekslik. Kui me räägime elukondlikust kinnisvarast ehk siis peaasjalikult korteritest…
Elukondlik kinnisvara?
No on selline mõiste, jah. Elukondliku kinnisvaraga on küll nii, et kuna me eelmises kriisis saime siin kõige rohkem vastu näppe, siis me väga selle arendamist ei finantseeri. Me anname ehitusgarantiisid ja teostusgarantiisid, aga klassikalist investeerimislaenu anname siin vähe. Ettevõtjad panevad oma raha eest kortermajad püsti ja hakkavad neid siis müüma või välja üürima.
Meie saame turul toimuvast aru siis, kui inimesed tulevad eluasemelaenusooviga. Praegu on iga nädal, iga kuu eluasemelaenu taotlusi 30 protsenti vähem kui aasta tagasi.
Ühesõnaga: selleks korraks on kortereid valmis. Inimesed, kes on tahtnud endale uut eluaset, on selle soetanud ja nüüd on kümmekond aastat pausi?
Teistpidi vaadates: 70 protsenti endiselt ostab, täitsa rahulikult teeb tehinguid. Nüüd on küsimus, kuhu tekib turu tasakaalupunkt. Kindlasti tahaks osa ettevõtjaid valmis korterid maha müüa, aga hinda alla lasta väga ei taha. Osa ostjaid on ka äraootaval seisukohal, et selle hinnaga ma küll ei osta, ootan, äkki tuleb alla. Niisugune kassi-hiire mäng käib igal turul, et kellel esimesena kiire hakkab: kas inimene tahab oma eluga edasi minna ja teeb tehingu lõpuks ära; või tahab ettevõtja oma korterite tagavara viimaks ära müüa, eriti kui tal ikka on laenukohustus ja ta maksab suure arenduse eest iga kuu pangale intresse. Ühel hetkel tekib mõte, et lihtsam on natuke hinda alla lasta, kui jäädagi ootama, millal need ostjad ilmuvad.
Praegu on enamusel arendajatest rahavood nii hästi paigas, et nad teevad ikkagi objektid lõpuni, aga võib-olla kõheldakse, kas lüüa kohe kopp maasse ja alustada järgmise objektiga. Mulle tundub, et praegu ollakse rohkem kõhklevad kui isegi Covidi ajal.
Läheme nüüd sellest kahetoalisest korterist, mida inimene maksab 30 aastat, globaalsemaks. Kas ma olen õigesti aru saanud, et 90 protsenti maailma majandusest põhineb dollaril ja eurol?
Hiinlased vaidleks siin veidi vastu, aga suur osa suurest rahast liigub küll eeskätt läbi dollari, aga päris suur osa on ka eurol.
Viimastel aastatel on nii Euroopa keskpank kui ka USA trükkinud eurosid ja dollareid juurde miljardites…
No triljonites isegi.
Nad on mõeldud selle raha välja. Seda raha enne ei olnud.
See on natuke inflatsiooni muna ja kana küsimus – et millest algavad suured hinnamuutused ja arengud turul. Jah, raha on juurde trükitud, aga reaalmajandus on ka kasvanud, tõsi, kindlasti mitte sellises mahus, ehk siis iga dollar ja euro on veidi vähem väärt. Praeguseks on rahatrükk sellisel kujul lõppenud. Triljonid on nüüd kohal. Samas on tõstetud intressimäärasid, mis väga tugevalt majandust jahutab. USA keskpank on ka öelnud, et kui inflatsiooni kontrolli alla saamiseks on vaja lõhkuda korraks ära tööturg ehk siis tekitada väga suur tööpuudus, on nad selleks valmis. See on väga jõuline…
…ja paljudele inimestele väga suuri kannatusi põhjustav samm.
See kindlasti ei meeldi laiadele massidele, ei peagi meeldima, aga kui inflatsioon sööb kõik su säästud, võib see olla sulle hullem kui tööturu korrastamine. Küll hiljem tekivad kuskil uued töökohad. See on suhteliselt jõuline avaldus USA keskpanga poolt.
Ma Euroopa keskpangast ei ole õnneks sedalaadi tugevaid steitmente kuulnud, nad jälgivad asja natuke tasakaalukamalt.
Räägime laenamisest veel. Eesti peaks olema Euroopa Liidu üks kõige väiksema laenukoormusega riik. Vahemere-äärsetes maades on riigivõlg ikka vist üle 100 või 150 protsendi SKPst. Meil on ta vist kuskil 15?
Nüüd on ikka rohkem, 30 kanti, me oleme jõudsalt astunud samme suurte poiste klubidesse.
30st 100ni on veel jupp maad minna, äkki peaks närutamise lõpetama, võtma pool tankeritäit raha ja tegema riigi mõneks ajaks väga korda?
Praeguses intressikeskkonnas ei julgeks sellist sammu kindlasti soovitada. Viimati, kui Eesti riik raha kaasas, oli intress neli protsenti. Oletame, et elu on edasi läinud ja nüüd on see viis protsenti, siis on päris raju, kui peab iga miljardi pealt maksma 50 miljonit eurot lihtsalt laenu teenindamiseks. Lähiajal on väga valus ka kõrge võlakoormusega Lõuna-Euroopa riikidel. Nende vanad võlakirjad saavad otsa, neil ei ole võimalik laenu tagasi maksta ja siis nad teevad uue laenu.
Vana laen kirjutatakse korstnasse ja ongi kogu lugu.
Kordagi pole keegi midagi korstnasse kirjutanud. Võetakse uus laen peale, aga uus võlakiri on selle hinnaga, mida täna turg ütleb. Väga kiiresti võib juhtuda, et intressisummad lähevad käest ära. See on suhteliselt mitmetahuline probleem, millega poliitikud ja keskpank peavad tegelema.
Kui Eesti võttis viimati laenu, oli intress…
Neli protsenti. See oli šokk meie jaoks.
Kui Swedbanki klient tahab võtta 10 000 eurot tarbimislaenu, mis temal intress tuleb?
Neljaga ei saa. Kui on hea plaan, näiteks päikesepaneeli jaoks, siis võib-olla saab sinnakanti ja võib-olla ühel hetkel isegi vähem…
Ei no tahan lihtsalt kulutada, tunda paar nädalat ennast normaalse inimesena, et otseselt Selveris hindu ei vaata.
Tarbimislaenud on alati kõige kallimad, võtame parem…
Ei, võtame ikka selle tarbimislaenu. Neli see protsent ei ole, mis ta on? 10? 15? 20?
Pigem 15 kanti, sõltub kliendist.
Rääkides aga riigivõlast, siis võib-olla võlg suurusega 100 protsenti SKPst ei peaks olema iseenesest eesmärk. Olgem ausad, me tegelikult oleme libisemas...
Ühest küljest on meil olnud riigi eelarvedistsipliin nii ja naa, teisest küljest on olnud ka ajad väga keerulised: oli Covid ning meil oli vaja ka natuke toetada ühes ja teises kohas. Nüüd on aga võib-olla selline unikaalne punkt, kus saab korraks värske pilguga ringi vaadata. Tundub, et moodustataval koalitsioonil on päris head šansid pikalt võimul olla ja see annab võtme mõned valusad otsused kohe alguses ära teha ning neid oma järgmiste tegevustega siis leevendada.
Ma ikkagi loodan, et tulevad otsused, mis puudutavad eelarvedefitsiiti… ja kui võttagi laenu, siis investeeringuteks või mingiks vastutsükliliseks tegevuseks – et kui majanduses läheb midagi väga alla, siis riik tuleb, tekitab nõudluse ja sektor jääb ellu. Alati on hea näide ehitussektor – et kui ülejäänud pakivad asjad kokku, siis riik võtab kellud välja.
Kus praegu teie hinnangul riigis raha põleb? Et no lõpetame pealemaksmise ära!
Oeh. Ilmselt on neid kohti väga palju, kui päris aus olla.
Öelge esimesed kolm.
Tuleks vaadata otsa tasuta ühistranspordile – et kas ta on täitnud oma eesmärgi.
Mulle see mõte ei meeldi, tunnistan kohe. Võib-olla ma jaksangi lastele linnas koolis käimiseks selle piletiraha sebida, aga ma üldse ei salga, et väga mugav on, kui selle peale mõtlema ei pea. Jah, ma saan aru, et kaudselt, maksudega, ma maksan selle kinni, aga kuna ma seda otseselt ei tunne, siis on tasuta ühistransport päris mõnus.
Pigem ma pidasin silmas seda, et võib-olla peaks rahale, mille riik ühistransporti paneb, võtma natuke juurde ka sõitjatelt, et me saaksime ühistranspordivõrgu, kus bussid liiguvad ka sobivatel aegadel. Konkurents üldiselt aitab sellistes asjades kaasa, aga tasuta bussi sa ei võida.
Edasi. Kaks kohta veel, kus raha põleb.
Ma tegelikult ei taha siin teiega kaasa tulla. Ma olen näinud paari väga radioaktiivset ja halba initsiatiivi, millega riik on tegelenud. Mind võtab kiruma ja vanduma, et selliste asjadega tegeletakse, aga ma olen andnud tagasisidet konkreetsetele ministeeriumitele.
Arg olete!
Ei ole arg, aga inimestele peaks jätma võimaluse asjad korda teha, kui nad ei tee, siis järgmises intervjuus annan ma nad üles.
Kahe aasta pärast tulen ja küsin, palun broneerida aeg. Kahe aasta pärast peavad olema ka valusad otsused tehtud, maksud tõstetud ja inimestele öeldud, et nüüd te olete natukene aega vaesuses. Seejärel saab hakata jälle valimisteks valmistuma.
Ma usun, et koalitsioon juba tegeleb laustoetustega, kus antakse näiteks peretoetusi võib-olla mitte alati nendele, kellel seda kõige rohkem vaja on. Seesama kolmanda lapse näide – kõik tunnevad, et see pole päris õiglane nende suhtes, kellel on kaks last või üks laps, ja meil on palju rohkem haavatavaid ühiskonnagruppe. Ma olen oma sõpradele mitu korda öelnud, et mina olengi nüüd siis see Eesti ühiskonna liige, kes saab iga kuu 910 eurot. Mulle tundub see täiesti vale ja see kriibib minu õiglustunnet – miks ma pean saama sellist raha riigilt? Mul ei ole midagi selle vastu, et riik mulle raha annab, aga no vabandust, see on jabur.
Kas te oma palga juures panete tõesti tähele 900 euro laekumist?
Loomulikult panen! Ma panen kõiki summasid tähele, ma töötan numbritega. See tuleb küll proua arvele, aga ma olen väga hästi kursis, et olen selle kriteeriumi järgi abivajaja ja abikõlbulik. Aga ma usun, et see tehakse korda.
Lõpetame need jaburused kulude poolel ära ja siis tuleme selle juurde, kes või kus võiks rohkem makse maksta.
Aasta otsa on käinud sõda Ukrainas. Mida see teile on näidanud? Mulle on jäänud mulje, et eestlane on vaene, aga hädalist aitab. Ukraina heaks teevad kõik ülekandeid. Ühesõnaga: me oleme küll vaesed, aga hea südamega.
Absoluutselt! Ma ka ise räägin, et eestlased ja lätlased on väga suure südamega ning kus häda on suur, tullakse appi. Teine asi on muidugi see, et piiririigid Eesti-Läti-Leedu-Poola said kiiresti aru, et on ainult aja küsimus, kui tahetakse jõudu proovida ka kellegi teisega. Selles mõttes on eestlaste talupojamõistus ja arusaam asjadest olnud hästi eluterve ja seda on olnud väga tore jälgida. See [sõda] liitis ühiskonda palju rohkem, kui ükskõik mis muu siin viimase 30 aastaga toimunu. Eestlased on suure südamega.