Euroopa Liit suunab 2 miljardit teedeehituse raha Ukrainale laskemoona ostmiseksBrüssel kavatseb kasutada vahendeid, mis on tavaliselt ette nähtud teede ja lennujaamade ehitamiseks vaesemates EL-i riikides, et suurendada relvatootmist kogu blokis.
EL astus kolmapäeval pretsedenditu sammu, lõpetades pikaajalise keelu kasutada oma keskeelarvest raha relvatööstusele raha andmiseks, vahendab Telegraph.
See on osa ELi 2 miljardi euro suurusest relvastusprogrammist, mille eesmärk on toota miljon 155 mm suurtükimürsku, et varustada Ukrainat ja täiendada riiklikke varusid, mis on ammendunud pärast Venemaa sissetungi eelmisel aastal.
ASAP-iks nimetatud skeemi raames eraldab Euroopa Komisjon 500 miljonit eurot, et aidata suurendada ELis laskemoona ja rakette tootvate tehaste tootmisvõimsust.
Liikmesriikidel oleks lubatud seda raha täiendada ELi nn ühtekuuluvusfondidest – programmidest, mida kasutatakse bloki vaesemate osade arendamiseks ja nende ühendamiseks oma rikkamate naabritega.
Varem kulutati selle kava raames miljardeid eurosid Kreeka, Itaalia, Hispaania, Poola ja Eesti lennujaamade arendamiseks ning teede ehitamiseks, et vähendada vaesuslõhet.
Allikad ütlesid, et samm võib olla väga vastuoluline liikmesriikide jaoks, kes usuvad, et EL-i seadused keelavad kaitseotstarbelise rahastamise.
EL-i valitsev leping keelab „kulutused, mis tekivad sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonidest”.
Iirimaa, Austria ja Malta on neutraalsed riigid, Ungari aga on seni keeldunud Ukrainale relvi andmast oma tihedate sidemete tõttu Venemaaga.
Relvade tootmise suurendamise eest vastutav Euroopa Komisjoni volinik Thierry Breton ütles pressikonverentsil: „Meie analüüs näitab, et see on lepinguga täielikult kooskõlas. Jah, meie kaitsesse investeerimine võimaldab meil oma demokraatiat kaitsta. Ja seda peame oma kaaskodanikele ütlema.”
Breton, kes on Euroopa Liidu kõrge tegelane, Emmanuel Macroni liitlane, kes jagab Prantsuse presidendi vastuseisu Ühendkuningriigi ja USA ettevõtetele selles kavas osalemise suhtes, ütles, et valitsused võivad kulutada relvatehastele, kui rahastamine edendab „oskusi ja tööhõivet” puudustkannatavates piirkondades.
„Me ei saa olla naiivsed,” hoiatas Breton kriitikuid. „Meie kohustus on tagada, et teeme kõik endast oleneva, et end ühiselt kaitsta.”
Komisjoni ametnike sõnul tuleb plaane veel täpsustada, enne kui riigid saavad teada, kui palju saab kasutada relvatootmise suurendamiseks. Ka Euroopa Parlament peab ettepanekute üle hääletama, enne kui need teoks saavad.


Opositsioon kavandab suuremahulist obstruktsiooniOpositsioon kavandab suuremahulist obstruktsiooni
Eesti Riigikogu opositsioonierakonnad (EKRE, Isamaa, Keskerakond) teatasid täna, et alustavad obstruktsiooni kaudu valitsuse otsuste takistamist. Valitsus plaanib vähendada vähem kui aasta tagasi kokku lepitud lasterikka pere toetusi ning suurendada elatisabi suurust. Samuti annab valitsus täna riigikogule üle maksumuudatuste kobarseaduse.
Postimehe andmete kohaselt on obstruktsioonialgatuse idee autoriteks Isamaa saadikud.
EKRE esimehe Martin Helme sõnul plaanib praegune valitsus läbi suruda poliitikat, mis Eesti elu edendamise asemel viib riigi hävingukursile.
«Rahva sündimuse tõstmiseks on hädavajalik, et riik suuri peresid igakülgselt toetaks, mitte toetust ei vähendaks. Selleks, et riigieelarvesse raha juurde saada, tuleb majandust hoogustada, milleks on parim viis maksude langetamine, mitte tõstmine. Praegune valitsus ehitab hääbuva rahvastiku ja kiratseva majandusega Eestit. Meie ei lase sellel juhtuda,» ütles Helme.
Helme sõnul kavatseb EKRE fraktsioon koostöös Keskerakonna ja Isamaaga kasutada kõiki Riigikogu kodukorras ette nähtud võimalusi, et valitsuse poliitikat pidurdada.
«Alustame obstruktsiooni mahus, mida ei ole riigikogus veel nähtud. Valitsuse ähvardus suruda oma poliitikat läbi ilma sisulise aruteluta ehk kobareelnõudena ja usaldushääletusi appi võttes ei jäta meile muud võimalust,» ütles Helme.
«On oluline meeles pidada, et valitsusel puudub rahva mandaat oma plaanide elluviimiseks – valimiskampaanias vaikiti nii peretoetuste kallale minekust kui ka maksutõusudest. Meie eesmärk on rahvale valetanud ja pettusega võimule saanud valitsus esimesel võimalusel kukutada.»
Keskfraktsiooni juht Tanel Kiik nimetas valitsuse käitumist „teerullipoliitikaks“.
„Koalitsioon on loomas negatiivset pretsedenti, kui tahab kärpida vähem kui aasta tagasi kokku lepitud lasterikka pere toetusi. Põhiseaduse järgi on lasterikkad pered ja puuetega inimesed riigi ning kohalike omavalitsuste erilise hoole all ning peretoetuste ootamatu vähendamine on selle põhimõttega selgelt vastuolus,“ lausus Tanel Kiik.
Isamaa pressiesindaja Viljar Voog ütles, et opositsioon soovis valitsusega koostööd teha. „Kuid kahjuks näitas esmaspäeva lõunal toimunud erakonnajuhtide ümarlaud, et koalitsioon ei soovi läbirääkimistesse laskuda ning nad kavatsevad oma seadusemuudatused teerullitaktikaga ja kobareelnõusid kasutades läbi suruda,“ selgitas Voog.
«Olukorras, kus sisulised arutelud pole riigikogus koalitsiooni jäiga suhtumise tõttu võimalikud, on opositsioonil piiratud vahendid Eesti inimeste huvide eest seismiseks,» kommenteeris ta. «Seetõttu oleme sunnitud minema obstruktsiooni teed. Valitud taktika leppisid opositsioonierakonnad kokku ühiselt.»


Politsei teatedKelmus3. mail pöördus politseisse 41-aastane mees, kas sai kõne end LHV panga töötajana esitlenud inimeselt. Mehele väideti, et tema pangakontot on vaja kontrollida ning ta suunati edasi väidetava politseinikuni. Mees laadis juhtnööride järgi alla rakenduse ja sisestas enda ID-kaardi PIN-koodid pangalehele. Hiljem avastas, et tema pangakontolt on kadunud 680 eurot võõrastele kontodele.Vargus3. mail teatati politseile, et Jõgeva linnas Kivi tänava kortermaja keldriboksist on varastatud kaks kalastusõnge. Vargusega tekitatud kahju on 300 eurot.PPA/VOOREMAA


Opositsioon alustab täiemahulist obstruktsiooni valitsuse poliitika pidurdamiseksEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsioon alustab koos Isamaa ja Keskerakonnaga täiemahulist obstruktsiooni, et takistada valitsusel langetada peretoetusi ja tõsta makse.
EKRE esimehe Martin Helme sõnul plaanib praegune valitsus läbi suruda poliitikat, mis Eesti elu edendamise asemel viib riigi hävingukursile.
"Rahva sündimuse tõstmiseks on hädavajalik, et riik suuri peresid igakülgselt toetaks, mitte toetust ei vähendaks. Selleks, et riigieelarvesse raha juurde saada, tuleb majandust hoogustada, milleks on parim viis maksude langetamine, mitte tõstmine. Praegune valitsus ehitab hääbuva rahvastiku ja kiratseva majandusega Eestit. Meie ei lase sellel juhtuda," ütles Helme.
Helme sõnul kavatseb EKRE fraktsioon koostöös Keskerakonna ja Isamaaga kasutada kõiki riigikogu kodukorras ette nähtud võimalusi, et valitsuse poliitikat pidurdada.
"Alustame obstruktsiooni mahus, mida ei ole riigikogus veel nähtud. Valitsuse ähvardus suruda oma poliitikat läbi ilma sisulise aruteluta ehk kobareelnõudena ja usaldushääletusi appi võttes ei jäta meile muud võimalust," ütles Helme.
"On oluline meeles pidada, et valitsusel puudub rahva mandaat oma plaanide elluviimiseks – valimiskampaanias vaikiti nii peretoetuste kallale minekust kui ka maksutõusudest. Meie eesmärk on rahvale valetanud ja pettusega võimule saanud valitsus esimesel võimalusel kukutada."
Toimetas Markus Järvi


Käibemaksutõusu mõju Eesti turismile: keegi ei tea, mis juhtuma hakkabValitsus kiitis esmaspäeval heaks ja saatis riigikokku maksumuudatuste paketi. Kobareelnõus on käibemaksu tõstmine, hotellidele käibemaksuerisuse kaotamine, tulumaksureform, alkoholi- ja tubakaaktsiiside tõstmine ning erinevad hasartmängude kohta käivad muudatused.
Enim tähelepanu võitnud asjadest on puudu veel automaks, samuti lisanduvad uued keskkonnamaksud.
Kui muidu on rahandusministeeriumi analüüs maksumuudatusest rääkides enesekindel ja prognoosib-analüüsib, mis juhtuma hakkab ning kui palju raha riigieelarvesse laekub (või laekumata jääb), siis toon muutub, kui jutt läheb hotellide käibemaksuerisuse kaotamisele. See on omamoodi «must auk». Keegi ei tea, mida see kaasa toob: kas turiste jääb vähemaks, kas hotellid hakkavad koondama või paneb osa neist ennast üldse kinni, kas riik saab maksutõusust raha juurde või äkki hoopiski kaotab?

Aktsiisitõus rahuliku sammuga

Võrdluseks, näiteks üldise käibemaksutõusu puhul prognoosib ministeerium, et järgmisel aastal laekub eelarvesse täiendavalt 233 miljonit ja ülejärgmisel aastal täiendavalt 261 miljonit eurot. Füüsilise isiku tulumaksureform (maksuküüru kaotamine ja tulumaksuvaba miinimumi tõstmine) omakorda viib riigieelarvest järgmisel aastal 306 miljonit ja ülejärgmisel aastal 223 miljonit.
Samamoodi ollakse suhteliselt rahulikud alkoholiaktsiisi tõstmise osas. Tekitatakse sarnane skeem, nagu juba tükk aega on kehtinud tubakale ehk pannakse käima kerge aktsiisitõus, viis protsenti aastas. Näiteks praegu 1,4 eurot maksev õlu või 8 eurot maksev viin hakkab järgmisel aastal pärast aktsiisi- ja käibemaksutõusu maksma vastavalt 1,44 eurot ja 8,36 eurot. Need on muidugi ainult maksudest tulenevad mõjud. Igal juhul arvab rahandusministeerium, et piirikaubandusele sellel erilist mõju ei saa olema. Meeldetuletuseks: kui omal ajal tekkis piirikaubandus Lätiga, eelnes sellele 15 protsenti + 10 protsenti aktsiisitõus ja õllele veel omakorda 60 protsenti tõusu. Seekord, nagu öeldud, minnakse hoopis leebema, viieprotsendilise sammuga.
Majutusasutuste käibemaksu tõusu kohta on ametnikud rida rea järel lakooniliselt kirja pannud «selline on poliitiline kokkulepe».
Aga majutusasutuse käibemaksuerisuse kaotamisest rääkides rahandusministeeriumi ametnike enesekindel toon kaob. Eelnõu järgi kerkib hotellide käibemaks praeguselt üheksalt protsendilt 22-le. Ainukese asjana on analüütikud kindlad, et kogu maksutõus läheb ööbimise hinna sisse. Teoreetiliselt võib arutleda, et maksud küll tõusevad, aga hotellid neelavad selle alla (katavad kasumi arvelt, tõmbavad muid kulusid kokku) ja toa hinda tõstma ei lähe. Kuid turismisektor on koroonaviiruse tõttu mitu aastat kahjumis olnud. Mingit puhvrit pole ning kõik muud hinnad ja palgasurve pressivad peale.

Turisminduse kolm stsenaariumi

Ministeeriumiametnikud on turismisektorit arvesse võttes välja joonistanud kolm stsenaariumi. Täpsemalt öeldes on need tehtud riigieelarve vaatenurgast ehk kas toob raha sisse või mitte.
Esimene stsenaarium on see, et miski ei muutu. See tähendab, et maksutõus tuleb ja selle võrra tõusevad ka hotellidetubade hinnad, kuid turistid oma käitumist ei muuda ja broneerivad ööbimisi ikkagi sama palju. Selle versiooni järgi saaks riik aastas juurde 35 miljonit eurot maksutulu. Teises äärmuses on variant, et maksutõus tuleb, sama palju tõuseb ka ööbimise hind, turistid muudavad käitumist ning broneerivad hinnatõusuga sama võrra vähem ööbimisi. Sellisel juhul riik ei saaks üldse maksutulu juurde, vaid hoopiski kaotaks miljon eurot aastas. Maks on küll kõrgem, aga turiste vähem ja riigieelarve mõttes jääks käik miinusesse.
Ning lõpuks kolmas stsenaarium, mida ministeerium nimetab baasstsenaariumiks – maksutõus tuleb, hinnatõus järgneb, ööbimiste arv ka väheneb, aga mitte liiga palju, ja riik saab aastas ikkagi 20 miljonit eurot lisanduvat maksutulu.
Tegelikult muidugi selgust pole. See pole ilmtingimata etteheide. Turistide voolu mõjutavad niivõrd paljud tegurid – ilm, soomlaste rahaline seis, kas Tallink vähendab või suurendab laevade arvu, Ukraina sõja lähedus, Eesti üldine hinnatase ja palju-palju muud –, et selle kõige seast just maksutõusu mõju välja raalida ongi keeruline.
Teistegi maade kogemus liiga palju ei aita. Rahandusministeerium toob välja (ja selle viitab ka rahandusminister Mart Võrklaev (RE), kui temalt küsida) Leedu kogemuse. Kümmekond aastat tagasi tegi Leedu mitu sammu järjest. Kõigepealt tõstis hotellide käibemaksu, siis jälle langetas. Tagantjärele aga mingit mõju turistide liikumisele ei mõõdetud. Hinnatõus ei viinud turiste ära ja hinnalangus ei toonud turiste ka juurde.

MKM jätaks maksu tõstmata

Samas viitab eelnõu seletuskiri ka mitmele uuringule, mida tehtud erinevates Vahemere maades, kus samamoodi mängitud käibemaksutõusuga turismitööstuses. Ja sealsed mõõtmised on näidanud, et maksutõusud on turistide arvu siiski selgelt vähendanud.
Mis juhtub Eestis, keegi ei tea. Kahe aasta pärast on selgem.
Turismisektor on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) vastutada ja kui maksupakett sõltuks ainult MKMist, siis nemad hotellidele maksutõusu ei teeks. Kümme päeva tagasi Delfile antud intervjuus oli ka majandusminister Tiit Riisalo (Eesti 200) majutusasutuste maksuerisuse kaotamise suhtes kriitiline, küll hästi viisakas ja diplomaatilises vormis.
Omamoodi kõnekas on esmaspäeval riigikokku saadetud maksupaketiga kaasnenud kooskõlastuste tabel. See on eelnõuga kohustuslikus korras kaasas käiv tabel, kus kirjas erinevate ministeeriumide ja ettevõtlusorganisatsioonide arvamused ning kõige lõpus rahandusministeeriumi hinnang, kas ettepanekutega arvestada või mitte ja põhjendus, miks. Kui kõikide teiste maksutõusude puhul ministeerium viitab ja põhjendab – võib arutleda, kas hästi või halvasti, aga ikkagi põhjendab –, siis majutusasutuste käibemaksu tõusu kohta on ametnikud rida rea järel lakooniliselt kirja pannud «selline on poliitiline kokkulepe».


Veebikonstaabel hoiatab üha kavalamate petuskeemide eestInternetis üha enam levivate petuskeemide tõttu tasub seal toimetades väga ettevaatlik olla, manitseb veebikonstaabel, kellelt otsitakse üha rohkem abi.
Kagu politseijaoskonna veebipolitseinik Janar Koemets sõnas, et tema leitakse reeglina üles paraku siis, kui midagi on juba juhtunud või kahju tekkinud.
«Juhtumid, millega minu poole pöördutakse, on väga erinevaid. On sotsiaalmeediakontodega seotud probleeme, sealhulgas kontode kaaperdamisi, samuti ostu-müügikelmusi,» loetles ta. «Olen alati ühe soovitusena julgustanud inimesi jälgima veebipolitsei sotsiaalmeedialehte ning sealseid hoiatavaid näiteid kõikvõimalikest levivatest pettustest.»
Rõhuvad inimese tunnetele
Ka paneb ta kõigile südamele enne mingi toimingu või tehingu alustamist asjad hoolikalt läbi mõelda. Sama kehtib internetis muul eesmärgil suhtlemise kohta. «Võõrastega suhtlemisel, keda me reaalses elus ei tea ega tunne, tuleb olla eriti ettevaatlik. Minu soovitus on selline suhtlus juhututtavaga lõpetada.»
Petuskeeme leidub Koemetsa sõnutsi ohtralt. «Enamasti on need üles ehitatud, arvestades inimeste vajadusi. Võõras isik lisab teid sõbraks, järgnevad komplimendid. Kelmide otsa võib seejuures sattuda ka tutvumisportaalis. Sealt edasi asuvad nad looma oma ohvriga lähedast suhet, et võita ohvri usaldust,» lausus Koemets.
Petturi eesmärk on tema sõnutsi ohvrile hinge pugeda. «Seejärel, mõne aja möödudes ja vestluse edenedes võite saada pakkumise raha investeerida.»
Samuti on petiste seas levinud võte esitleda end justkui arsti või sõjaväelasena kuskil välisriigis. «Mõne aja möödudes, kui on saadud «lähedaseks», tuuakse mingi ettekääne ja palutakse rahalist abi, lubades seejuures hiljem heldelt tasuda. Siin on tegemist armukelmustega.»
Sulid kasutavad ära ka virtuaalrahamaailma. «Peibutusena mainitakse kõigile tuttavana kõlavat nimetust, nagu näiteks bitcoin. Samuti on välja mõeldud «Tesla coin». Viimasel ajal olen kohanud ka nimetust «ChatGPT», mis viitab «tulusale» investeerimisvõimalusele, mida sooritab tehisintellekt,» selgitas Koemets.
«Kui keegi lubab raha või imelist rikastumist, suhtuge sellesse skeptiliselt. Kindlasti ärge kiirustage, kuna kelmid võivad ka ajaliselt survestada, jättes mulje, et pakkumine on just teile ja kui kohe ei reageeri, jääte sellest võimalusest ilma,» hoiatas Koemets.
Janar Koemets, veebipolitseinik
«Võõrastega suhtlemisel, keda me reaalses elus ei tea ega tunne, tuleb olla eriti ettevaatlik. Minu soovitus on selline suhtlus juhututtavaga lõpetada.»

Kui tekib pettusekahtlus või ollaksegi juba kelmi ohvriks langenud ning on asjatundlikku nõu vaja, saab veebipolitseinikuga ühendust võtta Facebooki Messengeri, e-posti või telefoni teel. «Töönädala vältel laekub mulle keskmiselt 15–20 pöördumist. Kuna minu tööpiirkonnas on ka piirilinn Valga, on Läti kodanikudki Valkast tulnud Valga politseimajja ning soovinud veebipolitseiniku nõu ja abi.»
Sotsiaalmeediakontode puhul tõi Koemets soovitusena välja kaheastmelise autentimise, mis teeb kontode kaaperdamise keerulisemaks.
Koemets rõhutas, et veebipolitseiniku poole saavad kõik pöörduda nõu saamiseks. «Kui mõni juhtum vajab kiiret sekkumist, edastan info vastavasse piirkonda või tööl olevatele patrullidele,» kinnitas Koemets ja lisas, et igas Eesti piirkonnas on oma veebipolitseinik.
Ette on tulnud ka olukordi, kus teatavate asjaolude ilmsiks tulekul soovitab ta esitada kirjaliku avalduse. «Sealjuures jagan selgitusi, mida avaldusele lisada ja kuidas seda korrektselt esitada.»
Petuskeemid on aktuaalsed ja sarnased üle Eesti ning need käivad lainetena. «Näiteks said hiljuti välismaise päritoluga meiliaadressilt politsei nimel petukirju ka inimesed, kes elavad Valga-, Põlva- ja Võrumaal. Mõne aja möödudes see laine vaibus. Taolised kelmused käivadki hooti,» tõdes Koemets.
Alati veebipolitseinik aga aidata ei saa. Näiteks Valgamaa naine Linda (nimi muudetud, toimetusele teada) pöördus tema poole, kui tal kliendiga töövaidluseks läks.
«Tegime suvel kolmese meeskonnaga tööd ühele eraisikust tellijale. Eelneva kokkuleppe peale maksti osa raha ära. Kui tulid suvel väga palavad päevad, tegime pausi, millest teavitasime ka klienti. Ja siis läks lahti: olete midagi valesti ehitanud. Käis ka väidetav spetsialist kohal, kes vaatas ja väitis sama. Läks vaidluseks ja tellija postitas selle info Facebookis ühte gruppi,» meenutas Linda.
Ta lisas, et kuna vaidluste ajal töö ei jätkunud, olevat tellija väitnud, et võeti ettemaksu ja midagi ei tehtud ning töötegijad kadusid ära.
«See oli puhas vale. Samal ajal vaidlesime meili teel edasi. Ühesõnaga – mu maine sai rikutud, palusin administraatoritel postitus maha võtta, aga nad ei teinud seda. Pöördusingi veebikonstaabli poole, kes ütles, et sellistel puhudel ei saa tema midagi teha. Oleksin ainult saanud kohtusse pöörduda, aga seda ma ei soovinud. Kuid vastuse sain ilusti veebipolitseinikult,» märkis Linda.
Sotsiaalmeediat ei administreeri
Janar Koemets selgitas, et need, kes loovad sotsiaalmeediakeskkonda konto, nõustuvad enne konto loomist väga paljude erinevate tingimustega. «Antud tingimustes on välja toodud ka asjaolud, kuidas juhul kui sotsiaalmeedia kasutajaga midagi antud keskkonnas juhtub, kasutajana tuleb toimida. Enamasti inimesed neid asjaolusid ei tea ega teata ka, et igal keskkonnal on olemas oma abikeskus, kuhu pöörduda.»
Ta täpsustas, et PPA veebipolitseinikud ei administreeri sotsiaalmeediat, sealhulgas Facebooki keskkonda. «Samuti ei administreeri veebipolitseinikud sotsiaalmeedia gruppe. Kogukonnagruppide puhul on selliste õigustega ikkagi konkreetse grupi sisu eest vastutavad administraatorid.»
Koemetsa sõnul tuleks laimamise ja solvamise puhul kõigepealt pöörduda isiku poole, kes postituse tegi ja väljendada koos selgitustega soovi, et ta selle eemaldaks. «Juhul kui taoline postitus on postitatud kuskil grupis, siis tuleb pöörduda grupi administraatori poole. Kui postitaja ei ole nõus postitust eemaldama, siis mainekahju asjus on isikul endal õigus laimu ning esitatud valeväidete osas pöörduda tsiviilkohtusse ning sellekohane kirjalik teavitus edastada ka asja postitanud isikule. Tsiviilkohtupidamise käigus saab välja nõuda ka laimuga tekitatud mainekahju.»
Koemets tõdes, et on olnud juhtumeid, kus pärast sellist selgitust on inimesed talle vastanud, et veebipolitseinik siis ju ei teegi mitte midagi. «Ometigi on inimene vastavad juhised saanud, kuidas toimida,» märkis Koemets.

  VEEBIPOLITSEINIKU POOLE VÕIB PÖÖRDUDA, ...

	kui soovid korravalvuritelt politsei töövaldkonda kuuluvat nõu;
	kui sul on seadusi puudutavaid küsimusi;
	kui soovid saata politseile vihjet või teadet;
	kui kahtlustad, et keegi teine esineb internetis sinu nime all;
	kui oled sattunud kiusamise või ahistamise ohvriks;
	kui soovid teatada seksuaalsest või muust väärkohtlemisest.

Allikas: Veebipolitseinik Janar Koemets


Opositsioon asus ühiselt vastu valitsuse teerullipoliitikaleKuigi Riigikogus opositsiooni jäänud Keskerakond ja Isamaa teatasid pärast valimisi, et mingit koostööd opositsioonis EKRE-ga ei tule, pandi täna ometi seljad kokku, et olla totaalse obstruktsiooniga vastu valitsuse teerullitaktikale.
Riigikogu suures saalis pidi esmaspäeval esimesele lugemisele tulema valitsuse algatatud perehüvitiste seaduse muutmine, millega plaanitakse vähendada vähem kui aasta tagasi kokku lepitud lasterikka pere toetusi.
Valitsusel on asjaga kiire, sest nii see kui ka maksumuudatuste pakett tahetakse läbi suruda enne 1. juulit, et plaanitud seadused saaksid 1. jaanuarist kehtima hakata.
Loomulikult pole opositsioon sellega nõus, sest paketti panduna pole jõutud selliseid olulisi küsimusi põhjalikumalt arutadagi.
Nii mööduski esmaspäevane Riigikogu istung opositsioonierakondade protseduuriliste küsimuste, arupärimiste ja eelnõude tutvustamise saatel.
Kell 15 alanud istungit ei jõutudki keskööks rakendada. Ja valitsuse esindajana ei saanud oma eelnõud üle anda ka Heili Tõnisson, kuigi spiiker Lauri Hussar ta vastupidiselt seni kehtinud heale tavale tema sinna vahele surus.
Sinna vahele mahtus ka rahvasaadikute  mikrofonide väljalülitamisi ja küsijate segamisi.
Kella 20 paiku võttis selleks ajaks istungit juhatama asunud Toomas Kivimägi vaheaja, et olukorrale selgust saada. Kokku kutsuti Riigikogu vanematekogu, kuhu kuuluvad lisaks parlamendi juhatusele ka kõikide fraktsioonide esimehed.
Kuna kokkuleppele ei jõutud, siis võeti veel kaks pooletunnist vaheaega.
Sealgi ei suutnud koalitsiooni esindus järgi anda. Ja kõik jätkub teisipäeval kell 10.
EKRE esimees Martin Helme ütles, et EKRE fraktsioon koostöös Keskerakonna ja Isamaaga kavatseb kasutada kõiki Riigikogu kodukorras ette nähtud võimalusi, et valitsuse teerullipoliitikat pidurdada.
“Valitsuse ähvardus suruda oma poliitikat läbi ilma sisulise aruteluta ehk kobareelnõudena ja usaldushääletusi appi võttes ei jäta meile muud võimalust,” ütles Helme.
Ometi hakkasid nii Lauri Hussar kui ka Toomas Kivimägi kodu- ja töökorda erinevalt tõlgendama ning seni kehtinud tavadest üle sõitma.
„On oluline meeles pidada, et valitsusel puudub rahva mandaat oma plaanide elluviimiseks – valimiskampaanias vaikiti nii peretoetuste kallale minekust kui ka maksutõusudest. Meie eesmärk on rahvale valetanud ja pettusega võimule saanud valitsus esimesel võimalusel kukutada,” märkis Martin Helme.
Kokku võttis Riigikogu juhatus vastu 63 eelnõud ja 64 arupärimist ning päevakorrani ei jõutud.


Moodne taaraautomaat jõuab peagi VõrruVõru kandi elanikel avaneb peagi võimalus kasutada uue põlvkonna taaraautomaati. Kui praegu tuleb purgid-pudelid liinile sättida ühekaupa, siis edaspidi saab need masinasse kallata korraga.
Uudsed automaadid valmivad Tartus Vahi tööstuspargis tegutsevas rahvusvahelises ettevõttes Hanza Mechanics, kust need jõuavad 50 riiki. Lähtudes tellimusest, ollakse valmis tootma sadu variante.
Eestis vahendab moodsaid automaate ning pakub kauplustele terviklahendusi RVM Systems, mille tegevjuhi Tarmo Koreiniku väitel on Tartus loodavad seadmed ainulaadsed. Praegu on uued ja suuremad taaramasinad paigaldatud Tallinnasse Peterburi tee Rimisse ja Pärnusse Port Arturi Coopi, kuid lähema kolme aasta jooksul on plaanis neid Eestis paigaldada 25–30. «Tahame jõuda igasse piirkonda. Samas ei tähenda see, et väikesed automaadid kaovad,» märkis ta.
Ajavõidu annab uudne tehnoloogia
Uudse automaadi jõudlusest räägib ilmekalt tõsiasi, et Pärnus asuv megamasin võtab päevas vastu kuni 15 000 pakendit. Samas kohas asunud väiksema automaadi suutlikkus oli 2000 pakendit päevas. Ajavõidu annab uudne tehnoloogia, mis suudab pakendeid igalt poolt korraga skaneerida.
Küsimusele, mida hakkab masin peale deformeerunud või loetamatu pandimärgiga pakenditega, mille sisestamisel liin seni seisma jäi, kostis Koreinik, et niisugused eksemplarid suunab masin eraldi sahtlisse, kus klient need üle vaadata saab.
Tarmo Koreinik, RVM Systemsi tegevjuht
«Tahame jõuda igasse piirkonda. Samas ei tähenda see, et väikesed automaadid kaovad.»

Eeldatavalt sel sügisel jõuab megamasin Võru Maksimarketisse. Sihikul on ka Põlva, kus praegu tegutsetakse kahes kohas. «Kui saame seal piisavalt suure ruumi, on võimalik uus automaat sinna paigaldada. Valgaga meie firma seotud ei ole – küll oleme pilgud pööranud Valka suunas,» märkis RVM Systemsi tegevjuht. Ta lisas, et Tartus saab taarat hulgakaupa edaspidi ära anda Puiestee tänaval avatavas Rimis.
Ühtekokku on Eestis 470 taaraautomaati, millest 160 eest vastutab RVM Systems. Firma põhikonkurent nii Eestis kui kogu maailmas on Tomra Systems.

RVM Systemsi tegevjuhi Tarmo Koreiniku sõnutsi jõuavad taaraautomaadid Tartust 50 riiki.
Mati Määrits

Taarapettused on harv nähe
Taaraga seotud pettused on Koreiniku sõnutsi nüüdseks pigem harv nähtus, sest automaatika võtab arvesse nii pakendi kaalu kui muid parameetreid. «Algusaastatel leidus tõepoolest «taaratohtreid», kes pakendile nööri külge sidusid ja pärast liini läbimist tagasi tõmbasid. Aga kui taara peaks maksma hakkama 20–25 senti, küllap tekiksid ka uued «doktorid»,» eeldas ta.
Eestis kehtib pandisüstem 2006. aastast ning selle ajaga on tegevjuhi tõdemusel peale kasvanud uus põlvkond.
«Aitame maailma päästa mitmel moel: meie juures valmivad mitmesugused kõrgtehnoloogilised seadmed ja masinad meditsiinivaldkonna ja toiduainetööstuste tarbeks ning ka taaskasutusseadmed,» sõnas Hanza Mechanics Tartu tehase juht Rainer Kallas. «Ka pakendikogumislahendusi arendame pidevalt paremaks. Koostöös RVM Systemsiga loodud uued masinad on kiired, lihtsad ja mugavad, aga ka moodsaima tehnoloogiaga,» lisas ta.
Eesti Pandipakendi andmetel jõuab igast kümnest müüdud pakendist tagasi ringlusse keskmiselt üheksa ja ringlussevõtu määr küündib keskmiselt 87 protsendini.
Hanza Mechanics Tartu kuulub rahvusvahelisse Hanza gruppi, mille tehased asuvad Eestis, Rootsis, Soomes, Poolas, Tšehhis, Saksamaal ja Hiinas. Hanza üks suuromanikest on ka RVM Systemsi omanik.


Veebikonstaabel hoiatab üha kavalamate petuskeemide eestETTEVAATUS ENNEKÕIKE. Pettuse ohvriks võib langeda nii tehinguid kui suhteid sõlmides.Internetis üha enam levivate petuskeemide tõttu tasub seal toimetades väga ettevaatlik olla, manitseb veebikonstaabel, kellelt otsitakse üha rohkem abi.Kagu politseijaoskonna veebipolitseinik Janar Koemets sõnas, et tema leitakse reeglina üles paraku siis, kui midagi on juba juhtunud või kahju tekkinud.«Juhtumid, millega minu poole pöördutakse, on väga erinevaid. On sotsiaalmeediakontodega seotud probleeme, sealhulgas kontode kaaperdamisi, samuti ostu-müügikelmusi,» loetles ta. «Olen alati ühe soovitusena julgustanud inimesi jälgima veebipolitsei sotsiaalmeedialehte ning sealseid hoiatavaid näiteid kõikvõimalikest levivatest pettustest.»Rõhuvad inimese tunneteleKa paneb ta kõigile südamele enne mingi toimingu või tehingu alustamist asjad hoolikalt läbi mõelda. Sama kehtib internetis muul eesmärgil suhtlemise kohta. «Võõrastega suhtlemisel, keda me reaalses elus ei tea ega tunne, tuleb olla eriti ettevaatlik. Minu soovitus on selline suhtlus juhututtavaga lõpetada.»Petuskeeme leidub Koemetsa sõnutsi ohtralt. «Enamasti on need üles ehitatud, arvestades inimeste vajadusi. Võõras isik lisab teid sõbraks, järgnevad komplimendid. Kelmide otsa võib seejuures sattuda ka tutvumisportaalis. Sealt edasi asuvad nad looma oma ohvriga lähedast suhet, et võita ohvri usaldust,» lausus Koemets.Petturi eesmärk on tema sõnutsi ohvrile hinge pugeda. «Seejärel, mõne aja möödudes ja vestluse edenedes võite saada pakkumise raha investeerida.»Samuti on petiste seas levinud võte esitleda end justkui arsti või sõjaväelasena kuskil välisriigis. «Mõne aja möödudes, kui on saadud «lähedaseks», tuuakse mingi ettekääne ja palutakse rahalist abi, lubades seejuures hiljem heldelt tasuda. Siin on tegemist armukelmustega.»Sulid kasutavad ära ka virtuaalrahamaailma. «Peibutusena mainitakse kõigile tuttavana kõlavat nimetust, nagu näiteks bitcoin. Samuti on välja mõeldud «Tesla coin». Viimasel ajal olen kohanud ka nimetust «ChatGPT», mis viitab «tulusale» investeerimisvõimalusele, mida sooritab tehisintellekt,» selgitas Koemets.«Kui keegi lubab raha või imelist rikastumist, suhtuge sellesse skeptiliselt. Kindlasti ärge kiirustage, kuna kelmid võivad ka ajaliselt survestada, jättes mulje, et pakkumine on just teile ja kui kohe ei reageeri, jääte sellest võimalusest ilma,» hoiatas Koemets.Kui tekib pettusekahtlus või ollaksegi juba kelmi ohvriks langenud ning on asjatundlikku nõu vaja, saab veebipolitseinikuga ühendust võtta Facebooki Messengeri, e-posti või telefoni teel. «Töönädala vältel laekub mulle keskmiselt 15-20 pöördumist. Kuna minu tööpiirkonnas on ka piirilinn Valga, on Läti kodanikudki Valkast tulnud Valga politseimajja ning soovinud veebipolitseiniku nõu ja abi.»Sotsiaalmeediakontode puhul tõi Koemets soovitusena välja kaheastmelise autentimise, mis teeb kontode kaaperdamise keerulisemaks.Koemets rõhutas, et veebipolitseiniku poole saavad kõik pöörduda nõu saamiseks. «Kui mõni juhtum vajab kiiret sekkumist, edastan info vastavasse piirkonda või tööl olevatele patrullidele,» kinnitas Koemets ja lisas, et igas Eesti piirkonnas on oma veebipolitseinik.Ette on tulnud ka olukordi, kus teatavate asjaolude ilmsiks tulekul soovitab ta esitada kirjaliku avalduse. «Sealjuures jagan selgitusi, mida avaldusele lisada ja kuidas seda korrektselt esitada.»Petuskeemid on aktuaalsed ja sarnased üle Eesti ning need käivad lainetena. «Näiteks said hiljuti välismaise päritoluga meiliaadressilt politsei nimel petukirju ka inimesed, kes elavad Valga-, Põlva- ja Võrumaal. Mõne aja möödudes see laine vaibus.Taolised kelmused käivadki hooti,» tõdes Koemets.Alati veebipolitseinik aga aidata ei saa. Näiteks Valgamaa naine Linda (nimi muudetud, toimetusele teada) pöördus tema poole, kui tal kliendiga töövaidluseks läks.«Tegime suvel kolmese meeskonnaga tööd ühele eraisikust tellijale. Eelneva kokkuleppe peale maksti osa raha ära. Kui tulid suvel väga palavad päevad, tegime pausi, millest teavitasime ka klienti. Ja siis läks lahti: olete midagi valesti ehitanud. Käis ka väidetav spetsialist kohal, kes vaatas ja väitis sama. Läks vaidluseks ja tellija postitas selle info Facebookis ühte gruppi,» meenutas Linda.Ta lisas, et kuna vaidluste ajal töö ei jätkunud, olevat tellija väitnud, et võeti ettemaksu ja midagi ei tehtud ning töötegijad kadusid ära.«See oli puhas vale. Samal ajal vaidlesime meili teel edasi. Ühesõnaga - mu maine sai rikutud, palusin administraatoritel postitus maha võtta, aga nad ei teinud seda. Pöördusingi veebikonstaabli poole, kes ütles, et sellistel puhudel ei saa tema midagi teha. Oleksin ainult saanud kohtusse pöörduda, aga seda ma ei soovinud. Kuid vastuse sain ilusti veebipolitseinikult,» märkis Linda.Sotsiaalmeediat ei administreeriJanar Koemets selgitas, et need, kes loovad sotsiaalmeediakeskkonda konto, nõustuvad enne konto loomist väga paljude erinevate tingimustega. «Antud tingimustes on välja toodud ka asjaolud, kuidas juhul kui sotsiaalmeedia kasutajaga midagi antud keskkonnas juhtub, kasutajana tuleb toimida. Enamasti inimesed neid asjaolusid ei tea ega teata ka, et igal keskkonnal on olemas oma abikeskus, kuhu pöörduda.»Ta täpsustas, et PPA veebipolitseinikud ei administreeri sotsiaalmeediat, sealhulgas Facebooki keskkonda. «Samuti ei administreeri veebipolitseinikud sotsiaalmeedia gruppe. Kogukonnagruppide puhul on selliste õigustega ikkagi konkreetse grupi sisu eest vastutavad administraatorid.»Koemetsa sõnul tuleks laimamise ja solvamise puhul kõigepealt pöörduda isiku poole, kes postituse tegi ja väljendada koos selgitustega soovi, et ta selle eemaldaks. «Juhul kui taoline postitus on postitatud kuskil grupis, siis tuleb pöörduda grupi administraatori poole. Kui postitaja ei ole nõus postitust eemaldama, siis mainekahju asjus on isikul endal õigus laimu ning esitatud valeväidete osas pöörduda tsiviilkohtusse ning sellekohane kirjalik teavitus edastada ka asja postitanud isikule. Tsiviilkohtupidamise käigus saab välja nõuda ka laimuga tekitatud mainekahju.»Koemets tõdes, et on olnud juhtumeid, kus pärast sellist selgitust on inimesed talle vastanud, et veebipolitseinik siis ju ei teegi mitte midagi. «Ometigi on inimene vastavad juhised saanud, kuidas toimida,» märkis Koemets.VEEBIPOLITSEINIKU POOLE VÕIB PÖÖRDUDA, ...• kui soovid korravalvuritelt politsei töövaldkonda kuuluvat nõu;• kui sul on seadusi puudutavaid küsimusi;• kui soovid saata politseile vihjet või teadet; • kui kahtlustad, et keegi teine esineb internetis sinu nime all;• kui oled sattunud kiusamise või ahistamise ohvriks;• kui soovid teatada seksuaalsest või muust väärkohtlemisest.ALLIKAS: VEEBIPOLITSEINIK JANAR KOEMETS"Janar Koemets,veebipolitseinik«Võõrastega suhtlemisel, keda me reaalses elus ei tea ega tunne, tuleb olla eriti ettevaatlik. Minu soovitus on selline suhtlus juhututtavaga lõpetada.»"Kagu politseijaoskonna veebipolitseiniku Janar Koemetsa sõnul on petuskeemid aina enam levima hakanud ja tööd tal jagub. Hiljuti sai ta turvalisuse edendaja tiitli, mis anti üle maakondlikul tunnustusüritusel. ARVO MEEKSJAANIKA ELIAS


Moodne taaraautomaat jõuab peagi VõrruLAIENEMINE. Sihikul on ka Põlva, samuti Läti piirilinn Valka.Võru kandi elanikel avaneb peagi võimalus kasutada uue põlvkonna taaraautomaati. Kui praegu tuleb purgid-pudelid liinile sättida ühekaupa, siis edaspidi saab need masinasse kallata korraga.Uudsed automaadid valmivad Tartus Vahi tööstuspargis tegutsevas rahvusvahelises ettevõttes Hanza Mechanics, kust need jõuavad 50 riiki. Lähtudes tellimusest, ollakse valmis tootma sadu variante.Ajavõidu annab uudne tehnoloogiaEestis vahendab moodsaid automaate ning pakub kauplustele terviklahendusi RVM Systems, mille tegevjuhi Tarmo Koreiniku väitel on Tartus loodavad seadmed ainulaadsed. Praegu on uued ja suuremad taaramasinad paigaldatud Tallinnasse Peterburi tee Rimisse ja Pärnusse Port Arturi Coopi, kuid lähema kolme aasta jooksul on plaanis neid Eestis paigaldada 25-30. «Tahame jõuda igasse piirkonda. Samas ei tähenda see, et väikesed automaadid kaovad,» märkis ta.Uudse automaadi jõudlusest räägib ilmekalt tõsiasi, et Pärnus asuv megamasin võtab päevas vastu kuni 15 000 pakendit. Samas kohas asunud väiksema automaadi suutlikkus oli 2000 pakendit päevas. Ajavõidu annab uudne tehnoloogia, mis suudab pakendeid igalt poolt korraga skaneerida.Küsimusele, mida hakkab masin peale deformeerunud või loetamatu pandimärgiga pakenditega, mille sisestamisel liin seni seisma jäi, kostis Koreinik, et niisugused eksemplarid suunab masin eraldi sahtlisse, kus klient need üle vaadata saab.Eeldatavalt sel sügisel jõuab megamasin Võru Maksimarketisse. Sihikul on ka Põlva, kus praegu tegutsetakse kahes kohas. «Kui saame seal piisavalt suure ruumi, on võimalik uus automaat sinna paigaldada. Valgaga meie firma seotud ei ole - küll oleme pilgud pööranud Valka suunas,» märkis RVM Systemsi tegevjuht. Ta lisas, et Tartus saab taarat hulgakaupa edaspidi ära anda Puiestee tänaval avatavas Rimis.Ühtekokku on Eestis 470 taaraautomaati, millest 160 eest vastutab RVM Systems. Firma põhikonkurent nii Eestis kui kogu maailmas on Tomra Systems.Taarapettused on harv näheTaaraga seotud pettused on Koreiniku sõnutsi nüüdseks pigem harv nähtus, sest automaatika võtab arvesse nii pakendi kaalu kui muid parameetreid. «Algusaastatel leidus tõepoolest «taaratohtreid», kes pakendile nööri külge sidusid ja pärast liini läbimist tagasi tõmbasid. Aga kui taara peaks maksma hakkama 20-25 senti, küllap tekiksid ka uued «doktorid»,» eeldas ta.Eestis kehtib pandisüstem 2006. aastast ning selle ajaga on tegevjuhi tõdemusel peale kasvanud uus põlvkond.«Aitame maailma päästa mitmel moel: meie juures valmivad mitmesugused kõrgtehnoloogilised seadmed ja masinad meditsiinivaldkonna ja toiduainetööstuste tarbeks ning ka taaskasutusseadmed,» sõnas Hanza Mechanics Tartu tehase juht Rainer Kallas. «Ka pakendikogumislahendusi arendame pidevalt paremaks. Koostöös RVM Systemsiga loodud uued masinad on kiired, lihtsad ja mugavad, aga ka moodsaima tehnoloogiaga,» lisas ta.Eesti Pandipakendi andmetel jõuab igast kümnest müüdud pakendist tagasi ringlusse keskmiselt üheksa ja ringlussevõtu määr küündib keskmiselt 87 protsendini.Hanza Mechanics Tartu kuulub rahvusvahelisse Hanza gruppi, mille tehased asuvad Eestis, Rootsis, Soomes, Poolas, Tšehhis, Saksamaal ja Hiinas. Hanza üks suuromanikest on ka RVM Systemsi omanik."Tarmo Koreinik,RVM Systemsi tegevjuht«Tahame jõuda igasse piirkonda.Samas ei tähenda see, et väikesed automaadid kaovad.»"Ühena esimestest avati uudse tehnoloogiaga taaraautomaat Pärnus. URMAS LUIKRVM Systemsi tegevjuhi Tarmo Koreiniku sõnutsi jõuavad taaraautomaadid Tartust 50 riiki. MATI MÄÄRITSMATI MÄÄRITS


Kossuliiga meister selgus  põnevas lõpuheitlusesKossuliiga hooaeg on läbi. Esiliiga meistriks tuli ülekaaluka 111:82 (poolaeg 63:45) võiduga Ilves Transport, seevastu meistriliiga finaal pakkus närvikõdi viimaste sekunditeni. Sealt väljus võitjana minimaalse, ühepunktilise eduga SKA/Päästekool.Liigahooaja põhiturniiril oli RLV Massive mõlemas mängus SKA/Päästekoolist parem. Päästekool suutis aga talvistel karikavõistlustel Massivet ühe punktiga edestada. Oli selge, et Kossuliiga juba legendaarseks saanud vastasseis kostitab suisa enne mängu algust intriigidega.450 pealtvaataja ees said laupäeval Rakvere spordihallis toimunud mängul paremini minema RLV-lased. Esimese veerandi järel oldi peal viie punktiga, poolajapausiks juba kuuega. RLV 41:35 juhtimisel pausile mindigi.Teisel poolajal Päästekool küll üritas mis üritas, kuid juhtima ei suutnud kuidagi minna. Samas ei õnnestunud RLV-l kordagi nii suurt edu sisse saada, et end natukenegi rahulikumalt tunda. Viskekahur Kristo Saage langes vigadega välja ning neli minutit enne lõppu kärises vahe lausa üheksale punktile.Päästekooli üleväljapressing kandis aga vilja: vastased kaotasid mitu korda palli ja ise oldi resultatiivsed. 24,7 sekundit enne mängu normaalaja lõppu tabas Päästekooli eest kolmese Gregor Rauman, viies meeskonna kahepunktilisest kaotusseisust ühe silmaga juhtima. Viimase rünnaku õigus jäi Massivele, korvi alla murdnud Timo Eichfuss aga eksis ja 75:74 skooriga kroonitigi SKA/Päästekool 2023. aasta Škoda Kossuliiga meistriliiga võitjaks.Võitjate skoori eest kandis 18 punktiga hoolt Tõnis Peil, Kristo Saage ja Sven Pugonen viskasid kumbki 14 silma. Kohtumise parimaks mängijaks valitud Veiko Simm tegi 11 punkti ja 13 lauapalliga kaksikduubli. Kaotajate parim oli Timo Eichfuss 17 punkti ja 8 lauapalliga.“Ühe viske mäng, aga see [vise] tuleb õigel ajal teha,” ütles meistermeeskonna treener Mikko Virkala naerdes. “Me ei saanud end hästi käima ja läksime vastase aeglase tempoga kaasa. Viimasel veerandil hakkasime neid üle välja pressima, sundides neid pallikaotustele.” Jutu katkestas Virkala hoolealune, kes võidu tähistamiseks treenerile pudelitäie vett krae vahele kallas.Läbimärg Virkala meenutas, et see on Kossuliiga kümneaastase ajaloo jooksul esimene kord, kui sama meeskond on võitnud nii karika kui ka meistritiitli. “Karikas sai neid ühega võidetud, eelmisel õhtul hakkas endal kummitama, et võiks ju nüüd ka. Au ja kiitus igatahes meie poistele.”Virkala, kes on ühtlasi Kossuliiga eestvedaja, kinnitas, et liiga jätkub ka uuel hooajal. Ta kergitas ka saladusloori ning sõnas, et naabermaakondadest võib uueks hooajaks veelgi tiime lisanduda.Esiliiga finaal kujunes ühepoolseks. Oma osa mängisid selles Ilves Transpordi kogenumad mängijad. Škoda Rakvere jäi juba peale esimest viit minutit 11:21 kaotusseisu. Poolajapausiks juhtis Ilves 63:45. Rahulikus jookse-viska-rütmis kulgenud mängus enam pinget ei tekkinudki ning vahepeal juba 38 punktiga juhtinud Ilves sai lõpuks 111:82 võidu.Meistrite poolel hiilgas Mihkel Kurg 27 punktiga. 21 punkti viskas Janari Alavere ja 19 silma Hans Keskküla. Kaotajate parim oli Kristo Tammiksaar 24 punktiga.Mängu parimaks valitud Ilvese mängija Mihkel Kurg ütles, edu taga oli kogenum meeskond, kellest paljud on kõrgliigas pallinud. Edasine plaan on kõigepealt suvepuhkust nautida. “Emotsioon, mis sellest hooajast saime, on päris hea, nii et tasub edasi pusida,” lisas Kurg."Ühe viske mäng, aga see [vise] tuleb õigel ajal teha.MIKKO VIRKALASKA/päästekooli peatreener"Võitlus viimse veretilgani: valges vormis ELV Massive mehed juhtisid küll terve mängu, kuid Gregor Eaumani tabav kolmene 24,7 sekundit enne mängu lõppu sillutas SKA päästekoolile tee meistritiitlini. AIN LIIVAKEVIN VOLTER


Käibemaksutõusu mõju turismile: keegi ei tea, mis juhtuma hakkabValitsus kiitis eile heaks ja saatis riigikokku maksumuudatuste paketi. Kobareelnõus on käibemaksu tõstmine, hotellidele käibemaksuerisuse kaotamine, tulumaksureform, alkoholija tubakaaktsiiside tõstmine ning erinevad hasartmängude kohta käivad muudatused.Enim tähelepanu võitnud asjadest on puudu veel automaks, samuti lisanduvad uued keskkonnamaksud.Kui muidu on rahandusministeeriumi analüüs maksumuudatusest rääkides enesekindel ja prognoosib-analüüsib, mis juhtuma hakkab ning kui palju raha riigieelarvesse laekub (või laekumata jääb), siis toon muutub, kui jutt läheb hotellide käibemaksuerisuse kaotamisele. See on omamoodi «must auk». Keegi ei tea, mida see kaasa toob: kas turiste jääb vähemaks, kas hotellid hakkavad koondama või paneb osa neist ennast üldse kinni, kas riik saab maksutõusust raha juurde või äkki hoopiski kaotab?Aktsiisitõus rahuliku sammuga Võrdluseks, näiteks üldise käibemaksutõusu puhul prognoosib ministeerium, et järgmisel aastal laekub eelarvesse täiendavalt 233 miljonit ja ülejärgmisel aastal täiendavalt 261 miljonit eurot. Füüsilise isiku tulumaksureform (maksuküüru kaotamine ja tulumaksuvaba miinimumi tõstmine) omakorda viib riigieelarvest järgmisel aastal 306 miljonit ja ülejärgmisel aastal 223 miljonit.Samamoodi ollakse suhteliselt rahulikud alkoholiaktsiisi tõstmise osas. Tekitatakse sarnane skeem, nagu juba tükk aega on kehtinud tubakale ehk pannakse käima kerge aktsiisitõus, viis protsenti aastas. Näiteks praegu 1,4 eurot maksev õlu või 8 eurot maksev viin hakkab järgmisel aastal pärast aktsiisi- ja käibemaksutõusu maksma vastavalt 1,44 eurot ja 8,36 eurot. Need on muidugi ainult maksudest tulenevad mõjud. Igal juhul arvab rahandusministeerium, et piirikaubandusele sellel erilist mõju ei saa olema. Meeldetuletuseks: kui omal ajal tekkis piirikaubandus Lätiga, eelnes sellele 15 protsenti + 10 protsenti aktsiisitõus ja õllele veel omakorda 60 protsenti tõusu. Seekord, nagu öeldud, minnakse hoopis leebema, viieprotsendilise sammuga.Aga majutusasutuse käibemaksuerisuse kaotamisest rääkides rahandusministeeriumi ametnike enesekindel toon kaob. Eelnõu järgi kerkib hotellide käibemaks praeguselt üheksalt protsendilt 22-le. Ainukese asjana on analüütikud kindlad, et kogu maksutõus läheb ööbimise hinna sisse. Teoreetiliselt võib arutleda, et maksud küll tõusevad, aga hotellid neelavad selle alla (katavad kasumi arvelt, tõmbavad muid kulusid kokku) ja toa hinda tõstma ei lähe. Kuid turismisektor on koroonaviiruse tõttu mitu aastat kahjumis olnud. Mingit puhvrit pole ning kõik muud hinnad ja palgasurve pressivad peale.Turisminduse kolm stsenaariumiMinisteeriumiametnikud on turismisektorit arvesse võttes välja joonistanud kolm stsenaariumi. Täpsemalt öeldes on need tehtud riigieelarve vaatenurgast ehk kas toob raha sisse või mitte.Esimene stsenaarium on see, et miski ei muutu. See tähendab, et maksutõus tuleb ja selle võrra tõusevad ka hotellidetubade hinnad, kuid turistid oma käitumist ei muuda ja broneerivad ööbimisi ikkagi sama palju. Selle versiooni järgi saaks riik aastas juurde 35 miljonit eurot maksutulu. Teises äärmuses on variant, et maksutõus tuleb, sama palju tõuseb ka ööbimise hind, turistid muudavad käitumist ning broneerivad hinnatõusuga sama võrra vähem ööbimisi. Sellisel juhul ei saaks riik üldse maksutulu juurde, vaid hoopis kaotaks miljon eurot aastas. Maks on küll kõrgem, aga turiste vähem ja riigieelarve mõttes jääks käik miinusesse.Ning lõpuks kolmas stsenaarium, mida ministeerium nimetab baasstsenaariumiks - maksutõus tuleb, hinnatõus järgneb, ööbimiste arv ka väheneb, aga mitte liiga palju, ja riik saab aastas ikkagi 20 miljonit eurot lisanduvat maksutulu.Tegelikult muidugi selgust pole. See pole ilmtingimata etteheide. Turistide voolu mõjutavad niivõrd paljud tegurid - ilm, soomlaste rahaline seis, kas Tallink vähendab või suurendab laevade arvu, Ukraina sõja lähedus, Eesti üldine hinnatase ja paljupalju muud et selle kõige seast just maksutõusu mõju välja raalida ongi keeruline.Teistegi maade kogemus ei aita kuigi palju. Rahandusministeerium toob välja (ja selle viitab ka rahandusminister Mart Võrklaev (RE), kui temalt küsida) Leedu kogemuse. Kümmekond aastat tagasi tegi Leedu mitu sammu järjest. Kõigepealt tõstis hotellide käibemaksu, siis jälle langetas. Tagantjärele aga mingit mõju turistide liikumisele ei mõõdetud. Hinnatõus ei viinud turiste ära ja hinnalangus ei toonud turiste ka juurde.MKM jätaks maksu tõstmata Samas viitab eelnõu seletuskiri ka mitmele uuringule, mida tehtud erinevates Vahemere maades, kus samamoodi mängitud käibemaksutõusuga turismitööstuses. Ja sealsed mõõtmised on näidanud, et maksutõusud on turistide arvu siiski selgelt vähendanud.Mis juhtub Eestis, keegi ei tea. Kahe aasta pärast on selgem.Turismisektor on majandusja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) vastutada ja kui maksupakett sõltuks ainult MKMist, siis nemad hotellidele maksutõusu ei teeks. Kümme päeva tagasi Delfile antud intervjuus oli ka majandusminister Tiit Riisalo (Eesti 200) majutusasutuste maksuerisuse kaotamise suhtes kriitiline, küll hästi viisakas ja diplomaatilises vormis.Omamoodi kõnekas on eile riigikokku saadetud maksupaketiga kaasnenud kooskõlastuste tabel. See on eelnõuga kohustuslikus korras kaasas käiv tabel, kus kirjas erinevate ministeeriumide ja ettevõtlusorganisatsioonide arvamused ning kõige lõpus rahandusministeeriumi hinnang, kas ettepanekutega arvestada või mitte ja põhjendus, miks. Kui kõikide teiste maksutõusude puhul ministeerium viitab ja põhjendab - võib arutleda, kas hästi või halvasti, aga ikkagi põhjendab siis majutusasutuste käibemaksu tõusu kohta on ametnikud rida rea järel lakooniliselt kirja pannud «selline on poliitiline kokkulepe».Opositsioon alustas «täiemahulise obstruktsiooniga»Riigikogu opositsioonierakonnad - Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE), Keskerakond ja Isamaa - hakkasid eilsel täiskogu istungil ühiselt takistama valitsuskoalitsiooni kavatsust võtta vastu uus maksupakett ja vähendada perehüvitisi. Plaan, mille EKRE esimees Martin Helme nimetas suursuguselt «täiemahuliseks obstruktsiooniks», läks töösse juba pärastlõunal alanud istungi päevakorra kokkuleppimisel, mis jäi lehe trükki mineku ajaks kinnitamata. Opositsioonisaadikud kasutasid seadusega ette nähtud võimalust koalitsiooni tööd takistada täielikult ära: kommenteeriti enne kohalolekukontrolli tundide viisi istungi protseduurikat, esitati eri valdkondade ministritele arupärimisi igale saadikule ette nähtud kahe minuti jooksul, ette jäi ka päevakorra nimekirja esitatud ametnikust valitsuse esindaja, kes oleks parlamendi ees valitsuse eelnõu tutvustanud.«Valitsuse ähvardus suruda oma poliitikat läbi ilma sisulise aruteluta ehk kobareelnõudena ja usaldushääletus! appi võttes ei jäta meile muud võimalust,» sõnas Helme. Keskfraktsiooni juht Tanel Kiik nimetas koalitsiooni tegevust teerullipoliitikaks keset demograafilist kriisi.Ühise obstruktsiooniplaani taga oli Postimehele teadaolevalt hoopiski Isamaa, kes soovis esialgu obstruktsiooni rakendamist vältida. Meelemuutuse põhjustas väidetavalt luhtunud parlamendierakondade esimeeste ümarlaud.Riigikogu jätkab täiskogu istungiga täna kell 10, kui peretoetustega seotud arupärimistele vastab sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo (RE). Margus Paaliste"Majutusasutuste käibemaksu tõusu kohta on ametnikud rida rea järel lakooniliselt kirja pannud «selline on poliitiline kokkulepe»."Keegi ei oska öelda, kas käibemaksuerisuse kaotamise tõttu jääb turiste vähemaks, kas hotellid hakkavad koondama või paneb osa neist ennast üldse kinni.MIKK SALU, ajakirjanik


Kohus arutab süüdi mõistetud ilmateadlase pankrottiKRIMITänavu märtsis mõistis Harju maakohus Tallinna ülikooli endise lektori, ilmateadlase Jüri Kameniku(pildil) süüdi kelmuses ja karistas teda ligi viieaastase tingimisi vangistusega. Süüdistuse järgi võttis ta teovõimetu sõbra nimel laenu. Kamenik mõjutas teda 2019. aastal investeerimise ja tulu teenimise eesmärgil, et ta võtaks enda nimele laenukohustusi ning kasutas talle kuuluvaid dokumente laenutaotluste koostamiseks.Ilmateadlane on Õhtulehele selgitanud, et kohtuasja taga peitus üheskoos sõbraga tehtud, kuid fiasko ja võlgadega lõppenud investeerimisplaan. „Mõtlesime, et proovime, aga... Jah, plaan ei õnnestunud,“ on Kamenik rääkinud. „Kokku võttis süüdistatav sel moel enam kui kümme korda laene erinevates summades alates paarikümnest kuni mitme tuhande euroni,“ on öelnud prokuratuuri pressiesindaja Õhtulehele. „Süüdistatav kandis laekunud laenusummad enda kontrolli all olevale pangakontole ning kasutas saadud raha isiklikuks otstarbeks. Laene tagasi makstud ei ole ning tekitatud kahju on süüdistuse järgi enam kui 20 000 eurot.“ Kohus on mõistnud Kamenikult välja tsiviilhagid. Nüüd peetakse Harju maakohtus pankrotis oleva ilmateadlase võlausaldajate esimest koosolekut.Läinud aastal mõistis kohus Kameniku seksuaalses väärkohtlemises süüdi.SIIM RANDLA


Kohus arutab süüdimõistetud ilmateadlase pankrottiHarju maakohtus on teovõimetu sõbra nimel laenu võtmises süüdi jäänud Jüri Kameniku, kellelt mõisteti välja ka tsiviilhagi, võlausaldajate koosolek.
Tänavu märtsis mõistis Harju maakohus Tallinna ülikooli endise lektori, ilmateadlase Jüri Kameniku, süüdi kelmuses ja karistas teda ligi viieaastase tingimisi vangistusega. Süüdistuse järgi võttis ta laenu teovõimetu sõbra nimel. Süüdistuse järgi mõjutas Kamenik investeerimise ja tulu teenimise eesmärgil 2019. aastal tuttavat meest, et too võtaks enda nimele laenukohustusi, ning kasutas tollele kuuluvaid dokumente laenutaotluste koostamiseks. „Kokku võttis süüdistatav sel moel enam kui kümme korda laene erinevates summades alates paarikümnest kuni mitme tuhande euroni,“ on öelnud prokuratuuri pressiesindaja Õhtulehele. „Süüdistatav kandis laekunud laenusummad enda kontrolli all olevale pangakontole ning kasutas saadud raha isiklikuks otstarbeks. Laene tagasi makstud ei ole ning tekitatud kahju on süüdistuse järgi enam kui 20 000 eurot.“ Kohus on mõistnud Kamenikult välja tsiviilhagid. Nüüd tuleb Harju maakohtus Kameniku, kes on pankrotis, võlausaldajate esimene koosolek.
Läinud aastal mõistis kohus Jüri Kameniku süüdi seksuaalses väärkohtlemises.


Politsei teatedKelmus
3. mail pöördus politseisse 41-aastane mees, kas sai kõne end LHV panga töötajana esitlenud inimeselt. Mehele väideti, et tema pangakontot on vaja kontrollida ning ta suunati edasi väidetava politseinikuni. Mees laadis juhtnööride järgi alla rakenduse ja sisestas enda ID-kaardi PIN-koodid pangalehele. Hiljem avastas, et tema pangakontolt on kadunud 680 eurot võõrastele kontodele.
Vargus
3. mail teatati politseile, et Jõgeva linnas Kivi tänava kortermaja keldriboksist on varastatud kaks kalastusõnge. Vargusega tekitatud kahju on 300 eurot.
PPA/VOOREMAA


Eestit külastab Rahvusvahelise Valuutafondi delegatsioonTALLINN, 9. mai, BNS – Teisipäevast, 9. maist kuni 23. maini on Eestis visiidil Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) delegatsioon, kes arutab riigi- ja erasektori esindajatega Eesti majanduse olukorda ja sellega seotud majanduspoliitilisi samme.
Visiit toimub IMF-i iga-aastaste majanduspoliitiliste konsultatsioonide raames, teatas Eesti Pank.
Seekordsete kohtumiste peateema on kiire inflatsiooni lühi- ja pikaajalised tagajärjed majandusele. IMF-i delegatsiooni huvitab, kuidas on hinnatõus mõjutanud erinevaid sektoreid, palgaootusi ning Eesti ettevõtete konkurentsivõimet ning millised on eelarvepoliitika ja inflatsiooni seosed. Lisaks soovib IMF delegatsioon saada ülevaadet plaanitavatest muudatustest maksupoliitikas ning sellest, kuidas mõjutab intresside tõusu tõttu kallinenud laenuraha turu osapooli, sealhulgas valitsust. Samuti tunneb IMF huvi selle vastu, milliseid samme on astutud tööjõupuuduse vähendamiseks, tootlikkuse tõstmiseks ja energiatootmise mitmekesistamiseks.
Missiooniliikmetele antakse ka ülevaade majanduskasvu toetavatest struktuuripoliitilistest meetmetest, mis on vajalikud Eesti majanduse digi- ja rohepöörde eesmärkide saavutamiseks. Arutelude taustaks on Venemaa jätkuv sõda Ukrainas, mis on mõjutanud Eesti majanduse väljavaadet ja majanduspoliitilisi otsuseid.
IMF-i delegatsioon saab visiidi käigus üldpildi nii finantssektori olukorrast ja väljavaadetest kui ka muudatustest rahapesu tõkestamise poliitikas ja korralduses Eestis. Nagu ka varasematel aastatel, on teemaks Eesti finantsjärelevalveasutuste valmisolek astuda täiendavaid samme finantsstabiilsuse tagamiseks, kui see peaks vajalikuks osutuma.
IMF-i delegatsioon kohtub valitsuse ja riigikogu liikmetega ning Eesti Panga, ministeeriumite, ametiasutuste ja finantsinspektsiooni juhtide ja analüütikutega. Samuti on plaanis kohtumised kommertspankade, erialaliitude ja eraettevõtete esindajatega.
Valuutafond arutab kord aastas kõikide liikmesriikidega olulisi majanduspoliitilisi teemasid. Konsultatsiooni järel valmib raport, mis kajastab IMF-i ekspertide hinnangut Eesti majanduspoliitikale.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Ida-Viru omavalitsuste liidu juhatuses on siiani tagandatud linnapeaTALLINN, 9. mai, BNS – Ida-Virumaa Omavalitsuste Liidu juhatusse kuulub siiani umbusalduse tõttu ametist tagandatud endine Kohtla-Järve linnapea Toomas Nael, mistõttu üheksa linnavolikogu liiget nõuavad erakorralise volikogu istungi kokkukutsumist.
„Oleme olukorras, kus juba pool aastat on Kohtla-Järve linna esindajaks Ida-Virumaa Omavalitsuste liidu juhatuses Toomas Nael, kellel ei ole tänaseks mingit seost Kohtla-Järve linnaga,” kirjutasid volinikud linnavolikogu esimehele Eduard Odinetsile läkitatud pöördumises, paludes tal esimesel võimalusel kokku kutsuda erakorralise volikogu istungi.
Volikogu liikmed peavad oluliseks, et linna esindaja Ida-Virumaa Omavalitsuste Liidu juhatusse kinnitataks võimalikult kiiresti, kuna praegu ei esinda Kohtla-Järve linna liidu juhatuses faktiliselt keegi. „Leiame, et tegemist on kiireloomulise küsimusega, mis tuleb viivitamatult ära lahendada,” märkisid volinikud.
Kohtla-Järve linnavolikogu umbusaldas kogu eelmist linnavalitsuse koosseisu seoses lahvatanud korruptsiooniskandaaliga möödunud aasta 27. oktoobril. Umbusaldatavate seas oli ka toonane linnapea Toomas Nael.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Remondimehes pettunud üksikema: ma 100 protsenti usaldasin teda ja see oli suur vigaTallinlanna Marianna ostis korteri Lasnamäele ja soovis enne sisse kolimist lasta seal teha korraliku remondi. Ta leidis Facebookist ehitusfirma, mis tundus väga sümpaatne ja professionaalne. Alguses hoogsalt alanud tööd jäid aga peagi seisma ning hea läbisaamine asendus arusaamatustega, mis nüüd ähvardavad lõppeda kohtus. «Ma lihtsalt täielikult usaldasin ja pettusin,» tunnistab Marianna. Ehitajal on aga asjast hoopiski teine nägemus. Mis siis õigupoolest poolte vahel juhtus ning mida arvavad asjast jurist ja tarbijakaitse? Kuidas seesugust vaidlust ennetada saaks? Kuuuurija saates rääkis oma loo Tallinnas elav teismelise tütre ema Marianna, kes ostis 2022. aasta suvel korteri Lasnamäele ja soovis enne sisse kolimist lasta seal teha kapitaalremondi. Juba varasemast oli Mariannale silma jäänud ehitusfirma AltEhitus OÜ, mille esindaja Aleksandr Altosar jättis talle väga sümpaatse mulje.
Marianna leidis ehitusfirma sotsiaalmeediast. Teistest mõnevõrra soodsam hind ja sõbralik suhtumine olid need, mis panid Mariannat otsustama just selle remondifirma kasuks. «Suhtlus oli väga avalik ja rõõmsameelne ning tundus asjalik, et nad ise andsid soovitusi. Ma olin kuidagi nii kindel nendes,» räägib Marianna. Ka nende Facebooki profiil tundus korralik ning pidevalt postitati uusi pilte tehtud töödest.

Mariannas tekitas küll küsimuse firma väike võlgnevus, mis oli teatmik.ee lehel välja toodud, kuid Altosar selgitas, et see on seal ühe pahatahtliku partneri tõttu, kes neid alt vedas. Pooled sõlmisid üldsõnalise lepingu, kus oli kirjas, milliseid töid ja mis ajaks tuleb remondifirmal teha.
Tööd algasid hoogsalt pihta ning Marianna oli rahulolev. «Nad hästi kähku alustasid remondiga. Ma olin ka nii õnnelik ja kiitsin neid,» ütleb Marianna. Ent juba kuu aega hiljem hakkas ta aru saama, et midagi ei klapi ja tööd ei kulge kokkulepitud graafikule vastavalt. «Üks väike mure mul tekkis juuli lõpu poole, siis kui kaks ja pool nädalat keegi siin korteris ei teinud tööd. Mõtlesin, et miks nii, aga ei hakanud küsima.»
Remont pidi kestma kolm kuud, juuni lõpust septembri lõpuni. Kuigi juba südasuvel oli näha, et tööd ei kulge lepingujärgselt ning septembri lõpuks remondiga valmis ei jõuta. AltEhitus OÜ aga rahustas Mariannat ning kinnitas talle pidevalt, et korter saab õigeaegselt valmis. Nii siiski paraku ei läinud ning mitu nädalat tuli Mariannal ja tema tütrel veeta üüripinnal ning ka pärast seda tuli sisse kolida korterisse, kus kõik oli pooleli. «1. oktoobril me kolisime siia sisse nii nagu see korter oli. Kaks tuba oli värvitud. Vannituba ja vets olid ilma usteta,» kirjeldab Marianna korteri seisukorda sissekolimise hetkel.

Sisse tuli kolida alles pooleliolevasse korterisse.
Ekraanitõmmis videost.

Terava tüli algus
Mariannal ja ehitajal tekkisid erimeelsused remondi osamaksete tasumise osas. «Septembri keskel ta kirjutas mulle, et kuule maalritööd on peaaegu lõpetatud ja plaatimistööd on ka tehtud. Et davai, maksa kolmas osa. Mina kirjutasin talle, et kuule, et tegelikult ei ole mitte midagi lõpetatud. Ainult põranda ja seinaplaat oli peale pandud. Maalritööd olid 30–40% tehtud,» räägib Marianna.
«Ma ütlesin talle, et tegutseme nii nagu lepingus on kirjas ja nii nagu sina mind õpetasid. Et ei tohi usaldada, kõigepealt peaks tööd olema tehtud ja siis maksad. Seepeale ta kirjutas mulle, et selge, sellisel juhul tööd lõpetatakse ja töölised saadetakse teisele objektile,» meenutab Marianna ehmatavat hetke.
«Minul oli muidugi paanika. Et kuhu ma lähen elama, meil ei ole kusagile minna.»
Suures hirmus, et tööd jäävadki pooleli maksis Marianna ära ka kolmanda osamakse summas 5140 eurot. Esimene ja teine osamakse olid umbes 7000 eurot ning kokku maksis Marianna AltEhitusele oma korteri remondi eest 18 840 eurot. Kogu kolmetoalise korteri remont pidi maksma minema aga 22 875 eurot.
Marianna sõnul hakkas Aleksandr temalt raha välja pressima soovides kolmandat osamakset varem ning vähemate tööde eest kui leping ette nägi. Marianna polnud rahul ka ehitustöö kvaliteediga. Laminaatparketiga kaetud põrand oli tema sõnul kõver ja krigises ning vannitoas tehtud plaatimine jättis samuti kõvasti soovida.
Marianna tellis töödele ka ehitusekspertiisi, kus toodi suurimate vigadena välja ebatasased põrandad ja ventilatsioonikanali sulgemine.
Ehitaja seisukoht: meil ei lastud töid lõpetada
Ehitusfirma AltEhitus OÜ esindaja Aleksandr Altosar ütleb, et tööd hakkasid venima, sest Marianna soovis pidevalt teha plaanides muudatusi. Kuna tegemist oli suvise ajaga, siis ei olnud võimalik ehitusplaane vaid sõrmenipsuga muuta ja kiiresti töötajaid kohale saada.

Aleksandr Altosar
Ekraanitõmmis videost.

«Nagu kõikides remonditöödes, kutsutakse kõigepealt elektrik, sest tehakse juhtmetele kanalid ja veetakse kogu korteri ulatuses juhtmed laiali. Aga teha remonti sellisel pingelisel ajal kui suvel – meistritel on päevade kaupa oma tööplaanid käes. Kui elektritööd olid tehtud ja me asusime maalritööde kallale, tuli Marianna kohale ja ütles, et tahan seda seinakontakti hoopis teise kohta, lüliteid tahan sinna, lampi tahan mujale,» selgitab ehitaja. «Ja mingisuguseid teisi töid me jätkata sellel ajal ei saanud, sest kuni elektrikud töötavad, ei saanud ju meie seinu värvida. Kui me ootasime kolm nädalat elektrikku, siis on ju loogiline, et töö seisab, sest midagi muud me ju teha ei saa sel ajal.»
Kuna korrektset projekti ees ei olnud, nõudis Marianna pidevalt muudatusi, mistõttu korteri remont Aleksandri sõnul ainult venis ja venis. Kuna Marianna töödega rahul ei olnud, lõpetas ta ühel hetkel lepingu ega lasknud enam AltEhituse meestel töid lõpetada ja parandusi teha. «Ta ütles, et jätkavad teised inimesed. Kõik.»
Kui Aleksandr väidab, et üritas leida Mariannaga kompromissi, siis Marianna ütleb vastupidist – Aleksandr kadus ega vastanud enam ühelegi tema e-kirjale ja kõnele. Aleksandr väidab ka seda, et Marianna on hoopiski talle võlgu ja seda koguni tuhandetes eurodes.
«Minu kõige suurem viga oli see, et ma ei pannud kedagi töid kontrollima. Ma räägin, ma täiesti 100% usaldasin teda,» tõdeb Marianna.
Kuidas säärast konfliktolukorda vältida?
HUGO.legal õigusjuht Erki Pisuke ütleb, et kõige olulisem ehitustööde puhul ja ka teistes valdkondades on sõlmida omavahel korralik leping, mis tasub lasta juristil üle vaadata.

Erki Pisuke, Õigusabiplatvormi HUGO.legal kaasasutaja ja peajurist
Erakogu

«Siinkohal on selline esmane soovitus, et mida tugevam on leping, mida tugevam on dokumentatsioon, seda lihtsam on tööde tellijal oma nö õigust kätte saada. Juba lepingu sõlmimisel oleks mõistlik kaasata võimalusel professionaalne jurist, kes teaks need riskikohad ära märkida,» ütleb Pisuke. «Kui leping on nõrk või praktikas võib ka näha seda, et eriti väiksemate tööde puhul võib-olla leping jäetaksegi sõlmimata. Tehakse kõik suusõnaliselt, makstakse raha sularahas, ei fikseerita seda ära, siis vaidluse risk on tohutult kõrge ja hiljem seda asja lahendada, kui selline olukord on juhtunud, on juba väga keeruline,» lisab ta.
«Tasub üldsegi vaadata, kas äriühingul on tegevuseks üldse mingi käive, kas tal on töötajad, kas ta maksab makse, kas on majandusaasta aruanded esitatud.»
Kui äriühingul on 0 töötajat ja 0 eurot ning ta on registreeritud valdkonnas, kus ta tegelikult ei tegutse, on asi kahtlane.
Tarbijakaitse amet saaks aidata
TTJA tarbijavaidluste komisjoni sekretariaadi juhataja Veiko Kopamees ütleb, et  Tarbijavaidluse komisjon lahendab aastas üle 3500 tarbijavaidluse ja suure osa moodustavad nendest vaidlustest ka ehituse ja remondikvaliteediga seotud vaidlused. «Tarbijavaidluste komisjon on pädev ka selliseid vaidlusi lahendama,» lausub Kopamees.

Veiko Kopamees
Ekraanitõmmis videost.

Ametnik selgitab, et suurem osa nende poole pöördujatest saavad kindlasti nõu ja abi ning väga suur osa sellistest vaidlustest laheneb ka positiivselt ja pooled jõuavad siiski kokkuleppele.
«Võrreldes kohtumenetlusega on kohtuvälise vaidluse lahendamine küll kiirem ja tarbijale tasuta. Kuid meeles peab pidama seda, et tarbijavaidluste komisjoni otsus ei ole täitedokumendiks ja selle abil ei saa pöörata täitur nõuet ettevõtte vastu. Selle asjaoluga peab kindlasti tarbija selle vaidluse algatamisel arvestama,» selgitab Kopamees.
Tarbijakaitseameti veebilehelt leiab musta nimekirja ka ettevõtetest, kellel on olnud tarbijatega varasemaid vaidlusi. AltEhitus OÜ-d seal nimekirjas ei ole.


Tuhandeid eurosid võlgu: kelmuses ja sekskuriteos süüdi mõistetud ilmateadlane läks pankrottiHarju maakohus kuulutas aprilli keskel maksejõuetuks kunagise sünoptiku Jüri Kameniku (34).Kamenikul puudub vara, kuid kohustusi on tal enam kui 25 000 euro ulatuses.Märtsi alguses mõistis sama kohus Kameniku kaheks aastaks tingimisi vangi kelmuse eest. Teadlane ärgitas talle tuttavat vaimupuudega noormeest võtma erinevatest krediidikontoritest laene, kuid kasutas raha isiklikuks tarbeks ja jättis laenud tagasi maksmata. Ullike võttis sääraseid laene vähemalt 16 korda. Summad kõikusid vahemikus 30–6800 eurot ja ulatusid kokku 26 000 euroni.Sealt siis tulevadki võlad, mis viisid Kameniku maksejõuetuseni.Seejuures oli Kamenikul kaelas juba üks kriminaalkaristus „põieuuringute“ eest. Meteoroloog väitis, et ta teeb teadustööd, ja lasi selle raames noormeestel juua rohkelt vett ning teha seejärel aluspesu väel erinevaid „harjutusi“. Üks ohvritest rääkis meedias, et enne põie tühjendamist pidi ta end rahuldama orgasmini. Teises „uuringus“ soovis teadlane masseerida noormehe suguelundit.Mullu septembris mõistis Harju maakohus Kamenikule noorte meeste seksuaalse väärkohtlemise eest nelja aasta ja kümne kuu pikkuse tingimisi vangistuse. Ta sai ka kohustuse läbida seksuaalsuunitluse- või käitumishäirete-teemalise raviprogrammi.Tallinna ülikooli klimatoloogia ja meteoroloogia lektorina töötanud Kamenik kogus eelmisel kümnendil tuntust ilmateaduse propageerijana. Ta esines sageli meedias ning ennustas muu hulgas ilma Briti autorallitiimile M-Sport.


Pakistani ekspeaminister Imran Khan võeti kohtus vahi alla (Täiendatud!)ISLAMABAD, 9. mai, AFP-BNS – Endine Pakistani peaminister Imran Khan vahistati teisipäeval kohtus seoses ühega kümnetest tema suhtes algatatud kohtuasjadest.
Khani erakonna Pakistan Tehreek-e-Insaf (PTI) ametnikud kutsusid ekspeaministri toetajaid tänavatele, kuid politsei hoiatas, et rohkem kui nelja inimese kogunemise keelu täitmist kavatsetakse rangelt jälgida.
"Imran Khan vahistati Qadir Trusti asjas," ütles Islamabadi politseiametnik Twitteris altkäemaksujuhtumile viidates.
Kohalikud telekanalid näitasid kaootilisi stseene kohtumaja eest, kus sajad PTI poolehoidjad kähmlesid julgeolekujõudude liikmetega.
Sõjavägi hoiatas esmaspäeval Khani alusetute süüdistuste eest, kuna ekspeaminister oli väitnud, et üks kõrge sõjaväelane sepitseb tema tapmiseks vandenõu.
Hoiatus näitab, kui halvaks on läinud suhted Khani ja mõjuvõimsa sõjaväe vahel, kes toetas 2018. aastal tema võimuletulekut, kuid eemaldus temast parlamendi umbusaldushääletuse eel, millega ekspeaminister eelmisel aastal kukutati.
Pakistan on sügavas poliit- ja majanduskriisis ning Khan püüab sundida koalitsioonivalitsust ennetähtaegseid valimisi korraldama.
Nädalavahetusel kordas Khan Lahore'i linnas meeleavaldusel süüdistust, et kõrge luureohvitser kindralmajor Faisal Naseer on seotud tapmiskatsega eelmisel aastal, mille tulemusena lasti Khanile kuul jalga.
Sõjaväe avalike suhete teenistus (ISPR) lükkas süüdistuse tagasi.
Sõjaväeladviku kritiseerimine ei ole Pakistanis kombeks, sest armeejuhtidel on märkimisväärne mõju nii sise- kui välispoliitika üle ja neid on korduvalt süüdistatud seotuses valitsuste tõusu ja kukkumisega.
Sõna võttis ka peaminister Shehbaz Sharif, kes Khani väitel on tapmiskatsega samuti seotud.
"Kindral Faisal Naseerile ja meie luureagentuuri ohvitseridele tõenditeta süüdistuste esitamist ei saa lubada ja seda ei kavatseta sallida," hoiatas Sharif Twitteris.
Pakistani valitsus on öelnud, et Khani tulistas üksiküritaja, kes on praeguseks vahi all ja süü omaks võtnud.
AFP – Baltic News Service


Pakistani ekspeaminister Imran Khan võeti kohtus vahi allaEndine Pakistani peaminister Imran Khan vahistati teisipäeval kohtus seoses ühega kümnetest tema suhtes algatatud kohtuasjadest.Khani erakonna Pakistan Tehreek-e-Insaf (PTI) ametnikud kutsusid ekspeaministri toetajaid tänavatele, kuid politsei hoiatas, et rohkem kui nelja inimese kogunemise keelu täitmist kavatsetakse rangelt jälgida.
«Imran Khan vahistati Qadir Trusti asjas,» ütles Islamabadi politseiametnik Twitteris altkäemaksujuhtumile viidates.
Kohalikud telekanalid näitasid kaootilisi stseene kohtumaja eest, kus sajad PTI poolehoidjad kähmlesid julgeolekujõudude liikmetega.
Sõjavägi hoiatas esmaspäeval Khani alusetute süüdistuste eest, kuna ekspeaminister oli väitnud, et üks kõrge sõjaväelane sepitseb tema tapmiseks vandenõu.
Hoiatus näitab, kui halvaks on läinud suhted Khani ja mõjuvõimsa sõjaväe vahel, kes toetas 2018. aastal tema võimuletulekut, kuid eemaldus temast parlamendi umbusaldushääletuse eel, millega ekspeaminister eelmisel aastal kukutati.
Pakistan on sügavas poliit- ja majanduskriisis ning Khan püüab sundida koalitsioonivalitsust ennetähtaegseid valimisi korraldama.
Nädalavahetusel kordas Khan Lahore'i linnas meeleavaldusel süüdistust, et kõrge luureohvitser kindralmajor Faisal Naseer on seotud tapmiskatsega eelmisel aastal, mille tulemusena lasti Khanile kuul jalga.
Sõjaväe avalike suhete teenistus (ISPR) lükkas süüdistuse tagasi.
Sõjaväeladviku kritiseerimine ei ole Pakistanis kombeks, sest armeejuhtidel on märkimisväärne mõju nii sise- kui välispoliitika üle ja neid on korduvalt süüdistatud seotuses valitsuste tõusu ja kukkumisega.
Sõna võttis ka peaminister Shehbaz Sharif, kes Khani väitel on tapmiskatsega samuti seotud.
«Kindral Faisal Naseerile ja meie luureagentuuri ohvitseridele tõenditeta süüdistuste esitamist ei saa lubada ja seda ei kavatseta sallida,» hoiatas Sharif Twitteris.
Pakistani valitsus on öelnud, et Khani tulistas üksiküritaja, kes on praeguseks vahi all ja süü omaks võtnud.


Tartumaalt varastati sõiduauto, mopeed ja nisu. Facebookis peteti suuri summasidEile teatati politseile mitmest vargusest ja kelmusest, mille kahjud ulatuvad mitmetesse tuhandetesse eurodesse.
Politsei sai esmaspäeval teate, et Kambja alevikus Puiestee tänavalt on ärandatud valget värvi Volkswagen Polo. Samal päeval sai politsei veel teate, et Tartus Rukki tänava maja ees seisnud sõidukist on varastatud seljakott koos selles olevate asjadega väärtusega 466 eurot. Jaama tänavalt varastati jalgratas Scott Aspect 950 ja Scott Contessa Active 30 väärtusega 1300 eurot.
Esmaspäeval laekus politseile veel teade tänavalt varastatud mopeed Kymco kohta, mille väärtus on 500 eurot ning ka vargusest Sootaga külast, kust varastati toidunisu väärtusega 2500 eurot.
Ka internetikelmid eile ei maganud. Eile pöördus politseisse 39-aastane naine, kes sattus Facebooki kauplemiskeskkonnas müüki sooritades kelmuse ohvriks. Kelmusega tekitatud kahju on 745 eurot. Samal päeval pöördus politseisse 57-aastane naine, kes sattus samuti Facebooki kauplemiskeskkonnas toole ostes kelmuse ohvriks. Kelmusega tekitatud kahju on 990 eurot.


Mitu inimeste langes sotsiaalmeedias asju ostes ja müües kelmuse ohvriksPolitseile laekus eile esmaspäeval, 8. mail mitu teadet, et inimesed langesid sotaiaalmeedias asju ostes ja müües kelmuse ohvriks.
8. mail pöördus politseisse 39-aastane naine, kes sattus Facebook Markeplace’is müüki sooritades kelmuse ohvriks. Kelmusega tekitatud kahju on 745 eurot.
8. mail pöördus politseisse 57-aastane naine, kes sattus Facebook Marketplace’is toole ostes kelmuse ohvriks. Kelmusega tekitatud kahju on 990 eurot.


Amazoniga miljonäriks saanud Eesti ettevõtja: müüsin firmad maha, et teha uued ja veel paremadEgle Raadik.Foto: Erakogu
PRO tellijale
Amazoni poe miljonite eest maha müünud ettevõtja Egle Raadik teadis juba ammu, et tema soov on Eestist kaugemale jõuda.
Loe ka: Eesti ettevõtja müüs oma Amazoni äri miljonite eest maha
Enne Amazonis täistuuridel tegutsema hakkamist töötas Raadik pikalt erinevates ettevõtetes, kus ta tegeles peamiselt juhtimistööga. Ühel hetkel otsustas ta aga töö kõrvalt oma ettevõtted luua, kuid need ei lennanud esimese hooga kuhugi ja tekkis paigalseis.
Nüüdseks juba viis aastat tagasi kolis Raadik pooleks aastaks oma perega Aasiasse, kus ta kohtus täiesti juhuslikult Amazonis äri tegevate inimestega. “Kõik seal toimuv tundus mulle alguses väga keeruline, kuid järele mõeldes sain aru, et need, kes seal äri ajavad, on ju täiesti tavalised inimesed nagu mina. Nii ma mõtlesingi, et võiks ju ka Amazonis kätt proovida,” meenutas ta.
Issanda loomaaed on kirju
Amazoni teekond algas Raadikul nii, et kõigepealt sai ta Aasias, oma ööbimiskoha basseinis ujudes, tuttavaks naisega, kes läks ühele konverentsile esinema. Tuli välja, et ta on Amazoni ettevõtja, kes müüs popkorni pitsat koos šokolaadiga ja tegi 3000 dollarit kuus käivet. “Mina mõtlesin selle peale imestusega, et küll sealne toodete maailm on ikka üks lai issanda loomaaed. Samas oli nii lahe see, et sain tuttavaks inimesega, kes teeb midagi sellist, mis tundub keeruline, kuid samas jällegi nii tavaline,” meenutas ta.
Nii nagu eelnevalt mainitud, siis Raadik oli Aasias koos oma perega ja kui ta lapsed õhtul magama läksid hakkas ta uurima, mis asi see Amazon täpsemalt on. “Tol ajal polnud võimalik sel teemal mingeid kursusi võtta. Youtube’is olid vaid mõned üksikud videod leitavad, seega pidi kõike ise uurima ja puurima,” rääkis ta. Siiski hakkas ajapikku Amazoni kohta aina rohkem tarkvara välja tulema ning Raadiku sõnul oli ühel hetkel võimalik näha ka seda, kui palju müüjad raha teenivad, palju kuus müüke tehakse, mis on trendid, kuidas toote märksõnu müügis ära kasutada jne.
Kuna see kõik muutus tema jaoks aina põnevamaks tegutses Raadik Amazoniga edasi ka Eestisse tagasi tulles ja ühel hetkel otsustaski ta kinni panna oma Eestis tegutsevad ettevõtted. “Kuigi ka neil läks hästi ning käivet tehti ühe ettevõtte kohta kuus 5000-6000 eurot, mis polnud sugugi halb, aga otsustasin siiski pühenduda ainult Amazonile. See oli minu jõulukingitus iseendale, kuigi kogu olukord oli hästi ebakindel, sest mingit sissetulekut mul ju polnud ja ka Amazonis pole pooleteise aasta jooksul võimalik raha välja võtta, sest sa tahad ju kasvada,” meenutas ta, lisades, et tol ajal mõtles ta vaatamata sellele, et küll ta kuidagi ikka ellu jääb.
Lobisemise eest palka ei maksta
Amazonis hakkas Raadik tegutsema 2016. aastal ning 2017. aastal oli esimene toode ka väljas, milleks sai seinale kinnitatav puuviljakorv, sest toona sellist mudelit turul polnud. “Mäletan, et istusime koos eksabikaasaga Londonis sõbra juures ja imetlesime, et vau, suutsime päevas kolme müügi asemel kuus müüki teha. Mõtlesin, et see on nii suur saavutus, et varsti saab juba pensionile jääda, kuid Amazonis on paraku nii, et kogu aeg tuleb uusi tooteid turule juurde tuua,” rääkis ta. Nii saadigi ühel hetkel aru, et imetlusest pole kasu ja turg muutub kogu aeg.
Ka puuviljakorvid polnud enam ühel hetkel nii kenad ja atraktiivsed ning siis saadi aru, et Amazonis on vaja kogu aeg edasi liikuda. “Saime tõelise suraka tagumikku, et Amazon polegi selline koht, kus nii-öelda lobisemise eest palka makstakse. Seal on vaja ikka kogu aeg klientidesse uut verd sisse lükata,” selgitas ta.
Raadik oli Amazonis tegutsema hakates enda sõnul nii algaja, et ei osanud teha eelnevalt tootele mingit turuanalüüsi. “Ka minu järgmine toode, milleks oli beebidele mõeldud tatipõlled, põrus täielikult, sest sarnaseid tooteid müüdi seal juba eelnevalt. See oli valus, aga vajalik kogemus, pärast mida hakkasin korralikult oma numbreid vaatama,” ütles ta, sest ära ei maksaks Raadiku sõnul unustada, et toote turule toomine võib ka küündida juba viiekohalise numbrini ning müüki jõudmine võib aega võtta lausa kuus kuud.
Käibenumbrid ei lasknud magada
Raadik rääkis, et päris alguses tegi ta oma toodetega käivet 40 000 dollarit kuus ja see tundus tema jaoks täiesti ebanormaalne. “Ma läksin õhtul magama ja olin täiesti paanikas, kuidas on võimalik sellist käivet teha. Ma polnud kunagi oma ettevõtetega nii suurt käivet teinud, kuid siis harjusin selle mõttega ja julgesin magama jääda, teades, et see on normaalne,” meenutas ta.
Ühel hetkel tuli ka Raadiku eksabikaasa oma töölt ära ning hakkas teda aitama. Peale beebi tatipõlledega tegelemist proovis ta läbi lüüa veel erinevate toodetega, näiteks rõivaste ja sisekujundustoodetega, kuid need ei õnnestunud erinevatel põhjustel ja edasi suunduti hoopis kontoritoodete kategooriasse. “See tundus väga ebaseksikas kategooria olevat ning konkurendid ei tulnud järgi võrreldes näiteks kosmeetika või rõivastega, mis on palju seksikamad kategooriad, kus konkurendid tulevad kogu aeg uute brändide ning suuremate eelarvetega peale,” rääkis ta.
Kontoritoodete kategooriasse liikumisega hakati lõpuks ka päriselt kasvama ning ühe töötaja kohta tehti siis 100 000 dollarit käivet kuus, kokku oli kollektiivis siis neli töötajat. Kuigi toodetel läks väga hästi ja müügid olid väga head, otsustati ikkagi eelmise aasta detsembris teha nii-öelda exit ja ettevõte maha müüa. “Exit’i tegemine oli küll paras puder ja kapsad kuna covid oli just üle käinud ja hävitas kontorimaailma täielikult, kuid meil läks sellega ikkagi õnneks,” ütles ta. Tehingu täpset summat ei soovi Raadik öelda, kuid see jäi ühe ja kümne miljoni dollari vahele ning tegu oli seni suurima Eestis tehtud exit’iga.
Suurimad õppetunnid
Kõige rohkem on ta Amazonis õppinud seda, et ei tohi kõrvu lonti lasta, vaid tuleb ise pingutada ja asjad omale selgeks teha. “Iga probleem ongi õppimise võimalus ja iga probleemi lahendamise järgselt on mul vähem konkurente, sest nemad järelikult pole viitsinud korralikult asjasse süveneda,” rääkis ta.
Probleemidest polnud ka paraku pääsu ning ükskord tekkis tal olukord, kus Amazon soovis lausa tema tooted ära hävitada. “Ükskord tekkisid probleemid ühe tootega, mille peale Amazonist öeldi, et teie tooted on juba nii pikalt laos olnud, et hävitame need ära. Meie ütlesime aga neile, et teie enda süsteemid on rikkis, meil on kõik asjad alles pooleli ning ärge tehke seda. Ühesõnaga täiesti kuul pähe olukord, aga suutsime selle ära lahendada, kuid selle tulemusel on mul kindlasti mõned hallid karvad peas,” meenutas ta.
Makse tuleb maksta
Raadiku sõnul pole Amazonis tegutsedes maksude maksmisest mitte kellelgi pääsu. Tavaliselt palgatakse Euroopa ülene maksuagentuur, kes hakkab makse arvestama ja sealt öeldakse müüjale, palju tuleb eri riikidesse makse maksta. Ka USA puhul kehtib endiselt see, et tuleb maksta käibemaksu, tavaliselt lisatakse see tootele juurde siis, kui ostja on lisanud toote ostukorvi.
“Tegelikult on Amazonis maksuteema väga keeruline ja müüjad ise sellega nii põhjalikult tegeleda ei jõuagi. Mina pole igatahes sellises olukorras olnud, et mingeid makse välja pressitakse,” ütles ta.
Tegutseb edasi
Vaatamata sellele tegutseb Raadik Amazonis kahe ettevõttega edasi ning mõlemad teevad üle miljoni dollarist käivet. See kõik oli võimalik ainult tänu eelmise poe müügist saadud rahale, mis investeeriti kohe uutesse ettevõtetesse. “Palju küsitakse minu käest, miks sa oma ettevõtte maha müüsid, kui see nii kasumlik oli. Just sellepärast müüsingi, et teha uued ettevõtted veel paremad ja kasumlikumad. Me ei soovinud peale seda nii-öelda pensionile jääda, vaid ikka edasi minna,” selgitas ta.
Raadik ise tegutseb uute ettevõtetega nii USA-s kui ka Kanadas, kuna ta on aru saanud, et keskenduda on vaja nendele turgudele, kus raha on. Näiteks Türgi ja Singapur võivad tema sõnul tunduda põnevad, kuid seal pole võimalik erilisi käibeid teha.
Hetkel ongi ta plaan oma kaks uut Amazoni ettevõtet suureks kasvatada ja eesmärgiks on võetud teha kolm kuni viis miljonit käivet, et siis taaskord ettevõtted maha müüa. Raadik ei tegele seekord ettevõtetega päris üksi, vaid kahe ettevõtte peale tegutseb tema tiimis kümme inimest, üks filipiinlane ja ülejäänud on eestlased. “Tahtsin teadlikult, et tiimis oleks valdav osa just eestlasi, kuna nii on lihtsam asju ajada ja saavutusi tähistada, ütles ta.


Tietoevry on IT-ettevõttena tegelenud vastutustundlikkusega juba 30 aastatTietoevry on rahvusvaheline IT-ettevõte, mis pakub Eestis IT-alaseid konsultatsiooni-, arendus- ning hooldusteenuseid, äriprotsesside analüüsi ja arendust, nii infotehnoloogiliste strateegiate koostamist kui ka tarkvarasüsteemide analüüsi, ehitamist, integreerimist ja juurutamist ning serverite seire- ja hooldusteenuseid.
Foto: Erlend Staub
Mida konkreetselt vastutustundlikkus IT-valdkonnas tähendab?
Olgugi et IT-ettevõte ei ole otseselt seotud toodete tootmisega, vaid pakub teenuseid, mõjutab ka selline ettevõtted keskkonda ja seda eelkõige oma üsna suure energiatarbimisega. Näiteks võib tuua kontoripinnaga seotud kulud ja riistvaraga seotud tarbimise – seadmete ost/üürimine, nende käigushoidmine ja utiliseerimine.
IT-ettevõtetel kulub omajagu energiat ka serverite käigushoidmisele ja eelkõige jahutamisele. Siia juurde tuleb lisada CO2 heitmed ja ärireisidest ning tarneahelast tulenevad mõjud.
Kuidas kajastuvad vastutustundlikkus ja kestlikkus selles, mida oma klientidele pakute?
Oleme seotud mitme suure infosüsteemide arenduse ja hooldusega nii hariduses kui majanduses. Meie pangandus- ja liisingutarkvara lahendused muudavad kõikvõimalikke protsesse ja kodanike suhtlemist riigiga kiiremaks, tõhusamaks ja seeläbi keskkonnasõbralikumaks. Tööstuse digitaliseerimise lahendused muudavad ettevõtete tootmisprotsesse tõhusamaks, vähendades nii ettevõtte tegevuse mõju keskkonnale.
Töötame kohalike omavalitsustega, aidates neil olla oma teenuste osutamisel ühtaegu tõhusamad ja teisalt ka turvalisemad. Püüame aidata kaasa nende küberhügieeni parandamisele ja ühtlustamisele, et saaksime kõik olla kindlad, et meie andmed on turvaliselt hoitud ja digitaalsed asjaajamised omavalitsusega turvalised.
Oleme Eestis üks e-arve operaatoritest ning aitame nii oma klientidel olla jätkusuutlikumad. Digitaalne arveldamine võimaldab eemaldada inimfaktori, mis võib eksida, ja ka muuta kogu protsessi kiiremaks, tõhusamaks ka keskkonnasäästlikumaks.
Kuidas on planeeritud sammud vastutustundlikkuse osas rahvusvahelises ettevõttes? Kas eesmärgid on ühtsed ja samad?
Suure börsil noteeritud korporatsiooni puhul on avalikkuse huvi ettevõttes toimuva suhtes suurem. Tänu sellele on Tietoevry Põhjala suurima täisteenuslahendusi pakkuva IT-ettevõttena tegelenud vastutustundlikkusega terve oma eluea. 2021. aastal osalesime teaduspõhiste eesmärkide algatuses ehk meie eesmärgid on kooskõlas sellega, mida kliimateadus peab vajalikuks, et Pariisi kokkuleppe eesmärke oleks võimalik saavutada.
Meil on ettevõtteülene jätkusuutlikkuse strateegia ja konkreetsed eesmärgid, mille saavutamisse me panustame. Tulemusi jälgitakse regulaarselt, kõik riigid aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele ning saavad seada täiendavaid kohalikke eesmärke. Lisaks läbime iga kahe aasta tagant ISO14001 auditi, mille käigus meie eesmärke ja reaalseid tulemusi mõõdetakse. Kindlasti ei räägi me siinkohal vaid keskkonnamõjude ja oma jalajälje hindamisest, oluline on ka sotsiaalsete ja ettevõtte juhtimisega seotud riskidest lähtuvate eesmärkide seadmine (ESG).
Luues IT-lahendusi, siis millisel kohal on looma asudes vastutustundlikkuse nüanss?
Tarkvaraarenduses proovime alati lähtuda sellest, kuidas vähendada andmemahtu ja vahemaad, mida see võrgus peab läbima, kuidas luua süsinikutõhusaid lahendusi, kuidas maksimeerida riistvara energiatõhusust ja kuidas samm-sammult optimeerida, mis suurendab üldist süsinikuefektiivsust.
Vastutustundlikkusele mõtleme juba enne töö alustamist. Kindlasti tõuseb IT-ettevõtetes peagi teemaks see, et kasutaksime AI-tööriistu vastutustundlikult. Siin käime igati ajaga kaasas, sest tehisintellektiga ringi käimise juhis on meil juba olemas.
Kuidas on organiseeritud teie igapäevane töö kontoris – kui palju kasutate paberit ja printimist ning kuidas talletate dokumendid ja materjalid?
Eestis oleme saavutanud häid tulemusi pealtnäha väikeste sammudega meie füüsilises töökeskkonnas. Väldime ühekordsete pappnõude kasutamist ja printerid on seadistatud must-valgele kahepoolsele printimisrežiimile. Kontoritarvikuid, kohvi ja muu tellime pigem harva ja suuremate kogustena. Meie kontori tualettides on automaatne valgustus ja kõigis köökides juhistega prügisorteerimisjaamad.
Mida saavad väiksemad ja suuremad ettevõtted teha selleks, et digiprügi nii palju ei tekiks? Mida saame teha üksikindiviididena ja kuidas käib teie majas n-ö suurpuhastus?
Digiprügi on tõesti muutunud järjest suuremaks mureallikaks. Seda toodetakse iga päev meeletutes kogustes juurde. Vanu, kasutuid andmeid, infot ja faile inimesed ja ettevõtted aga ei kustuta ning need istuvad kuskil pilves, paisates atmosfääri aina enam CO2. On tehtud arvutusi, et juba mõne aasta pärast moodustab 20% CO2 heitmetest just digiprügiga seonduv. Kindlasti on tänuväärsed algatused, mis üksikindiviidi tasandil probleemi tõstatavad ja tegudele kutsuvad.
Ettevõtetes peaks mõtlema sisemisele tööprotsessile. Ühistööruumid (nt Microsoft Teams) võimaldavad vähendada kirjavahetust e-mailide kujul ja töötamine jagatud dokumentidega aitab vältida olukorda, kus igaühel on oma koopia. Näiteks ühest küljest oleme vähendanud füüsilisi kokkusaamisi, kuid tihti oleme asendanud need videokoosolekutega, kus kaamerate kasutamine toodab samuti CO2.
Kuidas käib Tietoevrys riistvara ümbertöötlemine? Milline on tarneahel ja kuidas olete leidnud partnerid, kes teie väärtuseid mõistavad ja neist lähtuvalt kaasa aitavad?
Püüame jätkusuutliku hankeprotsessi ja utiliseerimisega vähendada oma negatiivset keskkonna- ja sotsiaalset mõju. Kasutame oma töövahendeid maksimaalse aja ning kui seade on muutunud töökõlbmatuks, suuname selle vastavasse jäätmekäitlusesse. Klientidele seadmeid hankides arvestame seadme kasutusvaldkonda, energiatarbimist, materjali ja muid parameetreid. Eeldame, et kõigil meile suures mahus riistvara pakkujatel on olemas vastav keskkonnasertifikaat, näiteks ISO14001.
Kui numbritest rääkida, siis aastal 2022 taaskasutasime 93% sülearvutitest ning Tietoevry genereeris 2022. aastal 41,2 tonni e-prügi, millest 29,8 tonni suundus taaskasutusse ja 9,3 tonni ümbertöötlemisse.
Millised aastanumbrid või mõõdupuud olete Tietoevrys endale püstitanud ehk millal ja kuhu tahate vastutustundliku ettevõttena jõuda?
Oleme jõudnud 100% roheenergia kasutuseni kõigis oma kontorites ja andmekeskustes. Lisaks oleme võtnud eesmärgiks vähendada aastaks 2023 oma tegevusest tulenevate kasvuhoonegaaside emissioone 80% võrra, täna on see näitaja 70%.
Kindlasti on globaalses ettevõttes tööreise silmas pidades oluline näidik süsiniku jalajälg töötaja kohta. Meie eesmärk on vähendada aastaks 2030 süsiniku jalajälge töötaja kohta 46% võrreldes 2019. aasta näitajaga. Siin oleme eesmärgi juba 83% ulatuses saavutatud. Kõik meie töötajad on kohustatud läbima igal aastal jätkusuutlikkuse veebikoolituse.
Meil on nulltolerants korruptsiooni suhtes ja oleme loonud anonüümsed n-ö vilepuhumiskanalid, et töötajad saaksid raporteerida murettekitavatest olukordadest. Privaatsus ja küberturvalisus on samuti olulised valdkonnad, millele iga ettevõte peaks tähelepanu pöörama.
Milliseid muudatusi olete teinud oma töötingimustes, elektrikasutuses jne seoses vastutustundlikkusega?
Pandeemia tegi hübriidtööst uue reaalsuse. Ehkki see oli IT-sektoris juba varemgi harilik, on kaugtöö võtnud varasemast palju suuremad mõõtmed. Mõtlesime läbi kogu meie kontori kontseptsiooni ja vähendasime kontoripinda ligi 2/3 võrra. Seetõttu töötame nüüd klassikalise kindlate kohtadega kontorimudeli asemel tegevuspõhises kontoris, kus igal töötajal on võimalik valida oma tegevusega kõige paremini sobiv ala – keskendumist soosiv töökoht, meeskonnaala, chill-out-ala, nõupidamisteruum jne. Kontoris käiakse pigem kolleegidega kohtumas ja sotsialiseerumas. Väiksem kontoripind ja väiksem inimese kohta arvestatud ruutmeetrite arv aitavad kaasa energiatarbimise ja jalajälje vähendamisele.
Olete plaaninud meeste ja naiste võrdset osakaalu töötajate hulgas aastaks 2030. Milline on see suhe täna?
Hetkel on Tietoevrys naiste osakaal töötajate hulgas tervikuna 31%. Eestis on see võrreldav sektori keskmisega. Naiste osakaalu tõstmine IT-sektoris on meile südamelähedane olnud aastaid ning oleme sel teemal aktiivselt sõna võtnud. Infotehnoloogia valdkonnas on nii palju põnevaid ametikohti, proovime murda müüti, et IT on vaid “patsiga poiste” pärusmaa ja koodi kirjutamine.
Mis puudutab meie oma töötajaid ja naiste osakaalu tõstmist, siis kutsume inimesi töövestlusele, arvestades nende oskuseid ja kompetentse. Käsil on projekt, kus vaatame üle meie töökuulutuste tekstid, et need oleksid sooneutraalsed. Meil on erinevatel ametipositsioonidel soost sõltumatud fikseeritud palgavahemikud, mis on seotud vaid töösoorituse ja erialase kompetentsiga, et vältida palgalõhet meeste ja naiste vahel.
Vaata ka www.tietoevry.com/ee


Krediidiregistri juhiks saab Ege MetsandiTALLINN, 9. mai, BNS – Aktiva Finance Group'i kuuluva ettevõtte OÜ Krediidiregister juhatuse esimehe ametis alustab tööd Ege Metsandi.
Metsandi on varasemalt töötanud Creditinfo tegevjuhina ning omab pikaajalist kogemust investeerimise, riskijuhtimise ja ettevõtete äriarenduse valdkonnas. Ta jätkab oma tegevust Finance Estonia juhatuses ning AS-i Metrosert nõukogu esimehena, teatas Aktiva grupp.
Krediidiregistri juhina hakkab Metsandi vastutama Krediidiregistri hallatava maksehäirete registri, äri- ja krediidiinfot pakkuva Taust.ee ja kontoteabe teenuse Accountscoring äritegevuste ning andmeanalüüsi arendamise eest kogu regioonis.
OÜ Krediidiregister on 2013. aastal asutatud ettevõte, mis tegeleb nii era- kui ka juriidiliste isikute taustainfo kogumise ja analüüsimisega, pakkudes mitmeid nii krediidi-, äri- kui ka rahapesu riskijuhtimise andmelahendusi ja mudeleid. Ettevõte on koostööpartneriks pankadele, laenuandjatele, telekommunikatsiooni ja muude sektorite ettevõtetele, kes vajavad krediidiotsuste tegemiseks sisendinfot või nende riskivalmidusele vastavaid skooringumudeleid.
Aktiva Finance Group tegutseb peale Eesti veel Lätis, Leedus ja Poolas ning ettevõttes töötab kokku 200 inimest.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Eesti idu hakkab rahapesu vastu võitlema tehisintellekti abigaEesti idufirma Vespia eesmärk on võidelda rahapesu vastu, kasutades tehisintellekti põhist platvormi. Eesti idufirma Vespia käivitas AI-ärikontrolli platvormi, mis loodi 4 triljoni dollari suuruse rahapesu probleemiga võitlemiseks. See uuenduslik lahendus kasutab tehisintellekti, et aidata ettevõtetel rangete rahapesu tõkestamise eeskirjade täitmisega tõhusamalt ja turvalisemalt toime tulla, säästes nii aega kui ka ressursse. „Rahapesu on kogu maailmas laialt levinud probleem, mis vajab innovaatilist lahendust. Meie AI-põhine platvorm aitab ettevõtetel olla kooskõlas rahapesu tõkestamise reeglitega ning laseb neil keskenduda oma põhiärile, meie hoolitseme aga tuvastamise ja järelevalve eest,“ ütles asutaja ja tegevjuht Julia Ront. „Oleme põnevil, et saame pakkuda lahendust, mis annab ettevõtetele võimaluse rahapesu otsekohe käsile võtta ja omavahel usaldust luua vaid mõne sekundiga.“ „Üsna peagi käivitab Vespia maailma esimese AI rahapesu tõkestamise spetsialisti, kes pakub ettevõtetele teavet selle kohta, kas potentsiaalne äripartner vastab nende riskiisule ja annab juhiseid sobivate otsuste tegemiseks,“ lisas Julia Ront. „Me näeme tulevikku, kus iga sektor, olgu selleks Fintech või sõidujagamisteenus ja e-kaubamaja, saab olema sunnitud puutuma kokku rahapesuga. Meie platvorm on valmis neid väljakutseid lahendama.“ Vespia on Eesti idufirma, mis asutati 2021. aasta endise Veriffi töötaja Julia Ronti, ja Anton Vedešini poolt. Ettevõttel on ärikliente nii Balti riikides, Suurbritannias, Prantsusmaal, Hollandis kui ka mujal Euroopas. Hetkel kaasab ettevõte rahastust, et kasvatada meeskonda, suurendada platvormi võimekust ja laieneda uutele turgudele.


Kelmuses ja seksuaalkuriteos süüdi mõistetud ilmateadlane sipleb pankrotis: need asjad on kole segased, veninudSkandaalide keerisesse sattunud ilmateadlane on kolmapäeval taas kohtus - kelmuses ja seksuaalses väärkohtlemise süüdi mõistetud ilmateadlane on pankrotis, ent kohustusi on tal üle 25 000 euro. Tänavu märtsis mõistis Harju maakohus Tallinna ülikooli endise lektori, ilmateadlase Jüri Kameniku süüdi kelmuses. Nimelt mõjutas ilmateadlane süüdistuse kohaselt enda teovõimetut sõpra võtma erinevatest krediidikontoritest laene, kokku enam kui 20 000 euro ulatuses. Väidetavalt kasutas Kamenik aga sõbra nimel võetud raha enda isiklikuks tarbeks ning pealekauba jättis laenud tasumata.
«Ei, ma ei tunnista süüdi. Ma tahan eluga lihtsalt edasi minna,» nentis Jüri Kamenik pärast kohtuistungit. Ilmateadlasele mõisteti kahe aasta pikkune tingimisi vangistus. Kohtuotsuse kohaselt peab Kamenik tekitatud kahju – 20 000 eurot –, koos viivistega, tasuma enda taskust. «Eks ma siis 50 euro kaupa maksan... see on ikka päris suur summa,» nentis aasta aega tööd otsinud ilmateadlane toona kohtusaalis. Loe pikemalt SIIT!

Võlakoorem viis pankrotti

Kolmapäeval on aga Harju maakohtus arutluse all Jüri Kameniku pankrott ja toimub võlausaldajate esimene koosolek.
«Hea tahte märgiks tuleb mul muidugi edasi maksta niipalju kui võimalik, hetkel on summa 50-100 eurot igakuiselt,» nentis Kamenik, kelle pangakonto on täna pankrotihalduri poolt suletud. «Pankrotiperiood on kolm aastat. Selle ajaga maksan niipalju kui saan.» Aasta aega tööd otsinud ilmatadlane teeb täna testkliendi tööampse ja elatub enda sõnul töövõimetustoetusest. «Sealt üle 100 euro ei õnnestu kuus teenida,» räägib ta enda töökohast.
Kamenik tunnistas, et istungi eel on tal hinges rahu. «Need asjad on kole segased, veninud. Loodan nüüd rahulikku lõpetust saada!»

Jüri Kamenik Harju Maakohtus
Taavi Sepp

Läinud aastal mõistis kohus Jüri Kameniku süüdi ka seksuaalses väärkohtlemises.
Nimelt viis ilmateadlane ja toonane Tallinna ülikooli lektor läbi küsimusi tekitavaid põieuuringuid. Selle kattevarjus pani ta aga toime pandud noorte meeste seksuaalses väärkohtlemise, mille eest mõisteti Kamenikule viie aasta pikkune tingimisi vangistus koos kohustusliku sotsiaalprogrammiga.


Juhtkiri: Riigipirukas jahtugu mahaTõenäoliselt tuleb uudiseid riigi rohetähtede erasektorisse liikumisest veel. Sellele teele tuleb panna lamav politseinik.Kui guugeldada sõna „pöörduks", tuleb esmalt vastuseks pikk rida erinevaid füüsilise pöördukse soetamise võimalusi. Sealt edasi tuleb paar YouTube'i linki Anne Veski laulu „Kui ainult pöörduks aeg" eri versioonidega - see on tempokas kaver Cheri megahitist „If I Could Turn Back Time".Kliimaministeeriumi kantsleriks saav Keit Kasemets tegi kiire kannapöörde ning sai oma osaluse roheidus ClimaCash veel enne sellenädalase Ekspressi trükkiminekut ära antud. Tasuta, õigemini ühe euro eest, nagu iduettevõttes formaalselt kombeks. ClimaCashi uus enamusosanik: Klas Klaas, riigi rohepoliitika koordinaatori Kristi Klaasi abikaasa. Viimase jaoks olukord just mugavamaks ei muutunud.Ühing Korruptsioonivaba Eesti defineerib pöördukse efekti üsna kitsalt: „Ametiisik, kes on teostanud kontrolli mõne eraettevõtte üle, asub pärast avaliku sektori töökohalt lahkumist sinna tööle." Ekspressi tänases roheäri ja sellega seotud endiste-praeguste-tulevaste ametnike loos midagi sellist tõesti tehtud ei ole.Ühingu tegevjuhi Steven-Hristo Evestuse sõnul on Eestis asjad lobitöö, pöördukse efekti ja mahajahtumisperioodiga siiski poolel teel. „Meil on need reeglid pandud paika ainult seaduse tasandil," ütles ta.Probleem seisneb selles, et on üks ärivaldkond, kus on palju kasu sellistest inimestest, kes parasjagu on või on olnud riigi teenistuses. Muu hulgas ka riigi huvide kaitseks läbirääkimisi pidades on nad omandanud väärtuse, millest on huvitatud ka sama valdkonna ettevõtted. See kaubastatav väärtus seisneb eeskätt infos ja ehk ka tutvustes.Võib-olla mõtleme üle? Alati saab öelda, et Eesti ongi väike. Lugu kirjutades tuli nentida, et koos uue kliimaministeeriumi kantsleri Keit Kasemetsa ja riigi rohepoliitika koordinaatori Kristi Klaasi abikaasaga on roheidu ClimaCash üks osanikest (ja ainus juhatuse liige) ka Erik Moora.Erik kirjutas mullu veebruari alguses, kuidas Eesti riik käitub Euroopa Liidu kliimapoliitika otsuste juures kohati lausa koomiliselt ebapädevalt. Näiteks kuidas saastava tööstuse poolt lobistatud keskkonnaminister Erki Savisaar läks Brüsselisse kogu Euroopa heitmekaubanduse süsteemi lõpetamist nõudma ja kuidas ta seepeale välja naerdi.Savisaar Savisaareks, selle seisukoha kujundamise taga olnud ka toonane riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni esimeesSiim Kallas, kümme aastat Euroopa Komisjoni asepresidendina teeninud ja igati terava taibu poolest tuntud ülikogenud poliitik.Roheametnikud pühivad poliitikutega põrandatEkspressi toonase peatoimetaja sõnul tunnistas Siim Kallas ise, et tema ja kaassaadikud ei olnud selle teema peale mihklid. „Valitsuse poolel on meiega võrreldes profid, neil on meiega võrreldes võimas aparaat, sealsed inimesed valdavad neid teemasid palju paremini," möönis Kallas.Kui siin probleem on, siis ilmestavad Kallase sõnad seda hästi. Riik maksab palka inimestele, kelle töö on olla teravaim võimalik pliiats. Roheidu KWOTA dekarboniseerimise juht Janika Laht kirjeldas ühe lausega, mismoodi käib hiljem erasektoris väärtusliku kompetentsuse omandamine: „Atašeel tuli koguda võimalikult palju kasulikku infot Brüsselist ja see siia tuua." Sellest rääkides ei pidanud ta muidugi silmas, et see info peaks pärast erasektoris kasulik olema.Tal võinuks siiski ajakirjaniku küsimustele vastates meeles olla, millal täpselt ta KWOTAst esimese pakkumise nende juurde tööle minna sai. Oleks hea teada, kui kaua oli ta riigiteenistuses, teades, et tal on selline võimalus. Vähem kui pool aastat pärast riigitöölt lahkumist käis Laht juba oma endises töökohas keskkonnaministeeriumis KWOTA nimel lobitööd tegemas. Siit tekib küsimus, kas polnuks asjakohane kohustuslik „mahajahtumise" periood ehk keeld teatud aja jooksul pärast riigi teenimist teatud äritegevuses osaleda.Praegu jääb eetikaküsimus asjasse puutuvate inimeste eneseregulatsiooni vastata. Paljud ClimaCashi sõpruskonda tundvad inimesed ütleksid, et usaldaksid neid eetikanormidest kinni pidamisel ka siis, kui selliseid pole kirja pandud. Vahet pole. Eesti on liiga väike ja tutvuste pinnalt tekib täiesti loomulikul teel liiga palju ärisidemeid, et nende reguleerimine poolele teele toppama jätta.FOTO JAANUS LENSMENTHERMAN KELOMEES


Seksahistajast teadlane läks pankrottiHarju maakohus kuulutas aprilli keskel maksejõuetuks kunagise ilmastaari Jüri Kameniku (34).Võlgnikust mehel puudub vara, kuid kohustusi on tal enam kui 25 000 euro ulatuses.Märtsi alguses mõistis sama kohus Kameniku kaheks aastaks tingimisi vangi kelmuse eest. Teadlane ärgitas talle tuttavat vaimupuudega noormeest võtma erinevatest krediidikontoritest laene, kuid kasutas raha isiklikuks tarbeks ja jättis laenud tagasi maksmata. Ullike võttis sääraseid laene vähemalt 16 korda. Summad kõikusid vahemikus 30 eurot kuni 6800 eurot, kokku pea 26 000 eurot.Sealt siis tulevadki tema võlad, mis viisid mehe maksejõuetuseni.Seejuures oli Kamenikul kaelas juba üks kriminaalkaristus „põieuuringute" eest. Meteoroloog väitis, et ta teeb teadustööd, ja lasi selle raames noormeestel juua rohkelt vett ning teha seejärel aluspesu väel erinevaid „harjutusi". Üks ohvritest rääkis meedias, et enne põie tühjendamist pidi ta end rahuldama orgasmini. Teises „uuringus" soovis teadlane masseerida noormehe suguelundit.Mullu septembris mõistis Harju maakohus Kamenikule noorte meeste seksuaalse väärkohtlemise eest nelja aasta ja kümne kuu pikkuse tingimisi vangistuse. Ta sai ka kohustuse läbida seksuaalsuunitlus- või käitumishäirete raviprogrammi.Tallinna Ülikooli klimatoloogia ja meteoroloogia lektorina töötanud Kamenik kogus eelmisel kümnendil tuntust ilmateaduse propageerijana. Ta esines sageli meedias ning ennustas muu hulgas ilma Briti autorallitiimile M-Sport.