Kardetud ja sõimatud toimingupiirangu tulevik: «Nii keeruline valdkond, et hambad hakkavad valutama»Iga mõne aja tagant pinnale ujuv pahameel toimimispiirangute rikkumisega ning nendega kaasnevate õhukesel pinnal virelevate kriminaalmenetlustega on probleem, mille läbinärimisega raskuste kiuste tegeleda püütakse.Toimingupiirangu rikkumine on üks sagedasemaid süüdistusi, mis nii riigi kui kohaliku omavalitsuste ametnikke, aga paradoksaalselt tihti ka näiteks arste korruptsioonikaasuste rägastikku segavad: seda siis, kui õiguskaitseorganid kahtlustavad ametiisikut, et ta on osalenud otsustusprotsessis, kus kasusaajaks on tema või temaga seotud osapool. Aeg-ajalt õigustatult, pahatihti alusetult, kui «seos» liialt otsituks jääb.
Probleeme selle korruptsioonivastases seaduses oleva paragrahvi ja hägususega on mitmeid, mis ongi andnud aluse äärmiselt laiaks tõlgenduseks ning pahatihti fiaskoga lõppevateks kohtuasjadeks.
Tartu abilinnapea Priit Humali juhtum andis kitsaskohtadele taas kõlapinda ja justiitsministeerium otsib võimalusi, kuidas seadust selgemaks teha. Kerge see ei ole.

Häid vastuseid veel ei ole

 Carri Ginter
Andres Haabu

«Toimingupiirangu täpne sätestamine ongi ülikeeruline,» tõdes jurist ja õppejõud Carri Ginter. «Kas nad leiavad seda tarkust või mitte, aga aru saada, mida keegi kus tohib ja ei tohi teha, ongi väga keeruline,» lausus ta.
Seadust võib tema sõnul küll üritada täpsustada, aga tegelikkus on ikka selline, et – nagu Ginter näiteks tõi – kuskil jagatakse mingitele filmitegijatele rahasid teiste filmitegijate moodustatud komisjonides. «Kas sa siis tunned seda filmitegijat või mitte – kuidas sa kontrollid seda?»
Ta lisas veel: «Siin ei olegi häid vastuseid. Hambad hakkavad valutama, nii keeruline valdkond on.»
Ginter meenutas, et on olnud kohtuasju, kus inimene tegi kohtus kompromissilepingu ja kuidagimoodi jõuti arusaamale, et see kompromissleping kohtus on eraldi toimingupiirangu rikkumine. «Selles mõttes selle peale ei tulegi, et kui kohtunik selle heaks kiidab, siis seal võiks veel ka kuritegu olla.»
Ka justiitsminister Kalle Laanet (RE) nentis, et kuigi nad proovivad leida võimalusi täpsustusi seadusesse teha, siis väga head vastust neil ei ole.

Justiitsminister Kalle Laanet
Eero Vabamägi

«Seal on kolm lõiget ja kui mingi lõike ära kaotad, siis see mõjutab kogu nägemust. Me nüüd arutame, kuidas me saaksime seda täpsemaks teha. Teistpidi (peame silmas), et me ei kaotaks normi mõtet ehk korruptsioonivastast tegevust ära,» rääkis Laanet Postimehele. ERRile tunnistas Laanet, et seaduse muutmine mõjutaks ka käimasolevaid kohtuasju.

Kohtusüsteem ja uurimisasutused on hakanud väga laialt tõlgendama

Mis täpsemalt probleem on? Endine peaprokurör Norman Aas märkis, et kui seaduse keskne rakendamisala on väga selge – näiteks, kui kohtunik otsustab iseenda lähedase suhtes midagi, siis siin ei ole küsimustki. Või kui vallavanem otsustab valla eelarves mingi asfalttee isikliku majani teha.
Ebaselgeks muutub seadus aga kolmes kohas.
Esiteks, seaduse nn ääremaad, kus inimesed ei saa lihtsalt aru, et nad on ametiisikud. «Seadus ei hõlma ainult ametnikke, vaid hõlmab üldse kõiki avalike ülesannete täitjaid. Samas avalik ülesanne ise on abstraktne: kas arstid-õpetajad sinna alla lähevad?» küsis Aas.
Samuti on ebaselge, kuidas defineeritakse seotud isikuks olemine. Eesti on väga väike ja mingeid sidemeid inimeste vahel on Aasa sõnul hõlbus leida. «Ühest küljest on see väga selge – lähisugulased. Aga siis on üks säte, mis ütleb, et muu majanduslik mõju üksteise üle. Mida see täpselt tähendab, ei ole võimalik öelda,» tõdes ta ja tõi näiteks: «Kui linnaametnikule kuulub ettevõte, kes on võtnud laenu mingilt teiselt ettevõttelt, mis kuulub gruppi, kel on huvi mingi detailplaneeringu vastu: kas see tekitab sellise majandusliku mõju üksteise suhtes, et saaks rääkida seotud isikutest?»
See, kas on seotud isik või mitte, on keskne küsimus ka Tartu abilinnapea Priit Humali ning suurettevõtja Parvel Pruunsilla kriminaaluurimises. Ka viimase aja kohtupraktika on seotud isiku mõistet üsna kaugele laiendanud. «Esialgu seaduses toodud definitsioon on, et sugulased ja ühises äritegevuses olijad on seotud isikud. Aga praegu on see üsna laiaks tõmmatud. Ennetamise kontekstis, kui mõni KOV või riigiasutus enda jaoks reeglid seab, et olla parem kui seaduses nõutud miinimum, siis see on täitsa okei. Aga kui hakata karistama kriminaalkorras, siis see säte peab olema selge,» ütles Aas.
Kolmas ebaselguse allikas on kahju ulatus. «On mingid selged küsimused, näiteks eelarvelised otsused, kus on võimalik kohe otsusest endast see summa võtta. Samas on ka abstraktsemaid otsuseid, mida avalik võim teeb – näiteks, mis on mingi detailplaneeringu väärtus?»

 Soraineni vandeadvokaat Norman Aas
Eero Vabamägi

Praegu on prokuratuur ja politsei läinud Aasa hinnangul teadlikult seaduse ääremaile kaasuseid tegema. «Võibolla, kui nad jäänuks selgelt kesksesse kohaldamisalasse, siis seda küsimust nii väga üleval ei oleks,» väitis Aas.
Kõige selle tõttu näeb Aas paranduskohti küll ja veel. «Tippjuristid on analüüsinud seda 10 aastat ja ka nemad ei oska öelda, mis teod võivad olla karistatud ja mis mitte,» märkis ta.
Aasa sõnul on küsimuse laiem taust see, et kui karistusseadustiku lühike ja lakooniline paragrahv viitab korruptsioonivastasele seadusele, siis see seadus on mõeldud ennekõike korruptsiooni ennetamiseks, mitte otseseks aluseks kriminaalkorras karistamisele. «Korruptsioonivastane seadus iseenesest on hea lühike seadus – ei olegi rohkem kui 20 paragrahvi. Aga ta on mõeldud korruptsiooni ennetamiseks. Seetõttu kasutab ta üsna abstraktseid ja lahtiseid mõisteid. Ennetamise kontekstis on ta igati kohane. Aga kui hakata isikuid karistama nii lahtistele mõistetele tuginedes, siis muutub asi probleemseks.»

§ 11. Toimingupiirangud

(1) Ametiisikul on keelatud toimingu või otsuse tegemine, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) otsus või toiming tehakse ametiisiku enda või temaga seotud isiku suhtes;
2) ametiisik on teadlik tema enda või temaga seotud isiku majanduslikust või muust huvist, mis võib mõjutada toimingut või otsust;
3) ametiisik on teadlik korruptsiooniohust.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul on ametiisikul keelatud anda oma alluvale ülesandeks teha toimingut või otsust tema asemel. Ametiisik peab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust viivitamata teavitama oma vahetut juhti või ametiisiku ametisse nimetamise õigusega isikut või organit, kes teeb toimingu või otsuse ise või annab selle ülesande teisele ametiisikule.
(21) Kui toimingut või otsust ei saa teha ühise toimingu või otsuse tegemise pädevusega ametiisiku vahetu juht või ametiisiku ametisse nimetamise õigusega isik või organ või ametiisiku asendamine on võimatu, peab ametiisik käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust viivitamata teavitama teisi ühise toimingu või otsuse tegemise ülesandega isikuid. Ühise toimingu või otsuse tegemiseks vajalik kvoorum on selle võrra väiksem, kui seadus ei näe ette muud taandamise korda.


Raadiohommikus: kuidas elab Eesti inimene kuuma suve hakul?Äripäeva raadio kolmapäevases hommikuprogrammis võtame jutuks meie inimeste hetke tarbimisharjumused ja räägime sellega seoses nii rahatarkusest, ostlemisest kui kinnisvarast.
Teisipäeval avaldati rahandusministeeriumi viies täiskasvanute rahatarkuse uuring. Sel teemal räägime hommikuprogrammis ministeeriumi rahatarkuse koordinaatori Liisi Kirchiga. Mainori juhi Kadi Pärnitsa käest uurime, milline on tema tulevikuvaade Eesti majandusele ning kust võetakse optimism, et Ülemiste Citys jätkuvalt investeerida.
Eksootiliste Aasia kaupade müügiga tegeleva kaupluseketi Universaal Universumi ühelt asutajalt ja juhilt ning raamatu „Minu Aasia“ autorilt Margus Kalamilt uurime, milline on praegu inimeste soov osta eksootilist kaupa. Eestit külastavatele turistidele giidituure organiseeriva Traveller Toursi juhilt Marii Männistelt küsime, milline tõotab tulla turismisuvi.
Hommikuprogrammi veavad Lauri Leet ja uudistetoimetaja Romet Toomas Tiitsaar.
11.00–12.00 "Triniti eetris". Saates räägime rahapesu tõkestamisest ja sellega seotud andmevahetusest. Kuidas seda sorti kuritegevuse vastu võidelda, mida ja keda tuleb kontrollida, milliste andmete põhjal ja kuidas toetavad finantsasutusi regulatsioonid, selgitavad saates tehnoloogiafirma Salv peajurist Kelly Nõmmiko, tootejuht Ester Eggert ja advokaadibüroo Triniti advokaat Maarja Lehemets. Saadet juhib Indrek Kald.
13.00–14.00 "Energiatund". Saates on külas Eesti Energia juhatuse liige Kristjan Kuhi ning Energiasalv OÜ juht Peep Siitam ning räägime elektrienergia suuremahulisest salvestamisest. Kristjan Kuhi käest uurime Eesti Energia plaanitavast 50megavatt-tunnisest salvestist, mis on plaanis käiku anda järgmisel aastal, ning Peep Siitam räägib Paldiski Energiasalve hiiglasliku vesisalvesti rajamiseks vajaminevatest investeeringutest ning eeldustest.
Lisaks räägime salvestusvajadusest Eesti üldises energiabilansis. Saatejuht on Lauri Leet.
15.00–16.00 "Delovõje ljudi". Saatekülaliseks on moe- ja keelekooli MOEPÖÖRE projektijuht ning Integratsiooni Sihtasutuse Narva eesti keele maja õpetaja Julia Viirsalu. Projekt MOEPÖÖRE toimus tänavu märtsis, kui 40 moehuvilist eesti keele õppijat alustas koostööd tunnustatud Eesti disaineritega, et luua oma rohepöördeline moekollektsioon ning harjutada eesti keelt.
Julia Viirsalu räägib saates, kuidas Integratsiooni Sihtasutus on viimaste aastatega arenenud, millised on olnud arengud integratsiooniga, kuidas saavutada umbkeelsetel riigis paremaid võimalusi ja mida on olnud õppida projektist Moepööre. Saatejuht on Alyona Stadnik.
Kuulake Äripäeva raadiot Tallinnas ja Harjumaal 92,4 MHz, Tartus 97,7 MHz, Pärnus 91,9 MHz, Haapsalus 96,0 MHz, Saaremaal 101,7 MHz ja Ida-Virumaal 94,6 MHz.
Kuulamislingi ja nädala saatekava leiate siit.


Olukord kontrolli all. Eelmise talve gaasi- ja elektrivarustuse paanika jääb tänavu Eestis äraVenemaa võib Eesti oma elektrivõrgust eemaldada, inimesed kodudes seda ei märka, kinnitab Eleringi uus juht Kalle Kilk. Ka gaasi lõppemist ei pea ta kuidagi võimalikuks.Mõne päeva pärast paneb ameti maha üks kõige pikemat aega riigifirmat juhtinud inimene, Eleringi juhatuse esimees Taavi Veskimägi. 1. juulist on tema järglane kogu oma tööea ajal Eesti elektrivõrkude tööd korraldanud Kalle Kilk. Kui Veskimägi oli suhete inimene, siis Kilgil on laia suhtevõrgustiku asemel sügavad eksperdi teadmised. Need teadmised ütlevad, et enne Venemaa otsust Eesti elektrivõrk enda oma küljest eemaldada ei pea meie peaminister enam televisioonis inimesi võimalike elektrikatkestuste eest hoiatama. Me suudame oma elektrivarustuse kindlalt toimimas hoida. Sama muretult võivad end tunda gaasitarbijad, sest gaasi tarnimise võimalused on praeguseks mitu korda suuremad, kui siinne gaasi tarbimine.■ Taavi Veskimäe lahkumine oli üsna ootamatu - ta oli pikalt ametis olnud ega tahtnud kuidagi ära minna. Kas ka teile tuli ootamatult, et peate hakkama Eleringi juhtima?Eleringis on kogu aeg mõte, et kui midagi juhtub, on meil alati olemas varuvariant.■ Olite varuvariant?Elu ei tohi seisma jääda, kui üks inimene ära läheb. Olin valmis, et juhtimine on vaja üle võtta.■Kas Veskimägi lahkus plaanitult?Jah, tema enda plaani järgi. Omavahel olime sellest rääkinud.■ Veskimäe kui Eleringi juhi suhted turuosalistega läksid üsna teravaks. Elektriturul ei saanud ta läbi Eesti Energia eksjuhi Hando Sutteriga, gaasi varustuskindluse loomisel ei kannatanud Alexela juhid teda silmaotsaski. Kas jätkate seda joont või on teil kavas turuosalistega suhted korda seada? Läbisaamise määrab, kas on tegemist rahuaja kulgemisega või on maailmas suured muutused ja käsil suured projektid. Energiakriisis on selge, et tekib eriarvamusi turu arendamises. Äriettevõttel on plaan oma äri ajamiseks ja nad seisavad enda eest. Kui meie seisame väärtuste eest, mis selle äriplaaniga kokku ei lähe, siis tekivad arusaamatused.■ Kas teie seisukohalt on Alexela mehed oma äriplaanis lihtsalt väljapressijad, kelle eesmärk oli Paldiski LNG-kai rajamise eest võimalikult suur summa teenida?Ma ei ütleks, et neil oli Eleringiga vastuolu. Suures plaanis oli tegemist riigi eesmärgiga. Riik üritas tekitada täiendavat varustuskindluse võimalust. Selle jaoks anti Eleringile üks ülesanne ja ettevõtjatel oli pusle teine osa. Ma isegi ei näe, et siin oli Eleringiga mingit konflikti. Küsimus oli detailides, sest pidime tegutsema samal maa-alal.■ Kui küsiksime Marti Häälelt, siis tema arvaks, et Taavi Veskimägi oli kurja juur, miks see asi lõpuks toimima ei hakanud? Ma ei saa nõus olla. Kokkulepe oli riikide vahel - Eesti ja Soome lahendasid gaasivarustust. Meile anti ülesanne teha toruühendus, et soomlastega koos renditav laev saaks siia tulla. Loomulikult oli Alexelal mõte, et nad saavad selle käigus endale ka mingi äriliselt kasuliku asja teha. Ilmselt ei tulnud see neil välja. Täpselt veel ei tea, sest ega kai kuhugi kao, et seda kasutada ei saaks. Eleringi põhiülesanne oli tagada gaasi varustuskindlustus. Sellega saime hästi hakkama. ■ Kas Elering sai toruühendusega hakkama - kui meil praegu peaks olema vaja Paldiski kai kaudu LNG-d tuua, saab seda selle toruühenduse kaudu gaasivõrku lasta?Ülejäänud kai kohta ma 100% kindlusega ei julge väita, kuid toruühendus on valmis.■ Ja seda saaks kasutada isegi siis, kui ei ole kasutuslube? Tegelikult on 1. juuni seisuga kasutusluba antud. Kogu paigaldis on küll kahes osas: maapealne toru ja merealune toru. Maapealsel osal on kasutusluba, mille andis kohalik omavalitsus. Merealuse toru jaoks saab kasutusloa anda tehnilise järelevalve amet. See menetlus on pooleli.■ Seega ei saa me endiselt kaid gaasi vastuvõtuks kasutada? Gaasitoru töövõimet ei mõjuta see, kas sel on luba või ei ole. ■ Kuidas saab enne kasutusloa olemasolu gaasitoru kasutada? Kasutusluba on selleks, et see oleks olemas enne rajatise kasutusele võtmist?Täpselt nii. Kasutusloa menetlus läks rööpast välja, kui asjaosalistel tekkis arusaam, et kai ei ole võimalik esialgsel kujul kasutada - eelmise talve gaasivarustuse tagamiseks. Kõik pingutasid, et novembri lõpuks oleks asi valmis ja seda saaks kasutada. Arusaam, et soomlaste renditav laev siia ei tule, tekkis oktoobris. Sellises olukorras osapooled, kellest olenes kasutusloa väljastamine, ei näinud väärtust sellega kiirustamisel. Kasutusloa väljastamisele oli maaomaniku vastuseis ja seepärast ei olnud kohalik omavalitsus pikalt nõus kasutusluba väljastama. ■ Kas uueks talveks on gaasitorustik sellises valmiduses, et Paldiski kai kaudu saab gaasi tuua, kui peaks selleks vajadus tekkima?Kai kohta ei tea, kuid merealuse gaasitoru kohta on meil menetlus pooleli. Oleme esitanud hoonestusloa taotluse. Edasi sõltub, kui kiiresti tehnilise järelevalve amet jõuab menetleda. Sügiseks peaks tulema ka kasutusluba. Sisulisi probleeme ei ole.■ Kas olete Alexelale ära maksnud kai kasutamise renditasud, mille kohta nad jõudsid arved esitada enne kai mahamüümist?Kuna me renditeenust ei kasutanud, siis me selle eest ei maksnud.■ Kas Alexela nõustus sellega või on kohtuvaidlus tulekul? Ei oska öelda, kas nad kohtuvaidlusele mõtlevad. Praegu ei ole meid kohtusse kaevatud. Tsiviilnõude aegumiseni on aega. Nad saavad päris mitu aastat mõelda enne, kui sellega kohtusse pöörduvad. ■ Aga intressid jooksevad?Intressid saaksid joosta, kui oleksime midagi kasutatud. ■ Saan aru, et te ei ole seda Alexelaga selgeks rääkinud? Meie seisuskoht on selge: see on õhust võetud nõue. Algselt soovis Alexela sama raha saada laeva sildumise eest. Nüüd vaatasid, et laeva ei tule, ja otsustasid lihtsalt küsida Eleringilt toru kasutamise eest. See on leiutatud skeem.■ Milline info on teil süsteemihaldurina, kas Eesti gaasimüüjatel on järgmiseks talveks gaas olemas?Kogus, mida terminalide kaudu saaks vajaduse korral rohkem tuua, vastamaks meie kohalikule gaasitarbimisele, on väga suur. Gaasivarustuse probleeme ei ole kuskilt näha. Incukalnsi hoidla on praegu oluliselt rohkem täis, kui oli eelmisel aastal. Praegu käib Soomes asuva Inkoo terminali kaudu Incukalnsi täitmine. ■ Inkoo ujuvterminal ongi jäänud alakasutatuks, kas endiselt on Eesti Gaas seal ainus klient?Meie info on sama. Gaasikauplejad ei ole pidanud vajalikuks sinna oma laevu tellida.■ Eelmisel aastal tekkinud hirmu, et meil ei jagu gaasi, pole sellel talvel põhjust karta? Põhiline osa hirmust tuli vahetult pärast Ukraina sõja algust, kui ei saadud aru, millised on tarnevõimalused. Eelmisel suvel, kui oli selge, et Eesti või Soome jõuab oma terminali valmis, sai öelda, et gaasiprobleemi tekkimine ei ole võimalik. Gaasi tarnimise võimes on meil kahekordne ülejääk. Isegi, kui soodsamaks läinud gaasi hind toob osa tarbimist tagasi, on varu piisavalt. ■ Praegune valitsus on öelnud, et tahab kindlasti Eesti Energiast eraldada Elektrilevi. Kas Elering võtaks Elektrilevi hea meelega vastu?Praeguses seisus poleks mõistlik Elektrilevi kohe Eleringiga kokku panna. Küsimus on fookuses - kas ettevõtte juhtkond tegeleb ettevõtete ühendamisega või mõne muu olulise teemaga. Elering peaks esmajärjekorras korraldama elektrivõrgu sünkroniseerimise Mandri-Euroopaga ja vajalikud investeeringud suure hulga taastuvenergia pääsemiseks elektrivõrku. See on lähima nelja-viie aasta põhiküsimus. ■ Eleringi mullune suur kasum tekitas meedias palju vastukaja. Millelt tuli energiaturule keerulisel aastal suur kasum? Meie omanik on riik, kes on pannud raha meie varadesse ja ootab, et saab selle eest mõistliku tootluse. Vara on meil palju, üle miljardi euro. Teenida miljardi pealt mõnikümmend miljonit eurot kasumit ei ole protsentides sugugi üüratu summa. ■ Kui palju Eleringi võrgutasud eelmisel aastal suurenesid? Eleringi võrgutasud on 2014. aasta tasemel. Oleme suutnud investeeringuteks leida väljastpoolt nii palju finantseerimist, et saime varasematel aastatel mitu korda võrgutasu vähendada. Eelmise aasta alguses tõstsime tasu tagasi 2014. aasta tasemele, sest mingid kulud suurenesid. Seega oleme praegu samal tasemel nagu üheksa aastat tagasi.■ Kas Eleringil ei olegi kulukomponenti, mis on Elektrilevil peamine võrgutasude suurendamise põhjus - elektri kallinemine?On küll. Mõned on juhtinud tähelepanu ka Soome Fingridi otsusele, et nad ei küsi klientidelt mitu kuud võrgutasu. Nad on saanud suures koguses tulu ülepiirilise kaubandusega ja kasutavad seda nüüd kõrge võrgutariifi kompenseerimiseks. Meie alustasime sama asja juba mullu kevadel ja tänu sellele vältisime võrgutasu suurenemist, mis oleks tulnud ka elektri kallinemise tõttu.■ Elekter on odavnenud ja teie kulud vähenenud, võrgutasude suurendamist kavas ei ole?Meil on kokkulepe, et vähemalt aasta lõpuni kasutame ülepiirilise kaubanduse tulu kaoelektri kompenseerimiseks. Pärast seda arutame konkurentsiametiga. Keerulisem on gaasivõrguga. Gaasi hinna tõusu tõttu on gaasivõrgu kasutamise maht kahanenud. ■ Eelmisel talvel tekkis paanika, kui peaminister hoiatas, et Venemaa võib meid oma elektrivõrgust eemaldada ja peame valmis olema, et toas tuled kustuvad. Kas see oht on meil endiselt?See hoiatus ei olnud paanika külvamine, vaid teadvustamine, et oht on olemas. See oht oli ka varem olemas. Aastate jooksul oleme selle võimalikku mõju kogu aeg vähendanud, kuid selle esinemise tõenäosus suurenes järsult. Uuel talvel oleme veel paremas seisus. Olulised asjad on meil olemas saaksime hakkama, kui Venemaa meid välja lülitaks. Peame lihtsalt suuremaid kulutusi tegema, et võrgus stabiilset sagedust hoida. Süsteemis peab olema piisav reserv. Kui Venemaa lülitab meid välja, siis käivitame mingi hulga elektrijaamu, mis töötavad pooleldi tühikäigul, ja peame neile maksma. 1 Loe pikemalt: epl.ee KES TA ONSüvateadmiste ja -kogemusega ekspert• Karjäär algas omaaegses Eesti Energia struktuuriüksuses Tallinna Elektrivõrgus. • 1998. aastast töötas Eleringi eelkäijas ehk Põhivõrgus keskdispetšertalituse inseneri/režiimiplaneerijana ja hiljem režiimiplaneerimise üksuse juhatajana.• 2007. aastast töötas põhivõrguettevõtte ehk nüüdse Eleringi (2010. aastast) varahalduse eest vastutava juhatuse liikmena.• Kilk on omandanud Tallinna tehnikaülikoolis nii bakalaureuse- kui ka magistrikraadi elektroenergeetika erialal. 2009. aastal kaitses ta samas ülikoolis ka energia- ja geotehnika filosoofiadoktori kraadi.Kalle Kilgi järgmise viie aasta põhiülesanne on luua võimalused, et taastuvenergia jõuaks põhivõrku.INTERVJUU Tanel Raig;reporter


Eesti kuulub nüüd sooneutraalsete abieludega riikide hulkaRiigikogus eile heaks kiidetud seaduse järgi saavad uuest aastast abielu sõlmida kaks täisealist inimest sõltumata soost, sellega läbis valitsus parlamendis usaldushääletuse, mis oli seotud abieluvõrdsust kehtestava perekonnaseaduse muutmise ja sellega seoses teiste seaduste muutmise seadusega.Peaminister Kaja Kallas (RE) ütles, et igaühel peab olema võimalus abielluda inimesega, keda armastab ja kellega soovib oma elu siduda. «Selle otsusega astume lõpuks Põhjamaade ja kõigi teiste maailma demokraatlike riikide hulka, kus see õigus on tagatud,» lausus ta. «See otsus ei võta kelleltki midagi ära, aga annab paljudele midagi väga olulist juurde. Ühtlasi näitab see, et meie ühiskond on hooliv ja peame üksteisest lugu. Olen Eesti üle uhke.»Sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo (RE) sõnul muudab abieluvõrdsus meid ühiskonnana arvestavamaks. Ta lisas, et kuigi tegemist on paljuski tehniliste õigusruumi muudatustega, ei saa me mööda vaadata nende otsuste märgilisusest. «Loodan, et ajapikku näevad ka kriitikud, et sellistest sammudest me võidame, mitte ei kaota,» lisas Riisalo. «Teiste riikide kogemus näitab, et loetud aastate pärast on ühiskonnas tolerantsust rohkem ja kõik läheb rahulikult.»2024. aasta jaanuarist võivad omavahel abielluda samast soost inimesed ja siis on neil ka ühise lapsendamise õigus. Kooselupaarid saavad lapsendada ainult teineteise last.Ebaseaduslik läbisurumine?Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) esimees Martin Helme ütles Postimehele, et seadused on riigikogus läbi surutud ebaseaduslikult ja seetõttu ei tunnista nemad neid kehtivatena. «Toimunu on Eesti demokraatia ja parlamendi vägistamine, niiviisi läbi surutud asju ei saa kunagi pidada legitiimseks. Meie ei nõustu kooseluseadusega ega abielu väärastamisega ja ühel või teisel moel kavatseme mõlemad tühistada. Kõige parem oleks seda teha rahvahääletusega, see annab otsuse kõrgema võimu kätte ja tõmbab pikemaks ajaks neile ühiskonda lõhestavatele asjadele joone alla.»Riigikogu õiguskomisjoni aseesimees Anastassia Kovalenko-Kõlvart (KE) ütles, et oleme olnud järjest tunnistajaks sellele, kuidas koalitsioon suhtub lugupidamatult ühiskonna demokraatlikesse alusprintsiipidesse. Tema sõnul pole valitsusliidul mingitki arusaama, kuidas mõjuvad need muutused meie ühiskonnale pikemas perspektiivis, sest mingit mõjuanalüüsi ei ole tehtud. «Näiteks sooviti asendada lapse sünni registreerimisel rahvastikuregistris sõna «isa» mõistega «teine vanem». Teiseks sooviti piirata bioloogilise isaduse tuvastamist kohtu teel, kui lapse põlvnemine kahest samasoolisest vanemast on juba kindlaks tehtud. Selline säte oleks aga põhiseadusega vastuolus,» väitis Kovalenko-Kõlvart.Keskerakonna esimehe Jüri Ratase sõnul ei ole nad siiski valmis hakkama eile vastu võetud seadust tühistama, kui neil peaks nelja aasta pärast see võimalus tekkima.Isamaa esimees Urmas Reinsalu ja riigikogu Isamaa fraktsiooni esimees Helir-Valdor Seeder olid sooneutraalse abielu suhtes eile resoluutsemad. «Meid ei veena ümber see usaldushääletusega ühiskonnast üle rulliv käitumine,» märkis Reinsalu. Seedri sõnul sõltub nende erakonna edasine käitumine poliitilisest reaalsusest. Seaduse ümberpööramise võimalust ei välistanud kumbki.Problemaatiline tagasipööramine«Umbusalduse menetlemise ajal teatas peaminister, et samasooliste abielu seadustamine ei olnud Reformierakonna soov, vaid koalitsioonipartnerite nõudmine ja nad läksid kompromissile.Eelmises valitsuses läksid nad kompromissile perehüvitistega, selle nüüd tühistasid, nii et pole välistatud, et samamoodi võib minna ka edaspidi,» rääkis Seeder ühest võimalikust arengust.Riigiõiguse asjatundja Paloma Krõõt Tupay vastas eelmisel nädalal Postimehe podcast'is «Mis uudist» esitatud küsimusele abieluvõrdsuse otsuse võimaliku tagasipööramise kohta, et tuleb arvestada uue õiguse alusel tekkinud abieludega. «Meil ei kehti ainult Eesti õigus, me peame ka arvestama, et oleme ELi õigusriik ja ühinenud Euroopa inimõiguste konventsiooniga.»LGBTI- (lesbi, gei, biseksuaal, transsooline ja intersooline) aktivist Hanna Kannelmäe ütles Postimehele, et oli riigikogus kohal, kui seaduse üle hääletati, ning see mõjus talle emotsionaalselt erakordselt tugevalt. «Olen ju 15 viimast aastat LGBT-õiguste eest võidelnud või aktivist olnud,» mainis ta. «Kaua aega võisime Eestis abieluvõrdsuse olemasolust ainult unistada. Ma tunnen, et see on väga suur töövõit, milles on osalenud erakordselt palju inimesi.»Mida abieluvõrdsuse kehtestamine kaasa toobAbieluvõrdsust kehtestav perekonnaseaduse ja veel 85 seaduse muutmise pakett toob endaga kaasa ka kooseluseaduse rakendusaktid.Abielu kõrval jääb tulevikus inimestele alles võimalus sõlmida kooseluleping. Sellega tagatakse registreeritud elukaaslastele õigus kaasa rääkida oma elukaaslasega seotud otsustes ning saada vajadusel toetusi ja hüvitisi. Kooselulepingu sõlminud paaridele antakse ka võimalus minna abielule üle lihtsustatud korras.Abielu ja registreeritud kooseluga tekivad paaridele õigused ja kohustused, mis ei laiene vabas suhtes paaridele.Need on peamiselt seotud toetuste saamise, vara, eluaseme ja põlvnemisega. Näiteks registreeritud partneri või abikaasa surma korral aitab see vältida olukorda, kus testamendi puududes ei ole kooselupartneril õigust pärandusele ning kogu vara läheb automaatselt partneri sugulastele.Samuti kasutatakse abikaasa või partneri abi varem väljendatud kavatsuste kindlakstegemiseks, kui abikaasa või registreeritud partner on teadvuseta või ei ole võimeline kasutama oma tahet, et otsustada meditsiinilise ravi vastuvõtmise või tagasilükkamise üle.Seadus on plaanitud jõustuma 1. jaanuaril 2024. Muudatused, mis on vajalikud ajavahemikus 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2023 sõlmitud kooselulepingute registrikannete tegemiseks enne ülejäänud muudatuste jõustumist, jõustuvad 1. oktoobril 2023.Kooseluseadusest ja petitsioonidest abieluvõrdsuse kehtestamiseni12. novembril alustas SA Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks (SAPTK) kampaaniat «Kaitskem üheskoos perekonda!». Sellega sooviti «koondada üldrahvalikku toetust perekonna institutsioonile ning väljendada vastuseisu taotlustele see ühiskonna alusinstitutsioon seadusega ümber kirjutada».14. mail andis SAPTK riigikogule üle 38 000 allkirjaga petitsiooni.17. juunil andsid SAPTK esindajad riigikogule umbes 7500 inimese allkirjastatud protestikirja kooseluseaduse eelnõu vastu.ja Toompeal.24. novembril korraldas SAPTK kooseluseaduse vastu meeleavalduse Tallinnas Vabaduse platsil1. jaanuaril jõustus kooseluseadus.17. oktoobril hääletas riigikogu täiskogu EKRE saadikute algatatud kooseluseaduse tühistamise eelnõu 47 häälega menetlusest välja, vastu oli 19 liiget. Kooseluseaduse tühistamist toetas Isamaa justiitsminister Urmas Reinsalu.2020. 19. oktoobril algatas erakond Eestimaa Rohelised petitsiooni perekonnaseaduse muutmiseks. Petitsioon kogus 35 800 allkirja ja saadeti riigikogusse.Novembris hääletas riigikogu põhiseaduskomisjon valitsuse ettepaneku abielureferendumiks maha. Selle tagajärjel kutsus Isamaa põhiseaduskomisjonist tagasi Siim Kiisleri.14. detsembril toimus riigikogus abielureferendumi esimene lugemine.30. detsembril esitas opositsioon abielureferendumile 9300 muudatusettepanekut.2021 13. jaanuaril astus Keskerakonna peaminister Jüri Ratas korruptsiooniuurimise tõttu tagasi.2023. Jaanuaris otsustas riigikohus, et kooseluleping tuleb kanda rahvastikuregistrisse.15. mail kiitis valitsus heaks nii samasooliste abielu tähistava perekonnaseaduse muutmise kui ka kooseluseaduse rakendusaktide eelnõud.Allikad: Vikipeedia, SALK, PostimeesLOORA-ELISABET LOMP, ajakirjanikAIMAR ALTOSAAR, ajakirjanik


Kolm inimest said süüdistuse USA elanike tagasi Hiinasse sundimisesNEW YORK, 21. juuni, AFP-BNS – New Yorgi pensionile jäänud politseinik ja kaks Hiina kodanikku mõisteti teisipäeval süüdi, sest nad osalesid USA elanike sunniviisilises repatrieerimises Hiinasse, mida tuntakse kui operatsiooni Rebasejaht.
Föderaalne vandekohus tunnistas pärast kolm nädalat kestnud protsessi süüdi Michael McMahoni (55), Zhu Yongi (66) ja Zheng Congyingi (27), teatas USA New Yorgi idapiirkonna prokurör avalduses.
Eradetektiiviks saanud pensionil politseiseersant McMahon mõisteti süüdi Hiina valitsuse ebaseadusliku agendina tegutsemises ning riikidevahelise jälitamise vandenõus ja jälitamise korraldamiseks.
Zhu sai sama süüdistuse ning noorim süüdimõistetu Zheng sai süüdistuse riikidevahelises jälitamises.
McMahon ja Zhu korraldasid Hiina ametnike juhtimisel kampaania, et "ahistada, jälitada ja sundida" USA elanikke Hiinasse tagasi pöörduma, kinnitas prokurör.
Skeem oli osa Hiina "ülemaailmsest ja ebaseaduslikust repatrieerimispüüdlusest", mida tuntakse operatsioonina "Rebasejaht".
"Loodame, et see kohtuotsus on sõnum teistele tegutsejatele USA-s, kes töötavad praegu Hiina Rahvavabariigi käsu all, et vaigistada neid, kes tema (Hiina RV) vastu sõna võtavad," ütles FBI eriagent James Dennehy.
McMahonit ähvardab kuni 20-aastane vangistus, Zhud kuni 25-aastane ja Zhengi kuni 10-aastane vangistus.
USA valitsus on viimastel aastatel USA-s elavate inimeste jälgimise ja ahistamise uurimise käigus esitanud süüdistuse mitmele Hiina kodanikule.
Peking seevastu on kirjeldanud oma operatsioone osana korruptsioonivastasest kampaaniast ja kinnitab, et tema õiguskaitseorganid järgivad välismaal viibides rahvusvahelisi seadusi.
Washingtoni meelest on aga sihikule võetud teisitimõtlejad ja Hiina liidri Xi Jinpingi vastased.
Hispaanias baseeruva õiguskaitse rühmituse Safeguard Defenders raporti kohaselt on alates 2014. aastast kogu maailmas sunniviisiliselt Hiinasse tagasi saadetud ligi 10 000 Hiina kodanikku.
Operatsioonide "Rebasejaht" ja "Taevavõrk" kaudu on inimesi survestatud oma tahte vastaselt Hiinasse naasma, kasutades selleks erinevaid kohtuväliseid meetodeid, sealhulgas inimrööve, ahistamist ja hirmutamist; leiab raport.
AFP – Baltic News Service


Kurikaelad ei puhka: kliendid saavad panga nimel petusõnumeidCoop panga teatel levib ettevõtte nimel petusõnum, millega meelitatakse inimesi kahtlasele lingile vajutama. SMS sõnumid on saadetud +49 (Saksamaa) suunakoodiga numbrilt."Coop Panga ametlik number on (+372) 669 0966. Enda kaitsmiseks petturite eest on oluline alati mõista, mida Sa PIN-koodiga kinnitad ja hoida oma PIN-koodid vaid enda teada. Pea meeles, et internetipanka sisenemiseks ei ole kunagi vaja sisestada PIN2-koodi, samuti ei küsi pank seda sinult telefonikõne, sms-i või e-kirja teel!," annab pank teada.


Petlik palaganREPLIIKMäletan noorusajast, kusagilt 1980ndate algusest käsikirjaliselt levitatud luuletust ühest vanast mehest. Seal olid read: „Nüüd on mu ainus vaga soov, et vana Jumal ometi viiks ükskord ära Eestimaalt va setu kometi." Muidugi pidas luuletuse autor kometiks süsteemi, mis tollal meie inimesi siin maanurgas valitses ja ühtlasi ka ahistas.Vähesed oskasid oodata, et juunis 1940 alanud palagan tõepoolest ka kord otsa saab. Huvitav on see, et vast esimestena aimasid lõppu ette just võimupositsioonidel olevad inimesed.Me oleme ka praegusajal vähemalt pisut pärit sellest ajast. Meil näiteks puudub selline suhtumine riigimaksudesse, nagu on olemas läänepoolsetes riikides. Ka maksukuritegude eest määratavad karistused on suhteliselt väikesed.Selline suhtumine peaks muutuma. Ustavus riigile on erilisel moel just maksutruudus. Kui inimesed ei usalda riigile makse maksta, siis ei hakka nad seda riiki ka vajadusel relvaga kaitsma.Elame praegu keerulisel ajal. Seda nii poliitiliselt, majanduslikult kui ka ideoloogiliselt. Ja kõik need valdkonnad on omavahel seotud. Paljud probleemid väljenduvad riigikogu ja valitsuse otsustes. Inimesi on üle miljoni. Valitsemise juhtijaid aga alla tuhande. Igaühel on oma arusaamad tõest, õigest ja valest. Parim viis on saavutada mõistlik kompromiss. Mitte jäigalt oma seisukoha küljes kinni olla. Siis me ei lähe enam tagasi palaganide aega.JAANUS RIIMETS


Politsei pidas kinni pangakelmuses osalenud lätlasePolitsei pidas kinni pangakelmuses osalenud mehe, keda kahtlustatakse petuskeemi ellu viimisel.
25. mail sai politsei teate, et Jõhvis püüdsid kelmid ühelt eakalt härralt välja petta 9000 eurot. Eesti Panga töötaja ja politseinikuna tutvustanud tuvastamata isikud helistasid härrale ning selgitasid talle toimuvast politsei salaoperatsioonist, mille eesmärgiks on pangatöötajast kelmi kinni püüdmine. Härrat juhendati kogu oma raha pangakontolt välja võtma ning järgmisel päeval kohale sõitva Eesti Panga kullerile üle andma.
„Raha üleandmine pidi toimuma 26. mail, reede hommikul. Enne petuskeemi lõpule viimist sekkusid „operatsiooni“ aga päris politseinikud, kes reede hommikul Jõhvi kohale sõitnud väidetava Eesti Panga kulleri vahetult raha üleandmisel ka kinni pidasid. Kinnipeetud isik osutus Läti kodanikuks, kelle kohta kogutud tõendid andsid alust kahtlustada teda viimase kolme kuu jooksul veel vähemalt neljal korral samasuguses petuskeemis Eesti kannatanutelt raha kokku korjamises, millega tekitati kannatanutele ligemale 60 000 eurot kahju. Läti kodaniku käest võeti ära ka Eesti Panga nime ja muude sümbolitega võltsitud dokumendid raha vastuvõtmise-üleandmise kohta. Menetluse käigus on tuvastatud, et samasuguseid Eesti Panga kirjadega dokumente andis isik ka teistele kannatanutele raha kättesaamisel. Et isikut oli alust kahtlustada mitme kelmuse episoodi toimepanemises ning vältimaks isiku menetlusest kõrvale hoidumist, pidas prokuratuur vajalikuks taotleda isiku vahistamist kaheks kuuks, mille kohus ka rahuldas,“ kirjeldas Ida prefektuuri kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.
Ka märtsi lõpus pidas politsei Tallinnas kinni kaks isikut, keda samuti kahtlustatakse samasuguste Eesti Panga kulleri legendiga kelmuste organiseerimises. „Kahtlustuse kohaselt on isikud seotud 40 000 euro välja petmises kahelt kannatanult. Nende poolt saadetud kullerid peeti politsei poolt selle aasta naistepäeval Narvas kannatanuga suhtlemiselt kinni ning ka nende juurest leiti sarnased Eesti Panga kirjadega võltsitud dokument. Mõlemat kriminaalmenetlust viib läbi Politsei- ja Piirivalveameti Ida prefektuur, menetlust juhib Viru Ringkonnaprokuratuur,“ lisas Vodja.
Politseinik märkis, et ehkki konkreetselt teolt tabatud kelmide puhul õnnestus politseil kahju tekkimist ennetada, on juba toimunud kelmuse episoodides kaotatud raha tagasisaamise võimalus paraku üsna väike. „Välismaal kelmidega koostööd tegevad kohalikud „kullerid“ toimetavad raha esimesel võimalusel riigist välja ning raha edasise liikumise jälgimine on raskendatud. Seetõttu on politsei parimaks võimaluseks ja kahju tekkimise vältimiseks teha ennetustööd ja tegeleda kelmustega seotud kohalike kurjategijate püüdmisega. Internetis levivad pakkumised liitumaks taolise kuritegeliku skeemiga, võivad küll tähendada lühiajalist hõlptulu, kuid varem või hiljem ristuvad selliste inimeste teed politseiga, mis omakorda toob kaasa kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerimise ja kriminaalkaristuse,“ rõhutas kriminaalpolitseinik.
Politseinik tuletas meelde, et ei politseinikud ega pangatöötajad vii inimestega läbi taolisi „salaoperatsioone“, mis hõlmaksid isikult tema raha kellelegi üle andmist. Politsei ega pangad ei uuri inimestelt telefoni teel tema isiku- või pangakontode andmeid. „Kui Sulle helistatakse politseist või pangast, võid sa alati küsida kohtumist politseijaoskonnas või pangakontoris ning ise veenduda, kellega päriselt vestlus käib. Samuti on lihtne viis sellise kelmuse puhul petturite tuvastamiseks nendega telefonis eesti keeles rääkimine – üldjuhul sellised petturid eesti keelt ei valda,“ toonitas Vodja.
„Tegemist on mitmetest lülidest koosneva hästi organiseeritud rahvusvahelise kuritegevusega ja raha tagasisaamine on pea võimatu. Meie nopime üles Eestisse jõudnud petuskeemid ja püüame tabada siin toimetavad kelmid, kuid tegelikku äri juhitakse aga välismaalt. See omakorda tähendab, et meie inimesed peavad oma raha ja kaubaga toimetades olema äärmiselt ettevaatlikud, et mitte petta saada ning suuri kahjusid kanda,“ sõnas kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.
Kui kellelgi on sarnase petuskeemiga olnud kokkupuuteid, tunneb ära pildil oleva kelmi või sertifikaadi, siis palume sellest politseile teada anda, kas telefoni teel +372 3372474 või kirjutada aadressile sergei.sei@politsei.ee.


Politsei pidas kinni pangakelmuses osalenud mehePolitsei pidas kinni pangakelmuses osalenud mehe, keda kahtlustatakse petuskeemi ellu viimisel.
25. mail sai politsei teate, et Jõhvis püüdsid kelmid ühelt eakalt härralt välja petta 9000 eurot. Eesti Panga töötaja ja politseinikuna tutvustanud tuvastamata isikud helistasid härrale ning selgitasid talle toimuvast politsei salaoperatsioonist, mille eesmärgiks on pangatöötajast kelmi kinni püüdmine. Härrat juhendati kogu oma raha pangakontolt välja võtma ning järgmisel päeval kohale sõitva Eesti Panga kullerile üle andma.
„Raha üleandmine pidi toimuma 26. mail, reede hommikul. Enne petuskeemi lõpule viimist sekkusid „operatsiooni“ aga päris politseinikud, kes reede hommikul Jõhvi kohale sõitnud väidetava Eesti Panga kulleri vahetult raha üleandmisel ka kinni pidasid. Kinnipeetud isik osutus Läti kodanikuks, kelle kohta kogutud tõendid andsid alust kahtlustada teda viimase kolme kuu jooksul veel vähemalt neljal korral samasuguses petuskeemis Eesti kannatanutelt raha kokku korjamises, millega tekitati kannatanutele ligemale 60 000 eurot kahju. Läti kodaniku käest võeti ära ka Eesti Panga nime ja muude sümbolitega võltsitud dokumendid raha vastuvõtmise-üleandmise kohta. Menetluse käigus on tuvastatud, et samasuguseid Eesti Panga kirjadega dokumente andis isik ka teistele kannatanutele raha kättesaamisel. Et isikut oli alust kahtlustada mitme kelmuse episoodi toimepanemises ning vältimaks isiku menetlusest kõrvale hoidumist, pidas prokuratuur vajalikuks taotleda isiku vahistamist kaheks kuuks, mille kohus ka rahuldas,“ kirjeldas Ida prefektuuri kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.
LOE KA:
Päästjad kutsusid tuletegijaid korrale
1. juulil oodatakse huvilisi tuletornide tasuta külastusele
Ka märtsi lõpus pidas politsei Tallinnas kinni kaks isikut, keda samuti kahtlustatakse samasuguste Eesti Panga kulleri legendiga kelmuste organiseerimises. „Kahtlustuse kohaselt on isikud seotud 40 000 euro välja petmises kahelt kannatanult. Nende poolt saadetud kullerid peeti politsei poolt selle aasta naistepäeval Narvas kannatanuga suhtlemiselt kinni ning ka nende juurest leiti sarnased Eesti Panga kirjadega võltsitud dokument. Mõlemat kriminaalmenetlust viib läbi Politsei- ja Piirivalveameti Ida prefektuur, menetlust juhib Viru Ringkonnaprokuratuur,“ lisas Vodja.
Politseinik märkis, et ehkki konkreetselt teolt tabatud kelmide puhul õnnestus politseil kahju tekkimist ennetada, on juba toimunud kelmuse episoodides kaotatud raha tagasisaamise võimalus paraku üsna väike. „Välismaal kelmidega koostööd tegevad kohalikud „kullerid“ toimetavad raha esimesel võimalusel riigist välja ning raha edasise liikumise jälgimine on raskendatud. Seetõttu on politsei parimaks võimaluseks ja kahju tekkimise vältimiseks teha ennetustööd ja tegeleda kelmustega seotud kohalike kurjategijate püüdmisega. Internetis levivad pakkumised liitumaks taolise kuritegeliku skeemiga, võivad küll tähendada lühiajalist hõlptulu, kuid varem või hiljem ristuvad selliste inimeste teed politseiga, mis omakorda toob kaasa kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerimise ja kriminaalkaristuse,“ rõhutas kriminaalpolitseinik.
Politseinik tuletas meelde, et ei politseinikud ega pangatöötajad vii inimestega läbi taolisi „salaoperatsioone“, mis hõlmaksid isikult tema raha kellelegi üle andmist. Politsei ega pangad ei uuri inimestelt telefoni teel tema isiku- või pangakontode andmeid. „Kui Sulle helistatakse politseist või pangast, võid sa alati küsida kohtumist politseijaoskonnas või pangakontoris ning ise veenduda, kellega päriselt vestlus käib. Samuti on lihtne viis sellise kelmuse puhul petturite tuvastamiseks nendega telefonis eesti keeles rääkimine – üldjuhul sellised petturid eesti keelt ei valda,“ toonitas Vodja.
„Tegemist on mitmetest lülidest koosneva hästi organiseeritud rahvusvahelise kuritegevusega ja raha tagasisaamine on pea võimatu. Meie nopime üles Eestisse jõudnud petuskeemid ja püüame tabada siin toimetavad kelmid, kuid tegelikku äri juhitakse aga välismaalt. See omakorda tähendab, et meie inimesed peavad oma raha ja kaubaga toimetades olema äärmiselt ettevaatlikud, et mitte petta saada ning suuri kahjusid kanda,“ sõnas kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.
Kui kellelgi on sarnase petuskeemiga olnud kokkupuuteid, tunneb ära pildil oleva kelmi või sertifikaadi, siis palume sellest politseile teada anda, kas telefoni teel +372 3372474 või kirjutada aadressile sergei.sei@politsei.ee.


Politsei tabas ligi 60 000 eurot välja petnud pangakelmiTALLINN, 21. juuni, BNS – Politsei tabas mai lõpus Jõhvis Läti kodanikust mehe, keda kahtlustatakse võltsitud Eesti Panga libakulleri ja dokumentide abil Eesti elanikelt ligi 60 000 euro väljapetmises. Politsei sai 25. mail teate, et Jõhvis püüdsid kelmid eakalt mehelt välja petta 9000 eurot. Eesti Panga töötaja ja politseinikuna tutvustanud tuvastamata isikud helistasid mehele ning selgitasid talle toimuvast politsei salaoperatsioonist, mille eesmärgiks on pangatöötajast kelmi kinni püüdmine, teatas BNS-ile Ida prefektuuri pressiesindaja. Meest juhendati kogu oma raha pangakontolt välja võtma ning järgmisel päeval kohale sõitva Eesti Panga kullerile üle andma.
Ida prefektuuri kriminaalteabetalituse juhi Marika Vodja sõnul pidi raha üleandmine toimuma 26. mail. Enne petuskeemi lõpule viimist sekkusid niinimetatud operatsiooni päris politseinikud, kes hommikul Jõhvi kohale sõitnud väidetava Eesti Panga kulleri vahetult raha üleandmisel ka kinni pidasid.
"Kinnipeetuks osutus Läti kodanik, kelle kohta kogutud tõendid andsid alust kahtlustada teda viimase kolme kuu jooksul veel vähemalt neljal korral samasuguses petuskeemis Eesti kannatanutelt raha kokku korjamises, millega tekitati ligi 60 000 eurot kahju," rääkis Vodja.
Läti kodaniku käest võeti ära ka Eesti Panga nime ja muude sümbolitega võltsitud dokumendid raha vastuvõtmise-üleandmise kohta. Menetluse käigus on tuvastatud, et samasuguseid Eesti Panga kirjadega dokumente andis Läti kodanik ka teistele raha kättesaamisel. "Kuna meest oli alust kahtlustada mitme kelmuse episoodi toimepanemises ning vältimaks tema menetlusest kõrvale hoidumist, pidas prokuratuur vajalikuks taotleda isiku vahistamist kaheks kuuks, mille kohus ka rahuldas,“ ütles Vodja.
Ka märtsi lõpus pidas politsei Tallinnas kinni kaks inimest, keda samuti kahtlustatakse samasuguste Eesti Panga kulleri legendiga kelmuste organiseerimises. „Kahtlustuse kohaselt on nad seotud 40 000 euro välja petmises kahelt inimeselt. Nende poolt saadetud kullerid pidas politsei kinnni naistepäeval Narvas ja nende juurest leiti sarnased Eesti Panga kirjadega võltsitud dokument," lausus Vodja.
Mõlemat kriminaalmenetlust viib läbi Ida prefektuur ja menetlust juhib Viru ringkonnaprokuratuur.
Politseinik märkis, et ehkki konkreetselt teolt tabatud kelmide puhul õnnestus politseil kahju tekkimist ennetada, on juba toimunud kelmuse episoodides kaotatud raha tagasisaamise võimalus paraku üsna väike.
„Välismaal kelmidega koostööd tegevad kohalikud „kullerid“ toimetavad raha esimesel võimalusel riigist välja ning raha edasise liikumise jälgimine on raskendatud. Seetõttu on politsei parimaks võimaluseks ja kahju tekkimise vältimiseks teha ennetustööd ja tegeleda kelmustega seotud kohalike kurjategijate püüdmisega. Internetis levivad pakkumised liitumaks taolise kuritegeliku skeemiga, võivad küll tähendada lühiajalist hõlptulu, kuid varem või hiljem ristuvad selliste inimeste teed politseiga, mis omakorda toob kaasa kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerimise ja kriminaalkaristuse,“ rõhutas kriminaalpolitseinik.
Politseinik tuletas meelde, et  politseinikud ega pangatöötajad vii inimestega läbi taolisi salaoperatsioone, mis hõlmaksid isikult tema raha kellelegi üle andmist. Politsei ega pangad ei uuri inimestelt telefoni teel tema isiku- või pangakontode andmeid. „Kui helistatakse politseist või pangast, võib alati küsida kohtumist politseijaoskonnas või pangakontoris ning ise veenduda, kellega päriselt vestlus käib. Samuti on lihtne viis sellise kelmuse puhul petturite tuvastamiseks nendega telefonis eesti keeles rääkimine – üldjuhul sellised petturid eesti keelt ei valda,“ toonitas Vodja.
„Tegemist on mitmetest lülidest koosneva hästi organiseeritud rahvusvahelise kuritegevusega ja raha tagasisaamine on pea võimatu. Meie nopime üles Eestisse jõudnud petuskeemid ja püüame tabada siin toimetavad kelmid, kuid tegelikku äri juhitakse aga välismaalt. See omakorda tähendab, et meie inimesed peavad oma raha ja kaubaga toimetades olema äärmiselt ettevaatlikud, et mitte petta saada ning suuri kahjusid kanda,“ sõnas kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.
Kui kellelgi on sarnase petuskeemiga olnud kokkupuuteid, palub politsei sellest teada anda telefoni teel 33 72 474 või kirjutada aadressile sergei.sei@politsei.ee.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politsei tabas ligi 60 000 eurot välja petnud pangakelmiPolitsei tabas mai lõpus Jõhvis Läti kodanikust mehe, keda kahtlustatakse Eesti Panga libakulleri ja võltsitud dokumentide abil Eesti elanikelt ligi 60 000 euro väljapetmises.Politsei sai 25. mail teate, et Jõhvis püüdsid kelmid eakalt mehelt välja petta 9000 eurot. Eesti Panga töötaja ja politseinikuna tutvustanud tuvastamata isikud helistasid mehele ning selgitasid talle toimuvast politsei salaoperatsioonist, mille eesmärgiks on pangatöötajast kelmi kinni püüdmine, teatas BNS-ile Ida prefektuuri pressiesindaja. Meest juhendati kogu oma raha pangakontolt välja võtma ning järgmisel päeval kohale sõitva Eesti Panga kullerile üle andma.
Ida prefektuuri kriminaalteabetalituse juhi Marika Vodja sõnul pidi raha üleandmine toimuma 26. mail. Enne petuskeemi lõpule viimist sekkusid niinimetatud operatsiooni päris politseinikud, kes hommikul Jõhvi kohale sõitnud väidetava Eesti Panga kulleri vahetult raha üleandmisel ka kinni pidasid.
«Kinnipeetuks osutus Läti kodanik, kelle kohta kogutud tõendid andsid alust kahtlustada teda viimase kolme kuu jooksul veel vähemalt neljal korral samasuguses petuskeemis Eesti kannatanutelt raha kokku korjamises, millega tekitati ligi 60 000 eurot kahju,» rääkis Vodja.
Läti kodaniku käest võeti ära ka Eesti Panga nime ja muude sümbolitega võltsitud dokumendid raha vastuvõtmise-üleandmise kohta. Menetluse käigus on tuvastatud, et samasuguseid Eesti Panga kirjadega dokumente andis Läti kodanik ka teistele raha kättesaamisel. «Kuna meest oli alust kahtlustada mitme kelmuse episoodi toimepanemises ning vältimaks tema menetlusest kõrvale hoidumist, pidas prokuratuur vajalikuks taotleda isiku vahistamist kaheks kuuks, mille kohus ka rahuldas,» ütles Vodja.
Ka märtsi lõpus pidas politsei Tallinnas kinni kaks inimest, keda samuti kahtlustatakse samasuguste Eesti Panga kulleri legendiga kelmuste organiseerimises. «Kahtlustuse kohaselt on nad seotud 40 000 euro välja petmises kahelt inimeselt. Nende poolt saadetud kullerid pidas politsei kinnni naistepäeval Narvas ja nende juurest leiti sarnased Eesti Panga kirjadega võltsitud dokument,» lausus Vodja.
Mõlemat kriminaalmenetlust viib läbi Ida prefektuur ja menetlust juhib Viru ringkonnaprokuratuur.
Politseinik märkis, et ehkki konkreetselt teolt tabatud kelmide puhul õnnestus politseil kahju tekkimist ennetada, on juba toimunud kelmuse episoodides kaotatud raha tagasisaamise võimalus paraku üsna väike.
«Välismaal kelmidega koostööd tegevad kohalikud «kullerid» toimetavad raha esimesel võimalusel riigist välja ning raha edasise liikumise jälgimine on raskendatud. Seetõttu on politsei parimaks võimaluseks ja kahju tekkimise vältimiseks teha ennetustööd ja tegeleda kelmustega seotud kohalike kurjategijate püüdmisega. Internetis levivad pakkumised liitumaks taolise kuritegeliku skeemiga, võivad küll tähendada lühiajalist hõlptulu, kuid varem või hiljem ristuvad selliste inimeste teed politseiga, mis omakorda toob kaasa kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerimise ja kriminaalkaristuse,» rõhutas kriminaalpolitseinik.
Politseinik tuletas meelde, et politseinikud ega pangatöötajad vii inimestega läbi taolisi salaoperatsioone, mis hõlmaksid isikult tema raha kellelegi üle andmist. Politsei ega pangad ei uuri inimestelt telefoni teel tema isiku- või pangakontode andmeid. «Kui helistatakse politseist või pangast, võib alati küsida kohtumist politseijaoskonnas või pangakontoris ning ise veenduda, kellega päriselt vestlus käib. Samuti on lihtne viis sellise kelmuse puhul petturite tuvastamiseks nendega telefonis eesti keeles rääkimine – üldjuhul sellised petturid eesti keelt ei valda,» toonitas Vodja.
«Tegemist on mitmetest lülidest koosneva hästi organiseeritud rahvusvahelise kuritegevusega ja raha tagasisaamine on pea võimatu. Meie nopime üles Eestisse jõudnud petuskeemid ja püüame tabada siin toimetavad kelmid, kuid tegelikku äri juhitakse aga välismaalt. See omakorda tähendab, et meie inimesed peavad oma raha ja kaubaga toimetades olema äärmiselt ettevaatlikud, et mitte petta saada ning suuri kahjusid kanda,» sõnas kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.
Kui kellelgi on sarnase petuskeemiga olnud kokkupuuteid, palub politsei sellest teada anda telefoni teel 33 72 474 või kirjutada aadressile sergei.sei@politsei.ee.


Politsei pidas kinni pangakelmuses osalenud mehePolitsei pidas kinni pangakelmuses osalenud mehe, keda kahtlustatakse petuskeemi ellu viimisel.
25. mail sai politsei teate, et Jõhvis püüdsid kelmid ühelt eakalt härralt välja petta 9000 eurot. Eesti Panga töötaja ja politseinikuna tutvustanud tuvastamata isikud helistasid härrale ning selgitasid talle toimuvast politsei salaoperatsioonist, mille eesmärgiks on pangatöötajast kelmi kinni püüdmine. Härrat juhendati kogu oma raha pangakontolt välja võtma ning järgmisel päeval kohale sõitva Eesti Panga kullerile üle andma.
„Raha üleandmine pidi toimuma 26. mail, reede hommikul. Enne petuskeemi lõpule viimist sekkusid „operatsiooni” aga päris politseinikud, kes reede hommikul Jõhvi kohale sõitnud väidetava Eesti Panga kulleri vahetult raha üleandmisel ka kinni pidasid. Kinnipeetud isik osutus Läti kodanikuks, kelle kohta kogutud tõendid andsid alust kahtlustada teda viimase kolme kuu jooksul veel vähemalt neljal korral samasuguses petuskeemis Eesti kannatanutelt raha kokku korjamises, millega tekitati kannatanutele ligemale 60 000 eurot kahju. Läti kodaniku käest võeti ära ka Eesti Panga nime ja muude sümbolitega võltsitud dokumendid raha vastuvõtmise-üleandmise kohta. Menetluse käigus on tuvastatud, et samasuguseid Eesti Panga kirjadega dokumente andis isik ka teistele kannatanutele raha kättesaamisel. Et isikut oli alust kahtlustada mitme kelmuse episoodi toimepanemises ning vältimaks isiku menetlusest kõrvale hoidumist, pidas prokuratuur vajalikuks taotleda isiku vahistamist kaheks kuuks, mille kohus ka rahuldas,” kirjeldas Ida prefektuuri kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.
Ka märtsi lõpus pidas politsei Tallinnas kinni kaks isikut, keda samuti kahtlustatakse samasuguste Eesti Panga kulleri legendiga kelmuste organiseerimises. „Kahtlustuse kohaselt on isikud seotud 40 000 euro välja petmises kahelt kannatanult. Nende poolt saadetud kullerid peeti politsei poolt selle aasta naistepäeval Narvas kannatanuga suhtlemiselt kinni ning ka nende juurest leiti sarnased Eesti Panga kirjadega võltsitud dokument. Mõlemat kriminaalmenetlust viib läbi Politsei- ja Piirivalveameti Ida prefektuur, menetlust juhib Viru Ringkonnaprokuratuur,” lisas Vodja.
Politseinik märkis, et ehkki konkreetselt teolt tabatud kelmide puhul õnnestus politseil kahju tekkimist ennetada, on juba toimunud kelmuse episoodides kaotatud raha tagasisaamise võimalus paraku üsna väike. „Välismaal kelmidega koostööd tegevad kohalikud „kullerid” toimetavad raha esimesel võimalusel riigist välja ning raha edasise liikumise jälgimine on raskendatud. Seetõttu on politsei parimaks võimaluseks ja kahju tekkimise vältimiseks teha ennetustööd ja tegeleda kelmustega seotud kohalike kurjategijate püüdmisega. Internetis levivad pakkumised liitumaks taolise kuritegeliku skeemiga, võivad küll tähendada lühiajalist hõlptulu, kuid varem või hiljem ristuvad selliste inimeste teed politseiga, mis omakorda toob kaasa kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerimise ja kriminaalkaristuse,” rõhutas kriminaalpolitseinik.
Politseinik tuletas meelde, et ei politseinikud ega pangatöötajad vii inimestega läbi taolisi „salaoperatsioone”, mis hõlmaksid isikult tema raha kellelegi üle andmist. Politsei ega pangad ei uuri inimestelt telefoni teel tema isiku- või pangakontode andmeid. „Kui Sulle helistatakse politseist või pangast, võid sa alati küsida kohtumist politseijaoskonnas või pangakontoris ning ise veenduda, kellega päriselt vestlus käib. Samuti on lihtne viis sellise kelmuse puhul petturite tuvastamiseks nendega telefonis eesti keeles rääkimine – üldjuhul sellised petturid eesti keelt ei valda,” toonitas Vodja.
„Tegemist on mitmetest lülidest koosneva hästi organiseeritud rahvusvahelise kuritegevusega ja raha tagasisaamine on pea võimatu. Meie nopime üles Eestisse jõudnud petuskeemid ja püüame tabada siin toimetavad kelmid, kuid tegelikku äri juhitakse aga välismaalt. See omakorda tähendab, et meie inimesed peavad oma raha ja kaubaga toimetades olema äärmiselt ettevaatlikud, et mitte petta saada ning suuri kahjusid kanda,” sõnas kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.
Kui kellelgi on sarnase petuskeemiga olnud kokkupuuteid, tunneb ära pildil oleva kelmi või sertifikaadi, siis palutakse sellest politseile teada anda, kas telefoni teel +372 3372474 või kirjutada aadressile sergei.sei@politsei.ee.
Kelmusennetuse lisainfo leiab Politsei- ja Piirivalveameti kodulehelt: https://www.politsei.ee/et/juhend/kaitse-ennast-kelmide-eest.


USA annab Ukrainale veel 1,3 miljardit dollari majandusabi (Täiendatud!)LONDON, 21. juuni, AFP-BNS – USA välisminister Antony Blinken teatas kolmapäeval veel 1,3 miljardi dollari suurusest majandusabist Ukrainale ja tõotas, et Venemaal tuleb ühel päeval sissetungi eest ka rahaliselt maksta.
"Kui Venemaa jätkab hävitamist, siis meie oleme siin, et aidata Ukrainat uuesti üles ehitada: ehitada uuesti üles elud, ehitada üles see riik ja tema tulevik," ütles Blinken Londonis Ukraina taastamise konverentsil.
"Öelgem selgelt välja: Venemaa põhjustab Ukrainale hävingut ja Venemaa tasub lõppkokkuvõttes Ukraina taastamise kulud," lisas ta, korrates Suurbritannia ja Euroopa Liidu liidrite mõtteavaldusi.
Lubatud raha tuleb summast, mille USA kongress on juba heaks kiitnud. Ühendriigid on toetanud Ukrainat alates Venemaa sissetungist 2022. aasta veebruarist juba 63 miljardi dollariga.
Umbes 40 miljardit sellest on läinud relvade ja muu julgeolekutoetusena.
Uuest abisummast läheb 657 miljonit Ukraina raudteede, sadamate, piiripunktide ja teiste taristurajatiste taastamiseks, et riik saaks laiendada kaubavahetust Euroopaga, ütles Blinken.
520 miljonit on mõeldud abiks Venemaa rünnakutes suuresti purustatud elektrivõrgu taastamisel ja turureformide läbiviimisel.
Ülejäänud abist läheb 100 miljonit dollarit tolliteenistuse uuendamiseks, seal hulgas üleminekuks digitehnoloogiale suurendamaks kaubanduse läbipaistvust.
Blinken rõhutas, et Washington hoiab silma peal korruptsioonil, mis võib kahandada kongressi toetust Ukraina abistamisele, ja kutsus Ukraina parlamenti monopolidevastast seadust heaks kiitma.
Ta ütles, et USA suurendab abi korruptsioonivastaste organite, kodanikuühiskonna ja vaba meedia tugevdamiseks, sest need institutsioonid tagavad, et kõiki Ukrainale antavaid pretsedendituid ressursse kasutatakse vastutustundlikult.
AFP – Baltic News Service


Inimese loodud tehnoloogia  ei ole neutraalneEestil on potentsiaal olla maailma kõige vastutustundlikum digiühiskond, Selleks peab siinse pragmaatilise teeme-ära-hoiakuga kaasas käima ka vastutustundlik innovatsioon.Välismaalased seostavad Eestit tihtipeale e-teenuste ja digiuuendustega. Eesti riigi märkimisväärses arengus on kesksel kohal valitsusorganite ja kodanike vaheline suhtlus digitehnoloogia abil. Viimastel Riigikogu valimistel hääletas juba üle poole valijatest interneti teel. Tallinna lennujaamast kiviviske kaugusel asub e-Eesti esitluskeskus, kus käib kõikjalt m aailm ast riigiteenistujaid ja ettevõtjaid, kes soovivad süvitsi uurida siinset digiarengut. Eesti tutvustab end järjekindlalt maailma kõige arenenuma digiühiskonnana ja see sõnum on välisriikidesse hästi kohale jõudnud.Sellise arengu järsk lõppemine oleks väga ebatõenäoline. Digientusiastid valitsussektoris, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas ning akadeemilises maailmas on küllaltki agarad välja mõtlema uusi avalikke teenuseid, mis teevad kodanike elu lihtsamaks.Järgmine tõenäoline samm e-valitsemisel ja avalike teenuste osutamisel on tehisintellekti rakendamine. Tegelikult ongi juba kümneid selliseid rakendusi Eesti avalike teenuste süsteemides töös. Näiteks suunavad algoritmid politseipatrulle kindlal ajal vajalikesse kohtadesse ja tööotsijaid neile sobivate tööpakkumiste juurde. Arendamisel on üks ahvatlev rakendus, Bürokratt - virtuaalne abiline, mis võimaldab kodanikel riigiga suhelda kõne, kirja või viipekeele teel, ilma et inimene ise peaks täpselt teadma, millise konkreetse ametniku poole oma murega pöörduda.Tehisintellekti tumedam poolEesti ei ole ainus riik, mis rakendab ühiskonnaelu hõlbustamiseks ja avalike teenuste lihtsustamiseks tehisintellekti. Paraku ei vasta kõik kogemused kasutajate ootustele. Kiire pilk kolmele hiljutisele juhtumile illustreerib seda ilmekalt.Esimene näide puudutab eksamisüsteemi. 2020. aastal olid õpetajad ja õppejõud üle maailma sunnitud väga kiiresti otsustama, kuidas korraldada õpet ja eksameid koroonapiirangute tingimustes. Ühe lahendusena võimalike pettuste tuvastamiseks pakuti rakendust, mis jälgib kaugeksami ajal kaamera kaudu õpilase näoilmeid ja silmade liikumist, klahvivajutusi ja taustahelisid. See tehnoloogia tundus päris hea, kuni selgus, et õpilastel, kelle nahavärvus ei ole valge, oli sisselogimisel raskusi. Kui neil see ka õnnestus, märkis rakendus ebaproportsionaalselt sagedasti just nende näoilmed kahtlust äratavaks. Ilmselgelt ei saanud see rakendus mitteeuropiidsete näojoonte jälgimisega hakkama.Teine näide: 2020. aasta jaanuaris vahistas politsei USA-s Detroidis afroameerika mehe Robert Julian-Borchak Williamsi, keda kahtlustati poevarguses. Eliljem selgus, et kahtlustus põhines vigaselt töötanud näotuvastustarkvaral, mida oli kasutatud turvakaam era salvestise uurimisel. Analüüs näitas, et kuigi see tarkvara töötas võrdlemisi hästi europiidsete näojoontega meeste puhul, olid tulemused muude rahvastikurühmade korral märksa vähem täpsed. Osaliselt oli probleem tingitud liiga ühekülgsetest pildikogudest, mida oli algoritmide loomisel andmebaasides kasutatud.Kolmas näide on Hollandist, kus püüti algoritmide abil tuvastada isikuid, kes olid riigilt välja petnud lastetoetusi. Pärast seda, kui meedias oli avaldatud artikleid pettusjuhtumitest, kus Bulgaaria pered kolisid Hollandisse, taotlesid toetusi ja seejärel kolisid kohe jälle ära, otsustas maksuamet rakendada süsteemis riskide hindamise algoritme, mis määraksid toetuse taotlejatele individuaalsed riskiskoorid.Esmalt tekkis probleem, et algoritmid märkisid ülitäpselt ära kõik inimesed, kes olid oma taotluses teinud väikseimaidki vigu. Teine, tõenäoliselt suuremgi probleem seisnes aga selles, et tarkvara hakkas kõiki väljastpoolt Elollandit pärit taotlejaid pidama tõenäolisemateks petturiteks. Elilisem analüüs näitas, et niisugune järelduste muster oli tingitud peamiselt sellest, et osa pettusjuhtumeid oli sisestatud tarbetult ükshaaval ja käsitsi andm ekogusse, millega algoritmidel töötada lasti.Masinõppe kasutamine pettuste tuvastamiseks mitte ainult ei võimendanud aluseks olnud andmekogude algseid vigu, vaid lõi ka olukorra, kus toetuste väljamaksmine võimalike petturitena märgitud perekondadele lõpetati automaatselt, ilma et ükski am etnik otsuse oleks üle vaadanud.Niisiis tuleb algoritmilisest valitsemisest rääkides arvestada palju enamaga kui toreda looga sellest, kuidas tehnoloogia (ja iseäranis tehisintellekt) aitab kodanike elu lihtsamaks ja ametnike tööd tõhusamaks muuta. Avalike teenuste pakkumine ei seisne ainult selles, kuidas võimalikult väikese vaevaga tuludeklaratsiooni esitada või võimalikult kiiresti lubasid-toetusi taotleda. See on ka võitlus petuskeemide vastu sotsiaalvaldkonnas; see on inimese pädevust näitavate ja tema tulevast karjääri määravate tunnistuste väljaandmine; see on hoolitsemine selle eest, et seaduserikkujad tabatakse ja nad saavad õiglase karistuse, seaduskuulekad aga jäetakse rahule.Avalikud teenused võivad kahjustada kodanike vabadust ning puudutada õigluse, võrdsuse ja õiguse tagamist. Valitsusorganite ja kodanike suhtluses avalike e-teenuste kaudu võime mõnikord rõhutada liiga palju e-d ja liiga vähe avalikkust. Teisisõnu, avalike e-teenuste pakkumine, iseäranis algoritmiline valitsemine, on palju poliitilisem küsimus, kui esmapilgul tundub.Eeskirjad kaitsevadMasinõppe algoritmid tõstatavad nii juba nende arendamise ajal kui ka kasutamise käigus intrigeerivaid küsimusi, kuidas kaitstakse digiühiskondades, sh Eestis, demokraatia põhiväärtusi nagu õiglus, võrdsus ja õigus. See on ajendanud Euroopa Parlamenti juba alates 2016. aastast arutama tehisintellekti käsitlevaid määrusi. Euroopa Komisjon on välja töötanud nõuded Euroopa turule tulevate tehisintellekti rakenduste kohta, koheldes neid sam amoodi nagu muid, tavalisi tooteid. Euroopa Nõukogu on valinud fundamentaalsema seisukoha ning koostab konventsiooni, mis käsitleb inimõiguste kaitset, demokraatiat ja õigusloomet tehisintellekti kasutuse kontekstis.Need algatused kohustavad juba praegu või vähemasti lähitulevikus põhjalikumalt kaaluma, millised tehisintellekti kasutusviisid on vastuvõetavad ja lubatud, milliseid aga tuleks piirata või suisa keelata. On tõenäoline, et tulevikus on tehisintellekti andmete kvaliteet ja standardid veelgi täpsemini reguleeritud, ja see omakorda nõuab, et tähtsam ate otsuste üle oleks kontroll ikkagi inimestel. Esmased põhimõtted tehisintellekti kasutusviiside lubatavuse hindam isel on seega valvsus ja skeptilisus.Üks osa Eesti mainest on pragmaatiline suhtum ine digiinnovatsiooni. Muidugi on suur kiusatus heita kõrvale skeptiline suhtumine tehisintellekti ning võtta õigusakte ja eeskirju kui Eesti digiarengu piiranguid ja ohtu maailma arenenuima digiühiskonna kuvandile.Segu teeme-ära-suhtumisest ja algoritmipõhise valitsemise poliitika tunnustam isest võiks aga olla hea näide julgest, ent vastutustundlikust tehisintellekti kasutusest ning pakkuda realistlikku ja kutsuvat väljavaadet tõesti dem okraatlikule infoühiskonnale.Selleks on vaja pöörata tähelepanu mitmele asjaolule. Esiteks tuleb tõsiselt võtta kodanike ootusi tehisintellektile ja kogemusi sellega, ja mitte vaid sõnades, vaid ka otsustes ning tegudes. Ausalt öeldes on Eestil siin arenguruumi.Teiseks tuleb tekitada ja hoida arutelu arendajate, seadusandjate ja teadlaste vahel, otsustamaks, milliseid kasutusviise tegelikult vaja on ja m illistest ideedest tuleks loobuda.Ootan huviga aega, mil e-Eesti esitluskeskus jutustab oma külalistele, kuidas Eesti lahendas demokraatliku maailma suure keerdküsimuse: kuidas kujundada vastutustundliku pragmaatilisuse abil välja demokraatlik infoühiskond. Professor Vincent Homburg: tehisintellekti rakendused on mõjutatud eelarvamusestTartu Ülikooli e-valitsemise professor Vincent Homburg pidas aprillikuus oma inauguratsiooniloengu „Е-valitsemise poliitilisus", Professor Homburgi sõnul on ulatusliku digitaliseerimise ning algoritmide ja suurandmete kasutamise juures poliitikauuringute perspektiiv ülimalt vajalik, Ta kirjeldas loengul oma uurimistööd poliitika ja e-valitsemise suhetest ning selgitas, et see keskendub kahele küsimusele: esiteks, kuidas ja miks digitehnoloogia poliitikute, poliitikakujundajate, riigiametnike ja kodanike käitumist ja nendevahelisi suhteid mõjutab, ning teiseks, kuidas need rühmad oma suhtluses tehnoloogiat kasutavad, Homburg selgitas, et paljude e-valitsemise algatuste üks juhtmõtteid on, et tehnoloogia on neutraalne ning see töötab paremate avalike teenuste, suurema demokraatia ja parema vastutuse nimel iseseisvalt, Tegelikkuses on tehnoloogia, sh tehisintellekti rakendused kultuurilistest, majanduslikest ja poliitilistest eelarvamustest mõjutatud rohkem, kui me arvata oskame, ning seetõttu ei ole see neutraalne, vaid sellel on selge poliitiline tähtsus ja mõju, Ilmekas näide on sotsiaalmeedia, milles loodetakse näha kodanike kaasarääkimise ja avalikes aruteludes osalemise platvormi, Sotsiaalmeedia pole aga loodud poliitilise osaluse ja arutelu platvormiks ega ratsionaalsete ja kaasavate arutelude võimaldamiseks, Üha selgem on, et sotsiaalmeedia algoritmid on konfigureeritud faktipõhisele tekstile eelistama vastuolulist ja emotsionaalselt ahvatlevat sisu, sest see lihtsalt köidab kasutajate tähelepanu rohkem, Seetõttu näeme avatud ja ratsionaalsete debattide asemel ikka ja jälle polariseerumist ning avaliku aruteluruumi idee asendumist üksteisest üha kaugemale triivivate digitaalsete infosaarekestega, nentis Homburg, E-valitsemine vajab tema sõnul hädasti vastutustundlikku innovatsiooni, mis pole mitte ainult julge ja pragmaatiline, vaid käsitleb digitaalsete uuenduste väljatöötamisel, rakendamisel ja kasutamisel ka võrdõiguslikkust, demokraatiat ja poliitilisi küsimusi.Algoritmipõhissd avalikud tssnussd võivad kahjustada kodanike vabadust ning õigluse, võrdsuse ja õiguse tagamistVINCENT HOMBURG


Ukraina liitlased tõotavad panna Venemaa sõja eest maksmaLONDON, 21. juuni, AFP-BNS – Ukraina ülesehitustöö rahastamist arutama kogunenud lääneliitlased lubasid kolmapäeval panna Venemaa sissetungi eest maksma.
Maailmapanga hinnangul läheb Ukrainal sõjapurustuste likvideerimiseks kohe vaja umbes 14 miljardit dollarit.
Maailmapanga, ÜRO, Euroopa Liidu ja Ukraina valitsuse hiljutise uuringu põhjal läheb majanduse taastamine laiemalt maksma umbes 441 miljardit dollarit.
"Öelgem selgelt välja: Venemaa põhjustab Ukrainale hävingut ja Venemaa tasub lõppkokkuvõttes Ukraina taastamise kulud," ütles USA välisminister Anthony Blinken Londonis toimunud konverentsil.
Briti peaminister Rishi Sunak esines samasuguse sõnumiga, lubades säilitada karmid sanktsioonid Venemaale, kuni ta raha ära maksab, ning kasutada konfiskeeritud varasid Ukraina jalule aitamiseks.
Ukraina väed on alustanud vastupealetungi, et Lääne relvade toel vallutatud alad Venemaalt tagasi võtta.
"Iga Venemaa agressiooni päev toob uued varemed, tuhanded ja tuhanded purustatud majad, laastatud tööstuse, põletatud elud," ütles Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi videokõnes Londoni delegaatidele.
Ta kinnitas aga, et kogu hävingust hoolimata on Ukraina valmis arenguks majandussektorites alates tehnoloogiast rohelise põllumajanduse ja puhta energiani.
Rahvusvaheline abi Ukrainale saadab jõulise sõnumi maailma tulevastele põlvkondadele, ütles Zelenskõi.
"Maailm jälgib ka, kas me taastame normaalse elu nii, et meie üleminek toob agressorile ideoloogilise lüüasaamise," lisas ta.
"Me kaitseme Ukrainat ja sellega vabadust. Ja ehitades Ukrainat ehitame me vabadust."
Rahvusvahelisest Ukraina taastamise konverentsist, mida tänavu peetakse teist korda, võtab osa liidreid ja esindajaid rohkem kui 60 riigist.
Aafrika liidrid on aga mures, et Ukrainale abi pumbates taganeb Lääs lubadusest aidata neid arengus ja võitluses kliimamuutusega.
Sunak ütles delegaatidele, et Kiievi liitlased toetavad Ukrainat lahinguväljal ja muus nii kaua kui vaja.
Ta teatas, et Ühendkuningriik toetab Ukrainat umbes 3 miljardi dollariga, et too saaks kätte hädavajaliku Maailmapanga laenu avalike teenuste, seal hulgas koolide ja haiglate toetamiseks.
Tagatis kehtib järgmiseks kolmeks aastaks. Lisaks teatas ta 240 miljonist naelast arenguabist humanitaarprojektide rahastamiseks.
Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen andis teada 50 miljardi euro suurusest toetuspaketist järgmiseks neljaks aastaks.
Euroopa Liit teeb varsti ka teatavaks, kuidas toimitakse konfiskeeritud Vene varadega, lisas von der Leyen, sest "kurjategija tuleb vastutusele võtta".
Saksamaa annab sel aastal 381 miljonit eurot humanitaarabi, ütles välisminister Annalena Baerbock.
Blinken teatas veel 1,3 miljardi dollari suurusest USA majandusabist Ukrainale.
"Kui Venemaa jätkab hävitamist, siis meie oleme siin, et aidata Ukrainat uuesti üles ehitada: ehitada uuesti üles elud, ehitada üles see riik ja tema tulevik," ütles
Lisaks valitsustele on Ukrainale ülesehitusabi oodata ka eraettevõtetelt.
Londoni konverentsi delegaatide hulgas on suurte rahvusvaheliste ettevõtete ja korporatsioonide juhte, kes on allkirjastanud uue Ukraine Business Compacti nimelise programmi.
Programm kannustab aitama Ukrainat kaubanduse, investeeringute ja ekspertabiga, oodates vastutasuks Zelenskõi antud korruptsiooni väljajuurimise ning rahandus- ja õigussüsteemi läbipaistvuse suurendamise lubaduse täitmist ning turu liberaliseerimist ja konkurentsivõime parandamist.
Sunak ütles, et Ukrainale on taastus- ja ülesehitusabi lubanud juba üle 400 firma 38 riigist.
Ukrainasse investeerimise riske aitab maandada Londonist lähtuv kindlustusskeem, mis kõrvaldab ühe suurematest takistustest ja annab investoritele tegutsemiseks vajaliku kindluse, ütles ta.
AFP – Baltic News Service


Triniti advokaat pankadele: kui riske mitte võtta, ei saa neid ka juhtidaKui finantsasutused ei taha riske võtta, ei saa nad neid ju ka juhtida, kommenteerib Triniti advokaat Maarja Lehemets rahapesu tõkestamist.
“Isegi kui on virtuaalvääringu teenusepakkuja, kes suudab ära näidata, et ta on Eestis, päriselt ajab oma äri ja tal on korralik ja läbimõeldud rahapesu tõkestamise süsteem, ei saa ta ikka endale pangakontot, sest pangad on otsustanud, et nad mitte ei juhi seda riski, vaid ei võtagi seda,” rääkis advokaat kasvuvaludest rahapesuga seotud regulatsioonide juures.
Saate "Triniti eetris" teemaks on seekord rahapesu piiramisega seotud andmevahetus. Väidetavalt tõkestatakse maailmas vaid mõni protsent rahapesust.
Kuivõrd on tehnoloogia suurem kasutamine olukorda parandanud? Kuidas käib riskide hindamine ja kahtlaste tehingute või klientide tuvastamine? Miks mõnikord pangad eraisikuid ja ettevõtteid ebaõiglaselt kohtlevad, neist loobuda tahes või keeldudes kliendiks võtmast?
Neil ja teistel teemadel arutlevad saates tehnoloogiafirma Salv peajurist Kelly Nõmmiko, tootejuht Ester Eggert ja advokaadibüroo Triniti advokaat Maarja Lehemets. Saadet juhib ITuudised.ee toimetaja Indrek Kald.


Brüssel teatas Ukraina edusammudest EL-i liitumiskõneluste suunasBRÜSSEL, 21. juuni, AFP-BNS – Brüssel teatas kolmapäeval, et Ukraina on täitnud seitsmest Euroopa Liiduga ühinemiskõneluste alustamiseks seatud reformitingimusest kaks.
Euroopa Komisjon andis Ukraina senistest saavutustest ülevaate liikmesriikide suursaadikutega kohtudes.
EL andis suuresti sümboolse sammuna eelmise aasta juunis Ukrainale kandidaadistaatuse.
Komisjon seadis Kiievile liitumiskõneluste alustamiseks seitse tingimust, nõudes muu hulgas tõhusamat võitlust korruptsiooniga ja kohtureforme.
EL-i diplomaatide sõnul on Kiiev täitnud nõude vähendada poliitilist mõju meediale ja reformida õigussüsteemi.
Ka ülejäänud viies valdkonnas on Ukraina edasi läinud, ütlesid diplomaadid.
Euroopa Komisjon annab Ukraina edusammudele taas hinnangu oktoobris ja avaldab siis arvamust, kas võib liitumiskõnelusi alustada.
Kiiev soovib, et kõnelused algaksid juba sel aastal ja väidab, et teeb hoolimata Venemaaga käivast sõjast tingimuste täitmiseks tõsiseid pingutusi.
Liitumiskõneluste alustamise peavad heaks kiitma kõik 27 liikmesriiki.
EL-iga liitumiseni seisab veel ees pikk tee ja Ukrainal tuleb läbi viia hulk raskeid reforme.
Ukraina liikmesust toetavad tugevalt Poola ja Balti riigid, Saksamaa ja Holland aga ei tahaks sellega kiirustada.
Ukrainaga samal ajal kandidaadistaatuse saanud Moldova on täitnud üheksast kõneluste alustamise tingimusest kolm, ütlesid diplomaadid kolmapäeval.
Eelmisel aastal liitumistaotluse esitanud Gruusial on aga täidetud kolm tingimust 12-st, et saada kandidaadistaatus.
AFP – Baltic News Service


Soomes töötavad välismaalased töötingimuste karmistamisest: „See näib diskrimineerimisena“Soome uue valitsusprogrammi järgi tuleb välismaalastel, kes töötuks jäädes ei leia kolme kuu jooksul uut ametit, Soomest lahkuda. See on pannud võõramaalased muretsema.
Kaks aastat tagasi kolisid Türgist Soome Aalto ülikooli tudengid Ayse Pekdiker ja Buket Karakas. Nad tõdevad, et näevad immigratsioonipoliitika karmistamises mitmeid miinuseid, ja on mures. „Kolm kuud on väga lühike aeg, et ühelt töökohalt teisele üle minna,“ kurtis Pekdiker. „Näiteks IT-valdkonnas koondatakse ja vallandatakse praegu palju töötajaid ning olukord ei näi minevat paremaks.“
Välistudeng lisas, et suvekuudel on uue töö leidmine keeruline. „Värbamist siis ei toimu.“
Pekdiker ja Karakas osalesid läinud pühapäeval Oodi raamatukogu ees toimunud meeleavaldusel. Seal osales paarsada meeleavaldajat, kes väljendasid muret valitsuse kavandatava karmima immigratsioonipoliitika pärast.
„Ajal, kui siia kolisin, sain õppekoha ka Rootsis, Itaalias ja Hollandis. Soome tahtsin aga tulla just seetõttu, et olin kuulnud, et siin on hea õhkkond, tööpõhist immigratsiooni vaadatakse positiivselt. Nüüd ma ei tea, mida arvata,“ nentis Karakas. „Olen mõelnud, kas tasub Soome jääda. Tööle asun augustis, nii et praegu jään, kuid kindlasti on palju neid, kes valivad hoopis näiteks Rootsi või Taani.“
Tema hinnangul mõjutab immigratsioonipoliitika karmistamine negatiivselt Soome atraktiivsusele. „Tuleb meeles pidada, et küsimus pole ainult kõrgharitud tööjõus, sest immigrandid töötavad kõigis ühiskonna sektorites, seega on sellel laiaulatuslikud mõjud kogu ühiskonna toimimisele,“ ütles Karakas.
Pekdikeri sõnul tahavad need, kes tulevad Soome õppima ja tööle, ühiskonda aidata. „Me ei ole osa probleemist, vaid selle lahendusest. Kui selliseid väljapressimisi tehakse, tuleks neist varem rääkida, et inimesed saaksid kaaluda, kas nad üldse tahavad Soome tulla,“ ütleb ta. „See näib diskrimineerimisena.“


MEEDIAKRIITIKLA: Internetis avanes presidentaalne erootikapood „Buratino“. Mihkelson Valgevenesse eriesindajaks! Urmas Otil oli õigus: sitapea jääb sitapeaksTänane Terevisioon oli riigimeedia tippsaavutus: võõrustati endist presidendiametnikku Kersti Kaljulaidi ja Postimehe arvamustoimetuse juhti Martin Ehalat, jututeemaks Riigikogu poolt vastuvõetud geilaseadus.
Saatejuht Anna Pihl oli tavakohaselt nii eetiline ja professionaalne, et pr. Kaljulaid rääkis täis umbes 90% selle „diskussiooni“ eetrit, selle sõna igas mõttes, härra Ehala aga ca 10%. Kusjuures iga kord, kui mees suu lahti tegi, hakkas kolhoosiesimehe Gavronski järglane kohe nihelema, sekkuma  ja segama.
ETV-s on teadupoolest keelatud reklaam, sest see asutus saab niigi riigilt priskeid miljoneid. Sellegipoolest tõmbas K. Kaljulaid mingil hetkel kotist välja lisapusa „Armastus on vaba“, nagu teda ennast tõmmati kord Riigikogus kaabust nagu küülikut, ja kinkis Ehalale, öeldes, et too pangu see kunstiteos oma toimetuse seinale. Emotsionaalselt ülesköetud Pihl aga nõudis vanemalt härralt kohest ümberriietamist kaamerasilma ees.
„Teised kahjuks peavad neid ostma, president Kaljulaidi kodulehelt leiate info, kuidas seda teha, veel jaanipäevani neid saab,“ reklaamis K.Kaljulaid oma uut kaupa, nimetades iseennast presidendiks.
Nii et meil on avatud uus seksipood „president Kaljulaid“, kus saab osta selliseid pusasid, eeldatavasti ka kunstfalloseid, vibraatoreid, määrdeid, libesteid, mähkmeid, piitsasid, maske ja muid seksilelusid. Ilmselt on saadaval ka fantaasiainstruktsioonide kogumikke: üks nimetab end „presidendiks“, teine „riigikantsleriks“, ja madin alaku.
Arvasin, et tegemist on siiski mingi naljaga, aga uue „presiku seksipoe“ internetiküljele minnes veendusin, et tõesti, pusa saabki osta poolesaja euroraha eest, iga hilbu pealt läheb 10 eurot LGBT-le. Kas ikka läheb? Lehtme ka rääkis, et raha läheb ukraina ohvritele.
Ausalt, kaabakas Schröder oli kuidagi soliidsem, kaubeldes pärast erruminekut Putini nafta ja gaasiga. Ka Kaljulaid on Putinilt kohtumise välja pressinud.
„Armastus on vaba“. Aga venelased ütlevad veel, et „Ljubov zla – poljubišj i kozla“ ehk „armastus on kuri, armus sikku Jüri“.
Ühesõnaga, amor caecus.
+ + + + + + +
Kersti Kaljulaidu „vaba armastuse“ valguses üllatas meeldivalt uudis sellest, et Valgevene kiitis heaks protokolli, mis lubab süüdimõistetute keemilist kastreerimist laste seksuaalset kuritarvitamist käsitlevate artiklite alusel. Riigiprokuratuur teatas, et on heaks kiitnud tegevuskava laste kaitsmiseks seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise eest. Koostatud on kriminaalkoodeksi muudatused, mis näevad ette „pedofiilia all kannatavate isikute” sundravi.
Esimene mõte oli, et antud valdkonnas võiks ju Valgevenega isegi koostööd teha, kuna pedofiilia on Eestis, kus nüüd veel müüakse ka laialt tõlgendatavaid „presidendi“ pusasid „armastus on vaba“, üsna levinud nähtus.
Kuna suhteid Valgevenega oleks praegu täies ulatuses arendada imelik, võiks saata sinna suure diplomaatilise kogemusega Eesti eriesindaja pedofiilia alal.
Võiks kaaluda kogenud Marko Mihkelsoni kandidatuuri. Oleks kasu eesti lastele ja temagi võiks sealt ükskord naasta hoopis teise inimesena.
+ + + + + + +
Kunagine hea kolleeg raadiopäevilt, nüüdne kultuuriministeeriumi kommunikatsioonijuht   Meelis Kompus vastas EPL-is ühe väsimatu intrigaani ja lobamoka süüdistustele.
Lugu kannab pealkirja „Ministeerium vastab Remsule: süüdistused antisemitismis ei ole asjakohased“.
Lugu ise on üsna rutiinne – piisab Eestis mingit välismaalast piirata tema soovis esineda, korraldada ja laiata just seal, kus talle pähe tuleb, siis hakkab kohe pihta mõne kohaliku soveti hala ja süüdistused sallimatuses, natsionalismis, rassismis, russofoobias, antisemitismis jne. Seekord nii russofoobias kui ka antisemitismis. Mõelda vaid – Eesti rahva muuseumis tahetakse eksponeerida eesti rahva värki. Milline jultumus!
Antud juhul aga ei ole arusaadav, miks Remsu, kes nii põlgab omaenda päritolu, et oma pärisnime all ei esinegi, seega on ise oma rahvuse “anti!” ja “foob” kokku, süüdistab teisi foobiates. „Oma rahvust maha salata…“ on ju suurim häbiasi. Kunstnikud ja artistid loogu kunstniku- või lavanime all, kui tahavad, aga oma arvamust kirjutagu ikka oma pärisnime all. Muidu on see sinu varjunime arvamus.
Oli siis vaja oma nime eestindada, kui ise ka eestlasi ei salli. Õnnetu väike olevus. „Sa vaene vanemateta laps“…
Õigesti ütles Urmas Ott tema kohta. Väga õigesti.
Ivan Makarov


President Karis Ukraina ülesehituskonverentsil: meie vastus Venemaa agressiivsele hävitustööle Ukrainas on loovus ja ülesehitus (pildigalerii)VABARIIGI PRESIDENDI KANTSELEI

PRESSITEADE

21. juuni 2023

President Karis Ukraina ülesehituskonverentsil: meie vastus Venemaa
agressiivsele hävitustööle Ukrainas on loovus ja ülesehitus

„Meie vastus Venemaa agressiivsele hävitustööle Ukrainas on loomine
– aitame ehitada üles uuenduslikku, kestlikku ja digitaalset Ukrainat.
Me ei oota, kuni sõda läbi saab. Me oleme juba alustanud. Eesti on valmis
jagama oma kogemusi ja aitama igati Ukraina ülesehitusele kaasa,“ sõnas
president Alar Karis Londonis toimuval Ukraina ülesehitamisele ning
sellesse erasektori ja investeeringute kaasamisele keskenduval
konverentsil.

President Karise sõnul sai Eesti riigi ja ettevõtjate koostöös hiljuti
valmis esimene ülesehitusprojekt - Ovrutši linnas Žõtomõri oblastis
avati lasteaed. „See näitab, et ülesehitus pole mitte ainult vajalik,
vaid see on juba võimalik,“ lausus ta. Eesti riigipea kutsus
rahvusvahelist kogukonda üles alustama ülesehitust läbimõeldud
jõupingutustega ja mitte taastama vana, vaid ehitama tulevikukindlat
Ukrainat. „Sellega toetame ka Ukrainat tema Euroopa Liidu ja NATO teel.
Selle tee edukus on meie ühise eesmärgi – rahumeelse Euroopa ja meie
investeeringute kestlikkuse kaitsmise – saavutamiseks vajalik,“ lisas
riigipea.

„Ees seisva ülesande ulatus on peaaegu kujuteldamatu, seetõttu vajame
ühist lähenemisviisi, et ressursse kõige paremini hallata. Kaasates
selleks kõik partnerid – suuri ja väikeseid, riike ja ettevõtjaid –
ning samuti konkreetse piirkonna enda pikaajalisi kogemusi kasutades,“
kõneles president Karis. Ta märkis ka, et Eesti on valmis korraldama
Ukraina ülesehituskonverentsi Tallinnas.

„Eesti ettevõtted jätkavad tegevust Ukrainas, mõned neist ei peatanud
ka sõja puhkemise järel tootmist ning jätsid kogu personali tööle,“
ütles president Karis. Ta tõi näideteks BLRT Grupi, kes praegu laiendab
tegevust Ukrainas ning Nortali, kes ostis vaid paar kuud pärast sõja
algust Ukraina IT-ettevõtte Skelia ning annab täna Kiievis ja Lvivis
asuvates kontorites tööd 350 ukrainlasele. „Ka kaitsetööstuse
ettevõtted Threod Systems ja Milrmen Robotics on teinud edukat koostööd,
tarnides kõrgetasemelisi droone ja mehitamata maismaasõidukeid haavatute
ja varustuse transpordiks. Samuti on Eesti ehitusettevõtetel kõrge
motivatsioon koostööks Ukraina ülesehitamise järgmistes etappides,“
lisas ta.

Soovi teha koostööd ja investeerida kinnitas ka president Karise ja Eesti
äridelegatsiooni hiljutine visiit Ukrainasse. „Ukrainal on potentsiaali
saada üheks edukamaks majanduseks Euroopas. Nägin seda kohtumistel
Ukraina üliõpilaste, teadlaste, riikliku korruptsioonitõrje büroo
töötajatega. Neis on tohutult entusiasmi ja tahet teha kauaoodatud
muutus,“ lausus riigipea.

Ukraina abistamisest kõneldes nentis president Karis, et Eesti on vastanud
kiiresti ukrainlaste kriitilistele vajadustele nii finantstoetuse, aga ka
seadmete, sealhulgas generaatorite, busside ja demineerimiseks vajaliku
saatmisega. „Hiljuti saatis Eesti Ukrainale kummipaate, veepumpe ja muid
vajalikke seadmeid pärast Kahhovka veehoidla tammi plahvatust, mis on
Venemaa sissetungist põhjustatud järjekordne katastroofiline
ökotsiid,“ lisas ta.

Eesti on teinud Ukrainaga aastaid koostööd, et toetada sealseid avaliku
sektori reforme. Kahekordistasime oma panust 2014. aastal, kui algas
Venemaa agressioon, ja uuesti veel enne Venemaa agressioonisõja algust
2022. aastal. Erasektoril on Eesti koostöös oluline tähtsus, seda
kinnitab näiteks X-tee eeskujul rajatud Ukraina digivalitsuse selgroog
Trembita, mis aitas riigil jätkata avalike teenuste pakkumist isegi sõja
ajal. Või ka hiljutine näide - lasteaia rajamine, mis sai teoks Eesti
puitmajaklastri ja selle liikme Harmeti koostöös ehitusettevõtte
Nordecon Ukraina tütarfirma Euroconiga.

Londonis toimuvast ülesehituskonverentsist olid korraldajate poolt
kutsutud osa võtma Ukrainas aktiivselt tegutsevad Eesti ettevõtted
Nortal, BLRT Grupp ning Eesti Puitmajaliidu ning kaitse- ja
kosmosetööstuse klastri esindajad, kes kuulusid ka riigipea delegatsiooni
juuni alguses toimunud visiidil Ukrainasse. Ülesehituskonverents tõi
kokku riikide juhid, rahvusvahelised organisatsioonid ning majandus- ja
finantsorganisatsioonid, samuti suurettevõtted, kokku enam kui tuhat
osalejat.

Fotod: https://president.ee/et/meediakajastus/fotod/1105-ukraina-
ulesehituskonverents-londonis

kommunikatsiooniosakond

tel 521 6821

press@vpk.ee

www.president.ee


Karis: Eesti vastab Venemaa hävitustööle Ukraina ülesehitusegaTALLINN, 21. juuni, BNS – President Alar Karis ütles kolmapäeval Londonis Ukraina üleshituskonverentsil, et Eesti vastus Venemaa hävitustööle on aidata kaasa Ukraina ülesehitusele.
„Meie vastus Venemaa agressiivsele hävitustööle Ukrainas on loomine – aitame ehitada üles uuenduslikku, kestlikku ja digitaalset Ukrainat. Me ei oota, kuni sõda läbi saab. Me oleme juba alustanud. Eesti on valmis jagama oma kogemusi ja aitama igati Ukraina ülesehitusele kaasa,“ sõnas president Alar Karis Ukraina ülesehitamisele ning sellesse erasektori ja investeeringute kaasamisele keskenduval konverentsil.
President Karise sõnul sai Eesti riigi ja ettevõtjate koostöös hiljuti valmis esimene ülesehitusprojekt - Ovrutši linnas Žõtomõri oblastis avati lasteaed. „See näitab, et ülesehitus pole mitte ainult vajalik, vaid see on juba võimalik,“ lausus ta. Eesti riigipea kutsus rahvusvahelist kogukonda üles alustama ülesehitust läbimõeldud jõupingutustega ja mitte taastama vana, vaid ehitama tulevikukindlat Ukrainat. „Sellega toetame ka Ukrainat tema Euroopa Liidu ja NATO teel. Selle tee edukus on meie ühise eesmärgi – rahumeelse Euroopa ja meie investeeringute kestlikkuse kaitsmise – saavutamiseks vajalik,“ lisas riigipea.
„Ees seisva ülesande ulatus on peaaegu kujuteldamatu, seetõttu vajame ühist lähenemisviisi, et ressursse kõige paremini hallata. Kaasates selleks kõik partnerid – suuri ja väikeseid, riike ja ettevõtjaid – ning samuti konkreetse piirkonna enda pikaajalisi kogemusi kasutades,“ kõneles president Karis. Ta märkis ka, et Eesti on valmis korraldama Ukraina ülesehituskonverentsi Tallinnas.
„Eesti ettevõtted jätkavad tegevust Ukrainas, mõned neist ei peatanud ka sõja puhkemise järel tootmist ning jätsid kogu personali tööle,“ ütles president Karis. Ta tõi näideteks BLRT Grupi, kes praegu laiendab tegevust Ukrainas ning Nortali, kes ostis vaid paar kuud pärast sõja algust Ukraina IT-ettevõtte Skelia ning annab täna Kiievis ja Lvivis asuvates kontorites tööd 350 ukrainlasele.
„Ka kaitsetööstuse ettevõtted Threod Systems ja Milrmen Robotics on teinud edukat koostööd, tarnides kõrgetasemelisi droone ja mehitamata maismaasõidukeid haavatute ja varustuse transpordiks. Samuti on Eesti ehitusettevõtetel kõrge motivatsioon koostööks Ukraina ülesehitamise järgmistes etappides,“ lausus president Karis.
Soovi teha koostööd ja investeerida kinnitas ka president Karise ja Eesti äridelegatsiooni hiljutine visiit Ukrainasse. „Ukrainal on potentsiaali saada üheks edukamaks majanduseks Euroopas. Nägin seda kohtumistel Ukraina üliõpilaste, teadlaste, riikliku korruptsioonitõrje büroo töötajatega. Neis on tohutult entusiasmi ja tahet teha kauaoodatud muutus,“ sõnas riigipea.
Ukraina abistamisest kõneldes nentis president Karis, et Eesti on vastanud kiiresti ukrainlaste kriitilistele vajadustele nii finantstoetuse, aga ka seadmete, sealhulgas generaatorite, busside ja demineerimiseks vajaliku saatmisega. „Hiljuti saatis Eesti Ukrainale kummipaate, veepumpe ja muid vajalikke seadmeid pärast Kahhovka veehoidla tammi plahvatust, mis on Venemaa sissetungist põhjustatud järjekordne katastroofiline ökotsiid,“ lisas ta.
Eesti on teinud Ukrainaga aastaid koostööd, et toetada sealseid avaliku sektori reforme. Kahekordistasime oma panust 2014. aastal, kui algas Venemaa agressioon, ja uuesti veel enne Venemaa agressioonisõja algust 2022. aastal. Erasektoril on Eesti koostöös oluline tähtsus, seda kinnitab näiteks X-tee eeskujul rajatud Ukraina digivalitsuse selgroog Trembita, mis aitas riigil jätkata avalike teenuste pakkumist isegi sõja ajal. Või ka hiljutine näide - lasteaia rajamine, mis sai teoks Eesti puitmajaklastri ja selle liikme Harmeti koostöös ehitusettevõtte Nordecon Ukraina tütarfirma Euroconiga.  Londonis toimuvast ülesehituskonverentsist olid korraldajate poolt kutsutud osa võtma Ukrainas aktiivselt tegutsevad Eesti ettevõtted Nortal, BLRT Grupp ning Eesti Puitmajaliidu ning kaitse- ja kosmosetööstuse klastri esindajad, kes kuulusid ka riigipea delegatsiooni juuni alguses toimunud visiidil Ukrainasse. Ülesehituskonverents tõi kokku riikide juhid, rahvusvahelised organisatsioonid ning majandus- ja finantsorganisatsioonid, samuti suurettevõtted, kokku enam kui tuhat osalejat.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Jõhvis võttis politsei kinni mehe, keda kahtlustatakse pangakelmusesMees on pärit Lätist. Eesti alal esitles ta end aga Eesti Panga kullerina ja kasseeris lihtsameelsetelt sisse väljapetetud sularaha. Kas teie usaldaksite Eesti panga kullerile kogu oma pangaarvelt välja võetud sularaha?


Politsei pidas kinni Jõhvi meest petta üritanud Läti kelmiPolitsei pidas kinni pangakelmuses osalenud mehe, keda kahtlustatakse petuskeemi elluviimises.25. mail sai politsei teate, et Jõhvis püüdsid kelmid ühelt eakalt mehelt välja petta 9000 eurot. End Eesti Panga töötaja ja politseinikuna tutvustanud tuvastamata isikud helistasid talle ning rääkisid toimuvast politsei salaoperatsioonist, mille eesmärgiks on pangatöötajast kelmi kinnipüüdmine. Ohvrit juhendati kogu oma raha pangakontolt välja võtma ning järgmisel päeval kohale sõitvale Eesti Panga kullerile üle andma.Kelmiks osutus lätlaneRaha pidi üle antama 26. mai hommikul. Enne petuskeemi lõpuleviimist sekkusid "operatsiooni" aga päris politseinikud, kes reede hommikul Jõhvi kohale sõitnud väidetava Eesti Panga kulleri vahetult raha üleandmisel ka kinni pidasid. Kinnipeetud isik osutus Läti kodanikuks, kelle kohta kogutud tõendid andsid alust kahtlustada teda viimase kolme kuu jooksul veel vähemalt neljal korral samasuguse petuskeemi järgi Eesti kannatanutelt raha kokkukorjamises, millega tekitati kannatanutele ligemale 60 000 eurot kahju. Läti kodaniku käest võeti ära ka Eesti Panga nime ja muude sümbolitega võltsitud dokumendid raha vastuvõtmise-üleandmise kohta.Menetluse käigus on tuvastatud, et samasuguseid Eesti Panga kirjadega dokumente andis isik ka teistele kannatanutele raha kättesaamisel. Et isikut oli alust kahtlustada mitme kelmuse episoodi toimepanemises ning vältimaks isiku menetlusest kõrvalehoidmist, pidas prokuratuur vajalikuks taotleda isiku vahistamist kaheks kuuks, mille kohus ka rahuldas, rääkis Ida prefektuuri kriminaalteabetalituse juht Marika Vodja.Ka märtsi lõpus pidas politsei Tallinnas kinni kaks isikut, keda samuti kahtlustatakse samasuguste Eesti Panga kulleri legendiga kelmuste organiseerimises. Kahtlustuse kohaselt on isikud seotud 40 000 euro väljapetmises kahelt kannatanult. Nende saadetud kullerid pidas politsei selle aasta naistepäeval Narvas kannatanuga suhtlemisel kinni ning ka nende juurest leiti samasuguseid Eesti Panga kirjadega võltsitud dokumente.Raha raske tagasi saadaPolitseinik märkis, et ehkki konkreetselt teolt tabatud kelmide puhul õnnestus politseil kahju tekkimist ennetada, on juba toimunud kelmuse episoodides kaotatud raha tagasisaamise võimalus paraku üsna väike. "Välismaal kelmidega koostööd tegevad kohalikud "kullerid" toimetavad raha esimesel võimalusel riigist välja ning raha edasise liikumise jälgimine on raskendatud. Seetõttu on politseil parimaks võimaluseks kahju tekkimise vältimiseks teha ennetustööd ja tegelda kelmustega seotud kohalike kurjategijate püüdmisega. Internetis levivad pakkumised liituda sellise kuritegeliku skeemiga võivad küll tähendada lühiajalist hõlptulu, kuid varem või hiljem ristuvad selliste inimeste ja politsei teed, mis omakorda toob kaasa kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerimise ja kriminaalkaristuse," rõhutas kriminaalpolitseinik.Vodja tuletas meelde, et ei politseinikud ega pangatöötajad vii inimestega läbi selliseid "salaoperatsioone", mis hõlmaksid isikult tema raha kellelegi üleandmist. Politsei ega pangad ei uuri inimestelt telefoni teel tema isikuvõi pangakontode andmeid. "Kui sulle helistatakse politseist või pangast, võid sa alati küsida kohtumist politseijaoskonnas või pangakontoris ning ise veenduda, kellega päriselt vestlus käib. Samuti on lihtne viis sellise kelmuse puhul petturite tuvastamiseks nendega telefonis eesti keeles rääkimine − üldjuhul sellised petturid eesti keelt ei valda," toonitas Vodja.Politsei manitseb inimesi oma rahasse hoolikamalt suhtuma ja mitte usaldama juhuslike inimeste petujutte politsei "salaoperatsioonidest". PEETER LILLEVÄLIERIK KALDA