Teadus aitab ettevõtetel kriisiajastu üle eladaINTERVJUUR-Kioski ja Caffeine'i emafirma Reitan Convenience Estonia aastakonverentsil Tallinnas tõdeti, et äri jätkamiseks on ainult üks tee:mugavuskaubandus peab saama kliimaneutraalseks.Kultuurikatlas peetud konverentsil esines Rootsi konsultatsioonifirma Prosperous Planet asutaja ja juht Elin Enfors-Kautsky, kes avas ettevõttesisese rohepöörde telgitaguseid.Mis ärgitas teid ettevõtete jätkusuutlikkusega tegelema?Varem töötasin ma jätkusuutlikkuse teadlasena. Veetsin suure osa karjäärist ülikoolis ning töötasin pikalt uurimiskeskuses Stockholm Resilience. Mul on väga vedanud - mu sealsed juhendajad olid maailma tippteadlased. Nende hulgas Stockholm Resilience'i praegune direktor Line Gordon ja planeedi piiride mudeli looja Johan Rockström.Kui olin kümme aastat teadlasena tegutsenud, hakkasin tundma, et tegelikult teame me jätkusuutlikkusest juba üsna palju. Muidugi on teadus ja teaduse eesliini edendamine väga oluline, kuid me vajame rohkem inimesi, kes on valmis akadeemilistest ringkondadest välja astuma. Ma tundsin endas seda soovi ja see on ka üks Prosperous Planeti asutamise põhjustest.2018. aastal lahkusin teadustöölt ja asutasin Prosperous Planeti. Nüüdseks on meil kümneliikmeline meeskond ja me nimetame end antropotseeni ajastu ärikonsultantideks.Mainisite antropotseeni - mida see ajastu teie ettevõttele tähendab?Ma arvan, et näeme antropotseeni tagajärgi alates 1950. aastatest. Praktikas tähendab see, et inimesed mõjutavad või juhivad muutusi planeedi skaalal. Selles antropotseen seisnebki. Inimkond on saavutanud seninägematu kiiruse, skaala ja ühenduvuse. Meie mõju loodusele on nihutanud ärisektori loogikat sedasi, et edukana püsimiseks peavad ettevõtted varasemaga võrreldes asju teistmoodi ajama hakkama.Kas Prosperous Planet on kunagi pidanud mõne ettevõtte aitamisest loobuma, sest nende eesmärgid olid liialt pealiskaudsed või nende väärtused ei kattunud teie omadega?Jah, on küll olnud olukordi, kus ühisosa puudus. Seda eelkõige seetõttu, et me ei usu, et mõned ärivormid, mis tänapäeval eksisteerivad, tulevikus üldse jätkata saavad. Ma ei usu, et neil lubatakse tulevikus jätkata. Kuidas me neid siis aidata saame? Teinekord pole aga juhtkond lihtsalt vajalikeks muutusteks valmis või piisavalt vapper. Sellistel juhtudel tunneme, et me saame oma oskusi mõnes teises ettevõttes otstarbekamalt rakendada.Teie ettevõte on töötanud ka IKEA ja Reitan Convenience'i suure väikepoodide ketiga 7-Eleven. Kui mõelda IKEA-le, siis mulle seostub see kiirmööbliga, mis on omamoodi võrdne kiirmoega. Mugavuskaubandus seostub jällegi impulssostudega. Seega tunduvad need ettevõtted juba oma olemuselt jätkusuutmatud.Ma ei nõustu, et mugavuskaubandus on olemuslikult jätkusuutmatu. Sellised kauplused rahuldavad kindlaid ühiskondlikke vajadusi. Inimestel on ikka vaja linnas olles midagi osta, kodust tööle liikudes midagi süüa, lõunat kaasa haarata. Ma arvan, et sellistele äridele on õigustus olemas. Aga ma ei arva, et nende sortimendis peaksid domineerima tooted, mis inimeste tervist kahjustavad.IKEA puhul on asi keerulisem. Tegemist on tohutu globaalse ettevõttega, millel on ilmselgelt üüratu jalajälg. Aga ma arvan, et nad on teel hoopis teistsuguse mudeli poole, kui neil praegu on, keskendudes suuresti ringlusele ja vastutustundlikele tarneahelatele, hinnates samal ajal ümber ka selle, milliseid ühiskondlikke vajadusi nad edaspidi täita suudavad.See töö, mida me teeme, on mulle omamoodi alandlikkust õpetanud. Mõistan nüüd, kui raske on väljastpoolt hinnata, mis ühes ettevõttes toimub.kaalustamise skeemid sageli hõlmavad, ei leevenda seda ohtu. Seda ohtu vähendab majanduse dekarboniseerimine, mis tähendab üleminekut taastuvenergiale. See ongi meie probleemi lahendus. Vaja võib minna ka muid abinõusid, näiteks puude istutamist, aga see pole koht, kust sa alustad.Kahjuks on süsinikdioksiidi kompenseerimine siiski paljude ettevõtete rohepöörde esimene samm ja tihti takistab see nende edasist sisukamat kliimategevust.Millised on kõige uuemad ettevõtete jätkusuutlikkuse trendid?On kaks teemat, mis  võib-olla veel kõigil päevakorras ei ole. Üks neist on tarneahela riskid, mis on seotud globaalsete keskkonnamuutustega, nii kliima muutumise kui ka bioloogilise mitmekesisuse kadumisega, aga ka veepuuduse ja muude muredega. Sellele pööratakse üha enam tähelepanu.Teine on finantsrisk. Keskkonnavaenulikult tegutsev ettevõte ei suuda investoreid ega panku ligi meelitada, sest paljud neist ei taha enam teatud äriliikidele raha laenata.Lisaks olen märganud, et üha enam ettevõtteid seob juhtkonna preemiaid rohepöörde tulemuslikkusega. Arvan, et see on juhtkonna tasandil muutuste juhtimiseks päris hea stiimul."Kahtlane, kas mõned praegu kasutatavad ärivormid tulevikus üldse võimalikud on. Vaevalt neid üldse kasutada lubatakse."Paljud rohepööret tegevad ettevõtted korvavad oma süsinikujalajälge. Kas see on midagi, mida ka teie ettevõte soovitab? Ei, ei ole. Kliimamuutus on suur oht ühiskonnale. Puude istutamine, mida need Elin Enfors-Kautsky esines märtsi alguses Reitan Con venience'i aastakonverentsil.LILLEORGANNA-MARIA SEPP;ajakirjanik


E-valitsemise professor Vincent Homburg räägib inauguratsiooniloengul poliitika ja tehnoloogia põimumisestTARTU ÜLIKOOL

Pressiteade

4. aprill 2023

E-valitsemise professor Vincent Homburg räägib inauguratsiooniloengul
poliitika ja tehnoloogia põimumisest

Neljapäeval, 6. aprillil kell 16.15 peab Tartu Ülikooli e-valitsemise
professor Vincent Homburg ülikooli aulas ingliskeelse
inauguratsiooniloengu „The Politics of E-Governance“ („E-valitsemise
poliitilisus“).

Võib leida hulgaliselt entusiastlikke väiteid selle kohta, kuidas Eestis
ja mujal maailmas muudab infotehnoloogia pöördeliselt avalike teenuste
osutamist ja valitsuse suhtlust kodanikega. „Eesti on maailmale
näidanud, milline võiks olla tõeliselt digitaalne ühiskond.
Loodetavasti saame peagi näidata ka seda, missugune on vastutustundlik
innovatsioon,“ ütles professor Vincent Homburg.

Kriitilisem vaade näitab, et tehnoloogia ei pruugi olla soovitavate
eesmärkide saavutamiseks neutraalne vahend. Tehisintellekt võib muutuda
diskrimineerivaks, otsustades ise selle üle, millised kodanikud võivad
tõenäoliselt toime panna pettuse. Sotsiaaltoetuste haldamisel kasutatav
otsustamise tugisüsteem võib tahtlikult või tahtmatult vähendada
kodanikega vahetult suhtlevate ametnike suutlikkust aidata hädasolijaid.
Sotsiaalmeedias toimub poliitiline suhtlus üha enam viisil, mis õhutab
polariseerumist.

Homburgi sõnul paneme tänapäeval sotsiaalmeediale suured lootused, nagu
peaks see pakkuma uusi viise poliitikute ja kodanike vaheliseks suhtluseks.
„Tegelikult pole sotsiaalmeediaplatvormid kunagi olnud mõeldud
poliitilise osaluse ja arutelu platvormidena, seega on arutelude
polariseerumine sotsiaalmeedia sellise kasutuse loomulik tagajärg.“

Teisisõnu on tehnoloogia arendamine, rakendamine ja kasutamine avalikus
halduses (ehk e-valitsemine) ilmselt poliitilisem, kui esmapilgul paistab.
„Liiga kaua on tehnoloogiat ja poliitikat käsitletud eraldi
valdkondadesse kuuluvatena. Riskihindamise algoritmide kasutuselevõtt
sotsiaaltoetuste pettuste tuvastamiseks ja tehisintellekti kasutamine
retsidiivsusriski hindamiseks on valusalt selgeks teinud, kui poliitiline
võib tehnoloogia olla,“ lisas professor.

Inauguratsiooniloengul arutleb Vincent Homburg selle üle, kuidas poliitika
ja tehnoloogia on valitsemises põimunud ning miks on e-valitsemise
uurimiseks vaja politoloogiat. Oma empiirilistele uurimustele viidates
tutvustab ja näitlikustab Homburg vaatepunkti, millele toetudes saab
välja töötada tulevased uurimissuunad e-valitsemise ja digitaalsete
avalike teenuste vallas.

„Digitaalsed avalikud teenused ei tähenda vaid avalike teenuste
kättesaadavaks tegemist veebilehtede ja rakenduste kaudu. Need hõlmavad
ka aruka otsustustoe pakkumist kodanikke teenindavatele riigiametnikele.
Küsimused, kas ja kuidas muutuvad nende ametnike ülesanded ning kas ja
mil viisil muutub selle tagajärjel bürokraatia inimlik nägu, saavad
lähiaastatel e-valitsemise uurimise keskseteks teemadeks,“ ütles
Homburg.

Vincent Homburg on e-valitsemise professor ja Euroopa teadusruumi
õppetooli (e-valitsemine ja digitaalsed avalikud teenused) hoidja Tartu
Ülikoolis. Ta on koos Victor Bekkeriga toimetanud raamatu „The
Information Ecology of E-Government“ (IOS Press, 2005) ning koos
Christopher Pollitti ja Sandra van Thieliga raamatu „The New Public
Management in Europe“ (Palgrave Macmillan, 2007). Tema monograafia
„Understanding E-Government“ (2008) ilmus kirjastuselt Taylor &
Francis. Viimasel ajal on Homburgi artikleid avaldanud sellised
teadusajakirjad nagu International Review of Administrative Sciences, Local
Government Studies, The Information Society, Behavior & Information
Technology, International Journal of Public Administration ja Artificial
Intelligence and Law.

Loengut saab vaadata UTTV<https://www.uttv.ee/esileht>-st. Rohkem infot
inauguratsiooniloengute kohta on ülikooli
veebilehel<https://ut.ee/et/sisu/inauguratsiooniloengud>.

Uudist illustreeriva foto leiab
OwnCloudist<https://owncloud.ut.ee/owncloud/s/kept8azXac7qtHx>.

Lisateave: Vincent Homburg, e-valitsemise professor, 737 5937,
vincent.homburg@ut.ee

Teate edastas:
Tartu Ülikooli kommunikatsioonitalitus
avalik@ut.ee
737 5681
ut.ee/ajakirjanikule<http://www.ut.ee/ajakirjanikule>

Kui soovid ülikooli pressiteadetest loobuda, vajuta
siia<https://lists.ut.ee/wws/signoff/tartupress>.


E-valitsemise professor Vincent Homburg peab inauguratsiooniloenguTALLINN, 4. aprill, BNS - Tartu Ülikooli e-valitsemise professor Vincent Homburg peab neljapäeval kell 16.15 ülikooli aulas ingliskeelse inauguratsiooniloengu „E-valitsemise poliitilisus“.
Homburgi sõnul võib leida hulgaliselt entusiastlikke väiteid selle kohta, kuidas Eestis ja mujal maailmas muudab infotehnoloogia pöördeliselt avalike teenuste osutamist ja valitsuse suhtlust kodanikega. „Eesti on maailmale näidanud, milline võiks olla tõeliselt digitaalne ühiskond. Loodetavasti saame peagi näidata ka seda, missugune on vastutustundlik innovatsioon,“ ütles professor Vincent Homburg.
Kriitilisem vaade näitab, et tehnoloogia ei pruugi olla soovitavate eesmärkide saavutamiseks neutraalne vahend. Tehisintellekt võib muutuda diskrimineerivaks, otsustades ise selle üle, millised kodanikud võivad tõenäoliselt toime panna pettuse. Sotsiaaltoetuste haldamisel kasutatav otsustamise tugisüsteem võib tahtlikult või tahtmatult vähendada kodanikega vahetult suhtlevate ametnike suutlikkust aidata hädasolijaid. Sotsiaalmeedias toimub poliitiline suhtlus üha enam viisil, mis õhutab polariseerumist.
Homburgi sõnul paneme tänapäeval sotsiaalmeediale suured lootused, nagu peaks see pakkuma uusi viise poliitikute ja kodanike vaheliseks suhtluseks. „Tegelikult pole sotsiaalmeediaplatvormid kunagi olnud mõeldud poliitilise osaluse ja arutelu platvormidena, seega on arutelude polariseerumine sotsiaalmeedia sellise kasutuse loomulik tagajärg.“
Teisisõnu on tehnoloogia arendamine, rakendamine ja kasutamine avalikus halduses ehk e-valitsemine ilmselt poliitilisem, kui esmapilgul paistab. „Liiga kaua on tehnoloogiat ja poliitikat käsitletud eraldi valdkondadesse kuuluvatena. Riskihindamise algoritmide kasutuselevõtt sotsiaaltoetuste pettuste tuvastamiseks ja tehisintellekti kasutamine retsidiivsusriski hindamiseks on valusalt selgeks teinud, kui poliitiline võib tehnoloogia olla,“ lisas professor.
Inauguratsiooniloengul arutleb Vincent Homburg selle üle, kuidas poliitika ja tehnoloogia on valitsemises põimunud ning miks on e-valitsemise uurimiseks vaja politoloogiat. Oma empiirilistele uurimustele viidates tutvustab ja näitlikustab Homburg vaatepunkti, millele toetudes saab välja töötada tulevased uurimissuunad e-valitsemise ja digitaalsete avalike teenuste vallas.
„Digitaalsed avalikud teenused ei tähenda vaid avalike teenuste kättesaadavaks tegemist veebilehtede ja rakenduste kaudu. Need hõlmavad ka aruka otsustustoe pakkumist kodanikke teenindavatele riigiametnikele. Küsimused, kas ja kuidas muutuvad nende ametnike ülesanded ning kas ja mil viisil muutub selle tagajärjel bürokraatia inimlik nägu, saavad lähiaastatel e-valitsemise uurimise keskseteks teemadeks,“ ütles Homburg.
Vincent Homburg on e-valitsemise professor ja Euroopa teadusruumi õppetooli hoidja Tartu Ülikoolis. Ta on koos Victor Bekkeriga toimetanud raamatu „The Information Ecology of E-Government“ (IOS Press, 2005) ning koos Christopher Pollitti ja Sandra van Thieliga raamatu „The New Public Management in Europe“ (Palgrave Macmillan, 2007). Tema monograafia „Understanding E-Government“ (2008) ilmus kirjastuselt Taylor & Francis. Viimasel ajal on Homburgi artikleid avaldanud sellised teadusajakirjad nagu International Review of Administrative Sciences, Local Government Studies, The Information Society, Behavior & Information Technology, International Journal of Public Administration ja Artificial Intelligence and Law.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


E-valitsemise professor Vincent Homburg räägib inauguratsiooniloengul poliitika ja tehnoloogia põimumisestTartu Ülikooli e-valitsemise professor Vincent Homburg peab neljapäeval kell 16.15 ülikooli aulas ingliskeelse inauguratsiooniloengu «E-valitsemise poliitilisus».Homburgi sõnul võib leida hulgaliselt entusiastlikke väiteid selle kohta, kuidas Eestis ja mujal maailmas muudab infotehnoloogia pöördeliselt avalike teenuste osutamist ja valitsuse suhtlust kodanikega. «Eesti on maailmale näidanud, milline võiks olla tõeliselt digitaalne ühiskond. Loodetavasti saame peagi näidata ka seda, missugune on vastutustundlik innovatsioon,» ütles professor Vincent Homburg.
Kriitilisem vaade näitab, et tehnoloogia ei pruugi olla soovitavate eesmärkide saavutamiseks neutraalne vahend. Tehisintellekt võib muutuda diskrimineerivaks, otsustades ise selle üle, millised kodanikud võivad tõenäoliselt toime panna pettuse. Sotsiaaltoetuste haldamisel kasutatav otsustamise tugisüsteem võib tahtlikult või tahtmatult vähendada kodanikega vahetult suhtlevate ametnike suutlikkust aidata hädasolijaid. Sotsiaalmeedias toimub poliitiline suhtlus üha enam viisil, mis õhutab polariseerumist.
Homburgi sõnul paneme tänapäeval sotsiaalmeediale suured lootused, nagu peaks see pakkuma uusi viise poliitikute ja kodanike vaheliseks suhtluseks. «Tegelikult pole sotsiaalmeediaplatvormid kunagi olnud mõeldud poliitilise osaluse ja arutelu platvormidena, seega on arutelude polariseerumine sotsiaalmeedia sellise kasutuse loomulik tagajärg.»
Teisisõnu on tehnoloogia arendamine, rakendamine ja kasutamine avalikus halduses ehk e-valitsemine ilmselt poliitilisem, kui esmapilgul paistab. «Liiga kaua on tehnoloogiat ja poliitikat käsitletud eraldi valdkondadesse kuuluvatena. Riskihindamise algoritmide kasutuselevõtt sotsiaaltoetuste pettuste tuvastamiseks ja tehisintellekti kasutamine retsidiivsusriski hindamiseks on valusalt selgeks teinud, kui poliitiline võib tehnoloogia olla,» lisas professor.
Inauguratsiooniloengul arutleb Vincent Homburg selle üle, kuidas poliitika ja tehnoloogia on valitsemises põimunud ning miks on e-valitsemise uurimiseks vaja politoloogiat. Oma empiirilistele uurimustele viidates tutvustab ja näitlikustab Homburg vaatepunkti, millele toetudes saab välja töötada tulevased uurimissuunad e-valitsemise ja digitaalsete avalike teenuste vallas.
«Digitaalsed avalikud teenused ei tähenda vaid avalike teenuste kättesaadavaks tegemist veebilehtede ja rakenduste kaudu. Need hõlmavad ka aruka otsustustoe pakkumist kodanikke teenindavatele riigiametnikele. Küsimused, kas ja kuidas muutuvad nende ametnike ülesanded ning kas ja mil viisil muutub selle tagajärjel bürokraatia inimlik nägu, saavad lähiaastatel e-valitsemise uurimise keskseteks teemadeks,» ütles Homburg.

Vincent Homburg on e-valitsemise professor ja Euroopa teadusruumi õppetooli hoidja Tartu Ülikoolis. Ta on koos Victor Bekkeriga toimetanud raamatu „The Information Ecology of E-Government“ (IOS Press, 2005) ning koos Christopher Pollitti ja Sandra van Thieliga raamatu „The New Public Management in Europe“ (Palgrave Macmillan, 2007). Tema monograafia „Understanding E-Government“ (2008) ilmus kirjastuselt Taylor & Francis. Viimasel ajal on Homburgi artikleid avaldanud sellised teadusajakirjad nagu International Review of Administrative Sciences, Local Government Studies, The Information Society, Behavior & Information Technology, International Journal of Public Administration ja Artificial Intelligence and Law.


Endine teadlane aitab ettevõtetel maailma suurimast kriisist võitjatena väljudaMärtsi alguses toimus Kultuurikatlas R-Kioski ja Caffeine emafirma Reitan Convenience aastakonverents, kus tõdeti, et äritegevuse jätkamiseks on ainult üks võimalus - mugavuskaubandust ootab ees üleminek kliimaneutraalsusele. Konverentsil esinenud Rootsi konsultatsioonifirma Prosperous Planet asutaja ja juht Elin Enfors-Kautsky avas meile ettevõttesisese rohepöörde telgitaguseid. Kultuurikatlas peetud konverentsil esines Rootsi konsultatsioonifirma Prosperous Planet asutaja ja juht Elin Enfors-Kautsky, kes avas ettevõttesisese rohepöörde telgitaguseid.

Mis ärgitas teid ettevõtete jätkusuutlikkusega tegelema?

Varem töötasin ma jätkusuutlikkuse teadlasena. Veetsin suure osa karjäärist ülikoolis ning töötasin pikalt uurimiskeskuses Stockholm Resilience. Mul on väga vedanud – mu sealsed juhendajad olid maailma tippteadlased. Nende hulgas Stockholm Resilience’i praegune direktor Line Gordon ja planeedi piiride mudeli looja Johan Rockström.
Kui olin kümme aastat teadlasena tegutsenud, hakkasin tundma, et tegelikult teame me jätkusuutlikkusest juba üsna palju. Muidugi on teadus ja teaduse eesliini edendamine väga oluline, kuid me vajame rohkem inimesi, kes on valmis akadeemilistest ringkondadest välja astuma. Ma tundsin endas seda soovi ja see on ka üks Prosperous Planeti asutamise põhjustest.
Teisalt olin väga nördinud, kuidas ettevõtlussektor seni jätkusuutlikkusega tegelenud oli. Nende tegevus tundus pealiskaudne ja ettevõtete püüdlustel puudus piisavalt sügav seos tegelike probleemidega. Nägin selles võimalust – kui ettevõtted oma keskkonnamõju tõsiselt käsile võtavad, ei panusta nad mitte ainult meie planeedi tulevikku, vaid saavad ka ärina edukamaks muutuda. See on tõeline kõik-võidavad-olukord.
2018. aastal lahkusin teadustöölt ja asutasin Prosperous Planeti. Nüüdseks on meil kümneliikmeline meeskond ja me nimetame end antropotseeni ajastu ärikonsultantideks.
Me teeme seda tööd, sest usume, et tänapäeval on jätkusuutlikkus eduka ettevõtte fundamentaalne komponent. Me teeme koostööd selliste ettevõtetega nagu Reitan, et aidata neil välja töötada uusi strateegiaid ja siis neid ellu viia. See on pikaajaline ümberkujundamise teekond, mis toob ärisse palju muutusi.

Mainisite antropotseeni – mida see ajastu teie ettevõttele tähendab?

Ma arvan, et näeme antropotseeni tagajärgi alates 1950. aastatest. Praktikas tähendab see, et inimesed mõjutavad või juhivad muutusi planeedi skaalal. Selles antropotseen seisnebki. Inimkond on saavutanud seninägematu kiiruse, skaala ja ühenduvuse. Meie mõju loodusele on nihutanud ärisektori loogikat sedasi, et edukana püsimiseks peavad ettevõtted varasemaga võrreldes asju teistmoodi ajama hakkama.

Prosperous Planet tugineb oma töös teie loodud Delta mudelile, mis see täpsemalt on?

Delta mudel on teaduspõhine raamistik, mis põhineb nii teadustöödel, mille kallal ma ise töötasin, kui ka paljude teiste teadlaste uuringutel.
Meie tööd toetavad kolm põhilist komponenti. Esimene neist on süsteemne mõtlemine, mis on vajalik antropotseeni ajastu keerukate probleemide lahendamiseks. Teine on koostöö, mille võimaldamiseks tuleb täita kõigi töötajate vajadused.
Kolmas oluline osa on tegevuse käigus õppimine, sest meil ei ole veel kõiki vastuseid. Nii et tuleb proovida, hinnata ja vajadusel lähenemist muuta. Selle kõige taustal on oluline, et meeskonnal eesmärk silmist ei kaoks.

Terviklik rohepööre võtab tavaliselt rohkem aega, aga on pikemas perspektiivis ka edukam. Ent kui protsess venib liiga pikaks ja tarbijad ei näe ettevõttes toimuvaid muutusi, võib ju tunduda, et ettevõte tegeleb hoopis rohepesuga?

Jah, keeruline küsimus. Rohepööret on raske teha, sest muutused võtavadki aega, kiireid lahendusi pole. Ma arvan, et oluline on ettevõttes motivatsiooni üleval hoida. Ainult pikaajalistele eesmärkidele keskendumine on riskantne. Edusammude näitamiseks tuleb ka kiiremaid lahendusi leida. Võti peitub lühi- ja pikaajaliste eesmärkide tasakaalus.
Olukorda arvestades ütleksin, et rohepesu või pealiskaudsed keskkonnalubadused maksavad ettevõtetele ruttu kätte. Inimesed on üha paremini haritud ja näevad tühjadest lubadustest läbi. Euroopa Liidu tasandil valmivad sisutühjade rohelubaduste tõkestamiseks mitmed uued suunised ja isegi määrused. Praegu on rohepesu veel probleem, aga ma usun, et tulevikus see enam nii ei ole.

Kas Prosperous Planet on kunagi pidanud mõne ettevõtte aitamisest loobuma, sest nende eesmärgid olid liialt pealiskaudsed või nende väärtused ei kattunud teie omadega?

Jah, on küll olnud olukordi, kus ühisosa puudus. Seda eelkõige seetõttu, et me ei usu, et mõned ärivormid, mis tänapäeval eksisteerivad, tulevikus üldse jätkata saavad. Ma ei usu, et neil lubatakse tulevikus jätkata. Kuidas me neid siis aidata saame? Teinekord pole aga juhtkond lihtsalt vajalikeks muutusteks valmis või piisavalt vapper. Sellistel juhtudel tunneme, et me saame oma oskusi mõnes teises ettevõttes otstarbekamalt rakendada.

Teie ettevõte on töötanud ka IKEA ja Reitan Convenience’i suure väikepoodide ketiga 7-Eleven. Kui mõelda IKEA-le, siis mulle seostub see kiirmööbliga, mis on omamoodi võrdne kiirmoega. Mugavuskaubandus seostub jällegi impulssostudega. Seega tunduvad need ettevõtted juba oma olemuselt jätkusuutmatud.

Ma ei nõustu, et mugavuskaubandus on olemuslikult jätkusuutmatu. Sellised kauplused rahuldavad kindlaid ühiskondlikke vajadusi. Inimestel on ikka vaja linnas olles midagi osta, kodust tööle liikudes midagi süüa, lõunat kaasa haarata. Ma arvan, et sellistele äridele on õigustus olemas. Aga ma ei arva, et nende sortimendis peaksid domineerima tooted, mis inimeste tervist kahjustavad. Domineerima peaksid hoopis tooted, mis on head nii inimesele kui ka planeedile. Ja sellise nihkega me Reitanis tegelemegi.
IKEA puhul on asi keerulisem. Tegemist on tohutu globaalse ettevõttega, millel on ilmselgelt üüratu jalajälg. Aga ma arvan, et nad on teel hoopis teistsuguse mudeli poole, kui neil praegu on, keskendudes suuresti ringlusele ja vastutustundlikele tarneahelatele, hinnates samal ajal ümber ka selle, milliseid ühiskondlikke vajadusi nad edaspidi täita suudavad.
See töö, mida me teeme, on mulle omamoodi alandlikkust õpetanud. Mõistan nüüd, kui raske on väljastpoolt hinnata, mis ühes ettevõttes toimub. Ka paljud ettevõtted, kes päriselt üritavad ennast muuta, saavad süüdistusi rohepesus.
Teadlasena olin küünilisem, kuid nüüd näen, kui raske see tegelikult on. Praegu me ühegi IKEA projektiga koostööd ei tee, aga ma arvan, et nad küsivad endalt täna väga tõsiseid küsimusi. Nad peavad otsustama, milline hakkab välja nägema mööblitööstuse tulevik. Usun, et kiirmööblil selles tulevikus kohta pole ja ka nemad teavad seda väga hästi.

Millised on peamised väljakutsed, millega üks jätkusuutlikumaks muutuda sooviv ettevõtte silmitsi seisab?

Neid on väga palju ja erinevaid. Esmane väljakutse on, et ettevõtted on paljudel juhtudel jätkusuutlikkuse enda jaoks valesti raamistanud. Nad kipuvad keskenduma jätkusuutlikkuse küsimustele, mis ei ole seotud nende põhitegevusega, vaid väljaspool seda. Lisaks kiputakse tegema valikuid, mis on küll vähem halvad, aga mitte ka tõeliselt head.
Siinkohal on tähtis kindel arusaam sellest, millised on need võimenduspunktid, mille rakendamine aitaks ettevõttel jätkusuutliku ärimudeli kaudu edukaks saada. Väljakutse seisneb seega sisuka nihke leidmises.
Teine väljakutse seisneb selles, kuidas kliendid muudatused vastu võtavad. Kuidas neis jätkusuutlikumate toodete vastu nõudlust tekitada? Kui hakkad poes palju rohkem taimseid tooteid müüma, aga kliendid pole seda nõudnud, siis on muutust väga raske läbi viia. Tarbija peab sinuga kaasas olema.
Üks võrdlus, mida mulle siinkohal ikka tuua meeldib, puudutab digitaliseerimist. Nutitelefonide järele ei tekkinud nõudlus mitte läbi tarbijate, vaid selle lõid iPhone’i leiutajad. Pärast esimese nutitelefoni esitlust tundus kõik muu vana ja aegunud. Uute vajaduste ja nõudluste loomine on suuresti turundusmeeskondade õlul. Nad peavad nüüd tõeliselt kavalad olema.

Jätkusuutlikumaks muutumine nõuab ka investeeringuid. Kas nende investeeringute tasuvusaeg on lühenemas?

Ma arvan küll. See on keeruline teema. Lihtsustatult: kui vaadata näiteks ESG reitinguga (ettevõtte jätkusuutlikkust kajastav indeks – toim) aktsiaid, siis näete selgelt, et neil läheb börsil paremini kui reitinguta aktsiatel. Seega: kuigi ESG reitingud ei ütle kõike selle kohta, kui jätkusuutlik ettevõte on, näeme juba, et säästev profiil tähendab suuremat investeeringutasuvust.
Muutustega kaasas käimine nõuab investeeringuid ja ma arvan, et neisse ei tohiks suhtuda kui lisakuludesse. Roheinvesteeringud muudavad ettevõtte vastupidavamaks. Tasuvusaeg sõltub aga paljudest teguritest, nagu klientide valmisolek, tarneahela riskid jne. Võib-olla pole teie tarnijad valmis teie ettevõttega muutuma ja peate pöörduma täiesti uue tarnija poole. See on üsna terviklik lähenemine.

Paljud rohepööret tegevad ettevõtted korvavad oma süsinikujalajälge. Kas see on midagi, mida ka teie ettevõte soovitab?

Ei, ei ole. Kliimamuutus on suur oht ühiskonnale. Puude istutamine, mida need süsiniku tasakaalustamise skeemid sageli hõlmavad, ei leevenda seda ohtu. Seda ohtu vähendab majanduse dekarboniseerimine, mis tähendab üleminekut taastuvenergiale. See ongi meie probleemi lahendus. Vaja võib minna ka muid abinõusid, näiteks puude istutamist, aga see pole koht, kust sa alustad.
Kahjuks on süsinikdioksiidi kompenseerimine siiski paljude ettevõtete rohepöörde esimene samm ja tihti takistab see nende edasist sisukamat kliimategevust.

Jätkusuutlik ettevõtlus algas üsna lihtsatest asjadest, näiteks rohelise kontori kampaaniast – büroodes asuti jäätmeid sorteerima ja vähem dokumente printima. See oli kõige algus. Millised on kõige uuemad ettevõtete jätkusuutlikkuse trendid?

On kaks teemat, mis võib-olla veel kõigil päevakorras ei ole. Üks neist on tarneahela riskid, mis on seotud globaalsete keskkonnamuutustega, nii kliima muutumise kui ka bioloogilise mitmekesisuse kadumisega, aga ka veepuuduse ja muude muredega. Sellele pööratakse üha enam tähelepanu.
Teine on finantsrisk. Keskkonnavaenulikult tegutsev ettevõte ei suuda investoreid ega panku ligi meelitada, sest paljud neist ei taha enam teatud äriliikidele raha laenata.
Lisaks olen märganud, et üha enam ettevõtteid seob juhtkonna preemiaid rohepöörde tulemuslikkusega. Arvan, et see on juhtkonna tasandil muutuste juhtimiseks päris hea stiimul.

Milline on riigi roll ettevõtete jätkusuutlikkuse kujundamises?

Tihti soovin, et meie poliitikakujundajad oleksid julgemad ja et nad suudaksid raskeid otsuseid vastu võtta. Seda on tegelikult väga vaja. Ettevõtjad näeksid nende meelekindlust tagatisena, mis ütleb, et jätkusuutlikusse tehtud investeeringud tasuvad end suuremal määral ära.
Ma ei arva, et ettevõtjad peaksid hinge kinni hoidma ja valitsuse järel ootama, aga muidugi on hea, kui poliitika suunda näitab.


USA poliitik asus poja enesetapu järel võitlusesse teiste noorte päästmise nimel17-aastane Gavin Guffey oli just lõpetanud keskkooli ja valmistus ülikooli minekuks, kui ta sattus väljapressimise ohvriks ning kuna petised ähvardasid lekitada tema alastipildid, otsustas noormees oma elu lõpetada. Gavini poliitikust isa Brandon Guffey leevendab oma valu tegutsemisega selle nimel, et teiste noortega nii ei juhtuks. 17-aastane Gavin Guffey soovis saada kunstiõpetajaks ning tegi plaane ülikooliõpinguteks. Paraku sattus noormees aga olukorda, millest ta väljapääsu ei näinud. Kui noormehe isa Brandon Guffey South Carolinas asuvas kodus 27. juuli varahommikul telefonis sõnumit kirjutas, kuulis ta järsku vannitoast suurt müra. Ta kargas püsti ja hüüdis oma poega Gavinit, kes oli end vannituppa lukustanud. Kuna poeg ei vastanud, lõi isa jalaga ukse lahti ja nägi oma last maas lebamas. Poja elutut keha süles hoides jõudis temani karm tõde – poeg oli endalt elu võtnud.
«Ma pole kunagi varem kogenud midagi sellist. Säärast suurt valu,» tunnistas isa väljaandele People. «Kuni tänase päevani on endiselt väga valus.»

Gavini pere sai teada, et noormeest šantažeeriti kompromiteerivate piltide pärast, mille ta oli möödunud ööl saatnud naisele, keda ta arvas olevat Põhja-Carolina kolledži üliõpilane. Petturid ähvardasid näidata pilte kogu maailmale, kui ta neile raha ei edasta.
«Mu poeg oli sihtmärk,» ütleb noormehe isa Brandon, kes töötab kohalike ja föderaalvõimudega, et tabada petturid, kes tema arvates on vastutavad Gavini surma eest. Brandon on leina ja valu suunanud tegutsemisesse, et aidata teistel lastel vältida seksuaalse väljapressimise ohvriks langemist.
Ajal, mil traagiline sündmus juhtus, oli Brandon vabariiklaste esindajatekoja kandidaat ja mullu novembris võitis ta üldvalimised. Tema esimene ettepanek, mille ta jaanuarikuus tegi, oli kuulutada seksuaalne väljapressimine kuriteoks, mille eest karistatakse kuni 30-aastase vangistusega. Brandoni koostatud eelnõu peaks parlamenti jõudma aprilli alguses. Brandon loodab, et see kiidetakse ruttu heaks. «Eelnõusid menetletakse üldiselt aeglaselt, kuid on erandeid. Mis oleks olulisem kui laste päästmine,» ütleb leinav isa.

«See on peamine kuritegu, kuid sellest ei räägita,» ütleb Brandon. Politsei on aga teada andnud, et olukord on väga tõsine ning õiguskaitseorganid on saanud rohkem kui 7000 avaldust, mis puudutavad seksuaalset väljapressimist alaealistelt.
«Oluline on sellest probleemist ja petturite skeemist vanemaid teavitada. Et nad mõistaksid, et seksuaalse alatooniga fotode väljapressimine on suur oht,» ütleb Brandon. «Kõik, mis ma teen, on selleks, et teadlikkust tõsta,» ütleb ta. Brandon vestleb noortega ning aitab neil mõista, et iga noor on oluline ja armastatud. «Tulevik vajab sind,» on Brandoni sõnum kõigile noortele.


Soome valimistel tegi Lapimaal supertulemuse koonderakonnast välja visatud põlissoomlaste esindaja  – kes on Sara Seppänen?Lisaks Lapimaa häälekuninganna poliitilisele karjäärile iseloomustavad teda ülehüppamine teise parteisse ja taotlus politseile uurida kohalike koonderakonna poliitikute tegevust.
Lapi valimisringkonna vaieldamatu häältemagnet oli põhisoomlaste esindaja Sara Seppänen (endise nimega Tuisku), kes kogus 11 145 häält, jättes selja taha näiteks tuntud keskerakondlase Katri Kulmuni ligi 3000 häälega.
Olen selle tulemuse puhul väga üllatunud ja alandlikult tänulik. Ma ei oodanud midagi sellist. Võib-olla veerandit sellest häälte arvust julgesin loota, räägib Seppänen MTV uudistele.
Seppänen leiab, et edu taga on pikaajaline töö kohalikus poliitikas.
Rovaniemist pärit kooliõpetaja ja doktorant Seppänen (s. 1982) on juba Lapimaa Liidu volikogu esimees ning Rovaniemi linnavalitsuse ja volikogu liige. Nüüd saab temast esimeseks ametiajaks parlamendi liige.
Häälte arvu kasv oli märkimisväärne, sest viimastel parlamendivalimistel saavutas Seppänen 2216 häälega toona koonderakonna kandidaadi ja perekonnanimega Tuisku asendusliikme koha. Toona oli ta Lapimaal paremuselt teine koonderakonna kandidaat.
Praegused parlamendivalimised olid talle kolmandad valimised põlissoomlasena.
Varem oli Seppänen linnavolikogu koonderakonna fraktsioonis, kuid 2019. aastal arvati ta usalduse puudumise tõttu fraktsioonist üksmeelselt välja. 2020. aastal liitus ta põlissoomlaste fraktsiooniga.
Volikogu fraktsioonist välja arvamist põhjendasid koonderakonna kohalikud poliitikud karmide sõnadega.
Koonderakonna väärtuste hulka ei kuulu muudetud tõe või ebaõige teabe levitamine, reeglite rikkumine, teiste laimamine ja ähvardamine või väljapressimine, teatas koonderakonna fraktsioon Kaleva uudistes.
Usalduse puudumise aluseks ei ole mitte ainult uurimises olevad faktid, vaid ka Tuisku hooletus usalduskohustuste täitmisel ning kohatu ja diskrimineeriv käitumine teiste kandidaatide ja tema enda fraktsiooni nõunike suhtes, teatasid Kaleva andmetel koonderakonna Rovaniemi organisatsiooni liikmed paar kuud hiljem.
Avaldused viisid kriminaaluurimiseni, sest Tuisku tundis, et tema volikogust vabastamise teates on haavatud tema au.
Prokurör aga lõpetas eeluurimise, kuna leidis, et kuriteo kohta pole süüdistuse esitamiseks piisavalt tõendeid.
Kaleva teatel jõuti eeluurimisel muuhulgas järeldusele, et avalduses toodud asjaolud Tuiskule otseselt ei viidanud ning tema au haavata ei püütud.
Kaleva paljastas 2019. aasta lõpus, et kohalikest poliitilistest allikatest oli teatatud, et omavalitsus oli saanud Tuisku tollase tegevuse kohta arvukalt teateid.
Kaleva kirjutas muu hulgas, et Tuisku ja tema lähikond püüdsid sotsiaalmeedias tema tegevusega seotud kommentaaridesse sekkuda. Lahkarvamusi oli ka näiteks valimisreklaami osas.
Artikli andmetel olid vaidluse aluseks erakonnasisesed erimeelsused, näiteks kas juba toona häälekuninganna tiitlit kandnud Tuiskule anti tema toetuse kohta piisavalt kaalukad ja olulised ametikohad.
Tuisku ise iseloomustas artiklis, et temast sai ajujahi sihtmärk. Ta väljendas pettumust poliitikas nn heade vendade klubide üle.
Seppänen kommenteeris nüüd pärast parlamendivalimisi MTV-le antud intervjuus koonderakonna kohalikus fraktsioonis toimunut üksikasjalikult.
Tema seisukoht on, et kohalikus poliitikas tekitas väike seltskond inimesi suurt kahju ja meedia vahendusel esitati jõhkraid süüdistusi. Üksi ei vaidle keegi, nendib Seppänen.
Seppänen ütleb aga, et nende aastatetaguste sündmuste juurde ta naasta ei tahaks. Olen elus edasi liikunud ja loodan väga, et koonderakond ja põlissoomlased teevad koostööd. Koostööd tehakse kõigiga ja nii on see poliitikas, ütleb ta.
Parempoolses valitsuses tahaks Lapimaa häälekuninganna näha näiteks kristlikke demokraate, Rootsi erakonda ja Liike Nyti.
Seppänen ütleb, et on leidnud oma poliitilise kodu põlissoomlastes. Tema väärtushinnangud pole erakonnavahetusega muutunud.
Kodumaa heaks töötamine on olnud rõõm ja ma kirjutan täielikult alla meie erakonna programmile. Meil on olnud hea koostöö kogu erakonna ja Lapimaa ringkonna kandidaatide vahel ja see annab alati hea tulemuse, ütleb ta. Kui ma teeksin midagi teisiti, oleksin kohe alguses teise erakonna valinud, lisab ta naerdes.
Seppänen ütleb, et külastas oma valimiskampaania raames kõiki Lapimaa omavalitsusi. Ma armusin Lapimaa inimestesse. Seal on tõelised ja ausad inimesed, märgib ta.
Ta rõhutab Lapimaa potentsiaali ja loodab, et suudab parlamendisaadikuna piirkonna sõnumi lõuna poole viia. Seppäneni arvates nõuab muutunud geopoliitiline julgeolekuolukord ka pilgu pööramist põhja poole.
Soome on saar. Lapimaal on ühendus läänega, so Rootsi ja Norraga. See tähendab, et meil peaksid olema ka raudteeühendused ja teedevõrk korras, ütleb ta.
Seppänen ei kommenteeri, kas Lapimaa häälekuningannal on erakonnas lootusi ministriportfellile või muudele ametikohtadele. Siin me läheme üks asi korraga. Häälte arv on rahvaarvu arvestades kindlasti märkimisväärne, tõdeb ta. Loomulikult olen Lapimaa ja soomlaste nimel valmis kõikideks ülesanneteks.


E-valitsemise professor Vincent Homburg räägib inauguratsiooniloengul poliitika ja tehnoloogia põimumisestNeljapäeval, 6. aprillil kell 16.15 peab Tartu Ülikooli e-valitsemise professor Vincent Homburg ülikooli aulas ingliskeelse inauguratsiooniloengu «The Politics of E-Governance» («E-valitsemise poliitilisus»).Võib leida hulgaliselt entusiastlikke väiteid selle kohta, kuidas Eestis ja mujal maailmas muudab infotehnoloogia pöördeliselt avalike teenuste osutamist ja valitsuse suhtlust kodanikega. «Eesti on maailmale näidanud, milline võiks olla tõeliselt digitaalne ühiskond. Loodetavasti saame peagi näidata ka seda, missugune on vastutustundlik innovatsioon,» ütles professor Vincent Homburg.
Kriitilisem vaade näitab, et tehnoloogia ei pruugi olla soovitavate eesmärkide saavutamiseks neutraalne vahend. Tehisintellekt võib muutuda diskrimineerivaks, otsustades ise selle üle, millised kodanikud võivad tõenäoliselt toime panna pettuse. Sotsiaaltoetuste haldamisel kasutatav otsustamise tugisüsteem võib tahtlikult või tahtmatult vähendada kodanikega vahetult suhtlevate ametnike suutlikkust aidata hädasolijaid. Sotsiaalmeedias toimub poliitiline suhtlus üha enam viisil, mis õhutab polariseerumist.
Homburgi sõnul paneme tänapäeval sotsiaalmeediale suured lootused, nagu peaks see pakkuma uusi viise poliitikute ja kodanike vaheliseks suhtluseks. «Tegelikult pole sotsiaalmeediaplatvormid kunagi olnud mõeldud poliitilise osaluse ja arutelu platvormidena, seega on arutelude polariseerumine sotsiaalmeedia sellise kasutuse loomulik tagajärg.»
Teisisõnu on tehnoloogia arendamine, rakendamine ja kasutamine avalikus halduses (ehk e-valitsemine) ilmselt poliitilisem, kui esmapilgul paistab. «Liiga kaua on tehnoloogiat ja poliitikat käsitletud eraldi valdkondadesse kuuluvatena. Riskihindamise algoritmide kasutuselevõtt sotsiaaltoetuste pettuste tuvastamiseks ja tehisintellekti kasutamine retsidiivsusriski hindamiseks on valusalt selgeks teinud, kui poliitiline võib tehnoloogia olla,» lisas professor.
Inauguratsiooniloengul arutleb Vincent Homburg selle üle, kuidas poliitika ja tehnoloogia on valitsemises põimunud ning miks on e-valitsemise uurimiseks vaja politoloogiat. Oma empiirilistele uurimustele viidates tutvustab ja näitlikustab Homburg vaatepunkti, millele toetudes saab välja töötada tulevased uurimissuunad e-valitsemise ja digitaalsete avalike teenuste vallas.
«Digitaalsed avalikud teenused ei tähenda vaid avalike teenuste kättesaadavaks tegemist veebilehtede ja rakenduste kaudu. Need hõlmavad ka aruka otsustustoe pakkumist kodanikke teenindavatele riigiametnikele. Küsimused, kas ja kuidas muutuvad nende ametnike ülesanded ning kas ja mil viisil muutub selle tagajärjel bürokraatia inimlik nägu, saavad lähiaastatel e-valitsemise uurimise keskseteks teemadeks,» ütles Homburg.
Vincent Homburg on e-valitsemise professor ja Euroopa teadusruumi õppetooli (e-valitsemine ja digitaalsed avalikud teenused) hoidja Tartu Ülikoolis. Ta on koos Victor Bekkeriga toimetanud raamatu «The Information Ecology of E-Government» (IOS Press, 2005) ning koos Christopher Pollitti ja Sandra van Thieliga raamatu «The New Public Management in Europe» (Palgrave Macmillan, 2007). Tema monograafia «Understanding E-Government» (2008) ilmus kirjastuselt Taylor & Francis. Viimasel ajal on Homburgi artikleid avaldanud sellised teadusajakirjad nagu International Review of Administrative Sciences, Local Government Studies, The Information Society, Behavior & Information Technology, International Journal of Public Administration ja Artificial Intelligence and Law.
Loengut saab vaadata UTTV-st. Rohkem infot inauguratsiooniloengute kohta on ülikooli veebilehel.


Naine hakkas Saaremaa mehelt sotsiaalmeedias raha välja pressimaEsmaspäeval alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et 29. märtsil võttis 51-aastase Saaremaa mehega sotsiaalmeedias ühendust naine.Mees ja naine tegid videokõne, mille järel hakati mehelt video avaldamise ettekäändel nõudma raha.
Mees raha ei maksnud.


Ootamatu pööre: Tallinna Sadama kohtuprotsess algab uuesti, seni kogutud materjali taaskasutamine on veel lahtineProkuratuur loodab, et uuel protsessil saab kasutada kõiki lõppenud protsessil avaldatud tõendeid.
Kohtunik Kristina Väliste üritab päästa Tallinna sadama kohtuasja
Harju maakohus lõpetas täna Tallinna Sadama korruptsiooniprotsessi seoses ühe rahvakohtuniku haigusega.
Rahvakohtunik Peeter Kaasik esitas 28. märtsil kohtule taotluse enda ametist lahkumiseks tervislikel põhjustel. Kohus rahuldas Kaasiku taotluse 3. aprillil.
Seaduse kohaselt peab Tallinna Sadama kohtuprotsessil mõistma õigust kohtunik ja kaks rahvakohtunikku. Seoses Kaasiku väljalangemisega jääb kohtukoosseisu ainult kaks liiget: kohtunik Kristina Väliste ja rahvakohtunik Vladimir Simagina. Nemad kahekesi asja edasi arutada ei saa.
Seega tuleb Tallinna Sadama kohtuprotsessi alustada algusest peale uues kohtukoosseisus. Kohtunik Väliste sõnul
Tallinna Sadama kohtuprotsessi seni juhtinud kohtuniku Kristina Väliste sõnul on Harju maakohus valmis jätkama Tallinna Sadama uute istungitega alates 11. aprillist.
Riigiprokuratuur süüdistab Tallinna Sadama juhatuse esimeest Ain Kaljuranda mitmetelt ärimeestelt altkäemaksu võtmises. Kaljurand ja ärimehed vaidlevad süüdistustele vastu.
Kohtunik: see on täiesti uus olukord
Uus kohtuprotsess jätkub kohtunik Väliste juhtimisel. Uude kohtukoosseisu kuulub üks kahest praegusest rahvakohtunikust – Vladimir Simagin. Lisaks kaasatakse uude koosseisu uus rahvakohtunik ja uus varurahvakohtunik.
Kohtunik Väliste ütles istungil, et pole sellises olukorras kunagi enne olnud.
Praegu on lahtine, kui palju saab uuel kohtuprotsessil tugineda lõpetatud protsessil kogutud materjalile ehk kohtus ülekuulatud tunnistajate ütlustele ja esitatud kirjalikele tõenditele.
Võimalusi on kolm: kasutatakse kõike, sellest kasutatakse ainult teatud osa või kõike tuleb otsast peale alustada.


Bürokraatlik Euroopa Liit soodustab korruptsiooni – Hololei näite varalEestist on juba tuttav pilt, kus patustanud võimupoliitikud pääsevad vastutusest ja saavad teise sooja koha. Ilmneb, et see muster on pärit Brüsseli peremeeste juurest.
ERR vahendab: “Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi peadirektor Henrik Hololei otsustas Katari tasuta reiside tõttu ameti maha panna ja temast saab poliitiline nõunik komisjoni rahvusvahelise partnerluse eest vastutavas osakonnas. Politico teatel väheneb Hololei palk 4,2 protsenti. Hololei hakkab ka uues ametis teenima palju raha. Ta säilitab oma kõrgeima astme komisjoni palgaastmel. Siiski jääb ta ilma rahalisest toetusest, mida saab ainult juhtimisvastutusega töökohtadel.
Euroopa Liidu pettusevastane amet OLAF alustas Euroopa Komisjoni juhtiva transpordiametniku kohalt Katarilt vastuvõetud lennureiside tõttu lahkunud Hololei suhtes uurimist. Hololei lendude suhtes on sisejuurdluse algatanud ka Euroopa Komisjon ise.”
Hololei on ilmselgelt korruptiivse tegevusega vahele jäänud, kuid jätkab poliitilise nõunikuna. Normaalses ühiskonnas oleks selliste inimeste karjäär läbi, kuid mitte Euroopa Liidu bürokraatiasüsteemis. Samuti mitte reformierakondlikus Eestis.
Hiljuti raputas korruptsiooniskandaal ka Euroopa Parlamenti, kus Katari-patusteks osutusid asepresident Eva Kaili ning veel rida ametnikke ja saadikuid, peamiselt sotsialistide leerist. Hololei on “parempoolne”.


Perevägivalla ohvrid võivad lepitusprotsessis uuesti vägivalda kogeda ja saavad veel kohtuski kere pealeVägivaldsest suhtest väljunud naiste või meeste edulood on tõenäoliselt innustavaks tõukeks paljudele, kes vajavad rohkem jõudu, et vägivaldsest suhtest lahkuda. Kuid nende tuhandete õnnelikult lõppenud lugude kõrval pole Eestis erandlik, kui sõna otseses mõttes läbipekstud naine saab kohtusaalis mõnitatud ning menetluse käigus on ta sunnitud ka vägivallatsejaga suhet parandama.
Lähivägivalla suhte ohver kirjutas, et perelepitaja mõnitas mind mehe juuresolekul seansi jooksul. „Kohtunik alandas mind kohtusaalis, kuulutades, et vastavalt minu haridusele ei ole ma võimeline kohtule ise vastama ja vajan seepärast esindajat. Tegemist oli pedofiiliga ja füüsilise vägivallaga minu vastu. Mees pääses aga kõigest puhtalt. Kohtus, politseis ja lastekaitses anti teada, et mees on tubli isa ja hoolib oma lastest. Peale seda, kui me koos vägivallatseva mehega psühholoogi juures käisime, sain teda, et me peaksime ikka veel proovima, kuna mees psühholoogi juures rääkis nii ilusti kui väga ta minust hoolib.“
Need on erinevate anonüümseks jäävate naiste kogemused, kelle lood on mullu avaldatud taasohvristamise teadustöös. Eestis on aga spetsialiste, kelle sõnul esineb praegugi ohvriabi süsteemis ja kohtutes analoogseid juhtumeid.
Vägivalla ohvrid saavad tihti ka veel kohtuski kere peale
Eesti avatud ühiskonna instituudi juhataja, sotsioloog Iris Pettai rääkis, et tal oli mõned aastad tagasi üks meeldiv kohtumine ühe ohvriabi tippspetsialistiga, kellel oli laua peal ligikaudu 400 lepitust. „Ta ütles, et neid peresid polegi niisama lihtne ära lepitada. Ühes viimases juhtumis oli mees ohvrit väga julmalt peksnud. Kolm poega olid hirmunult tagatoas voodi all. Aga perelepitaja suutis ikkagi nad ära lepitada. Ta ütles, et aga kuhu sa lähed siis,“ kirjeldas Pettai.
Vandeadvokaat Tambet Laasik ütles, et meil esineb küllalt palju kampaaniad, kus öeldakse, et meil kõigil on õigus vägivallatule elule ja kõigil on õigus saada kaitset. „See pole aga see, millega ohvrid igapäevaselt kokku puutuvad. Kurb on näha, et sõna otseses mõttes läbipekstud inimesi sunnitakse pöörduma kohtusse, kus nad saavad uuesti piltlikult peksa.“
Värskes Istanbuli konventsiooni rakendumise Eestis uuringus nähtub, et Eesti on lähisuhtevägivallas Euroopas esinumbriks ning viga peitub meie seadusandluses. Näiteks kui ohvri lähedane soovitab tal suhte vägivallatsejaga lõpetada, siis mõnel juhul meie seadus nii ei arva.
Perelepituse teenust rakendatakse Eestis sagedamini lahkuläinud lastevanemate puhul leidmaks ühiseid lahendusi lapsi puudutavates küsimustes. Kui üks lapsevanem nendes küsimustes kohtusse pöördub, siis tavaliselt tuleb neil eelnevalt käia perelepitaja juures. Et aga vägivaldse suhte puhul võib niisugune teenus ohvrile osutuda hoopis ohtlikuks, siis neil puhkudel perelepitust ei rakendata. Vähemalt nii ütleb teooria.
Ingrid on üks tuhandetest naistest Eestis, kes on tänu ohvriabi teenusele lahkunud edukalt suhtest, mis kätkes endast emotsionaalset terrorit ja füüsilist vägivalda. Olukorras, kus naine oli otsustanud, et ühine elu vägivallatsejaga on seljataga ning ühist last puudutavates küsimustes pöördus ta kohtu poole, tuli tal hakata endise kaaslasega taas asju jagama.
Lepitus ei tohi olla peale surutud
Vägivalla ohver Ingrid lausus, et ühiskonna surve lepituse osas on väga kõrge. „Kuid see on psühholoogiliselt väga keeruline, kui sinu vastas on vägivaldne inimene. Kui kohtust tuleb soovitus, et tuleb otsida ikkagi lepitust, siis polnud mingit oskustki ja soovi seda lepitust otsida. Lepitus ei töötanudki.“
Laasiku sõnul surutakse lepitustesse need, kes ei peaks seal olema. „Kohtunikul ei ole paari lepitusse suunates sellest protsessist väga palju informatsiooni. Selleks võib kohtule avalduse esitada ka vägivaldne pool.“
Halvimal juhul saab vägivallatseja kasutada kohtuid legaalse väljapressimise viisina. Et aga perevägivalla puhul ei tohi kohtunik perelepitusse sunnata, siis julgustab Eesti naiste varjupaikade liidu juht Eha Reitelmann naisi enda olukorrast rääkima. „Oleme ka kuulnud, et survestatakse minema lepitusele. Küsime siis üle, et kas ütlesite, et ei tunne ennast turvaliselt ja kardad. Siis aga tuleb välja, et naised ise ei ole seda öelnud.“
Lepitusteenusega survestamine on spetsilistide sõnul vaid üks tahk laiemast pildist. Pettai sõnul on nii lähenemiskeelu taotlemine, tekkinud kahju nõudmine kui ka muud võimalused olla vägivallatsejast eraldi pigem kesised. „Peredes, kus vägivald on juba aset leidnud, tuleb hoida väga teraselt pilku peal. Sekkuda tuleb juba varakult. Mitte enam siis, kui naine on vigaseks pekstud või lapsed traumaga üles kasvanud. Me vaatame praegu jõuetult pealt, mis toimub.“
Pettai sõnul on Eestis vaja Istanbuli konventsiooni rakendamisega jõulisemalt ja julgemalt edasi minna. See aga ei tähenda, et praegune süsteem üldse ei toimi. Nii nagu Ingrid on tuhanded naised saanud ebaturvalisest suhtest pääsemisel abi turvakodudest, varjupaikadest, politseist ja ka kohtult. Riikliku perelepitamise eesmärk on jõuda kokkulepeteni lapsi puudutavates küsimustes.
]]>


Politsei: inimesed on kolme kuuga kelmidele kaotanud üle 1,5 miljoniTALLINN, 4. aprill, BNS – Politsei andmetel on käesoleva aasta kolme kuuga  inimesed kelmidele kaotanud üle 1,5 miljoni euro ning enim kaotatakse raha investeerimisel või petukõnedes oma isiklike andmete ja PIN-koodide jagamisel.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul on olukord murettekitav, sest inimesed kaotavad kelmidele järjest rohkem pea kogu oma raha. "Selle aasta algusest on kelmid muutunud väga aktiivseks ja kasutavad üha keerulisemaid võtteid inimeste raha välja petmisel. Kelmide ohvriks langemist saab aga vältida – ei jaga teistele oma Smart-ID, Mobiili-ID ja ID-kaardi paroole ega sisesta neid kellegi teise palvel. Tuletan meelde, et PIN2 on digitaalne allkiri ja see on sama, kui panna allkiri paberile," ütles politseinik.
Kolme kuuga on petukõnede ohvriks langenud 143 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 776 000 eurot. Kelmid helistavad erinevatel ettekäänetel väidetavalt migratsiooniametist, pangast või politseist, et kätte saada inimeste isiklikke andmeid ja PIN-koode, millega paraku saavad kelmid ka täieliku ligipääsu pangakontodele.
Tambre rääkis, et peamiselt vene keelt kõnelevad kelmid helistavad nii välismaistelt numbritelt aga kasutavad ka digitaalselt genereeritud numbreid, kus vastuvõtja telefon kuvab mõne ametkonna nime või numbrit. "Tihti suunatakse kõne väidetavalt teisele asutusele, aga tegelikult on tegemist järjekordse kelmiga. Soovitan kõne katkestada ja numbri blokeerida."
Suurimaid summasid kaotatakse investeerimisega, näiteks märtsis pöördus politseisse 54-aastane Tallinna linna elanik, kes sattus internetis investeerimist tutvustava reklaami peale. Mees vajutas reklaamis asuvale lingile ja sisestas avanenud veebilehele oma andmed. Mõne aja pärast sai ta venekeelse telefonikõne väidetavalt investeerimisnõustajalt, kes juhendas teda kauplemisplatvormil ja esmase sissemaksu tegemisel. Kannatanu kandis kauplemisplatvormile 20 480 eurot, kuid sai peagi aru, et väidetavat teenitud kasumit ja ka investeeritud raha enam välja võtta ei saa.
"Internet ei ole olnud kunagi turvaline, ei ole seda nüüd ega ole ka tulevikus. Alguses tundubki kõik nagu päris ja inimesed näevad väidetaval veebilehel, kuidas investeeritud raha toob suure kasumi, kuid tegelikult on see kõik illusioon, mida kelmid võltsitud veebilehel kuvavad," kirjeldas Tambre.
Sel aastal on investeerimispettuse ohvriks langenud 67 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 731 000 eurot. Politseinik nendib, et investeerimine on üks hea lisaraha teenimise võimalus, kuid see ei ole kindlasti riskivaba.
"Kui keegi võõras või juhututtav pakub head investeerimise võimalust või nõu, siis palun keelduge, sest tegemist on pettusega. Soovitan investeerimisega alustada oma kodupangast ja kindlasti tuleks eelnevalt lugeda selle alast kirjandust, kust saab häid algteadmisi investeerimisega alustamisel," ütles Tambre.
Tallinna toimetus, +372 610 8852, sise@bns.ee
Baltic News Service


Eesti inimesed on netikelmidele kaotanud poolteist miljonit eurotKolme kuuga on petukõnede ohvriks langenud 143 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 776 000 eurot. Kelmid helistavad erinevatel ettekäänetel väidetavalt migratsiooniametist, pangast või politseist, et kätte saada inimeste isiklikke andmeid ja PIN-koode.
Kelmid helistavad erinevatel ettekäänetel väidetavalt migratsiooniametist, pangast või politseist, et kätte saada inimeste isiklikke andmeid ja PIN-koode, millega paraku saavad kelmid ka täieliku ligipääsu pangakontodele.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul on olukord murettekitav, sest inimesed kaotavad kelmidele järjest rohkem pea kogu oma raha. "Selle aasta algusest on kelmid muutunud väga aktiivseks ja kasutavad üha keerulisemaid võtteid inimeste raha välja petmisel. Kelmide ohvriks langemist saab aga vältida – ei jaga teistele oma Smart-ID, Mobiili-ID ja ID-kaardi paroole ega sisesta neid kellegi teise palvel. Tuletan meelde, et PIN2 on digitaalne allkiri ja see on sama, kui panna allkiri paberile," ütles politseinik.
Tambre rääkis, et peamiselt vene keelt kõnelevad kelmid helistavad nii välismaistelt numbritelt aga kasutavad ka digitaalselt genereeritud numbreid, kus vastuvõtja telefon kuvab mõne ametkonna nime või numbrit. "Tihti suunatakse kõne väidetavalt teisele asutusele, aga tegelikult on tegemist järjekordse kelmiga. Soovitan kõne katkestada ja numbri blokeerida."
Sel aastal on investeerimispettuse ohvriks langenud 67 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 731 000 eurot. Kõige suurema summa kaotas Tallinna elanik, kes kandis 20 480 eurot väidetavale investeerimisportaalile ning raha enam tagasi ei saanud.
Politseinik nendib, et investeerimine on üks hea lisaraha teenimise võimalus, kuid see ei ole kindlasti riskivaba. "Kui keegi võõras või juhututtav pakub head investeerimise võimalust või nõu, siis palun keelduge, sest tegemist on pettusega. Soovitan investeerimisega alustada oma kodupangast ja kindlasti tuleks eelnevalt lugeda selle alast kirjandust, kust saab häid algteadmisi investeerimisega alustamisel," ütles lõpetuseks Tambre.


Politsei: PIN2 on sama, mis allkiri paberilKäesoleva aasta kolme kuuga on inimesed kaotanud kelmidele üle 1,5 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel või petukõnedes oma isiklike andmete ja PIN-koodide jagamisel.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul on olukord murettekitav, sest inimesed kaotavad kelmidele järjest rohkem pea kogu oma raha. „Selle aasta algusest on kelmid muutunud väga aktiivseks ja kasutavad üha keerulisemaid võtteid inimeste raha välja petmisel. Kelmide ohvriks langemist saab aga vältida – ei jaga teistele oma Smart-ID, Mobiili-ID ja ID-kaardi paroole ega sisesta neid kellegi teise palvel. Tuletan meelde, et PIN2 on digitaalne allkiri ja see on sama, kui panna allkiri paberile,” ütles politseinik.
Kolme kuuga on petukõnede ohvriks langenud 143 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 776 000 eurot. Kelmid helistavad erinevatel ettekäänetel väidetavalt migratsiooniametist, pangast või politseist, et kätte saada inimeste isiklikke andmeid ja PIN-koode, millega paraku saavad kelmid ka täieliku ligipääsu pangakontodele. Tambre rääkis, et peamiselt vene keelt kõnelevad kelmid helistavad nii välismaistelt numbritelt aga kasutavad ka digitaalselt genereeritud numbreid, kus vastuvõtja telefon kuvab mõne ametkonna nime või numbrit. „Tihti suunatakse kõne väidetavalt teisele asutusele, aga tegelikult on tegemist järjekordse kelmiga. Soovitan kõne katkestada ja numbri blokeerida.”
Suurimaid summasid kaotatakse investeerimisega, näiteks märtsis pöördus politseisse 54-aastane Tallinna linna elanik, kes sattus internetis investeerimist tutvustava reklaami peale. Mees vajutas reklaamis asuvale lingile ja sisestas avanenud veebilehele oma andmed. Mõne aja pärast sai ta venekeelse telefonikõne väidetavalt investeerimisnõustajalt, kes juhendas teda kauplemisplatvormil ja esmase sissemaksu tegemisel. Kannatanu kandis kauplemisplatvormile 20 480 eurot, kuid sai peagi aru, et väidetavat teenitud kasumit ja ka investeeritud raha enam välja võtta ei saa.
„Internet ei ole olnud kunagi turvaline, ei ole seda nüüd ega ole ka tulevikus. Alguses tundubki kõik nagu päris ja inimesed näevad väidetaval veebilehel, kuidas investeeritud raha toob suure kasumi, kuid tegelikult on see kõik illusioon, mida kelmid võltsitud veebilehel kuvavad,” kirjeldas Tambre.
Sel aastal on investeerimispettuse ohvriks langenud 67 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 731 000 eurot. Politseinik nendib, et investeerimine on üks hea lisaraha teenimise võimalus, kuid see ei ole kindlasti riskivaba. „Kui keegi võõras või juhututtav pakub head investeerimise võimalust või nõu, siis palun keelduge, sest tegemist on pettusega. Soovitan investeerimisega alustada oma kodupangast ja kindlasti tuleks eelnevalt lugeda selle alast kirjandust, kust saab häid algteadmisi investeerimisega alustamisel,” ütles lõpetuseks Tambre.


Kelmid kogusid heausklikelt üle 1,5 miljoni euroKäesoleva aasta kolme kuuga on inimesed kaotanud kelmidele üle 1,5 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel või petukõnedes oma isiklike andmete ja PIN-koodide jagamisel.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul on olukord murettekitav, sest inimesed kaotavad kelmidele järjest rohkem pea kogu oma raha. „Selle aasta algusest on kelmid muutunud väga aktiivseks ja kasutavad üha keerulisemaid võtteid inimeste raha välja petmisel. Kelmide ohvriks langemist saab aga vältida – ei jaga teistele oma Smart-ID, Mobiili-ID ja ID-kaardi paroole ega sisesta neid kellegi teise palvel. Tuletan meelde, et PIN2 on digitaalne allkiri ja see on sama, kui panna allkiri paberile,“ ütles politseinik.
Kolme kuuga on petukõnede ohvriks langenud 143 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 776 000 eurot. Kelmid helistavad erinevatel ettekäänetel väidetavalt migratsiooniametist, pangast või politseist, et kätte saada inimeste isiklikke andmeid ja PIN-koode, millega paraku saavad kelmid ka täieliku ligipääsu pangakontodele. Tambre rääkis, et peamiselt vene keelt kõnelevad kelmid helistavad nii välismaistelt numbritelt aga kasutavad ka digitaalselt genereeritud numbreid, kus vastuvõtja telefon kuvab mõne ametkonna nime või numbrit. „Tihti suunatakse kõne väidetavalt teisele asutusele, aga tegelikult on tegemist järjekordse kelmiga. Soovitan kõne katkestada ja numbri blokeerida.“
Suurimaid summasid kaotatakse investeerimisega, näiteks märtsis pöördus politseisse 54-aastane Tallinna linna elanik, kes sattus internetis investeerimist tutvustava reklaami peale. Mees vajutas reklaamis asuvale lingile ja sisestas avanenud veebilehele oma andmed. Mõne aja pärast sai ta venekeelse telefonikõne väidetavalt investeerimisnõustajalt, kes juhendas teda kauplemisplatvormil ja esmase sissemaksu tegemisel. Kannatanu kandis kauplemisplatvormile 20 480 eurot, kuid sai peagi aru, et väidetavat teenitud kasumit ja ka investeeritud raha enam välja võtta ei saa.
„Internet ei ole olnud kunagi turvaline, ei ole seda nüüd ega ole ka tulevikus. Alguses tundubki kõik nagu päris ja inimesed näevad väidetaval veebilehel, kuidas investeeritud raha toob suure kasumi, kuid tegelikult on see kõik illusioon, mida kelmid võltsitud veebilehel kuvavad,“ kirjeldas Tambre.
Sel aastal on investeerimispettuse ohvriks langenud 67 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 731 000 eurot. Politseinik nendib, et investeerimine on üks hea lisaraha teenimise võimalus, kuid see ei ole kindlasti riskivaba. „Kui keegi võõras või juhututtav pakub head investeerimise võimalust või nõu, siis palun keelduge, sest tegemist on pettusega. Soovitan investeerimisega alustada oma kodupangast ja kindlasti tuleks eelnevalt lugeda selle alast kirjandust, kust saab häid algteadmisi investeerimisega alustamisel,“ ütles lõpetuseks Tambre.


Kolme kuuga on eestlaste taskust pättidele läinud 1,5 miljonitPolitsei andmetel on käesoleva aasta kolme kuuga  inimesed kelmidele kaotanud üle 1,5 miljoni euro ning enim kaotatakse raha investeerimisel või petukõnedes oma isiklike andmete ja PIN-koodide jagamisel.
Kelmidele lähevad väga suured summad.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul on olukord murettekitav, sest inimesed kaotavad kelmidele järjest rohkem pea kogu oma raha. "Selle aasta algusest on kelmid muutunud väga aktiivseks ja kasutavad üha keerulisemaid võtteid inimeste raha välja petmisel. Kelmide ohvriks langemist saab aga vältida – ei jaga teistele oma Smart-ID, Mobiili-ID ja ID-kaardi paroole ega sisesta neid kellegi teise palvel. Tuletan meelde, et PIN2 on digitaalne allkiri ja see on sama, kui panna allkiri paberile," ütles politseinik.
Kelmid helistavad erinevatel ettekäänetel väidetavalt migratsiooniametist, pangast või politseist, et kätte saada inimeste isiklikke andmeid ja PIN-koode, millega paraku saavad kelmid ka täieliku ligipääsu pangakontodele.
Tambre rääkis, et peamiselt vene keelt kõnelevad kelmid helistavad nii välismaistelt numbritelt aga kasutavad ka digitaalselt genereeritud numbreid, kus vastuvõtja telefon kuvab mõne ametkonna nime või numbrit. "Tihti suunatakse kõne väidetavalt teisele asutusele, aga tegelikult on tegemist järjekordse kelmiga. Soovitan kõne katkestada ja numbri blokeerida."
Suurimaid summasid kaotatakse investeerimisega, näiteks märtsis pöördus politseisse 54-aastane Tallinna linna elanik, kes sattus internetis investeerimist tutvustava reklaami peale. Mees vajutas reklaamis asuvale lingile ja sisestas avanenud veebilehele oma andmed. Mõne aja pärast sai ta venekeelse telefonikõne väidetavalt investeerimisnõustajalt, kes juhendas teda kauplemisplatvormil ja esmase sissemaksu tegemisel. Kannatanu kandis kauplemisplatvormile 20 480 eurot, kuid sai peagi aru, et väidetavat teenitud kasumit ja ka investeeritud raha enam välja võtta ei saa.
Internet ei ole olnud kunagi turvaline, ei ole seda nüüd ega ole ka tulevikus. Alguses tundubki kõik nagu päris ja inimesed näevad väidetaval veebilehel, kuidas investeeritud raha toob suure kasumi, kuid tegelikult on see kõik illusioon, mida kelmid võltsitud veebilehel kuvavad,
kirjeldas Tambre.
Politseinik nendib, et investeerimine on üks hea lisaraha teenimise võimalus, kuid see ei ole kindlasti riskivaba.
"Kui keegi võõras või juhututtav pakub head investeerimise võimalust või nõu, siis palun keelduge, sest tegemist on pettusega. Soovitan investeerimisega alustada oma kodupangast ja kindlasti tuleks eelnevalt lugeda sellealast kirjandust, kust saab häid algteadmisi investeerimisega alustamisel," ütles Tambre.


PIN2 on sama, mis allkiri paberilSelle aasta kolme kuuga on inimesed kaotanud kelmidele üle 1,5 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel või petukõnedes oma isiklike andmete ja PIN-koodide jagamisel.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul on olukord murettekitav, sest inimesed kaotavad kelmidele järjest rohkem pea kogu oma raha.
„Selle aasta algusest on kelmid muutunud väga aktiivseks ja kasutavad üha keerulisemaid võtteid inimeste raha välja petmisel. Kelmide ohvriks langemist saab aga vältida – ei jaga teistele oma Smart-ID, Mobiili-ID ja ID-kaardi paroole ega sisesta neid kellegi teise palvel. Tuletan meelde, et PIN2 on digitaalne allkiri ja see on sama, kui panna allkiri paberile,“ ütles politseinik.
Kolme kuuga on petukõnede ohvriks langenud 143 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 776 000 eurot. Kelmid helistavad erinevatel ettekäänetel väidetavalt migratsiooniametist, pangast või politseist, et kätte saada inimeste isiklikke andmeid ja PIN-koode, millega paraku saavad kelmid ka täieliku ligipääsu pangakontodele.
Tambre rääkis, et peamiselt vene keelt kõnelevad kelmid helistavad nii välismaistelt numbritelt aga kasutavad ka digitaalselt genereeritud numbreid, kus vastuvõtja telefon kuvab mõne ametkonna nime või numbrit. „Tihti suunatakse kõne väidetavalt teisele asutusele, aga tegelikult on tegemist järjekordse kelmiga. Soovitan kõne katkestada ja numbri blokeerida.“
Suurimaid summasid kaotatakse investeerimisega, näiteks märtsis pöördus politseisse 54-aastane Tallinna linna elanik, kes sattus internetis investeerimist tutvustava reklaami peale. Mees vajutas reklaamis asuvale lingile ja sisestas avanenud veebilehele oma andmed.
Mõne aja pärast sai ta venekeelse telefonikõne väidetavalt investeerimisnõustajalt, kes juhendas teda kauplemisplatvormil ja esmase sissemaksu tegemisel. Kannatanu kandis kauplemisplatvormile 20 480 eurot, kuid sai peagi aru, et väidetavat teenitud kasumit ja ka investeeritud raha enam välja võtta ei saa.
„Internet ei ole olnud kunagi turvaline, ei ole seda nüüd ega ole ka tulevikus. Alguses tundubki kõik nagu päris ja inimesed näevad väidetaval veebilehel, kuidas investeeritud raha toob suure kasumi, kuid tegelikult on see kõik illusioon, mida kelmid võltsitud veebilehel kuvavad,“ kirjeldas Tambre.
Sel aastal on investeerimispettuse ohvriks langenud 67 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 731 000 eurot. Politseinik nendib, et investeerimine on üks hea lisaraha teenimise võimalus, kuid see ei ole kindlasti riskivaba.
„Kui keegi võõras või juhututtav pakub head investeerimise võimalust või nõu, siis palun keelduge, sest tegemist on pettusega. Soovitan investeerimisega alustada oma kodupangast ja kindlasti tuleks eelnevalt lugeda selle alast kirjandust, kust saab häid algteadmisi investeerimisega alustamisel,“ ütles lõpetuseks Tambre.


Ametnike aastate eest tegemata jäänud töö tõi maaküsimuse volikokkuKuidas juhtus, et kaheksa aastat tagasi riigilt vallale liikunud ja seejärel teadmata teid pidi ühe kohaliku põllumajandusettevõtte kasutusse jõudnud 19 hektari suuruse maatüki eest küsis vallavõim mullu suvel ettevõttelt 1800 eurot? "Ametnike tegemata töö," nentis vastuseks Viljandi vallavanem Alar Karu.
Viljandi vallavolikogus opositsiooni kuuluva Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esindaja Ülo Tuvi hakkas juba mitu kuud tagasi uurima, kuidas sattus vallale kuuluv maatükk aastateks kohaliku ettevõtte Nukike käsutusse ja mille põhjal otsustas vallavalitsus, et saadab ettevõttele pärast maatüki oksjonile panemist 1800 euro suuruse arve.
Tuvi päris korduvalt, kas tegu võib olla korruptsiooniga, sest maatükki kasutas ettevõte, mille omanikeringis on volikogu võimuliitu kuuluv ettevõtja Andrus Jürgenson. Volikogu ees selgitas vallavanem Alar Karu, et tegemist oli segadustega omaaegses Tarvastu vallavalitsuses ning maatüki rendilepinguta kasutamise eest vastutavad omaaegsed ametnikud, kes jätsid töö tegemata.
Karu oli toona ise Tarvastu vallavanem ning volikogu ees küsimustele vastates ta ühtegi toonast ametnikku nimeliselt või ametikoha järgi välja ei toonud.
Endise Tarvastu ja nüüdse Viljandi vallavanema jutu järgi sai maatükiga seonduv alguse ammusest plaanist rajada Suislepa piirkonda motokeskus. Aja jooksul selgus, et sellel oleks parem koht Raassillal, aga riigiga tehtud tehingu tulemusena sai vald Saarevälja kinnistu omanikuks.

Saarevälja kinnistu on Unametsa külas.
Kuvatõmmis

2017. aastal muudeti maa kasutusotstarvet, aga et vallal maatükki tarvis polnud, anti see kohaliku jahiseltsi kasutusse. Selgus, et ka jahiseltsil polnud maaga suurt midagi teha, ja seda hakkas kasutama osaühing Tiigikalda. See ettevõte kolis aga kogu oma tegevuse Virumaale ning maatükk läks kohaliku põllumajandusettevõtja, osaühingu Nukike kätte.
"See oli kiire aeg: tulemas olid valimised, valdade liitmine," meenutas Karu. Nii jäi maatükk lepinguga vormistamata. Vallavanem tunnistas, et see oli Tarvastu vallavalitsuse viga.
Mullu kevadel otsustati maatükk oksjonile panna ning avastati, et sellele on juba külvatud. Nii müüdigi põld eritingimusega, et ostja peab lubama saagi koristada. Järgnesid aga läbirääkimised valla ja ettevõtte vahel, kui palju peaks osaühing maa kasutamise eest vallale maksma.
Vallavanem andis ametnikele ülesande läbirääkimisi pidada. Jõuti arvamusele, et summa peaks olema 50 eurot hektari eest ning aastatele tagasi vaadates lepiti kokku lõppsummas 1800 eurot.
Ülo Tuvi tõi oma arupärimises välja, et Viljandi vald on rentinud samal perioodil põllumaid ettevõtjatele hinnaga rohkem kui 200 eurot hektari eest. Alar Karu sõnul võeti aga aluseks Tarvastu ja Kolga-Jaani maade rendihinnad ja need olevat olnud 50 eurot hektari eest. Ta lisas, et lepinguta maa kasutamise eest oleks vald saanud raha küsida kahel moel. Üks variant oleks kohtusse pöördumine ja teine võimalus ettevõtjaga läbi rääkida. Otsustati teise variandi kasuks, mis Karu sõnul oli kahtlemata mõistlikum.
Osaühingu Nukike esindaja ja volikogu liige Andrus Jürgenson meenutas, et sel ajal, kui vald maa riigilt motokeskuse tarbeks sai, oli see põllumajanduslikus mõttes kasutu. Nõukogude ajal oli maatükil olnud lennuväli ning veel kuus-seitse aastat tagasi kasvas seal võsa. Nii olid kaks põllumajandusettevõtjat need, kes maatüki harimisküpseks puhastasid.
Jürgenson nentis, et maatükkidega seotud vaidlused eri volikogudes on tõenäoliselt seotud opositsiooni tegevusega, aga ka asjaoluga, et maa hind on just viimase viie aasta jooksul märgatavalt tõusnud ning sellest on saanud ka valdadele väärtus. Kui veel mõne aasta eest oli vallamajas hea meel, kui keegi võttis väheväärtusliku maa endale hooldada, siis nüüd on võimalik seda arvestatava summa eest rentida.
Mustla ja Suislepa vahel Unametsa külas asuv Saarevälja kinnistu müüdi suvel avalikul enampakkumisel.


Politsei: PIN2 on sama, mis allkiri paberilKäesoleva aasta kolme kuuga on inimesed kaotanud kelmidele üle 1,5 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel või petukõnedes oma isiklike andmete ja PIN-koodide jagamisel.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul on olukord murettekitav, sest inimesed kaotavad kelmidele järjest rohkem pea kogu oma raha. „Selle aasta algusest on kelmid muutunud väga aktiivseks ja kasutavad üha keerulisemaid võtteid inimeste raha välja petmisel. Kelmide ohvriks langemist saab aga vältida – ei jaga teistele oma Smart-ID, Mobiili-ID ja ID-kaardi paroole ega sisesta neid kellegi teise palvel. Tuletan meelde, et PIN2 on digitaalne allkiri ja see on sama, kui panna allkiri paberile,“ ütles politseinik.
Kolme kuuga on petukõnede ohvriks langenud 143 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 776 000 eurot. Kelmid helistavad erinevatel ettekäänetel väidetavalt migratsiooniametist, pangast või politseist, et kätte saada inimeste isiklikke andmeid ja PIN-koode, millega paraku saavad kelmid ka täieliku ligipääsu pangakontodele. Tambre rääkis, et peamiselt vene keelt kõnelevad kelmid helistavad nii välismaistelt numbritelt aga kasutavad ka digitaalselt genereeritud numbreid, kus vastuvõtja telefon kuvab mõne ametkonna nime või numbrit. „Tihti suunatakse kõne väidetavalt teisele asutusele, aga tegelikult on tegemist järjekordse kelmiga. Soovitan kõne katkestada ja numbri blokeerida.“
Suurimaid summasid kaotatakse investeerimisega, näiteks märtsis pöördus politseisse 54-aastane Tallinna linna elanik, kes sattus internetis investeerimist tutvustava reklaami peale. Mees vajutas reklaamis asuvale lingile ja sisestas avanenud veebilehele oma andmed. Mõne aja pärast sai ta venekeelse telefonikõne väidetavalt investeerimisnõustajalt, kes juhendas teda kauplemisplatvormil ja esmase sissemaksu tegemisel. Kannatanu kandis kauplemisplatvormile 20 480 eurot, kuid sai peagi aru, et väidetavat teenitud kasumit ja ka investeeritud raha enam välja võtta ei saa.
„Internet ei ole olnud kunagi turvaline, ei ole seda nüüd ega ole ka tulevikus. Alguses tundubki kõik nagu päris ja inimesed näevad väidetaval veebilehel, kuidas investeeritud raha toob suure kasumi, kuid tegelikult on see kõik illusioon, mida kelmid võltsitud veebilehel kuvavad,“ kirjeldas Tambre.
Sel aastal on investeerimispettuse ohvriks langenud 67 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 731 000 eurot. Politseinik nendib, et investeerimine on üks hea lisaraha teenimise võimalus, kuid see ei ole kindlasti riskivaba. „Kui keegi võõras või juhututtav pakub head investeerimise võimalust või nõu, siis palun keelduge, sest tegemist on pettusega. Soovitan investeerimisega alustada oma kodupangast ja kindlasti tuleks eelnevalt lugeda selle alast kirjandust, kust saab häid algteadmisi investeerimisega alustamisel,“ ütles lõpetuseks Tambre.


Politsei: PIN2 on sama, mis allkiri paberilTänavu on inimesed kelmidele andnud üle 1,5 miljoni euro.
Käesoleva aasta kolme kuuga on inimesed kaotanud kelmidele üle 1,5 miljoni euro. Enim kaotatakse raha investeerimisel või petukõnedes oma isiklike andmete ja PIN-koodide jagamisel.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul on olukord murettekitav, sest inimesed kaotavad kelmidele järjest rohkem pea kogu oma raha. „Selle aasta algusest on kelmid muutunud väga aktiivseks ja kasutavad üha keerulisemaid võtteid inimeste raha välja petmisel. Kelmide ohvriks langemist saab aga vältida – ei jaga teistele oma Smart-ID, Mobiili-ID ja ID-kaardi paroole ega sisesta neid kellegi teise palvel. Tuletan meelde, et PIN2 on digitaalne allkiri ja see on sama, kui panna allkiri paberile,“ ütles politseinik.
Kolme kuuga on petukõnede ohvriks langenud 143 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 776 000 eurot. Kelmid helistavad erinevatel ettekäänetel väidetavalt migratsiooniametist, pangast või politseist, et kätte saada inimeste isiklikke andmeid ja PIN-koode, millega paraku saavad kelmid ka täieliku ligipääsu pangakontodele. Tambre rääkis, et peamiselt vene keelt kõnelevad kelmid helistavad nii välismaistelt numbritelt aga kasutavad ka digitaalselt genereeritud numbreid, kus vastuvõtja telefon kuvab mõne ametkonna nime või numbrit. „Tihti suunatakse kõne väidetavalt teisele asutusele, aga tegelikult on tegemist järjekordse kelmiga. Soovitan kõne katkestada ja numbri blokeerida.“
Suurimaid summasid kaotatakse investeerimisega, näiteks märtsis pöördus politseisse 54-aastane Tallinna linna elanik, kes sattus internetis investeerimist tutvustava reklaami peale. Mees vajutas reklaamis asuvale lingile ja sisestas avanenud veebilehele oma andmed. Mõne aja pärast sai ta venekeelse telefonikõne väidetavalt investeerimisnõustajalt, kes juhendas teda kauplemisplatvormil ja esmase sissemaksu tegemisel. Kannatanu kandis kauplemisplatvormile 20 480 eurot, kuid sai peagi aru, et väidetavat teenitud kasumit ja ka investeeritud raha enam välja võtta ei saa.
„Internet ei ole olnud kunagi turvaline, ei ole seda nüüd ega ole ka tulevikus. Alguses tundubki kõik nagu päris ja inimesed näevad väidetaval veebilehel, kuidas investeeritud raha toob suure kasumi, kuid tegelikult on see kõik illusioon, mida kelmid võltsitud veebilehel kuvavad,“ kirjeldas Tambre.
Sel aastal on investeerimispettuse ohvriks langenud 67 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 731 000 eurot. Politseinik nendib, et investeerimine on üks hea lisaraha teenimise võimalus, kuid see ei ole kindlasti riskivaba. „Kui keegi võõras või juhututtav pakub head investeerimise võimalust või nõu, siis palun keelduge, sest tegemist on pettusega. Soovitan investeerimisega alustada oma kodupangast ja kindlasti tuleks eelnevalt lugeda selle alast kirjandust, kust saab häid algteadmisi investeerimisega alustamisel,“ ütles lõpetuseks Tambre.


Tehisintellekt on petturite elu veelgi lihtsamaks muutunudTehisintellekti hiilgeaeg sillutab petturitele teed veelgi mastaapsemateks pettusteks. Piisab vaid üheminutilisest heliklipist sotsiaalmeedias, et inimestele raha saamiseks petukõne teha. Märtsi alguses kirjutas The Washington Post, et petised kasutavad võltsitud tehnoloogilist häält, millega on petturitel võimalik end esitada kui kellegi hädas pereliiget, mistõttu on lihtne selle ohvriks langeda ja tuhandeid dollareid kaotada.
Oma loo rääkis abielupaar, kes sai kõne kelleltki, kes kõlas täpselt nagu nende lapselaps. Väidetav lapselaps ütles telefonikõnes, et ta on vangis ning tal on sealt vabanemiseks ruttu raha vaja, mistõttu tegi eakas naine kõik selleks, et vajalik summa kokku saada.
Naine ning tema abikaasa jooksid kahte panka, et oma kontodelt raha välja võtta, kuid nende õnneks kutsus panga juhataja nad oma kabinetti ning ütles, et nad on tõenäoliselt langenud pettuse ohvriks.
The Washington Post kirjutas, et eaka abielupaari kogemus on vaid üks paljudest. Ainuüksi 2022. aastal olid petuskeemid, kus teeseldakse tuttavat või pereliiget, kõigist pettustest USAs teisel kohal ning selle ohvriks langes üle 36 000 inimese. Neist telefonitsi tehti üle 5000 pettuse ning kokku varastati inimestelt üle 11 miljoni dollari.

Kõnesüntees ei ole keeruline

Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) IT professor Tanel Alumäe sõnas, et tehisintellektiga petukõnede tegemine on absoluutselt võimalik ning et seda luua, läheb vaja umbes vaid üht minutit kõnet, mille võib pettur saada näiteks TikTokist või Youtube'ist.
«Kõnesüntees mingi konkreetse inimese häälega on teinud metsikuid edusamme viimaste aastate jooksul,» kinnitas ta ja lisas, et tuttava või lähedase häält sünteesida ja panna teda rääkima mingit konkreetset teksti ei ole tehnoloogiliselt väga keeruline.
Üks võimalus, kuidas end sellise pettuse eest kaitsta, võiks olla välja mõelda n-ö salasõna, mida lähedaselt vajadusel telefoni teel küsida, veendumaks, et see on tõesti tema.
«Kui paljud generatiivsed mudelid kokku panna, saab teha väga usutavaid asju. On palju näiteid viimasest ajast – eriti just piltidega –, kus on loodud mulje asjadest, mida tegelikult ei ole juhtunud. Seda on võimekus ka videona teha ja see kindlasti areneb tohutute hüpetega juba selle aasta jooksul,» lisas infotehnoloogia teaduskonna dekaan Gert Jervan.

Vasakult Tanel Tammet, Gert Jervan, Tanel Alumäe TTÜ AI-teemalisel taustabriifil.
Eero Vabamägi

Alumäe sõnas, et lihtsamaks on läinud ka n-ö Nigeeria petukirjade saatmine. «Ma näen, et see olukord on kätte jõudnud, kus mudeleid kasutatakse selleks, et inimesega suhelda. Siiani on selle petukirja taga mingi tüüp, kes üritab su pangaandmeid kätte saada, aga kui GPT-sarnaseid mudeleid on võimalik treenida seda automaatselt tegema, siis saab selliseid pettusi läbi viia palju suuremal skaalal.»
Kas ja kuidas seda sellisel juhul reguleerida? Alumäe nentis, et mõnes mõttes on regulatsioonid juba olemas. «On olemas seadused, mis ütlevad näiteks, et ei tohi inimestelt raha välja petta.»
Ka TTÜ professor Tanel Tammet sõnas, et ta isegi ei usu, et praegu osatakse mõistlikke regulatsioone teha. «See keelemudelite areng on väga kiires faasis ja ütleb, et lähitulevikku on väga raske ennustada. Kuni me seda ei oska ja see on nii lahtine, siis ei ole väga midagi reguleerida. Mingi hetk tekib rahunemisfaas, kus arengud enam nii kiired ei ole ja siis äkki tekib arusaam, kas on midagi reguleerida vaja,» selgitas Tammet.

Reegliteks on vara

Samas reedel vahendas Postimees, et Itaalia teatas, et keelab andmekaitse muredega seoses ajutiselt ChatGPT, olles esimene lääneriik, mis menuka AI juturoboti vastu selliseid meetmeid on võtnud. TTÜ professorid nentisid, et Itaalia on selle kasutamise suhtes tundlik olnud juba ammu ning et ChatGPT kinnipanek realistlik ei ole.
Tammet tõi näiteks, et ka möödunud nädalal avalikkuse ette jõudnud kiri, mille olid allkirjastanud sajad eksperdid ning kus nõuti uute võimsate AI-süsteemide arendamise ajutist peatamist, kuna need võivad «kujutada sügavat ohtu ühiskonnale ja inimkonnale», ei tähenda seda, et ChatGPTd või tehisintellekti üleüldiselt kaotada tahetakse. Avalik kiri olevat pigem tähelepanu juhtimine probleemidele, ohukohtadele ja vajadustele.
«Kui ka mina selle kirja allkirjastasin, siis ega ma ei seadnud mingeid illusioone, aga minu jaoks oli ka põhiline see, et sellest teemast hakataks rääkima. Praegu on väga selgelt näha, et tehnoloogiline areng läheb kohutavalt kiiresti edasi, kõik üritavad sellele rongile hüpata,» ütles Jervan, lisades, et kiri on saavutanud oma eesmärgi.
Reguleerimisest rääkides sõnas Jervan, et ka tema praegu Eesti kontekstis tehisintellekti reguleerimisel mõtet ei näe. Vaja oleks aga jätkata tõsist panustamist eetika teemadel, saamaks selgema arusaama ja kindluse, et kui suuri mudeleid kasutama hakata, siis sealt saadavad tulemused oleksid usaldusväärsed.
«Ma ei räägi, et peaksime kohe hakkama mingeid reegleid tegema, sest me tegelikult ei oskagi neid reegleid veel teha, aga peame selle teemaga tegelema.»


Säravad naisametnikud annavad “triibulistes nimekirjades” meestele skeemitamises silmad etteEestis toimub midagi kummalist: inimesed teevad mõnda asja justkui põhjendatult ja hästi, samas aga selgub, et nende endi tegemised pole samas valdkonnas korras.
Nii oli näiteks Slava Ukraini juhi Johanna-Maria Lehtmega, kes  tegi Ukraina nimel õiget asja ja sai tunnustusi, siis aga selgus, et rahaasjad ja dokumendid pole ühingul siiski korras ning neid “korrastama” kutsuti veelgi kahtlasem tegelane Marika Priske.
Nüüd on sots Riina Sikkuti majandusministeeriumis juhtum, kus asekantsler kaitseb Bolti huve, samas aga jätab deklareerimata oma majanduslikud huvid selles firmas.
ERR vahendab: “Majandusministeeriumi (MKM) ettevõtluse asekantsleril Sandra Säraval olid majanduslike huvide deklaratsioonis jäänud märkimata talle kuuluvad Bolti aktsiaoptsioonid. Särava sõnul polnud ta teadlik, et see on vajalik.
Põhjus, miks ERR Säravale päringu tegi, on selles, et alles hiljuti võttis ta sõna Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta, mis puudutab ka Bolti. Nimelt soovib komisjon, et käibemaksu peaks nõudma kõigilt, kes tarvitavad majutus- või taksoteenuse pakkumiseks digitaalset platvormi. Komisjoni hinnangul õnnestuks liikmesriikidel maksumuudatusega kokku korjata umbes 6,5 miljardit eurot käibemaksu aastas.
Särav ütles eelmisel nädalal ettepaneku kohta, et MKM seda ei toeta. Ta märkis, et Bolti taksojuhtide või külaliskorteri pidajate maksustamine ei kaota, vaid hoopis loob ebavõrdsust.”
Võib-olla Särav tõesti ei teadnud nõuet Bolti aktsiaoptsioone deklareerida (mis asekantsleri puhul on siiski küsitav), kuid kokkusattumus on siiski kummaline, kui ta teeb Bolti huvides samme, mis ühtivad tema omadega.
Kogu loo puhul võib lisada, et kui naisõiguslased nõuavad riigiametitesse ja firmade tippjuhtide sekka “triibulisi nimekirju” ehk naiste võrdsust meestega, siis naised on tõestamas seda, et nad on meestega võrdse ka skeemitamistes. Häid näiteid on palju: Keit Pentus-Rosimannus, Johanna-Maria Lehtme, Liina Kersna, Liisa Pakosta (muinsuskaitseametis), nüüd Sandra Särav…
Uued Uudised


Politsei: inimesed on kolme kuuga kelmidele kaotanud üle 1,5 miljoni. Enim kaotatakse raha investeerimisel või läbi petukõnedePolitsei andmetel on käesoleva aasta kolme kuuga inimesed kelmidele kaotanud üle 1,5 miljoni euro ning enim kaotatakse raha investeerimisel või petukõnedes oma isiklike andmete ja PIN-koodide jagamisel, vahendab BNS.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Urmet Tambre sõnul on olukord murettekitav, sest inimesed kaotavad kelmidele järjest rohkem pea kogu oma raha. “Selle aasta algusest on kelmid muutunud väga aktiivseks ja kasutavad üha keerulisemaid võtteid inimeste raha välja petmisel. Kelmide ohvriks langemist saab aga vältida – ei jaga teistele oma Smart-ID, Mobiili-ID ja ID-kaardi paroole ega sisesta neid kellegi teise palvel. Tuletan meelde, et PIN2 on digitaalne allkiri ja see on sama, kui panna allkiri paberile,” ütles politseinik.
Kolme kuuga on petukõnede ohvriks langenud 143 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 776 000 eurot. Kelmid helistavad erinevatel ettekäänetel väidetavalt migratsiooniametist, pangast või politseist, et kätte saada inimeste isiklikke andmeid ja PIN-koode, millega paraku saavad kelmid ka täieliku ligipääsu pangakontodele.
Tambre rääkis, et peamiselt vene keelt kõnelevad kelmid helistavad nii välismaistelt numbritelt aga kasutavad ka digitaalselt genereeritud numbreid, kus vastuvõtja telefon kuvab mõne ametkonna nime või numbrit. “Tihti suunatakse kõne väidetavalt teisele asutusele, aga tegelikult on tegemist järjekordse kelmiga. Soovitan kõne katkestada ja numbri blokeerida.”
Petised saadavad kliendi sularaha välja võtma
„Sel aastal on olnud juba mitu juhtumit, kus klient tuleb pangakontorisse sooviga võtta välja ootamatult suur summa sularaha,” rääkis Swedbanki klienditeenuste juht Ede Raagmets. Kuna viimastel aastatel on erinevate kelmuste arv kasvanud, siis muudab selline käitumine kogenud pangatöötaja alati ettevaatlikuks. Peale vestlust ongi selgunud, et klient on tõmmatud petuskeemi.
„Antud pettuse puhul räägitakse kliendile, et käimas on politseioperatsioon, mille eesmärk on tuvastada panga sisepettusi ja korruptiivseid töötajaid. Seejärel palutakse kliendil minna pangakontorisse, et võtta välja suur summa sularaha,” rääkis Raagmets. Ka sel nädalal tuli Swedbanki kontorisse klient, kes oli langenud sarnase pettuse ohvriks. „Meie klienditeenindajad annavad endast parima, et pettusi ära hoida ning võimalikke ohvreid märgata, aga palume ka inimestel endil olla tähelepanelikud,” lisas ta.
Põhja prefektuuri raskete kuritegude talituse juht Vjatšeslav Milenin lisas, et politsei ei tee selliseid operatsioone pangatöötajate tabamiseks ega küsi kelleltki tema paroole või veel vähem palub inimestel nende pangakontolt sularaha välja võtta. „Sel ettekäändel püüavad kelmid aga hoopis inimestelt raha välja petta. Politseile teadaolevat on toimunud kuus sellist juhtumit, milles viiel juhul kaotasid inimesed kelmidele ka oma raha. Nende kogukahju on ligi 93 000 tuhat eurot. Tegemist on kelmidega ja finantsasutused ega ka teised ettevõtted oma töötajate usaldusväärsust taoliselt ei kontrolli,“ rõhutab politseinik.
Ettevaatust investeerimisel!
Suurimaid summasid kaotatakse investeerimisega, näiteks märtsis pöördus politseisse 54-aastane Tallinna linna elanik, kes sattus internetis investeerimist tutvustava reklaami peale. Mees vajutas reklaamis asuvale lingile ja sisestas avanenud veebilehele oma andmed. Mõne aja pärast sai ta venekeelse telefonikõne väidetavalt investeerimisnõustajalt, kes juhendas teda kauplemisplatvormil ja esmase sissemaksu tegemisel. Kannatanu kandis kauplemisplatvormile 20 480 eurot, kuid sai peagi aru, et väidetavat teenitud kasumit ja ka investeeritud raha enam välja võtta ei saa.
“Internet ei ole olnud kunagi turvaline, ei ole seda nüüd ega ole ka tulevikus. Alguses tundubki kõik nagu päris ja inimesed näevad väidetaval veebilehel, kuidas investeeritud raha toob suure kasumi, kuid tegelikult on see kõik illusioon, mida kelmid võltsitud veebilehel kuvavad,” kirjeldas Tambre.
Sel aastal on investeerimispettuse ohvriks langenud 67 inimest ja nende kahjud on kokku ligi 731 000 eurot. Politseinik nendib, et investeerimine on üks hea lisaraha teenimise võimalus, kuid see ei ole kindlasti riskivaba.
“Kui keegi võõras või juhututtav pakub head investeerimise võimalust või nõu, siis palun keelduge, sest tegemist on pettusega. Soovitan investeerimisega alustada oma kodupangast ja kindlasti tuleks eelnevalt lugeda selle alast kirjandust, kust saab häid algteadmisi investeerimisega alustamisel,” ütles Tambre.
Kelmid esinevad ka MUPO ametnikena
Tallinna Munitsipaalpolitsei Ametile on teatatud, et vene keelt kõnelevad kelmid helistavad inimestele näiliselt abitelefoni numbrilt 661 9860 ja küsivad erinevatel ettekäänetel isiklikke andmeid.
Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti juhataja Aivar Toompere kinnitab, et mupo töötajaid neid kõnesid ei tee ja inimestelt isiklikke andmeid ei küsi. „Suur tänu kõikidele inimestele, et nad ei jäänud kelme uskuma ja andsid meile neist kõnedest ka teada. Kahtlase kõne lõpetamine on kõige õigem viis enda kaitsmiseks,“ ütles Toompere.
Asutusele on tulnud kümneid teadeteid kodanikelt, kellele väidetavalt helistas mupo töötaja. „Paraku, meil ei ole võimalik neid kõnesid takistada, sest tegemist on digitaalselt genereeritud numbriga ehk inimese telefon kuvab seda numbrit, kuid helistatakse tegelikult teiselt numbrilt. Igal juhul lõpetage need kõned kohe, kui hakatakse küsima isiklikke andmeid,“ rõhutas Toompere.
]]>


PALEEST VANGIKONGI: Usbeki „Paris Hilton“ tegi ilma nii popstaari kui petisenaVast ei arvaks keegi ära, kui vana on pildil olev proua tegelikult. Usbekistani eelmise presidendi tütrel Gulnara Karimoval jagus vahendeid piisavalt, laskmaks tipptasemel kirurgidel oma nägu lõigata ja kortse siluda. Jagus lausa nii palju, et osta ka sadade miljonite eest kinnisvara nii Londonis kui Hongkongis.
Isegi viimased neli vangistuses veedetud aastat pole suutnud Karimovat närtsitada. Aastatuhande algul Usbekistani seltskonnaelu hullutanud ning Kesk-Aasia Paris Hiltoniks kutsutud daamil on jäänud kinni istuda veel ligi kümme aastat, kuid ilmusid uued paljastused rikkuste kohta, mida ta kunagi valdas.
40 miljonit eralennuki eest
Usbekistan: mägedest ümbritsetud riik Kesk-Aasias, mille rahvas on pigem vaesevõitu ning kus lihtsamad inimesed on juba ammu võtnud omaks kombe käia tööl Venemaal, kus teenitud raha kodustele saata. Karimovat sellised mured ei vaevanud. BBC vahendatud süüdistuste järgi oli daam juhtninaks kuritegelikus ühenduses, mille üle ühe miljardi dollari küündiv rikkus oli laiali jaotatud 12 riigis.
„Üks suurimaid korruptsiooni- ja altkäemaksujuhtumeid läbi aegade,“ kõlab mõttekoja Vabadus Euraasiale karm hinnang mägede tütre finantskäitumisele. 40 miljonit dollarit maksev eralennuk? Pole probleem. Aastal 2010 ette võetud tehingus oli ametlikuks ostjaks Karimova kallim Rustam Madumarov, kuid polnud kahtlust selles, kust rahad tegelikult tulid. „Me usume, et küsimus tema isikliku jõukuse kohta pole selles olukorras oluline,“ tsiteerib BBC toonase päringu peale saadud delikaatset vastust asjaosaliselt riiulifirmalt.
Lisaks riiulifirmadele kuulusid süüdistuste järgi Karimova arsenali muudki võtted: mõjuvõimu ärakasutamine, altkäemaksud, rahapesu, võltsitud arved – kõik need lubasid Karimoval nautida glamuurset elu.
Ööklubi kodus
2016 surnud presidendi Islam Karimovi tütart jagus tema hiilgeaegadel igale poole. Ta lõi omaenda ehtebrändi. Ta proovis kätt popmuusikuna, tehes seda artistinime Gogoosha all (otsing videoportaalis YouTube toob esile kaadrid, mis meenutavad kitšilikke Eurovisioni lauluvõistluse palasid). Muu hulgas salvestas ta dueti prantsuse näitleja Gérard Depardieuga. Karimova elas omaenda palees, mille juurde kuulusid omaette ööklubi ja viinamarjaaed.
Raha selleks kõigeks hankis Karimova oma võimukat positsiooni ära kasutades. Forbes kirjutab, et kopsakaima summa – rohkem kui 865 miljonit dollarit – teenis ta altkäemaksudena Vene telekommunikatsioonifirmalt MTS.
Kui The New Yorkeri ajakirjanik soovis 15 aastat tagasi saada toonase superstaariga intervjuud, pidi ta pettuma. Usutlus jäi ära, sest Karimova nõudis selle jaoks ettemaksuks 20 000 dollarit. Hiljem õnnestus ajakirjanikul temaga korraks Twitteri vahendusel siiski suhelda. Põgusas vestluses jättis Karimova vastamata kõigile küsimustele, mis puudutasid tema julmurina tuntud isa hirmutegusid.
Isa lasi arreteerida
Esimest korda arreteeriti Karimova aastal 2014 ning seda omaenda isa korraldusel. Tütar oli muutunud oma priiskamises ning riisumises nii jultunuks, et rahva meelepaha ei saanud enam ignoreerida. Külma ja rõsket vangikongi see küll ei tähendanud, sest Karimova määrati 2018 juunis koduaresti, oma tütre Imani elamisse.
Kunagi oma isa võimaliku mantlipärijana nähtud Karimova oli kärsitu. 2019. aasta alguses andis Taškendi kohus määruse tema vahistamiseks, kuna ta olevat juba novembris omavoliliselt koduarestist lahkunud, samuti kasutanud ilma mõjuva põhjuseta internetti. Ülejäänud osa karistusest pidi ta ära kandma juba naistevanglas.
ARRETEERITI ISA KÄSUL: Karimova sahkerdamine ja priiskamine muutus nii häbituks, et 2014. aastal võtsid võimud ta vahi alla.
(Vida Press)
Karimova šveitslasest advokaat Gregoire Mangeat väitis toona, et mingit põgenemist ei olnud, vaid daam veeti kodust väevõimuga minema. „Usbekistani võimud avaldavad talle endiselt psühholoogilist ja füüsilist survet,“ tsiteerib Raadio Vaba Euroopa Mangeati pöördumist.
Šveits on Rootsi, Hollandi, Ameerika Ühendriikide ning Suurbritannia kõrval üks riikidest, mis Karimova petuvõrgustikku uurides korduvalt esile kerkib. Kõigi nende riikide kontodele kantud raha läks esialgu külmutamisele, kuni eelmisel aastal jõuti Usbekistani valitsusega kokkuleppele, mille järgi tagastatakse riisutud raha riigile.
Praegusel presidendil Šavkat Mirzijojevil peab olema motivatsiooni sellega vastutustundlikult ringi käia, vabastamaks riiki seda ümbritsevatest negatiivsetest stereotüüpidest. „President ja tema nõuandjad mõistavad täiel määral, et moodsa ühiskonnana edenemiseks peavad nad näitama korruptsiooni suhtes karmi joont,“ ütleb Forbesile Ameerika Välispoliitikanõukogu Kesk-Aasia spetsialist S. Frederick Starr.
Karimova lapsed on usutlustes avaldanud, et olgugi nende ema süüdi kõikvõimalikes kelmustes, väärib ta ometigi inimlikku kohtlemist. „Jah, ta peaks minema Šveitsis kohtu alla, aga temaga praegu toimuv rebib ta nii inimese kui emana täielikult tükkideks,“ lausub The Guardianile Karimova 29aastane poeg Islam Karimov juunior. Nii tema kui õde Iman ütlevad, et ema vaevavad tõsised terviseprobleemid ning ta vajab operatsioone.
Tavaliste usbekkide seas on Karimova endiselt põlatud tegelane, kes sümboliseerib kõike, mis kommunismijärgses rikkuste krahmamises on ebaaus ja priiskav. Mis puutub küsimusse Karimova vanuse kohta, siis õige vastus kõlab: praegu on ta 50.


Maksuamet saadab purustusse rohkem kui 300 võltsitud kaubamärgiga toodetHiinast või Türgist tellitud riided, jalanõud või elektroonika köidavad odavate hindadega, ent kas interneti teel ostetud Prada pusa või Nike jalatsid tõepoolest nende brändide toodang ikka ka on? Võltstoodangut võib saada iga heauskne ostja, kui Maksu- ja tolliamet enne pettusele jälile ei saa.


Scholz on silmitsi võimaliku parlamendi juurdlusega maksupettuse kohtaSaksa seadusandjad ütlesid teisipäeval, et plaanivad alustada uurimist kantsler Olaf Scholzi võimaliku seotuse kohta valitsusele miljoneid eurosid maksma läinud maksupettusega, kui ta oli Hamburgi linnapea.

Uurimine peaks välja selgitama, kas poliitikud aitasid erapangal M.M. Warburg vältida ebaõiglaselt saadud maksusoodustuste tagasimaksmist, ütlesid konservatiivse CDU ja CSU erakonna seadusandjad pressikonverentsil.
Samuti uuritakse, kas Scholzi varasemad sõnavõtud pettuse kohta on «usutavad», ütles konservatiivide fraktsiooni asejuht Mathias Middelberg.
Aastatel 2011-2018 Hamburgi linnapea olnud Scholz on korduvalt tõrjunud väiteid, et oli skeemiga seotud.
Sarnase uurimisega on ta silmitsi ka Hamburgi liidumaal.
Hamburgi komisjon uurib, miks loobusid kohalikud finantsvõimud 2016. aastal nõudmast Warburgi pangalt tagasi 47 miljonit eurot, mille tasumisest tal oli õnnestunud niinimetatud cum-ex skeemi abil hoiduda.
Aastal 2017 päevavalgele toodud cum-ex skeem seisnes selles, et dividendide väljamaksmise päeval vahetasid investorid kiiresti omavahel aktsiaid, mis hägustas nende omandiõigust ning võimaldas investoritel korraga mitmeid erinevaid maksusoodustusi saada.
Üle Euroopa kasutatud maksuskeem jättis Saksamaa riigikassasse arvatavalt mitme miljardi eurose augu.
Skeemi kasutamises süüdistatakse kümneid inimesi, nii pankureid, börsimaaklereid, juriste kui finantskonsultante.
Warburg pidi lõpuks kantsler Angela Merkeli valitsuse survel maksma tagasi kümneid miljoneid eurosid.


FOTOD | Ettevaatust! EMTA nime all levivad petusõnumidMaksu- ja tolliameti nime all levitatakse petliku sisuga SMS-sõnumit.
Levimas on maksu- ja tolliameti (EMTA) nime all petusõnumid, milles olev link tundub avades usutav.
Tegemist on õngitsuskirjaga, kinnitas maksu- ja tolliameti meediasuhete spetsialist Kertu Laadoga. Mitmed kliendid on maksuametit teavitanud levivast õngitsuskirjast. Maksuamet rõhutab, et tundmatu saatja poolt saadetud linki ei tohi avada.
Kui keegi on õngitsuslehel sisestanud oma andmed, tuleks juhtunust kindlasti kiiremas korras teavitada oma panka ning politseid, lisas Laadoga.
EMTA on avaldanud klientide hoiatamiseks info ka oma sotsiaalmeediakanalites.
Kuidas ära tunda õngitsuskirja?
Mistahes lingi avamisel soovitatakse kontrollida aadressiribal olevat veebilehekülje aadressi ning selle kõrval tabaluku ikooni, mis näitab et lehekülg on turvaline. Kui ikoon puudub või aadress tundub kahtlane, ei tohiks mingil juhul oma andmeid sisestage.
Kui tekib kahtlus, et võite olla langenud pettuse ohvriks, tuleks viivitamatult võtta ühendust oma pangaga, kasutades ametlikul kodulehel olevaid kontakte. Mida kiiremini pangaga ühendust võtate, seda tõenäolisem on raha tagasi saada ja nii saab sulgeda ka kõik edasist kuritarvitust võimaldavad teekonnad.
Ärge kiirustage kahtlases e-kirjas linkidele klõpsamise ega failide alla laadimisega.
Lugege kiri läbi ja võrrelge saatja aadressi varem saadud kirjadega. Tihtipeale on õngitsuskirjade aadressides erinevad numbrid või sõnalised lühendid
Vaadake, kas kiri on korrektne või sisaldab õigekirja- ja loogikavigu
Kui teilt paroole küsitakse, olge eriti ettevaatlik, sest pank ega maksuamet ei palu kunagi avaldada detailseid andmeid ega paroole e-kirja teel
Kui kahtlustate, et e-kirja puhul võib olla tegu pettusega, siis ärge vastake sellele, vaid edastage e-kiri oma panka. Selliselt saate ka pangaga üle täpsustada, kas tegemist võis olla pettusega
Uuendage oma arvuti- ja mobiiliseadme tarkvara regulaarselt, et vältida pahatahtlikke e-kirju


Pane tähele! Maksuameti nimel levivad petusõnumidMaksu- ja tolliameti (MTA) nime all levivad õngitsussõnumid.

Maksu- ja tolliameti nimel leviv petusõnum.
Lugeja foto

Maksu- ja tolliameti nimel leviv petusõnum.
Lugeja foto

Sõnumi kohaselt on saajal tasumata trahvid, mida suunatakse lingi kaudu tasuma. Postimehele laekunud vihje kohaselt oli sõnumis sisaldunud link, mis oli aktiivne ligikaudu pool tundi, küllaltki usutavalt petturite poolt tehtud.
Lingile vajutades oli autoriseerimise valikuteks jäetud ainult pangad. Ülejäänud lingid suunasid õigetele ameti lehekülgedele.
Maksu- ja tolliamet teavitas ühismeedias levivatest petusõnumitest.
«Tegemist ei ole maksu- ja tolliameti teavitusega, palume lingile mitte vajutada,» hoiatas amet.