Aitaja: Slava Ukraini skandaal tõmbas annetajate rahakotirauad kinniTALLINN, 23. mai, BNS - Aastaid ukrainlasi aidanud võhmalane Ants Punning tõdeb, et nii nagu kõigil teistel abistajatel on tal mittetulundusühingu Slava Ukraini segaste rahaasjade skandaali puhkemise järel annetused kokku kuivanud, kirjutab Postimees.
Mullu 12 ja tänavu kaks korda Ukrainasse abi viinud Punning sõnas, et skandaal on tema tegevust pidurdanud, aga tegelikult on hea, kui segased rahaasjad avalikuks tehakse ja ära klaaritakse.
"Ma rääkisin juba tükk aega enne skandaali puhkemist, et Slava Ukraini rahaasjad ei ole korras. Mulle jäi silma, et nad tellisid mitu tuhat vormikomplekti, hind igal üle 350 euro. Kui läksin Ukrainas poodi ja nägin, et samaväärne komplekt maksis 150 eurot, pani see kulme kergitama. Sealtmaalt tundus mulle, et see nende asi on väga mäda. Tegelen hobiga, mille tõttu tean täpselt, kui palju vormid maksavad. See hind, mida nad väidetavalt maksid, oli müstiliselt kõrge. Usun, et see, mis nende rahaasjadest on välja tulnud, on alles algus, jäämäe veepealne osa," rääkis Punning.
Ta tõdes, et kõigi Ukraina abistajate annetused Eestis on selle skandaali järel rängalt kokku kuivanud, ka MTÜ-s Toeta Ukrainat, millega ta oli varem pikalt seotud. "Muuseas, selle mittetulundusühinguga läksid meie teed eelmise aasta lõpus just seetõttu lahku, et ma kaasvõitlejate arvates Slava Ukraini suhtes toona liiga kriitiliselt sõna võtsin. Samas oma kaaslaste tegevusele ei ole mul midagi ette heita, nemad toimetavad ausalt ja suure südamega," ütles Punning.
Mehel enda on 2015. aastast olnud kontaktiks Ukrainas piirilinnas Volodõmõris mittetulundusühingu Ühinenud Aktivistid liikmed, kes teevad koostööd Prytula fondiga. Nemad toimetavad Punning kaudu liikuva abi sõjaväelastele rindel. "Alati saabuvad üleandmisest fotod ja videod, vahel kahe-kolmekuuse viibimisega, sest eesliinil napib aega, aga tulemata need ei jää," kinnitas Punning.
"Petta saab Ukrainas juhul, kui Eesti-poolne abi korraldaja selleks võimaluse annab, sest Ukrainas on kontroll päris tugev. Teenistused käivad abiorganisatsioone kontrollimas, tollideklaratsiooni järgi kontrollitakse laoseisu, vastuvõtu- ja üleandmisakte ning laoseis peab olema ideaalne – kõik peab olema paberitega tõendatav," selgitas Punning, lisades et ei ole Ukrainas see petmine ja korruptsioon abisaadetistega nii lihtne, nagu MTÜ Slava Ukraini eksjuht Johanna-Maria Lehtme väidab.
"Minul on oma kontaktidega tekkinud kaheksa aastaga usaldus ja teadmine, et petmist ja endale kasutegemist seal ei ole. Kõik tšekid olen alles hoidnud ja kui kellelgi on küsimusi, siis saan alati näidata. Seal on ka kütusetšekid, söögitšekid, hotellikulud, järelkäru rent," kirjeldas Punning.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


WHO hoiatab üheksa miljoni kliimasurma eestMaailma Terviseorganisatsioon avaldas 19. mail uuringu, milles hoiatatakse, et soojenev kliima tapab käesoleva sajandi lõpus igal aastal rohkem kui üheksa miljonit inimest.
Hiina Rahvavabariigi kommunistliku partei kontrolli all olev korrumpeerunud Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) avaldas reedel (19.05.2023) oma igaaastase Maailma tervisestatistika raporti, milles kuulutatakse: "Kliimamuutused halvendavad jätkuvalt sotsiaalseid ja keskkondlikke füüsilise ning vaimse tervise määrajaid (determinants), mis kujutab meie kõigi jaoks tohutut riski," vahendab Breitbart.
WHO teatab: "Kliimamuutused on 21. sajandi üks suuremaid tervisevaldkonna väljakutseid. Kui kliimatingimused muutuvad, oleme me tunnistajaks palju sagedamini ja raskemal kujul esinevale ilmale ning kliimasündmustele, nagu seda on tormid, äärmuslik kuumus, üleujutused, põuad ja metsatulekahjud."
"Kliimamuutus puudutab tervise kõiki külgi – alates puhtast õhust, veest ja mullast kuni "toidusüsteemide" ja elatiseni," jätkatakse WHO terviseülevaates. "Kui kliimamuutuste peatamisega jätkuvalt viivitatakse, suurendab see terviseohte, tühistab aastakümnete jooksul saavutatud maailma tervise edusammud ja toimib vastu meie kollektiivseid eesmärke, millega tagatakse kõigile inimestele tervise inimõigus."
Kui jätkatakse suure saastamise stsenaariumiga, siis sajandi lõpus võib aastas kliimamuutustega seotult surra rohkem kui üheksa miljonit inimest, väidetakse aruandes.
Kommentaatorite sõnul on WHO kliimapaanika levitamise näol tegemist alusetu hirmutamisega, mida teadus ei kinnita.
Esiteks on aasta-aastalt äärmuslike kliimasündmustega seotud surmade arv vähenenud ja 2021. aastal oli keeruliste ilmaolude tõttu elust lahkunud inimeste arv ajalooliselt kõige väiksem. Sellise statistika peale kliimapaanika ja plahvatuslikult suureneva suremuse kuulutamine on paremal juhul WHO puhul vastutustundetu.
Teiseks sureb külma kätte aastas rohkem inimesi kui sooja ilma tõttu ja rohkem inimesi sureb talvel kui suvel. Kui kuuma kätte sureb aastas ümmarguselt viissada tuhat inimest, siis külma kätte heidab hinge neli ja pool miljonit. Ehk kui temperatuurid pisut tõusevad, tähendab see hoopis, et ilma kätte või tõttu sureb vähem inimesi.
Hiljuti avaldatud teadustöös kinnitatakse, et viimase kaheksa aasta jooksul Maal kliimamuutuste märke tuvastatud ei ole.
Toimetas Karol Kallas


Internetikelmide ohvriks langenud naine: kõik tundub ametlik, kuniks konto on blokeeritud ja rahast tühiSotsiaalmeedias levib uus petuskeem, kus tühjendatakse inimese pangakonto kolmanda isiku andmeid kasutades. «Kõik tundub ametlik ja siis hiljem on sinu pangakonto blokeeritud ja tühjaks tehtud,» räägib pettuse ohvriks langenud naine.Sotsiaalmeedias hakkas nädalavahetusel ringlema postitus, kus väidetakse, et levib pettus, mille käigus kasutatakse kolmanda isiku andmeid, et ohvri pangakonto ära blokeerida ja rahast tühjaks teha.
Tiia Afanasjeva nimeline naisterahvas tegi pühapäeval Facebooki postituse, kus jagab enda kogemust pettuse ohvriks langemisega.
«Kõik tundub ametlik ja siis 20–30 minutit hiljem on sinu pangakonto tühjaks tehtud ja blokeeritud,» kirjutab naine oma postituses.
Petturid kasutavad üsna levinud skeemi, küsitakse inimese isikuandmeid: nime, pangakonto väljavõtet kolme kuu ulatuses, kontonumbrit, e-posti aadressi ja telefoninumbrit. Inimesel palutakse teha konto kindlale lingile minnes ja öeldakse, et leping on vormistatud. 20–30 minuti möödudes avastab aga ohver, et tema pangakonto on blokeeritud ja kontojääk nullis.
Afanasjeva kirjeldab juhtunut: «Lisaks infoks, et alguses kirjutati vene keeles, kuna mul on venepärane perekonnanimi; siis kui ma vastasin, et suhtlen eesti keeles, suheldi puhtas eesti keeles. Siis kui juba nägin, et konto on tühi, ja uurisin, kus raha on, sain vastuseid nii inglise kui eesti keeles.»
Naine tõdeb, et oli naiivne ja uskus, et talle kirjutas kliendihaldur siirate kavatsustega.
«Luban oma postitust jagada, et ei oleks enam minusuguseid naiivseid, kes usuvad, et pühapäev on ilus ja kliendihaldur kirjutab sulle nädalavahetusel lausa ise hõbekandikul. Paraku ei ole ma varem kuulnud ega teadnud, et ka läbi kasutajanime võin pettuse ohvriks langeda. Korralik õppetund kogu eluks!»
Kolmas identiteet
Postitusest selgub, et petuskeemi läbiviimiseks oli väidetavalt kasutatud ka kolmanda isiku andmeid: keegi Valeria Domaseva, varjunimega Anastasija Kondratjeva, esitles end Kreditexi kliendihaldurina.
Afanasjeva ütleb, et talle on kirjutanud tänaseks isik, kes teab väidetavalt Valeria Domasevat, kes ise pole pettusest teadlik.
«Sellenimelisi kodanikke pidi olema Eestis vaid üks ning sellesama Domaseva ema väitis, et ei saa samuti enda internetipanka sisse ning teavitas vahejuhtumist ka politseid,» räägib Afanasjeva.
Pettuse ohvriks langenud naine möönab, et 400 eurot ei ole küll üüratult suur summa, ent see on siiski raha. Ta on tänaseks teavitanud pettusest politseid, Kreditexi ja panka, ent on selle suhtes skeptiline, et ta oma raha tagasi saab.


IMF soovitab Eestil alustada eelarvepuudujäägi vähendamisega tänavuTALLINN, 23. mai, BNS – Eesti majanduspoliitika iga-aastase hindamise lõpetanud Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) leiab, et Eestil tasuks alustada juba tänavu riigieelarve puudujäägi vähendamisega, et aeglustada hinnatõusu ja hoida pikaajalist konkurentsivõimet.
Visiidi kokkuvõttes nendib IMF, et Eesti on viimase kahe aastakümne jooksul teinud märkimisväärseid edusamme, kuid praeguseks on ilmnenud märke võimalikust survest konkurentsivõimele. Liialt leebe eelarvepoliitika võib valuutafondi hinnangul suurendada hinna- ja palgasurvet ning veelgi kahjustada Eesti konkurentsivõimet. Seetõttu soovitab IMF kaaluda märksa väiksemat eelarvepoliitilist stiimulit vähendades eelarve tulude ja kulude lõhet, teatas Eesti Pank.
Eelarvepuudujäägi vähendamiseks 2023. aastal tuleks IMF-i hinnangul uurida erinevaid võimalusi, sealhulgas avaliku sektori palgakasvu ohjeldamist ja mõnede kavandatud maksutõusude ettepoole toomist. Neutraalne eelarvepoliitika aitaks pidurdada hinnatõusu kinnistumise ohtu ning sellest tulenevat riski pikaajalisele konkurentsivõimele, rõhutas IMF.
"Sarnaselt IMF-ile teeb ka Eesti Pangale muret, et Eesti riigi kulud ületavad olulised riigi tulusid. Jagan seisukohta, et suur eelarvepuudujääk annab niigi kiirele hinnatõusule hoogu juurde. Kõrge inflatsioon võib omakorda tekitada palgasurvet ja vähendada majanduse konkurentsivõimet. Seetõttu on oluline, et ka eelarvepoliitika oleks suunatud hinnatõusu ohjeldamiseks," kommenteeris IMF-iga toimunud arutelude järel Eesti Panga president Madis Müller.
Eesti majandus langeb IMF-i hinnangul tänavu 1,2 protsenti, inflatsioon pidurdub 9,7 protsendi tasemele. Alusinflatsioon jääb ilmselt siiski visalt kõrgeks, peegeldades teise ringi mõjusid ning stimuleerivat eelarvepositsiooni. Eesti majandusel õnnestus pandeemiast kiiresti toibuda, kuid Venemaa-Ukraina sõja mõju jätab siiski püsiva armi majandusele. Kui Eestis ei suurendata tootlikkust tõstvaid kapitaliinvesteeringuid, siis ei pruugi majandus enam nii kiiresti kasvada kui hinnati jõukohaseks enne viimaseid kriise, hindab IMF.
Pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks soovitab IMF lisaks eelarvepoliitilistele sammudele rakendada sihipärast finantsstabiilsust tagavat finantssektori poliitikat. Eesti pangandussektor on piisavalt kapitaliseeritud ja ettevaates on oluline teha adekvaatsel tasemel tugevusanalüüse selle kohta, kas pangad saaksid keerulisemates majandusoludes hakkama.
Rahapesu tõkestamise vallas toimib pankade üle riskipõhine järelevalve, kuid järelevalvet tuleb oluliselt tugevdada ja riskipõhist lähenemist rakendada ka virtuaalvääringu teenusepakkujate osas. Samuti on IMF-i hinnangul oluline teha struktuurireforme, mis lahendaksid tööjõupuudust osas sektorites, suurendaksid tootlikkust ning edendaksid rohe- ja digipööret.
IMF-i delegatsioon on viibinud Eestis alates 9. maist, et arutada riigi- ja erasektori esindajatega Eesti majanduse olukorda ja majanduspoliitilisi samme.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


IMF: Eesti peaks eelarvepuudujääki vähendamaEestil tasuks alustada juba tänavu riigieelarve puudujäägi vähendamisega, et aeglustada hinnatõusu ja hoida pikaajalist konkurentsivõimet, leiab Eesti majanduspoliitika iga-aastase hindamise lõpetanud Rahvusvaheline Valuutafond (IMF).
Visiidi kokkuvõttes nendib IMF, et Eesti on viimase kahe aastakümne jooksul teinud märkimisväärseid edusamme, kuid praeguseks on ilmnenud märke võimalikust survest konkurentsivõimele. Liialt leebe eelarvepoliitika võib suurendada hinna- ja palgasurvet ning veelgi kahjustada Eesti konkurentsivõimet. Seetõttu soovitab IMF kaaluda märksa väiksemat eelarvepoliitilist stiimulit vähendades eelarve tulude ja kulude lõhet.
Eelarvepuudujäägi vähendamiseks 2023. aastal tuleks IMFi hinnangul uurida erinevaid võimalusi, sealhulgas avaliku sektori palgakasvu ohjeldamist ja mõnede kavandatud maksutõusude ettepoole toomist. Neutraalne eelarvepoliitika aitaks pidurdada hinnatõusu kinnistumise ohtu ning sellest tulenevat riski pikaajalisele konkurentsivõimele, rõhutas IMF.
Rahvusvahelise valuutafondiga sama meelt on ka Eesti Panga president Madis Müller. «Sarnaselt IMFile teeb ka Eesti Pangale muret, et Eesti riigi kulud ületavad olulised riigi tulusid. Jagan seisukohta, et suur eelarvepuudujääk annab niigi kiirele hinnatõusule hoogu juurde. Kõrge inflatsioon võib omakorda tekitada palgasurvet ja vähendada majanduse konkurentsivõimet. Seetõttu on oluline, et ka eelarvepoliitika oleks suunatud hinnatõusu ohjeldamiseks,» kommenteeris Müller.
Eesti majandus langeb IMFi hinnangul tänavu 1,2 protsenti ning inflatsioon pidurdub 9,7 protsendi tasemele. Alusinflatsioon jääb ilmselt siiski ilmselt kõrgeks, peegeldades teise ringi mõjusid ning stimuleerivat eelarvepositsiooni.
IMFI hinnangul õnnestus Eesti majandusel pandeemiast kiiresti toibuda, kuid Venemaa-Ukraina sõja mõju jätab siiski püsiva armi majandusele. «Kui Eestis ei suurendata tootlikkust tõstvaid kapitaliinvesteeringuid, siis ei pruugi majandus enam nii kiiresti kasvada, kui hinnati jõukohaseks enne viimaseid kriise,» seisab avalduses.
Pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks soovitab IMF lisaks eelarvepoliitilistele sammudele rakendada Eestil sihipärast finantsstabiilsust tagavat finantssektori poliitikat.
Eesti pangandussektor on rahvusvahelise valuutafondi hinnangul piisavalt kapitaliseeritud , kuid rahapesu tõkestamise vallas tuleb järelvalvet oluliselt tugevdada ja kasutada riskipõhist lähenemist rakendada ka virtuaalvääringu teenusepakkujate osas. Samuti on IMFi hinnangul oluline teha struktuurireforme, mis lahendaksid tööjõupuudust osas sektorites, suurendaksid tootlikkust ning edendaksid rohe- ja digipööret.


IMF: Eestil tasuks alustada juba tänavu eelarvepuudujäägi vähendamisegaEesti majanduspoliitika iga-aastase hindamise lõpetanud Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) leidis, et riigieelarve puudujäägi vähendamine aeglustaks hinnatõusu ja võimaldaks hoida pikaajalist konkurentsivõimet.Visiidi kokkuvõttes nendib IMF, et Eesti on viimase kahe aastakümne jooksul teinud märkimisväärseid edusamme, kuid praeguseks on ilmnenud märke võimalikust survest konkurentsivõimele. Liialt leebe eelarvepoliitika võib suurendada hinna- ja palgasurvet ning veelgi kahjustada Eesti konkurentsivõimet. Seetõttu soovitab IMF kaaluda märksa väiksemat eelarvepoliitilist stiimulit vähendades eelarve tulude ja kulude lõhet.Eelarvepuudujäägi vähendamiseks 2023. aastal tuleks IMFi hinnangul uurida erinevaid võimalusi, sealhulgas avaliku sektori palgakasvu ohjeldamist ja mõnede kavandatud maksutõusude ettepoole toomist. Neutraalne eelarvepoliitika aitaks pidurdada hinnatõusu kinnistumise ohtu ning sellest tulenevat riski pikaajalisele konkurentsivõimele, rõhutas IMF.„Sarnaselt IMFile teeb ka Eesti Pangale muret, et Eesti riigi kulud ületavad olulised riigi tulusid. Jagan seisukohta, et suur eelarvepuudujääk annab niigi kiirele hinnatõusule hoogu juurde. Kõrge inflatsioon võib omakorda tekitada palgasurvet ja vähendada majanduse konkurentsivõimet. Seetõttu on oluline, et ka eelarvepoliitika oleks suunatud hinnatõusu ohjeldamiseks,“ kommenteeris IMFiga toimunud arutelude järel Eesti Panga president Madis Müller.Eesti majandus langeb IMFi hinnangul tänavu 1,2%, inflatsioon pidurdub 9,7% tasemele. Alusinflatsioon jääb ilmselt siiski visalt kõrgeks, peegeldades teise ringi mõjusid ning stimuleerivat eelarvepositsiooni. Eesti majandusel õnnestus pandeemiast kiiresti toibuda, kuid Venemaa-Ukraina sõja mõju jätab siiski püsiva armi majandusele. Kui Eestis ei suurendata tootlikkust tõstvaid kapitaliinvesteeringuid, siis ei pruugi majandus enam nii kiiresti kasvada, kui hinnati jõukohaseks enne viimaseid kriise. Pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks soovitab IMF lisaks eelarvepoliitilistele sammudele rakendada sihipärast finantsstabiilsust tagavat finantssektori poliitikat. Eesti pangandussektor on piisavalt kapitaliseeritud ja ettevaates on oluline teha adekvaatsel tasemel tugevusanalüüse selle kohta, kas pangad saaksid keerulisemates majandusoludes hakkama. Rahapesu tõkestamise vallas toimib pankade üle riskipõhine järelevalve, kuid järelevalvet tuleb oluliselt tugevdada ja riskipõhist lähenemist rakendada ka virtuaalvääringu teenusepakkujate osas. Samuti on IMFi hinnangul oluline teha struktuurireforme, mis lahendaksid tööjõupuudust osas sektorites, suurendaksid tootlikkust ning edendaksid rohe- ja digipööret.


Joogivee puhastamise mure aitavad lahendada veefiltridHiljutine Kuressaare ühisveevärgis asetleidnud E.coli ja coli-laadsete bakterite levik on pannud paljusid inimesi nii Saaremaal kui ka mujal Eestis muret tundma oma joogivee puhtuse pärast. Spetsialistide sõnul on võitlus bakteriaalse saastumisega pikk protsess. Ja kui olukord ka lõpuks täiesti kontrolli alla saadakse, siis tegelikult puudub inimestel kindlus, et edaspidi uusi reostusjuhtumeid ei või tekkida.Kas tulebki jääda vett läbi keetma või pudelivett tassima?

Kui kraanivesi on tervisele ohtlik, siis ajutiste lahendustena on pudelivesi või vee läbikeetmine loomulikult ainumõeldavad. Kuid pikas perspektiivis ei ole need jätkusuutlikud. Sest kes jõuab pidevalt tassida endale koju kanistrite viisi joogivett, rääkimata selle mõjust rahakotile ja keskkonnale. Samuti on vee läbikeetmine tülikas, aeganõudev ja energiakulukas. Pole mõeldav jäädagi seda pidevalt tegema.
Kas ongi siis vaid kaks võimalust – jääda nende ebamugavate tegevuste juurde või riskida saastunud vee joomisega?

Lahenduseks on veefiltrid

Õnneks on olemas ka kolmas võimalus – joogivee puhastamine lokaalsete veefiltritega, mille iga tarbija saab ise oma tarbeks paigaldada.
Ettevõte Ecoclean OÜ pakub spetsiaalselt joogivee puhastamiseks mõeldud veefiltreid. Kõik need joogivee filtrid:

	toimivad naturaalsel viisil – puhastusprotsessi käigus ei lisata vette mingeid keemilisi ühendeid
	sobivad nii eratarbijale koju kui ka ettevõtjale kontorisse, kohvikusse või majutusasutusse
	võtavad vähe ruumi ning neid saab paigutada ka kitsastesse oludesse
	on lihtsad paigaldada ja hooldada

Järgnevalt lühike ülevaade erinevatest joogivee filtritest

UV steriliseerija

Mida teeb ja kuidas toimib?
UV steriliseerija on mõeldud joogivee puhastamiseks kõigist patogeensetest mikroorganismidest nagu viirused ja bakterid, sh E.coli ja coli-laadsed bakterid, enterokokid ja muud haigustekitajad
Joogivee puhastamine toimub ultraviolettkiirguse (UV) abil. UV-kiirguse lainepikkus on mikroorganismidele surmav. See lõhub nende DNA molekulaarse struktuuri, mille tagajärjel rakk hukkub. UV-kiirguse toimel hävitatakse kõik patogeensed viirused ja bakterid 1–5 sekundi jooksul. UV-steriliseerija ei muuda vee maitset ega lõhna ning ei tekita vette ohtlikke ühendeid.
Milliseid variante pakume?
Valikus on Belgias toodetud premium-klassi UV-steriliseerijad Cintropur 2100 ja 4100, millel lisaks paljudele muudele eelistele on ka pika elueaga (9000 tundi – 1 aasta) UV-lambid. Cintropur 2100 sobib eratarbijale koju. Cintropur 4100 on aga mõeldud suuremale veeläbivoolule, olles seetõttu sobilik kohvikutele, restoranidele ja turismiettevõtetele. Lisaks on meie valikus ka veidi tagasihoidlikuma eelarvega tarbijale mõeldud UV-steriliseerija

Pöördosmoos filter

Mida teeb ja kuidas toimib?
Pöördosmoos filter eemaldab veest nii kõik bakterid ja viirused kui ka sellised tervist kahjustavad ühendid nagu fluoriid, kloor, kloriid, fosfaat, nitraat, raadium jm.
Põhikooli füüsikatunnist võib meeles olla selline nähtus nagu osmoos. Võtame näitena klaasi vett, millesse on segatud soola. Kujutlege nüüd U-kujulist klaastoru, mille keskel asub membraan (filter). Valades U-toru ühte harusse soolast ja teise harusse magedat vett, seisneb osmoosi protsess selles, et vedeliku tase soolveega harus tõuseb, kuna eesmärgiks on muuta toru mõlemate harude vees soola ja vee vahekord võrdsemaks.
Pöördosmoosi puhul tuleb aga mängu lisarõhk. Pöördosmoosi protsessi käigus liigub vesi selle lisarõhu tõttu läbi membraani, jättes aga nüüd vees lahustunud osakesed maha. Vees lahustunud osad jäävad membraani ühele poole ning puhas vesi liigub membraani teisele poolele. Pöördosmoosi sihiks ei ole mitte soolase vee lahjendamine (nagu osmoosis), vaid rõhu all veest soolade väljapressimine läbi membraani.
Joogivee puhastamisel pöördosmoosi meetodil on võtmekohaks mebraani avade suurus. Nimelt on need niivõrd väikesed, et mingid saasteained, bakterid ega viirused läbi avade ei mahu. Läbi mahuvad üksnes veemolekulid.
Milliseid variante pakume?
Valikus on pöördosmoos filter Lätt ja pöördosmoos filter Water Tree.
Mõlema puhul on tegemist otsevooluga pöördosmoosi filtritega. See tähendab, et puhastatud joogivesi ei kogune mitte kogumispaaki, vaid puhastusprotsess toimub vahetult spetsiaalse joogiveekraani avamisel. Otsevoolu eeliseks võrreldes kogumispaagiga on parem ruumi mahutatavus (kogumispaak on üsna kobakas). Samuti saab tarbija otsevoolu puhul vahetult puhastatud värske ja jaheda vee. Tegu on uue põlvkonna seadmetega, millel otsevool on piisavalt kiire (vastavalt 1,6 ja 1,3 liitrit/minutis). Kahe seadme erinevus seisneb selles, et Taanis toodetud Lätt on ekslusiivsema disaini ning filtrite vahetusest märku andva nutikraaniga.
Mõlemale pöördosmoos filtrile on võimalik juurde lisada ka mineralisaator, mis annab puhastatud veele tagasi kõik organismile vajalikud mineraalid nagu kaltsium, magneesium, naatrium ja kaalium.

Ultrafiltreerimisel põhinev joogivee puhastussüsteem

Mida teeb ja kuidas toimib?
Joogivee puhastussüsteem Freshpoint F3000 eemaldab kraaniveest kahjulikud keemilised ja orgaanilised lisandid ning kloorimaitse ja -lõhna.
Puhastussüsteem töötab ultrafiltreerimise põhimõttel. Joogivee filtreerimine toimub kolmeastmeliselt: esimeses astmes püüab settefilter kinni mustuse, teine aste eemaldab plii ja kahjulikud mikroorganismid nagu Cryptosporidium ja Giardia ning kolmas aste eemaldab lenduvad orgaanilised ühendid, bakterid, viirused, parandab vee maitset, värvi ja lõhna.

Milline joogiveefilter valida?

Teadaoleva bakteriaalse reostuse korral aitab UV-steriliseerija, mis tapab kõik bakterid.
Kuigi ka pöördosmoosi filter eemaldab joogiveest täielikult kõik bakterid, siis selle vahega, et siin neid ei tapeta, vaid nagu eespool selle tehnoloogia kirjeldamisel märgitud pressitakse veest välja. Seetõttu kogunevad bakterid pöördosmoosi membraani ees asuvasse settefiltrisse, kus niiske keskkond on heaks kasvulavaks. See tingib aga settefiltri kiire reostuse ja ebamõistlikult sagedase väljavahetamise vajaduse.
Seega, kui peamiseks probleemiks on bakteriaalne reostus, võibki piirduda üksnes UV- steriliseerijaga.
Samas soovitame võimaluse korral klientidel alati lisaks UV-steriliseerijale paigaldada ka kas pöördosmoosi filter (ideaalsem variant) või siis veepuhastussüsteem Freshpint 3000. Seda seetõttu, et nimetatud veefiltrid püüavad kinni ja puhastavad vee ka kõigist UV-steriliseerija poolt tapetud surnud bakteritest. Lisaks puhastavad nii pöördosmoosi filtrid kui ka Freshpoint joogivee ka kõigist muudest kahjulikest ühenditest ning parandavad joogivee lõhna- ja maitseomadusi.
Bakterid ei ole aga kraanivee ainus probleem (loe pikemalt siit). Kui vees hetkel teadaolevalt kahjulikke baktereid ei ole, kuid on soov puhastada oma joogivett kõigist muudest ebameeldivatest ühenditest, on kõige parem lahendus paigaldada üksnes pöördosmoos filter. See annab ka täieliku kindluse, et teie ja teie pere (või ettevõtte puhul klientuur) olete kaitstud ka ootamatute uute bakteriaalse saastuse juhtude korral tulevikus.

Tasuta kohale!

Saadame kõik meilt ostetud veefiltrid tasuta Cargobusi Kuressaare esindusse, kus neile saab lahtiolekuaegadel endale sobival ajahetkel järele minna. Soovi korral on meie kaudu võimalik tellida ka seadme paigaldus.

Küsi julgesti lisainfot

Joogivee puhastamise kohta küsimuste tekkimisel võib julgesti ühendust võtta. Aitame teid rõõmuga õigete lahenduste valikul!
Ecoclean OÜ on tegutsenud veepuhastusseadmete alal üle 10 aasta. Lisaks joogiveefiltritele pakume lahendusi ka katlakivi murele ning kaevuvee erinevatele probleemidele. Müüme ainult tuntud ja hinnatud Belgia, USA, Taani ja Saksamaa tootjate kvaliteetkaubamärke, eesmärgiga olla oma valdkonnas innovaatiline ning tuua klientideni kõige uuemad ja paremad tehnoloogiad.


Andrew Tate jätkab Rumeenia kohtusüsteemis siputamistInimkaubanduses ja vägistamises süüdistatud suunamudija Andrew Tate veedab veel ühe kuu koduarestis. «Mulle meeldib elada ühiskonnas, kus minu raha, mõju ja võim tähendavad, et ma ei ole ühegi seaduse all ega kohustatud», vahendas suunamudija eelnevat kirjeldust elust Rumeenias The New York Times.
«Kuid nagu suur osa sellest, mida endine poksija oma miljonitele, peamiselt noortele meessoost jälgijatele sotsiaalmeedias rääkis - sealhulgas väited, et ta on triljonär ja tal on 19 passi -, lisas Tate'i kirjeldusse kunstilisi liialdusi.»
Rumeenia ametivõimud vahistasid USA-ÜK kodaniku ja tema noorema venna Tristani inimkaubanduse, vägistamise ja organiseeritud kuritegeliku rühmituse moodustamise süüdistustega eelmisel aastal. Mõlemad mehed, kes eitavad igasuguseid süütegusid, on majaarestis ja ootavad kohtuprotsessi algust. Vennad olid kolm kuud ka Bukaresti vanglas.
Kõrgklassi autod - Rolls-Royce, Porsche, Aston Martin ja BMW - on vendadelt konfiskeeritud. Ainus sõiduk on vene Lada, mis polnud Rumeenia võimudele ärandamist väärt.
Transparency Internationali eelmise aasta korruptsiooni indeksis olid Rumeeniast madalamal ainult Bulgaaria ja Ungari. Vastavalt Rumeenia välisministeeriumi 2022. aasta inimkaubanduse aruandele on riik endiselt peamine seksikaubanduse pesa Euroopas.
Rumeenia on viimastel aastatel teinud tõsiseid jõupingutusi, et võidelda altkäemaksu ja üldise seadusetuse vastu, mis pikka aega riiki kahjustas - ja ilmselt meelitas riiki Andrew Tate'i.
Suunamudijat kaitsev Rumeenia advokaat Eugen Vidineac ütles, et tema klient on öelnud palju rumalusi, kuid pärast vahistamist lõpetas korruptsiooni ülistamise, vahendas NY Times.
Välisministeeriumi aruandes öeldi, et kuigi Rumeenia ei täida kõiki inimkaubanduse kõrvaldamise nõudeid, teevad nad selleks märkimisväärseid jõupingutusi. Raport viitas õiguslikele muudatustele, tõhusamale koostööle teiste Euroopa riikidega ning organiseeritud kuritegevuse uurimiseks lisapersonali koolitamisele.
Rumeenia võimud algatasid eelmisel aastal 1246 uut inimkaubandusega seotud eeluurimist, 2021. aastal oli arv poole väiksem.
Monica Boseff, seksikaubanduse eest põgenevatele naistele varjupaika haldava erarühma Open Door Foundation presidendi sõnul ei ole vennad Tate'id ainukesed sotsiaalmeedias naisevihkamisega uhkustajad. «Kuid Tate oli valesti arvanud, et Rumeenias on kõik lubatud,» selgitas Boseff.
Silvia Tabusca, Bukarestis asuva Rumeenia-Ameerika ülikooli õigusteaduse lektor, kes on töötanud prokuröridega inimkaubanduse juhtumite puhul, leiab, et Andrew Tate'i suur viga ei olnud mitte Rumeenia õigusliku ja sotsiaalse kliima valesti hindamine, vaid oma väidetavaks ohvriks noore ameeriklanna valimine.
«Ilma Ameerika Ühendriikide surveta poleks Rumeenia prokurörid teda ilmselt kunagi puudutanud,» sõnas Tabusca.
Ameerika Ühendriikide saatkond Bukarestis ei kommenteerinud olukorda eraelu puutumatuse kaalutlustele. Ka uurimist juhtiv Rumeenia amet keeldus kommentaari andmisest.
Andrew Tate nimetas teda vahistanud Rumeenia politseiametnikke «maatriksi agentideks». Pärast majaaresti viimist asus Tate end filantroobina esitlema, väites, et ta on asutanud koerte varjupaiga, ehitanud ümber Rumeenia lastekodu ja kavatseb maailma päästa.
Kuna Bukaresti kohus ei ole veendunud tema uuenenud pühendumuses heategevusele, pikendati vendade koduaresti veel ühe kuu võrra. «Rumeenia ei ole nii korrumpeerunud, kui Tate arvas ja lootis,» ütles Rumeenia politseiuurija Mihaela Dragus.


Riigikohus ei võtnud Andres Jaadla hagi Anti Poolametsa vastu menetlusseRiigikohus otsustas jätta Andres Jaadla kassatsioonkaebus Anti Poolametsa vastu menetlusse võtmata jätta menetluskulud Andres Jaadla enda kanda.
Rakvere linnavolikogu liige Andres Jaadla esitas Riigikogu liikme Anti Poolametsa vastu hagi mittevaralise kahju hüvitamiseks kohtu äranägemisel.
Riigikohus leidis, et Andres Jaadla kassatsioonkaebus on tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 679 sätestatud menetlusse võtmist võimaldavate aluste puudumise tõttu põhjendamatu.
Kohalik poliitik Andres Jaadla ei olnud rahul sellega, et Poolamets tõi välja tema kunagise karistuse. “Rakvere endine linnapea mõisteti 2012 süüdi korruptsioonis. Keskerakond aga premeeris teda Rakvere abilinnapea kohaga. Seetõttu keeldus EKRE Rakveres koalitsiooni minemisest. Sotsidele ja Isamaale pole see samuti mingi probleem. Mida sellest järeldada?” kirjutas Poolamets Facebookis.


Poolametsa poolt korruptandiks nimetatud Jaadla ei saanud riigikohtust õigustRiigikohtu tsiviilkolleegium ei võtnud menetlusse Rakvere poliitiku Andres Jaadla kassatsioonikaebust, mis tähendab, et jõusse jääb Tartu ringkonnakohtu otsus, mille põhjal riigikogu liige Anti Poolamets (EKRE) ei käitunud õigusvastaselt, kui nimetas Andres Jaadlat korruptandiks.
Mullu suvel leidis Viru maakohus, et Anti Poolamets poleks tohtinud oma 2021. aasta suvel tehtud sotsiaalmeediapostituses mainida, et Jaadla on kunagi ammu süüdi mõistetud korruptsioonikuriteos. Tartu ringkonnakohus jõudis tänavu veebruaris seisukohale, et selle tõsiasja meenutamine ei olnud siiski õigusvastane. Jaadla esitas viimase otsuse peale kassatsioonikaebuse riigikohtule, kuid seda ei võetud menetlusse.
Kahe poliitiku vahelise kohtuvaidluse ajendiks oli 2021. aasta 1. juunil Anti Poolametsa Facebooki postitus, kus ta muu hulgas kirjutas: "Rakvere endine linnapea [Andres Jaadla] mõisteti 2012 süüdi korruptsioonis. Keskerakond aga premeeris teda Rakvere abilinnapea kohaga. Seetõttu keeldus EKRE Rakveres koalitsiooni minemisest. Sotsidele ja Isamaale pole see samuti mingi probleem. Mida sellest järeldada?"
Veel varem, 6. oktoobril 2019, oli Poolamets Eesti rahvusringhäälingule antud intervjuus öelnud: "Kui keegi on süüdi mõistetud korruptsioonivastase seaduse rikkumise pärast, siis meie arvates teda ei saa abilinnapeaks panna."
Andres Jaadla leidis, et olukorras, kus karistus on tal ammu kantud ja karistusregistrist kustutatud, on tegemist tema eraeluliste andmete avalikustamisega, ning ta esitas Viru maakohtule hagi Anti Poolametsa vastu.
Mõlemad mehed kuuluvad ka praegu Rakvere linnavolikogusse. Anti Poolamets kandideeris ja osutus märtsis EKRE ridades (taas)valituks riigikogusse. Jaadla kandideeris riigikogusse keskerakonna nimekirjas ühes Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita valimisringkonnas, kuid sai vaid 30 häält ja ei osutunud valituks.


Korruptandiks nimetatud Rakvere poliitik ei saanud riigikohtus õigustTALLINN, 23. mai, BNS – Riigikohus ei võtnud menetlusse Rakvere poliitiku Andres Jaadla kaebust Tartu ringkonnakohtu otsusele, mille põhjal riigikogu liige Anti Poolamets ei käitunud õigusvastaselt, kui nimetas Jaadla korruptandiks, kirjutab Virumaa Teataja.
Viru maakohus leidis mullu suvel, et Anti Poolamets poleks tohtinud oma 2021. aasta suvel tehtud sotsiaalmeediapostituses mainida, et Jaadla on kunagi ammu süüdi mõistetud korruptsioonikuriteos. Tartu ringkonnakohus jõudis tänavu veebruaris seisukohale, et selle tõsiasja meenutamine ei olnud siiski õigusvastane. Jaadla esitas viimase otsuse peale kassatsioonikaebuse riigikohtule, kuid seda ei võetud menetlusse.
Kahe poliitiku vahelise kohtuvaidluse ajendiks oli 2021. aasta 1. juunil Anti Poolametsa Facebooki postitus, kus ta muu hulgas kirjutas: "Rakvere endine linnapea [Andres Jaadla] mõisteti 2012 süüdi korruptsioonis. Keskerakond aga premeeris teda Rakvere abilinnapea kohaga. Seetõttu keeldus EKRE Rakveres koalitsiooni minemisest. Sotsidele ja Isamaale pole see samuti mingi probleem. Mida sellest järeldada?"
Veel varem, 6. oktoobril 2019, oli Poolamets Eesti rahvusringhäälingule antud intervjuus öelnud: "Kui keegi on süüdi mõistetud korruptsioonivastase seaduse rikkumise pärast, siis meie arvates teda ei saa abilinnapeaks panna."
Andres Jaadla leidis, et olukorras, kus karistus on tal ammu kantud ja karistusregistrist kustutatud, on tegemist tema eraeluliste andmete avalikustamisega, ning ta esitas Viru maakohtule hagi Anti Poolametsa vastu.
Mõlemad mehed kuuluvad ka praegu Rakvere linnavolikogusse. Anti Poolamets kandideeris ja osutus märtsis EKRE ridades valituks riigikogusse. Jaadla kandideeris riigikogusse keskerakonna nimekirjas Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita valimisringkonnas, kuid sai vaid 30 häält ja ei osutunud valituks.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kell 21.40 "Esimeses stuudios" õiguskantsler Ülle Madise   XV riigikogu ametiaeg on alanud sadade protseduuriliste küsimuste ja ööistungite ehk juntimisega. Milleks on obstruktsioon mõeldud ja kuhu tõmmata väljapressimise piir? Mida teha rutaka õigusloome vastu? ETV "Esimeses stuudios" räägib neil teemadel täna õiguskantsler Ülle Madise.   "Esimene stuudio" algab ETV-s kell 21.40. Saatejuht on Johannes Tralla.    					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi


Välja käidi uus skeem: automaksu jaoks peavad eestlased oma autosse jälitusseadme ostmaValitsus soovib riigikassa lappimiseks kehtestada uusi makse, teiste hulgas ka automaksu. Kuidas automaks täpsemalt tööle hakkaks, ei ole veel lõpuni ära otsustatud, aga Arenguseire Keskuse juht Tea Danilov tõi välja, et autosse võiks inimesed omale GPSi paigaldada - küll siis maksuamet teab, kui palju maksu võtta tuleb.Arenguseire Keskuse juht Tea Danilov ütles, et nende asutus on leidnud, et automaks võiks olla läbisõidupõhine ja vastavalt sellele, mis piirkonnas inimene sõidab, rakenduks erinev koefitsient, maapiirkonnas oluliselt madalam. See tähendab sisuliselt GPSi-põhist maksustamist.
Danilov lisas, et selline tehniline võimekus oleks olemas küll. «Küsimus on selles, kui kallis on see seade, mida autole paigaldada. Kui on väga vana auto, kitsad olud, ja seade, mis tuleb paigaldada, maksab 100 eurot, siis see võib olla keeruline.Omal ajal mindi digitelevisioonile üle ja tuli hankida digiboks, mis maksis vanas rahas vist 500 krooni. Siis riik seda ei kompenseerinud ja pered pidid ise hakkama saama. Selle seadme puhul võib ju ka mõelda, et see tasaarveldatakse sinu tulevase maksukohustusega. Lahendusi on,» ütles Danilov.
«Teine küsimus on andmekaitse. Kas inimesed on valmis jagama riigiga infot, kus ja millal nad sõitsid. Praegu on valitud klassikalise automaksu tee. Seda on rahandusministeerium minu teada juba varem üritanud valitsusse viia. Alati on see takerdunud selle taha, et maapiirkondades ei ole autole alternatiivi. Saab näha, kuidas seekord see kitsaskoht lahendatakse,» lisas Danilov.


Elu võimalus või lollus? Taylor Swifti kontserdil sadanud vihm pandi ulmelise hinnaga müükiEks fännid ole läbi aegade ikka oma iidolite kontsertidel lavalt püütud esemeid suure raha eest maha müünud, kuid üks Taylor Swifti fänn viis asja järgmisele tasemele, kui pani müüki naise kontserdil sadanud vihma.
Möödunud laupäeval andis Swift USA-s menuka kontserdi, kuid ilmataat ei halastanud kuidagi ja terve kontsert valas taevaluukidest alla paduvihma. See aga andekat ja ülimalt armastatud artisti ei seganud, kolm ja pool tundi kestnud kontsert koos kostüümivahetuste ja kõige muuga sai antud.
Üks fänn nägi aga suurepärast ärivõimalust, ta pani Facebooki turule 230 euro eest müüki kontserdil kinni püütud vihmapiisad. “Taylor Swifit Eras Tuur Kaup Vihm,” on kuulutuse pealkirjaks, selle juures on fotod kolmest väiksest kohaliku kanepipoe purgist, kus paistab sees olevat värvusetu vedelik.
Fännid tundsid kohe huvi, et kas tegemist on eksklusiivsema põrandavihmaga või on see hoopis pärit odavamate kohtade juurest kuskilt rõdult. “Aus hind,” naeris üks 230 eurose alghinna peale.
Kuid mitte kõik inimesed ei näe maailma niivõrd positiivsetes toonides, paljude arust on tegemist idiootse pettusega.
Vaata allpool, kuidas Taylor vihmas laulab ja samuti fotot kaubast!


Epstein ähvardas paljastada Gatesi afääri ja üritas nii raha välja pressida   Ajaleht The Wall Street Journal kirjutab, et seksuaalkurjategija Jeffrey Epstein avastas, et miljardär Bill Gatesil oli abieluväline suhe venelannast bridžimängijaga. Lehe allikate teatel nõudis Epstein, et Gates paigutaks raha heategevusfondi, ähvardades maksmata jätmise korral afääri avalikustada.   Tehnoloogiahiiglase Microsoft kaasasutaja Gates tutvus Mila Antonovaga 2010. aastal. Naine oli siis 20. eluaastates. Epstein kohtus Antonovoga 2013. aastal ja maksis hiljem tema koolis käimise eest. 2017. aastal saatis Epstein Gatesile kirja ja nõudis Antonova kursuste eest makstud raha hüvitamist, vahendas The Wall Street Journal. Epstein üritas varem Gatesi veenda, et tehnoloogiaärimees osaleks mitme miljardi dollari suuruses heategevusfondis. Epstein üritas fondi käima lükata koos JPMorgan Chase'iga. Asjaga kursis inimeste sõnul saatis Epstein 2017. aastal kirja, et vihjata nii, et võib Gatesi ja Antonova afääri paljastada.  "Gates kohtus Epsteiniga ainult heategevuslikel eesmärkidel. Kuna Epstein ei suutnud Gatesi veenda, üritas Epstein edutult kasutada ära varasemat suhet, et Gatesi ähvardada," ütles Gatesi pressiesindaja.  Epsteini süüdistati seksuaalkuritegudes ja alaealiste väärkohtlemises. Ta oli laia profiiliga ärimees, kes suhtles rahvusvaheliselt tuntud ja väärikate inimestega. Epsteiniga veetis aega ka Gates. Epstein tegi 2019. aastal vanglas enesetapu.  Antonova ütles, et ei teadnud, kes Epstein oli, kui nad kohtusid. "Mul polnud aimugi, et ta on kurjategija või et tal oli mingi varjatud motiiv. Ma lihtsalt arvasin, et ta on edukas ärimees ja tahtsin aidata," ütles Antonova.  Gatesi sõnul õppis ta noorena bridži mängima ning kaardimängust sai tema lemmikhobi. Antonova õppis aastatel 2000-2005 Venemaa ülikoolis, hiljem asutas ta USA-s bridžiklubi. Hiljem leidis ta tööd tarkvaraarendajana. 2010. aastal interneti postitatud videos rääkis Antonova, kuidas ta bridžiturniiril kohtus Gatesiga.  Antonova tahtis alustada veebiäri, et õpetada inimestele bridži mängimist, ta otsis selle projekti jaoks raha. Gatesi tuttav Boris Nikolic tutvustas Antonovat Epsteinile, et aidata tal raha koguda, selgub The Wall Street Journali käsutuses olevatest dokumentidest.  Antonova kohtus 2013. aasta novembris Epsteiniga. Lõpuks siiski Epstein tema projekti raha ei investeerinud. Pärast seda otsustas Antonova hakata tarkvaraarendajaks ja tahtis kooli jaoks raha laenata.  "Epstein nõustus maksma ja maksis otse koolile. Ma ei tea, miks ta seda tegi. Kui ma küsisin, ütles ta, et on rikas ja tahab inimesi aidata," ütles Antonova.  Epstein üritas 2010. aastate alguses asutada koos JPMorganiga mitme miljardi dollari suurust heategevusfondi. Epstein üritas siis jätta muljet, et on Gatesi lähedane nõuandja. Epstein kohtus 2013. aastal Gatesi ja Norra ametnikega. Epstein ütles siis ühele Gatesi fondi töötajale, et võib aidata Gatesil võita Nobeli rahupreemia.  "Meie dokumendid näitavad, et Gates kohtus Norra ametnikega, et arutada julgeolekuolukorda Afganistanis, mis oli osa Gatesi tööst lastehalvatuse likvideerimisel. Gates pole kunagi olnud huvitatud Nobeli preemiast ega ühestki teisest auhinnast ja pole selle nimel kampaaniat teinud," ütles Gatesi pressiesindaja.  2017. aastal võttis Epstein Gatesiga taas ühendust. Ta nõudis Antonova koolis käimise peale kulunud raha hüvitamist. "See summa oli nende meeste jaoks ebaoluline. Sõnumi toon oli, et Epstein teadis afäärist ja võib selle paljastada," ütlesid asjaga kursis inimesed.  Gatesi pressiesindaja ütles, et miljardär ei saatnud Epsteinile raha.     					Toimetaja:  Karl Kivil


Politseinikena esinenud kelmid võtsid naise nimele 5000 eurot laenuTALLINN, 23. mai, BNS – Politseinikena esinenud kurjategijad võtsid keskealise naise nimele 5000 eurot laenu.
Politsei alustas esmaspäeval menetlust kelmuses, kus 43-aastasele naisele helistati väidetavalt politseist ja mainiti, et keegi soovib naise nimele laenu võtta, teatas teisipäeval Põhja prefektuuri pressiesindaja. Kõne suunati edasi tehnilise toe osakonda, mille töötaja palus naisel alla laadida AnyDesk rakenduse.
Kuna avaldaja ei kahelnud helistajate usaldusväärsuses, siis tegutses ta vastavalt juhistele. Hiljem aga selgus, et tema nimelt on võetud laenu 5000 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Ungari eemaldas vilepuhumise seadusest LGBTQ-vastase osaBUDAPEST, 23. mai, AFP-BNS – Ungari muutis teisipäeval inimõiguslaste kriitika järel uut vilepuhumise seadust ja eemaldasid sealt punkti, mis lubas kodanikel anda anonüümseid vihjeid konservatiivsete väärtuste "ründamise" kohta.
Budapestis baseeruvad inimõigusrühmitused märkisid, et algsete meetmete eesmärk oli LGBTQ-vastase meelsuse õhutamine.
Ungari president Katalin Novák nimetas algset seadust ka ebapraktiliseks, kui ta selle parlamenti tagasi saatis.
Uue versiooni, millest vastuoluline osa on eemaldatud, võeti vastu teisipäeval.
Läinud kuul vastu võetud esialgne eelnõu laiendas korruptsioonitõrjega seotud vilepuhumise seadust nii, et lubas kodanikel anda teada põhiseaduslike "väärtuste ja õiguste" rikkumisest.
Rikkumiste alla oleks kuulunud "varju heitmine abielu ja perekonna põhiseaduslikult tunnustatud rollile" või "laste õigusele määratleda end oma sünnijärgse soo järgi."
Ungari põhiseadus näeb alates 2019. aastast ette, et abielu on võimalik ainult naise ja mehe vahel ning et naine on ema ja mees isa.
Valitsus oli varem arutlenud, et uus vilepuhumise seadus viib Ungari seadused kooskõlla EL-i 2019. aasta direktiiviga vilepuhujate kaitse kohta.
President Novák vetostas selle öeldes, et "see ebaselgelt sõnastatud osa ei kaitse (põhiseaduses) määratletud väärtusi tõhusalt ega panusta nende jõustamisse".
Amnesty Internationali Ungari haru märkis, et vaidlusalune seadus on "jätk valitsuse homo- ja transfoobsele kampaaniale".
Peaminister Viktor Orbáni valitsus on varem teiste seadustega keelanud samasoolistel paaridel lapsendamise ja transsoolistel inimestel oma nime ja soo muutmise ametlikes dokumentides.
Aastal 2021 keelati "lastekaitse" seadusega homoseksuaalsuse "propageerimine ja näitamine" lastele.
Tolle seaduse kohta alustas Euroopa Komisjon rikkumismenetlust, leides, et see läheb vastuollu EL-i õigusega.
AFP – Baltic News Service


Euroopa tollireform17. mail tuli Euroopa Komisjon (EK) välja ettepanekutega Euroopa tolliliidu reformimiseks, teatab Eesti Kaubandus-Tööstuskoda.
Kavandatav uus süsteem annab tolliasutustele laiema ülevaate ELi toodavate kaupade tarneahelatest ja tootmisprotsessidest.
Toll on Euroopa Liidule väga oluline. 2021. aastal oli ELi ja teiste riikide vahelise kaubanduse väärtus 4,3 triljonit eurot, mis moodustab 14% maailmakaubandusest, kõik see liigub läbi tollisüsteemi, samuti kogub toll igal aastal 80 miljardit eurot tollimakse, aktsiisimakse ja käibemaksu, mis aitavad rahastada ELi ja liikmesriikide eelarveid. Samuti antakse tollile järjest uusi ülesandeid, mis tulenevad uute õigusaktide jõustamisest ja millega kehtestatakse ELi toodetele keskkonnaalased, sotsiaalsed ja digitaalsed ELi standardid, kujundades seda, kuidas ettevõtjad tegutsevad ühtsel turul ja sellest väljaspool. Kontrolli aga kõige selle täitmise üle peab piiril teostama toll.
Tollireformi ettepanekutega reageeritaksegi ELi tolli tööd mõjutavatele surveteguritele, sh eriti e-kaubanduse mahu suurenemisele, piiril kontrollitavate ELi standardite kiiresti kasvavale arvule ning geopoliitilise tegelikkuse muutumisele. Ettepanekutega reformitakse tolliliitu järgmiselt:
uus tolli- ja ettevõtluspartnerlus, mis põhineb läbipaistvusel ja vastutusel ning mida toetab andmepõhine tehisintellekt, mis lõpptulemusena lihtsustab oluliselt või isegi kaotab täielikult vajaduse tollideklaratsioonide järele;
ajakohastatud järelevalve ja riskihindamise mudel, mida haldab uus ELi asutus ja mis aitab liikmesriikidel suunata oma kontrollialased jõupingutused kõige olulisema kontrollimiseks, ning tagada paremini ELi standardite järgimine;
kaasaegsem e-kaubanduse raamistik, mis EK arvamuse kohaselt peaks vähendama pettuste taset sektoris, suurendades samal ajal läbipaistvust just tarbijate jaoks.
Uus tolli – ja ettevõtluspartnerlus
EK nägemuse kohaselt saavad reformitud ELi tolliliidus ettevõtjad, kes soovivad kaupu ELi tuua, logida kogu oma tooteid ja tarneahelaid käsitleva teabe ühtsesse veebikeskkonda, uude ELi tolliandmekeskusse. See koondab ettevõtjate esitatud andmed ning annab masinõppe, tehisintellekti ja inimsekkumise teel tolliasutustele täieliku ülevaate tarneahelatest ja kaupade liikumisest.
Samal ajal on ettevõtjatel vaja tolliteabe esitamisel suhelda ainult ühe portaaliga ja nad peavad esitama andmeid ainult üks kord mitme järjestikuse saadetise kohta.
Mõnel juhul, kui äriprotsessid ja tarneahelad on täiesti läbipaistvad, saavad kõige usaldusväärsemad („Trust and Check“) kauplejad lasta oma kauba ELi turule ilma aktiivse tollisekkumiseta. „Trust and Check“ kategooria on juba olemasoleva usaldusväärsetele kauplejatele ettenähtud volitatud ettevõtjate programmi edasiarendus. Andmekeskus avatakse 2028. aastal e-kaubanduse saadetistele ja teised importijad hakkavad seda kasutama (vabatahtlikult) 2032. aastal.
„Trust and Check“ (usaldus- ja kontrollipõhi-mõttel tegutsevad) kauplejad saavad ka kogu impordi tollivormistuse teha oma asukohaliikmesriigi tolliasutustes, sõltumata sellest, kus kaup ELi tuuakse. 2035. aastal toimuval läbivaatamisel hinnatakse, kas seda võimalust saab laiendada kõigile kauplejatele. Andmekeskus muutub kohustuslikuks alates 2038. aastast.
Üldiselt vähendab kavandatav ELi tollireform märkimisväärselt kauplejate aega ja kulusid tollivormistuse saamiseks. Reformi keskmes on üleminek deklaratsioonipõhiselt süsteemilt andmepõhisele süsteemile. Läbipaistvate ja nõuetele vastavate tarneahelate puhul on paberimajandus ja formaalsused viidud miinimumini ning tollimakse võib maksta perioodiliselt, mitte importimisel. Kavandatud lihtsustuste kaudu vähendavad ettevõtjad nõuete täitmisega seotud kulusid 2,7 miljardi euro võrra aastas (EK hinnangul). Samuti peaks uus süsteem igati sobima õiguspärselt käituvale ettevõtjale. Ajakava osas - kuigi liidu uue tolliseadustiku määruse mõningaid olulisi sätteid hakatakse kohaldama varsti pärast vastuvõtmist, on ette nähtud 10–15-aastane üleminekuperiood.
Järelevalve ja tolliasutus
ELi tolli andmekeskust arendatakse ja võetakse aja jooksul kasutusele integreerides sellesse muud olemasolevad tolli IT-süsteemid ja digitaalse tootepassi. E-kaubanduse jaoks kohandatud tollirežiimi hakatakse kohaldama alates 2028. aastast, mil ELi tolli andmekeskus alustab esimest, piiratud tegevusetappi.
Teise sammuna hakatakse juba tsentraliseeritud tolli IT-süsteeme üle viima ELi tolli andmekeskusesse, misjärel võib toimuda ülejäänud riiklike IT-süsteemide migratsioon. Kauplejad võivad hakata ELi tolli andmekeskust kasutama alates 1. jaanuarist 2032 ja on kohustatud seda tegema alates 1. jaanuarist 2038. ELi tolliasutus asub oma ülesandeid täitma 1. jaanuaril 2028 ning tegutseb riski- ja kriisiohjekohustuste osas viivitamata. See laiendab järk-järgult oma ulatust kooskõlas ELi tolli andmekeskuse kasutuselevõtuga.
Kavandatav uus süsteem annab tolliasutustele laiema ülevaate ELi toodavate kaupade tarneahelatest ja tootmisprotsessidest. Kõigil liikmesriikidel on juurdepääs reaalaja-andmetele ja nad saavad koondada teavet, et reageerida riskidele kiiremini, järjepidevamalt ja tõhusamalt.
Kaasaegsem e-kaubanduse raamistik
Praeguses tollisüsteemis lasub vastutus üksiktarbijal ja vedajatel, kes peavad tagama, et internetis ELi müüdavad kaubad vastavad kõigile tolliformaalsustele. See on oluline erinevus. Platvormid peavad tagama, et tollimaksud ja käibemaks tasutakse ostmisel, nii et postipakkide saabumisel ei teki tarbijatele enam varjatud tasusid ega ootamatuid kohustusi.
Veebiplatvormid hakkavad täitma ametliku importija rolli
Praegu on e-kaubanduse kiire areng toonud kaasa ELi saabuvate väikese väärtusega kaupade väikeste pakendite arvu hüppelise kasvu, millest igaühega peab alates e-kaubanduse uute käibemaksueeskirjade jõustumisest 2021. aastal kaasas olema individuaalne tollideklaratsioon. Näiteks 2022. aastal esitati väikese väärtusega kaupade kohta peaaegu 1 miljard tollideklaratsiooni.
Kuigi riiklikud ametiasutused ja ametnikud annavad endast parima, et neid vooge hinnata ja kontrollida, et koguda makse ja tagada nõuete täitmine, on selgunud, et e-kaubanduse suured mahud muutuvad tolli jaoks probleemiks.
Samal ajal on e-kaubandus muutunud murettekitavalt pettuseohtlikuks, kuna praegu vabastatakse tollimaksust kaubad, mille väärtus on alla 150 euro. Hinnangute kohaselt alahinnatakse tollideklaratsioonis tahtlikult alla 65 % ELi sisenevatest kaupadest.
Lisaks julgustab praegune erand müüjaid jagama suuremaid saadetisi ELi saatmisel väiksemateks pakenditeks, aidates veelgi kaasa ebavõrdsete tingimuste loomisele ELi ettevõtjate jaoks ning suurendades pakendeid ja kahjulikke heitkoguseid. Lisaks võib viis, kuidas tolli- ja käibemaksu võetakse ELi-välistelt internetikaupadelt, põhjustada ELi tarbijatele raskusi. Praegu käsitletakse ostjat importijana. See muutub. Samal ajal kaotatakse reformiga praegune väärtuseline piirnorm, mille kohaselt on alla 150 eurose väärtusega kaup tollimaksust vabastatud – asjaolu, mida petturid laialdaselt ära kasutavad.
Reformiga lihtsustatakse ka väljastpoolt ELi ostetud kõige levinumate väikese väärtusega kaupade tollimaksu arvutamist ja vähendatakse tuhandete võimalike tollimaksukategooriate hulka neljani.
Ettevõtjal on võimalik valida traditsioonilise või lihtsustatud meetodi vahel, mis põhineb 4-astmelisel süsteemil, mille vastavad väärtuselised tollimaksumäärad on 5% (nt mänguasjad, vihmavarjud), 8% (nt siiditooted, keraamikatooted), 12% (nt nahast käekotid, riided) ja 17% (nt jalatsid). Sarnase süsteemi on juba kehtestanud teised rahvusvahelised partnerid, näiteks Kanada, ja see toimib hästi.See lihtsustab oluliselt tollimaksude arvutamist väikeste postipakkide puhul ja aitab nii platvormidel kui ka tolliasutustel paremini hallata igal aastal ELi saabuvaid e-kaubanduses tehtud oste. EK väitel kõrvaldab see ka pettuseohu. Uus spetsiaalne e-kaubanduse kord peaks tooma täiendavat tollitulu üks miljard eurot aastas.
Edasised sammud
Need seadusandlikud ettepanekud saadetakse nüüd nõusoleku saamiseks Euroopa Parlamendile ja Euroopa Liidu Nõukogule, millega kaasneb ka konsulteerimisprotsess liikmesriikides ning konsulteerimiseks ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.


Pangakontolt kadus kahe salapärase maksega ligi 1000 eurot
Viljandi politsei alustas nelja päeva jooksul juba teist kriminaalmenetlust arvutikelmuse uurimiseks ning nüüd on ohvriks 50-aastane mees, kes on kahju saanud ligi 1000 eurot.
Kui reedel pöördus politsei poole 33-aastane mees, kes tahtis osta Facebooki Marketplace‘i kaudu 40 eurot maksvat diivanit, sisestas väidetavalt kullerfirma lehele oma andmed ja sai veel viimasel hetkel sabast kinni oma 1301 eurol, mille kelmid olid suutnud juba pangakontolt broneerida, siis esmaspäevase juhtumi puhul pole teada, kuidas kelmid rahale jaole said.
Politseisse pöördunud 50-aastane mees avastas, et tema pangakontolt on tehtud võõrastele kontodele kaks makset. Kelmusega tekitatud kahju on 954 eurot.
Mõlema juhtumi uurimiseks on algatatud menetlus arvutikelmuse paragrahvi alusel.


Eduard Odinets tegeleb asjadega, millesse ise usub, emotsionaalselt ja energiliselt. Armastus on võrdne!Kohtla-Järvel kaevurite peres kasvanud sirgjooneline patrioot Eduard Odinets võitleb võrdse armastuse nimel.
Sel nädalal algas riigikogus abieluvõrdsuse eelnõu esimene lugemine. Riigikogu ei jõudnud isegi veel päevakorra kinnitamiseni, kui opositsioon eesotsas EKRE liikmetega juba alustas nii eelnõu kui ka selle eestkõnelejate solvangute ja arupärimistega ülekülvamist.
Üks eelnõu juhtfiguure on Kohtla-Järvelt pärit Eduard Odinets, kes on oma poliitilise karjääri jooksul silma paistnud peamiselt lõimumispoliitika eestvedajana. Nüüd seisab ta võrdse armastuse eest. Miks ta seda teeb?
Odinets ütleb, et võitleb teemade nimel, mis teda sütitavad, millesse ise emotsionaalselt ja energiliselt usub. „Teistmoodi hea poliitik olla ei saa! Kui tahad, et sinusse usutaks, siis pead tegelema asjadega, millesse ise usud,“ ütleb ta. Abieluvõrdsus on talle isiklik küsimus. Kui see eelnõu saab seaduseks, tekib ka temal võimalus abielluda. Abielluda, kellega soovib.
Odinets sirgus Kohtla-Järvel kaevurite perekonnas. Elu keerles ümber kaevanduste ja põlevkivi. Ema töötas alajaamas vahetustega ja ülejäänud perel tuli sellega kohaneda. „Teate neid alajaamakesi, kus peal on nool ja pealuu? See kannab sõnumit – ära tule, tapab! Ilma naljata, minu ema töötas taolises, ainult natuke suuremas putkas 30 aastat,“ meenutab ta. Odinetsi ema kolleegidest paljusid enam pole.
Isa töötas kaevanduses nii maa all kui ka maa peal. Mõlema vanema tervis on raske töö tõttu kannatanud. Noorena ta seda ei tajunud, aga täna ütleb, et tema vanemad jätsid oma tervise põlevkivisektorile.
Kuna vanemad töötasid graafiku alusel, tuli Odinetsil ja tema nooremal vennal sageli üksi hakkama saada. Esimese klassi poisina viis ta juba venda lasteaeda ja hiljem tegid poisid koos kodus süüa. „Meil oli gaasipliit ja mina ei julgenud seda tööle panna. Mu noorem vend pani selle käima ja mina tegin süüa,“ kirjeldab ta, kuidas vennad teineteist toetasid. Elu õpetas rohkelt iseseisvust.
Raskuste kõrval olid kaevurite perekondadel ka omad eelised, mis tema noorukielu kujundasid. Vanematega sai puhata kaevurite sanatooriumites. Kaevandussektori taristu oli nõukogude ajal arenenud ja kaevuritel oli ka eeliseid ostulubadega kaupadele.
Sealt sai alguse ka Odinetsi teatrikirg. Ta oli kaevurite klubi teatritrupi liige. Ligikaudu kümme aastat teatrilaval andis talle julguse ja oskuse mitte karta avalikke esinemisi. Lisaks riigikogu liikme ametile on ta seotud Jõhvi lasteteatriga Tuuleveski. Seda peab ta ka oma suuremaks sammuks teatrimaailma. Ja mis seal salata – kui vaja, astub Odinets ka laval üles ja on mänginud näiteks nii pöialpoissi kui ka seenekest. Merineitsi lavastuses mängis ta merineitsit ja printsi paari pannud kirikuisa. „Jah, see oli minu 30 sekundit kuulsust,“ ütleb Odinets muigega. Ta on ka Teatriliidu volikogu liige.
Samal ajal, kui Odinets meenutab Ekspressile oma teatrirolle, käib parasjagu riigikogu istung ja EKRE tulistab kibedaid arupärimisi. Kui tavalise inimese võiks need rivist välja viia, siis Odinetsi mitte. Ta ütleb, et just laval esinemise võimalus ja kogemus annab talle kindluse ja oskuse inimeste tähelepanu nautida. Ta tunnistab, et on loomult edev mees, ent poliitikule see joon sobib.
Ülikooli pääses Odinets vaid seetõttu, et toona olid õppekaval sookvoodid. Ja temal keskkoolist saadud medal.
Lapsena soovis venekeelsest kodust pärit Odinets saada algklasside õpetajaks. Kõrgkooli valides sattus ta aga eesti keele õpetaja erialale. Ta meenutab, kuidas Tartu keeltemajas oli kolm korrust keelte kaupa ära jagatud. Eesti keel esimesel, vene keel teisel ning inglise ja saksa keel kolmandal. 17aastane nooruk astus esimese korruse ruumi sisse ja kuna ta eesti keelt ei osanud, siis arvati, et ta on korrusega eksinud. Odinets sai vene keeles juhise korrus kõrgemale minna.
Kooli pääses ta vaid seetõttu, et toona olid õppekaval sookvoodid. Ja temal keskkoolist saadud medal. Nendeta poleks Odinets eesti keele erialale pääsenud. Et ta seal hakkama saab, ei uskunud keegi. Kaastudengid jagasid talle aga lahkelt konspekte, mille Odinets ümber kirjutas ja igal õhtul lihtsalt pähe tuupis. Keel ja haridus tulid aeglaselt ja raskelt. Aga tulid.
30 aastat tagasi oli õpetaja amet populaarne ja Odinetsile tundus, et see tooks ka leiva lauale. See unistus ei ole tal kadunud ka täna. Õpetaja magistridiplom on mehel taskus, aga kooli tööle pole veel jõudnud. „Võib olla see ootab mind veel ees,“ ütleb ta lootusrikkalt. Et meesõpetajaid on koolides vähe, on tema hinnangul viga. Lapsed peaksid nii lasteaedades kui ka algklassides nägema rohkem mehi, et ei kujuneks stereotüüpseid ameteid. „Meestel on seal oma koht!“
Ka Odinetsi doktorantuuri uurimissuund oli seotud teemaga, mis teda ennast enim sütitab: kuidas õpetada keelt ja ainet eesti keeles lastele, kelle emakeel ei ole eesti keel? Kuidas metoodiliselt lapsi õpetada ja toetada?
Doktorikraadi omandamine on Odinetsil pooleli. Riigikogu aastad on lihtsalt kogu aja ära söönud. See on ka ainus etteheide, mille poliitik ja Tallinna Ülikooli arendusprorektor Katrin Saks Odinetsile teeb. Just Saks tõi Odinetsi 1999. aastal n-ö suurde poliitikasse. Varem oli ta Kohtla-Järvel piike murdnud kohalikega.
Ajaleht Põhjarannik on nimetanud Odinetsi esimeseks inimeseks, kes hakkas tegelema sealse korruptsiooni väljajuurimisega. Ta tegi avalikke ülesastumisi ja esitas uurimisasutustele materjale, et sealne võimuliit saaks korruptsioonivabaks. Ta kirjutas Põhjaranniku laupäevalisas, mis keskendus integratsiooni- ja lõimumisproblemaatikale.
Tema kirjatükid jäid silma toona rahvastikuministriks saanud Saksa meeskonnale. Nad otsisid venekeelsest keelekeskkonnast eestimeelset inimest, kes orienteeruks Ida-Virumaa taustsüsteemis. Kedagi, kes teaks sabakondini välja, millised on sealsed mured. Odinets jäi silma ja pärast vestlust sai temast Mart Laari teise valitsuse ajal Saksa nõunik. Saks meenutab, et Odinets oli äge, noor, aktiivne ja väga ambitsioonikas.
„Ma olen Ida-Virumaal kohanud kahte suurt gruppi. Ühed, kes löövad varakult käega, et ah, oleme teise sordi omad, pole mõtet pingutada. Kahjuks on nemad ka need, kes hiljem probleeme tekitavad. Eduard on selle teise seltskonna parim esindaja. Nad lõhuvad selle klaaslae ja lähevad edasi,“ ütleb Saks.
Ta tunnistab, et Odinetsil on vähemuse esindajana olnud keeruline. Ta meenutab, et 2000ndate alguses toimus Pihkvas Eesti päev ja Saks võttis sinna kaasa Eesti filmid, nende seas Hardi Volmeri filmi „Minu Leninid“. Pärast seda olla Odinets saanud kohalikelt vene mutikestelt sõna otseses mõttes käekottidega kolki. Ei peetud teda ka „päris“ venelaseks. Tema vene keel olevat olnud aktsendiga.
Ainus negatiivse maiguga avalik seik, mis Odinetsi kohta leidub, on konflikt Urve Paloga. Mis täpsemalt juhtus, ei avalda kumbki.
Saksal ja teistel kolleegidel jagub Odinetsi kohta ainult kiidusõnu: rõõmsameelne, järjekindel, diplomaatiline, elav seltskonnahing ja sihikindel. Just sihikindlus hoiab Odinetsi ka juba veerand sajandit võitluses oma kodulinna Kohtla-Järve heaolu eest.
Ainus avalik negatiivse maiguga seik, mis tema kohta leidub, on konflikt Urve Paloga. Mis täpsemalt juhtus, ei avalda kumbki. Erimeelsused päädisid aga sellega, et Odinets astus protesti märgiks välja isegi sotside erakonnast. „Kui tahad oma õiguste eest seista, siis peab seda tegema seestpoolt,“ ütleb ta ja tunnistab, et protestina sotsiaaldemokraatlikust erakonnast lahkumine oli nooruse rumalus. Täna Odinets enam seda sammu ei teeks.
Lisaks lõimumise, keelemurede ja abieluvõrdsusega tegelemisele tahab Odinets ka vaenukõnet kriminaliseerivat seadust. „See on mulle väga isiklik, kuidas suhtutakse ja kuidas nimetatakse; ja kuidas räägitakse haavatud sihtrühmadest meie ühiskonnas. Inimesi tuleb kaitsta. Ma tahaksin, et inimesed vastutaksid lisaks oma tegudele ka oma sõnade eest,“ ütleb Odinets.
Sel laupäeval, 27. mail, tähistab Odinets oma 47. sünnipäeva. Palju õnne sünnipäevaks!
Eduard Odinets
Sündinud 27. mail 1976 Kohtla-Järvel.
1999–2002 minister Katrin Saksa nõunik.
2002–2003 saatesarja „Subboteja“ produtsent
2003–2005 Noorte Sotsiaaldemokraatide peasekretär
2003–2007 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna kantselei juhataja
2013–2019 kultuuriministeeriumi välisvahendite juht
2007 aprillist oktoobrini rahvastikuminister Urve Palo nõunik ja büroo juhataja
2007–2013 Integratsiooni Sihtasutuse elukestva õppe üksuse juht
2021–2022 korruptsioonivastase erikomisjoni esimees
2022 august – 2023 märts Riigikogu põhiseaduskomisjoni esimees
Kohtla-Järve linnavolikogu esimees
XIV Riigikogu liige
XV Riigikogu liige


Uus automaksu skeem: läbisõidupõhine automaks, mille puhul vajaks riik sõitudest asukohapõhist infotRiigikogu arenguseire keskuse juht Tea Danilov märgib, et nende pakutud mõte on maksustada maal ja linnas läbitud kilomeetreid erinevalt. Danilov selgitab, et läbisõidupõhise maksustamise oluline mõte on selles, et oleks võimalik eristada, mis piirkonnas sõidetakse. Automaksu puhul põrgatakse alatasa probleemile, et maapiirkonnas pole autole alternatiivi, auto omamine ja kasutamine on sundkulu. Kui maainimesed ei saa enda liikumisvajadust muul moel katta, siis oleks registreerimismaks või aastatasu nende vastu ebaõiglane.„Maapiirkondades elavate inimeste suhtes oleks see ettepanek õiglasem: eristame selle, kus auto sõidab, et kilomeeter maapiirkonnas oleks madalamalt maksustatud kui kilomeeter linnas. Selleks on vaja teada, kus need autod sõidavad. Selleks on vaja mingit tehnilist lahendust,“ ütleb ta.Danilovi sõnul oleks vaja üksnes teada auto liikumist tsoonide kaupa – maapiirkond või linnapiirkond - , mitte täpset asukohta.Aprillis andis riigikogu arenguseire keskuse juht Tea Danilov Delfi Ärilehele intervjuu, milles selgitas skeemi lähemalt. „Meie raportis on seatud eeldus, et 100 kilomeetri tasuks kehtestataks 2025. aastal 1,35 eurot, seejuures oleks suuremate linnade koefitsient 1,5 ja mujal sõites 0,5. Lisanduks tipptunni koefitsient [ummikumaks], mis oleks 15 eurot kilomeetri kohta.“ Läbisõidupõhine maks võimaldab Danilovi sõnul paindlikult suunata liikumiskäitumist ning käsitleda erinevalt maa- ja linnapiirkonna probleeme. Ta möönab, et kuigi rohepöörde eesmärkide mõttes on mõistlik rakendada erinevaid makse, tasub alustada madalatest registreerimis- ja aastamaksudest, mis on lihtsamini rakendatavad.Kaks aastat tagasi oli Eestis müüduim sõiduk bensiinimootoriga Toyota RAV4, mille CO2 näitaja on 128 g/km. Arenguseire keskuse pakutud maksumudelit kasutades tuleks sellist sõidukit registreerides tasuda 2216 eurot. Diiselmootoriga auto puhul lisanduks 1938 eurot. Iga-aastane automaks oleks 68 eurot. Sõites aastas 20 000 kilomeetrit, sellest 14 000 km maanteel ja 6000 km näiteks Tallinnas (sh 1000 km tipptunnil), oleks läbisõidupõhine maks 398 eurot aastas. Kui sõita 20 000 km ainult maapiirkonnas, kujuneks aastaseks maksuks 136 eurot.


Eduard Odinets tegeleb asjadega, millesse ise usub, emotsionaalselt ja energiliselt! Armastus on võrdne!Kohtla-Järvel kaevurite peres kasvanud sirgjooneline patrioot Eduard Odinets võitleb võrdse armastuse nimel.Sel nädalal algas riigikogus abieluvõrdsuse eelnõu esimene lugemine. Riigikogu ei jõudnud isegi veel päevakorra kinnitamiseni, kui opositsioon eesotsas EKRE liikmetega juba alustas nii eelnõu kui ka selle eestkõnelejate solvangute ja arupärimistega ülekülvamist.Üks eelnõu juhtfiguure on Kohtla-Järvelt pärit Eduard Odinets, kes on oma poliitilise karjääri jooksul silma paistnud peamiselt lõimumispoliitika eestvedajana. Nüüd seisab ta võrdse armastuse eest. Miks ta seda teeb?Odinets ütleb, et võitleb teemade nimel, mis teda sütitavad, millesse ise emotsionaalselt ja energiliselt usub. „Teistmoodi hea poliitik olla ei saa! Kui tahad, et sinusse usutaks, siis pead tegelema asjadega, millesse usud," ütleb ta. Abieluvõrdsus on talle isiklik küsimus. Kui see eelnõu saab seaduseks, tekib ka temal võimalus abielluda. Abielluda, kellega soovib.Odinets sirgus Kohtla-Järvel kaevurite perekonnas.Elu keerles ümber kaevanduste ja põlevkivi.Ema töötas alajaamas vahetustega ja ülejäänud perel tuli sellega kohaneda. „Teate neid alajaamakesi, kus peal on nool ja pealuu? See kannab sõnumit - ära tule, tapab! Ilma naljata, minu ema töötas taolises, ainult natuke suuremas putkas 30 aastat," meenutab ta. Odinetsi ema kolleegidest paljusid enam pole.Isa töötas kaevanduses nii maa all kui ka maa peal. Mõlema vanema tervis on raske töö tõttu kannatanud. Noorena ta seda ei tajunud, aga täna ütleb, et tema vanemad jätsid oma tervise põlevkivisektorile.Kuna vanemad töötasid graafiku alusel, tuli Odinetsil ja tema nooremal vennal sageli üksi hakkama saada. „Meil oli gaasipliit ja mina ei julgenud seda tööle panna. Mu noorem vend pani selle käima ja mina tegin süüa," kirjeldab ta, kuidas vennad teineteist toetasid.Elu keset põlevkiviRaskuste kõrval olid kaevurite perekondadel ka omad eelised, mis tema noorukielu kujundasid. Vanematega sai puhata kaevurite sanatooriumites. Sealt sai alguse ka Odinetsi teatrikirg.Ta oli kaevurite klubi teatritrupi liige. Ligikaudu kümme aastat teatrilaval andis talle julguse ja oskuse mitte karta avalikke esinemisi. Lisaks riigikogu liikme ametile on ta seotud Jõhvi lasteteatriga Tuuleveski. Seda peab ta ka oma suuremaks sammuks teatrimaailma. Ja mis seal salata - kui vaja, astub Odinets ka laval üles ja on mänginud näiteks nii pöialpoissi kui ka seenekest. Merineitsi lavastuses mängis ta merineitsit ja printsi paari pannud kirikuisa. „Jah, see oli minu 30 sekundit kuulsust," ütleb Odinets muigega. Ta on ka Teatriliidu volikogu liige.Lapsena soovis venekeelsest kodust pärit Odinets saada algklasside õpetajaks. Kõrgkooli valides sattus ta aga eesti keele õpetaja erialale.Ta meenutab, kuidas Tartu keeltemajas oli kolm korrust keelte kaupa ära jagatud. Eesti keel esimesel, vene keel teisel ning inglise ja saksa keel kolmandal. 17aastane nooruk astus esimese korruse ruumi sisse ja kuna ta eesti keelt ei osanud, siis arvati, et ta on korrusega eksinud. Odinets sai vene keeles juhise korrus kõrgemale minna.Kooli pääses ta vaid seetõttu, et toona olid õppekaval sookvoodid. Ja temal keskkoolist saadud medal. Nendeta poleks Odinets eesti keele erialale pääsenud.Odinetsi doktorantuuri uurimissuund oli seotud teemaga, mis teda ennast enim sütitab: kuidas õpetada keelt ja ainet eesti keeles lastele, kelle emakeel ei ole eesti keel?Väljarabeleja Doktorikraadi omandamine on Odinetsil pooleli. See on ka ainus etteheide, mille poliitik ja Tallinna Ülikooli arendusprorektor Katrin Saks Odinetsile teeb. Just Saks tõi Odinetsi 1999. aastal n-ö suurde poliitikasse. Varem oli ta Kohtla-Järvel piike murdnud kohalikega.Ajaleht Põhjarannik on nimetanud Odinetsi esimeseks inimeseks, kes hakkas tegelema sealse korruptsiooni väljajuurimisega. Ta kirjutas Põhjaranniku laupäevalisas, mis keskendus integratsioonija lõimumisproblemaatikale.Tema kirjatükid jäid silma toona rahvastikuministriks saanud Saksa meeskonnale. Nad otsisid vene keelekeskkonnast eestimeelset inimest, kes orienteeruks Ida-Virumaa taustsüsteemis. Odinetsist sai Mart Laari teise valitsuse ajal Saksa nõunik. Saks meenutab, et Odinets oli äge, noor, aktiivne ja väga ambitsioonikas.Ainus avalik negatiivse maiguga seik, mis tema kohta leidub, on konflikt Urve Paloga. Mis täpsemalt juhtus, ei avalda kumbki. Erimeelsused päädisid aga sellega, et Odinets astus protesti märgiks välja isegi sotside erakonnast. „Kui tahad oma õiguste eest seista, siis peab seda tegema seestpoolt," ütleb ta ja tunnistab, et protestina sotsiaaldemokraatlikust erakonnast lahkumine oli nooruse rumalus. Täna Odinets enam seda sammu ei teeks.Lisaks lõimumise, keelemurede ja abieluvõrdsusega tegelemisele tahab Odinets ka vaenukõnet kriminaliseerivat seadust. „See on mulle väga isiklik, kuidas suhtutakse ja kuidas nimetatakse; ja kuidas räägitakse haavatud sihtrühmadest meie ühiskonnas. Inimesi tuleb kaitsta. Ma tahaksin, et inimesed vastutaksid lisaks oma tegudele ka oma sõnade eest," ütleb Odinets.Sel laupäeval, 27. mail, tähistab Odinets oma 47. sünnipäeva. Palju õnne sünnipäevaks!EDUARD ODINETSSündinud 27. mail 1976 Kohtla-Järvel. 1999-2002 minister Katrin Saksa nõunik. 2002-2003 saatesarja „Subboteja“ produtsent.2003-2007 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna kantselei juhataja.2007 aprillist oktoobrini rahvastikuminister Urve Palo nõunik ja büroo juhataja.2007-2013 Integratsiooni Sihtasutuse elukestva õppe üksuse juht.2013-2019 kultuuriministeeriumi välisvahendite juht.2022 august - 2023 märts Riigikogu põhiseaduskomisjoni esimees.Kohtla-Järve linnavolikogu esimees. XIV Riigikogu liige.XV Riigikogu liige.MARTA TUUL


Narvas küpseb taas võimukriis   Narva linnavolikogus kogutakse allkirju linnapea Katri Raigi tagandamiseks. Umbusalduse algataja on seekord Raigi enda kodufraktsiooni juht, kelle arvates ei tule linnapea Narva juhtimisega toime.   Linnapea Katri Raigi umbusaldamist veab fraktsiooni Narva Tulevik juht Vadim Orlov. Eelmistel kohalikel valimistel pääses ta Raigi nimekirjas volikokku ja oli toona veendunud, et Raik on parim linnapea. Pooleteise aasta möödudes on olukord vastupidine. Orlovi hinnangul on volikogu ja linnavalitsuse suhted sügavas kriisis ning selles on süüdi linnapea. "Väga lühidalt öeldes, ta on hea ajaloolane, hea kõnepidaja, kuid halb linnajuht. Usalduskriis linnavalitsuse ja volikogu vahel on tippu jõudnud ja tundub, et kõige õigemaks lahenduseks on linnapea umbusaldamine," rääkis Orlov. Tema arvates ei tule Raigi juhitud linnavalitsus oma tööga toime – lisaeelarve on kinnitamata, linnavalitsuse struktuurireform luhtunud, eelnõud on halvasti ettevalmistatud. Katri Raik möönab, et koostööd volikoguga pole ja linnaelu on seiskunud, kuid kavandatava umbusalduse tegelikud põhjused on tema sõnul sügavamal ja tagasi astuda ta ei kavatse. "Me teame väga hästi Narvas elades, et kogu selle kriisi taga on mõne konkreetse inimese töökohad ja mõned konkreetsed projektid, lahendused, mida mina ei saa kuidagimoodi pidada korruptsioonivabaks. Ma ei toeta väiksematki märki mõjuvõimuga kauplemisest ja sellepärast ma seisan edasi selle eest, et direktorid peavad oskama kõrgtasemel eesti keelt, ja selle eest, et Eesti riigi seadused täies mahus kehtiksid ka Narvas," rääkis Raik. Orlovi sõnul on Raigi mahavõtmiseks vajalikud hääled koos, kuid umbusalduse sisseandmisega ei kiirustata, sest kõigepealt tuleb uus linnapeakandidaat leida.    					Toimetaja:  Merili Nael    					Allikas:  "Aktuaalne kaamera"


DELFI VIDEO | Kui suur on kihlveopettuste probleem e-spordis? Eestil juhtumeid pole, maailmas aga küllagaEesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus kutsub kokku e-spordi kokkuleppemängude teemalise ümarlaua.
Kultuuriministeeriumi hallatav Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus (EADSE) on võtnud käsile teema, mille peale esmapilgul ei tulekski, kui ei teaks, et selline nähtus üldse eksisteerib – kihlveopettused e-spordis.
Liialdamata võib öelda, et e-sport on maailmas üks kiiremini populaarsust koguvaid spordialasid. Et tegemist on päris spordiga, on meist kaugemal ammu aru saadud. Rahvusvaheline olümpiakomitee korraldab tänavu suvel juba teist aastat järjest e-spordi olümpiamänge. Need toimuvad 22.–25. juunini Singapuris ning üheksa ala sekka kuuluvad virtuaalsed võistlused rattasõidus, taekwondo’s, males, tantsimises, purjetamises ja autospordis (Grand Turismo).
Suur raha liigub aga „päris“ e-spordimängudes nagu CS:GO, Fortnite, Dota ja League of Legends. Eesti üks kibedamaid käsi Counter Strike’i tulistamismängus Robin Kool ehk ropz osales oma tiimiga näiteks äsja lõppenud 1,25 miljoni dollarise auhinnafondiga turniiril Paris Major, jõudes seal veerandfinaali. ropzi tiim FaZe Clan jäi jagama 5.–8. kohta ja teenis 45 000 dollarit auhinnaraha.
Elukutselisi e-sportlasi on Eestis hinnangute järgi umbes 15. Amatöörsportlaste arvu on raske hinnata, ilmselt küündib see tuhandetesse.
„Mina olen korraldanud turniire, kus on osalejaid 500–600 ringis,“ rääkis Postimees Grupi e-spordi suunajuht Andri Allas, kes enda sõnul kuulub äärmusesse, kelle meelest ei peaks e-sporti päris spordialade hulka arvama. „Ma ei tõmbaks e-spordi ja spordi vahele võrdusmärki. Saan aru, et seda tahetakse teha selleks, et e-sporti mõista, aga olen seisukohal, et see võib paljudes just viha tekitada.“
Et Eestis täna e-spordi katusorganisatsioon puudub, on korraga nii hea kui ka halb.
EADSE vaatest aga teeks see kihlveotondiga võitlemise lihtsamaks, kui Eestis läheneks e-sport päris spordile ehk moodustataks katusorganisatsioon, mis pürgiks Eesti olümpiakomitee liikmeks. EADSE, mis üritab selles küsimuses huvigruppe ühise laua taha tuua, on e-spordi esindajana intervjueerinud just Allast, kes esines oma valdkonna ettekandega „E-Sport ületab spordi piiri“ veebruaris Äripäeva spordijuhtimiskonverentsil.
„Et Eestis täna e-spordi katusorganisatsioon puudub, on korraga nii hea kui ka halb. EOK saab rahulikult magada, sest keegi ei nõua nende liikmeks võtmist, kuid samal ajal võidavad Eesti sportlased üle maailma miljoneid, mille ees ei saa pead liiva alla peita,“ rääkis EADSE juhatuse liige Henn Vallimäe.
Eesmärk on teha uuring ja seminar
EADSE sattus e-spordi kihlveopettustega tegelema Euroopa liidu Erasmus+ spordiprogrammi projekti IntegriSport 3.0 kaudu, mille eesmärk on „saada ülevaade e-spordi toimimisest Eestis ja ühise arusaama kujundamiseks alustada arvamuste koondamist“.
„Projekti esimese etapina intervjueeriti ühelt poolt e-spordi eestvedajaid ja e-sportlasi, teisalt vastutust omavaid institutsioone, sh justiitsministeerium, kultuuriministeerium, Maksu- ja Tolliamet, EOK jne. Järgnevalt viiakse Eestis läbi e-sporti kajastav uuring ja korraldatakse osapoolte kokkusaamiseks seminar, mis annab võimaluse ühise laua taga arutada, kuidas e-sportlikku liikumist organiseeritult ja üheselt mõistetavalt käsitleda ja arendada,“ seisab EADSE kodulehel mai alguses avaldatud pressiteates.
EADSE juhtivuurija Remo Perli sõnul liigutakse projektis edasi sellise tempoga, et saada huvigrupid ühise laua taha järgmise aasta alguseks. „Esimene etapp ehk intervjuud on tehtud. Aken on avatud nii erinevatele sihtrühmadele kui ka meile, saamaks aru, mismoodi see valdkond üldse toimib, millised on selle puudused ja riskid. Kogu valdkond on hästi kiiresti arenev ja noorte seas populaarne. Sellega käivad kaasas rahastajad ja meedia, nendega omakorda suur raha ja kuritegevus. Peame siin igal juhul olema proaktiivsed,“ rõhutas Perli, kelle sõnul on EADSE e-spordi kihlveopettuste uurimises muu maailma kolleegidega võrreldes juba „sabassörkijad“.
Vaja oleks katusorganisatsiooni
Perli ärgitab samuti Eesti e-sportlasi katusorganisatsiooni looma. „E-sport peaks teatud mõttes pälvima päris spordi tiitli ja olema kultuuriministeeriumi haldusalas, mis annaks sellele valdkonnale kindlama raami. On ju näha, kuhu poole maailmas e-sport liigub: palju osalejaid, noorimad vanuses 13-14 eluaastat, suur raha liigub... See aitaks vältida džungli teket. Keegi peab olema nii suure ulatusega liikumise taga ja vastutama.“
EADSE võimuses pole kindlasti e-spordist kihlveopettusi välja juurida, kuigi eestlased polegi nendega silma pole paistnud. Algus oleks seegi, kui noored arvutimängurid mõistaksid, mis on lubatud ja mis mitte.
Allas peab EADSE algatust igati tänuväärseks: „Me ei näe, et kihlveopettused praegu Eestis probleem oleks, aga kui sellega juba rohujuure tasandil tegelema hakata, oleks hea, kui kolme-nelja aasta pärast, kui kohalike turniiride auhinnaraha peaks suurenema, oleksime kõik teemaga kursis.“
Juba kümnendivanune probleem
Esimesed e-spordi kihlveopettused dokumenteeriti 2014. aastal, kui Põhja-Ameerika tiim iBUYPOWER oli profiturniiril oma vastaste vastu suurfavoriit, kuid kaotas matši 4 : 16. Vahele jäid nad tänu tekstisõnumitele, mille ühe mängija endine kallim meediasse paiskas. Favoriitide kaotusele panustati üheksalt kontolt 1193 dollarit ning võideti iga kontoga 10 738 dollarit.
„Jõuvahekorrad olid sellised, nagu Manchester United mängiks Eesti viienda liiga meeskonnaga jalgpalli. Nad olid ilmselged favoriidid, kuid hakkasid tegema lollusi. Mängupilt polnud üldse loogiline. Kui muidu hoitakse [lahingus] mingit nurka ja oodatakse vastust, siis nemad jooksid nurkade tagant ilma relvata välja. Isegi kui sa prooviksid teha kihlveopettust, võiks seda veidi paremini teha. See oli liiga ilmselge!“ meenutas Delfile antud videointervjuus juhtumit CS:GO tiimi Synck mänedžer Tauri Tiitsaar. „Nad said karmid karistused, aga see oli üsna kurb hetk tervele e-spordiskeenele.“
Järgmine suur skandaal tekkis juba aasta hiljem, kui praeguseks 26-aastane korealane Lee Seung-hyun, sõjamängu StarCraft maailmameister, võttis kokkuleppemänge korraldanud rühmituselt mängu äraandmise eest vastu 60 000 dollarit, jäi vahele ja sai 18-kuulise vanglakaristuse kolmeaastase katseajaga.
Tohutult panustamisvõimalusi, raske uurida
Nagu sportmängudeski nii võib ka kihlveoportaalides e-spordis panustamisega peensusteni minna, alustades lihtlabasest matši skoori ja turniirivõitja ennustamisest ning lõpetades sellega, kas vastane tapetakse noa või granaadiga. Eri statistilistele näitajatele panustamine muudab omakorda komplitseeritumaks kihlveopettuse uurimise, mis nagu teistelgi spordialadel algab anomaalsetest panustest kihlveokontorites.
Eesti võistlustele saab harva panuseid panna, kuid näiteks Eesti CS:GO mängijate huvides on, et nende statistika oleks selle mängu suurimal veebisaidil Hltv.org üleval. „Selle kaudu otsivad rahvusvahelised skaudid [suurtesse tiimidesse] uusi mängijaid. Kohe, kui mängu statistika seal üleval on, saab läbi rahvusvaheliste saitide sellele ka panustada,“ selgitas Allas.


Veebikelm tühjendas arvet22. mail pöördus Tartus politseisse 40-aastane naine, kes langes veebis kelmuse ohvriks ja kaotas 2495 eurot.


Tööandjad petavad tööotsijailt tasuta tööpäevi väljaSuve eel käib agar hooajatööliste otsimine ja rohkete kandidaatide seast sobiva leidmiseks pakutakse välja võimalus tulla proovipäevale. Tööotsija rababki päeva tööd teha, et endast hea mulje jätta, kuid siis selgub, et tööle teda ei valitud ja loomulikult ei paku keegi ka tehtud töö eest tasu.Tööotsija ise ei tule sageli selle pealegi, et tal on õigus proovipäeva eest palka saada. Kuna Tööinspektsioonilt uuritakse proovipäeva eest saamata jäänud töötasu kohta paar korda nädalas, siis võib aimata, et selline tasuta töö väljapetmine on väga levinud. Kõige enam tuleb selliseid kurtmisi teenindus- ja toitlustusasutustest.Tegelikult ei ole töölepingu seaduses üldse sellist mõistet nagu proovipäev, ütles Tööinspektsiooni juhtiv nõustamisjurist Vladimir Logatšev. „Kui isik teeb teisele isikule tööd, mille tegemist võib vastavalt asjaoludele oodata üksnes tasu eest, eeldatakse, et tegemist on töölepinguga. See tähendab, et töötasu arvestus algab sellest hetkest, kui alustatakse töö tegemist,” seletas ta.Sageli tuleb siiski ette, et töötajatele pakutakse esmalt võimalust töötegemist proovida või tulla mõneks ajaks appi vabatahtlikuna. „Konkreetsete tööülesannete täitmine, näiteks klientide teenindamine kaupluse kassas või kauba riiulitesse panemine müügisaalis ongi töö tegemine ning seda tehakse üksnes tasu eest,” rõhutas Logatšev. „Seega ei ole tööandjal õigust nõuda proovipäevadel tasuta töö tegemist.”Vaid juhul, kui proovipäevale minnakse oma tulevast töökohta ainult vaatlema ning tööülesandeid ja reaalset tööd ei tehta, ei pea tööandja selle eest maksma.Töötaja sobivuse hindamiseks töökohale näeb töölepingu seadus ette katseaja, mille kestus on tavapäraselt neli kuud.Kui töötaja on asunud tööle, kuid ei ole sõlmitud kirjalikku töölepingut, on töö tegemise algusega sõlmitud suuline tööleping, millele kehtib töölepingu seadus täies ulatuses ning toob pooltele kaasa nii õigused kui kohustused. Vaidluste korral saab töötaja töösuhte olemasolu tõendada näiteks kirjavahetusega tööandjaga või tunnistajate ütlustega. Kirjavahetuse sisu peab sisaldama kokkulepitud töö kirjeldust, töötasu suurust ja muid olulisi asjaolusid.Täpselt sama kehtib alaealiste kohta. Kuna proovipäeva mõiste ei ole reguleeritud, ei ole ka erireegleid, mis käivad alaealiste kohta. Ka alaealistele tuleb proovipäeva eest töötasu maksta.Kui inimene ei ole töö tegemise eest töötasu saanud, on tal õigus saamata jäänud töötasu nõudega pöörduda töövaidlusorgani poole."KUI INIMENE EI OLE TÖÖ TEGEMISE EEST TÖÖTASU SAANUD, ON TAL ÕIGUS SAAMATA JÄÄNUD TÖÖTASU NÕUDEGA PÖÖRDUDA TÖÖVAIDLUSORGANI POOLE."OTSI ABIKui tööasjades on segadus või on vaja nõu, tasub alati helistada Tööinspektsiooni infotelefonile 640 6000 või kirjutada jurist@ti.ee. Infot, uudiseid ja kasulikke näpunäiteid tööelu kohta leiab ka Tööelu portaalist www.tooelu.ee.Kui töö tegemise eest ei ole saadud välja teenitud töötasu, on töötajal õigus saamata jäänud töötasu nõudega pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse.Maa EluVladimir Logatšev rõhutas, et mingit tasuta töö tegemist seadus ette ei näe: töötasu arvestus algab sellest hetkest, kui alustatakse töö tegemist. TÖÖINSPEKTSIOONRIINA MARTINSON


Mahekauba talunik: Otse tootjalt soetades tead oma toidu kohta rohkemTervislikku kodumaist kaupa klientide koduukse või kontori juures müüvate talunike ja tootjate sõnul saavad ostjad kindlad olla, et ostetav kaup on tõesti hea ja värske. Pettunud klienti endale lubada ei saa, sest kes siis järgmine kord enam ostaks.Lihula vallas on Pihlaka talu peremehel Vallo Meigol välja kujunenud kindel nädalarütm: teisipäeval varub ta kaupa, kolmapäeval pakib ja neljapäeval viib tellitu kohale. Nii iga nädal. Mahetoodangut on Meigo müünud 25 aastat. Algusaastatel käis ta ka laatadel ja turgudel, aga enam pole selleks aega.VALLO MEIGOPihlaka talu peremeesPeale oma talus toodetu viib Meigo huvilistele ka teiste mahetalude toodangut. „Pakkuda on kana-, vuti-, pardi-, hanemune. Lehmapiima ja tooteid sellest. Igasuguseid hoidiseid, külmpressitud õlisid, teraviljatooteid, tatrapastat, mahemett, kanepitooteid, köögi- ja aedvilju ning hooajalisi marju. „Otse müües ei ole võimalik petta klienti rohkem kui üks kord. Pettuse korral kliendid kaovad ja siis tuleb omale uus pettuse viis leida või koguni ausale tööle minna,” rääkis Meigo.KAUP KOJU VÕI TÖÖKOHTATema sõnul on otse talunikult kodu või töökoha juures kauba soetamise eelis mugavus ja teadmine, kes, kus ja kuidas on selle tootnud. „Kuna mul endal ladu ei ole, varun igal nädalal kauba kaks päeva enne tellijale kohale toomist, siis on kaup ka värskem kui poes,” ütles ta.Põhiline müük toimub Meigo sõnul kohaleveoga kas kliendi koju või töökohta. „Kohale toon Tallinnasse ja Tallinna lähedusse või mis jääb Lihulast Tallinna teele. Aga soovijatele saadan ka pakiautomaati, kuhu iganes vaja,” sõnas ta. Enne kui pakiautomaadid kasutusele tulid, pani Meigo pakid posti Tallinnas, kui käis järjekordset kaubaringi tegemas.Huvilised on seni Meigo üles leidnud Facebooki vahendusel, kuid palju on kaasa aidanud suust suhu reklaam. „Soovijatele saadan igal nädalal järgmisel nädalal pakutava kauba hinnakirja ja tellimislehe. Tallinnas kauba laialivedamisel arvestan ka tellija ajaliste võimalustega kaupa vastu võtta,” selgitas ta.COVID AITAS KAUBARINGIDELE KAASAMätiku Talumeierei valmistab mahepiimatooteid ja teeb väikeses meiereis jogurtit, keefirit, võid, kohupiima, grilljuustu ja küpsetusjuustu. „Müüme ka toorpiima ning meil on OÜ Aaduni, mis müüb mahekanamune ja -lambaliha,” ütles perenaine Mirjam Pikkmets.Seitse aastat tagasi avatud talumeierei on otsemüüki kasutanud algusest saadik, praegugi toimib see jaemüügi kõrval hästi. Talumeiereil on nädalas kolm kaubaringi: kaks päeva Pärnu suunas ja üks kord Haapsalu suunas. „Siis viime kauba nii kauplustesse kui ka erakliendile tööle või koju kätte,” jätkas Pikkmets.COVID tõestas Pikkmetsa sõnul, et kaubaringidega oli lihtsam toime tulla. „Hea hulk inimesi oli ju kodus ja toimivale kaubaringile oli neid lihtsam juurde võtta. Paljud väiketootjad tegid siis endale kojukanderinge,” rääkis ta.Otse tootjalt ostmise plussina tõi Pikkmets välja toidu päritolu tundmise. „Otse talunikult on sul tootja garantii. Tootjale on tagasiside samuti tähtis. Enamasti on ka hind soodsam, kui osta talunikult otse.”Et veenduda kauba headuses ja tootja usaldusväärsuses, saab iga klient Pikkmetsa sõnul PTA kodulehelt kontrollida toiduainete käitlemise dokumente. „Arvan, et oma taluniku külastamine ja kontakti hoidmine ongi peamine garantii. Alati tasub küsida ka talunikult otse kauba päritolu kohta.”Ahjuoja talu peremees Ilmar Põrk toob igal nädalal viljandlastele köögivilju ja muud tervislikku. Seda on ta koos kaksikvennaga teinud juba kümme aastat. Pakutav kaup on hooajaline: talvel kartul, porgand, peet ja pastinaak, suvel on peale aedviljade valikus hooajalised marjad. „Müün veel kase- ja vahtramahla, nõgeseid ja muud, mida loodusest saab,” lisas ta.ABIKS OLEKS LISAMÜÜGIKANALPõrk tunneb puudust kunagisest võimalusest viia oma kraam müügile poodi, mis koondaks mahe- ja väiketootjaid. „Vanasti said kõik Viljandi OTTi (otse tootjalt tarbijale) liikmed oma kaupa OTTi poes müüa, kõik kiitsid seda võimalust. Nüüd saavad kahjuks vaid vähesed seal müüa,” märkis ta.Üks moodus raha teenida oleks saaduseid turul müüa, kuid Põrgi sõnul pole tal selleks aega, samuti on küsitav turumüügist teenitav kasum. „Turul võtavad nad nii palju müügi- või vahendustasu, et oma kasum jääb väikseks. Endal turul müüa pole aega, selleks peaks olema suurem perekond või mitu perekonda, kes sellega tegeleksid. Ise kõike lihtsalt ei jõua,” kõneles ta.Põrgi sõnul on otse talunikult toidukraami soetamisel palju eeliseid: väiketootjana ei kasuta ta keemilisi tõrjevahendeid ning kasvatab aedvilju nii, et need oleksid võimalikult puhtad ja värsked. „Kui näiteks kaubanduskeskusest võtad punapeeti, on see tihti juba pehmeks kuivanud või on kartul teinekord täiesti roheliseks läinud. Minu pluss on see, et pakutav toit on alati värske.”Talumehel on aastate jooksul välja kujunenud kindel klientuur, kes iga nädal tema armastuse ja hoolega kasvatatud söögikraami ootab. Üks neist on viljandlane Piia Särev, kellele jäid Põrk ja tema kasvatatud aedviljad silma aastaid tagasi, kui neid veel Viljandi OTTi poest soetada sai. „Uurisin Ahjuoja talult, kas nad saaksid koju sõita. Kuna nad olid nõus, olen sestsaadik nende lojaalne klient. Ostan kõik juurikad ja muud hooajalised viljad neilt,” rääkis Särev.Ta hindab, et saab värske kraami kätte koduukse ees ning kaup on aus ja maitsev. „Kindlasti ostan neilt edaspidigi köögivilju, marju ja muud hooajalist kraami,” lubas ta."„OTSE MÜÜES EI OLE VÕIMALIK PETTA KLIENTI ROHKEM KUI ÜKS KORD.""ET VEENDUDA KAUBA HEADUSES JA TOOTJA USALDUSVÄÄRSUSES, SAAB IGA KLIENT PTA KODULEHELT KONTROLLIDA TOIDUAINETE KÄITLEMISE DOKUMENTE."Vallo Meigol on kaup autos ja sõit võib alata. ERAKOGUMirjam Pikkmets valmistab oma väikeses meiereis jogurtit, keefirit, võid, kohupiima, grilljuustu ja küpsetusjuustu. URMAS LUIK   PÄRNU POSTIMEESEVELIIS VAAKS Maa Elu


UNUSTA IGAVESEKS LIIGESEVALU! Petturid kasutavad võltsreklaamides tuntud arsti nime ja Õhtulehele sarnast kujundust54-aastane tartlane Meelis on olnud aastaid liigesehaige. Seetõttu köitis teda kohe ühismeedias nähtud reklaam, kus lubati ta päästa igaveseks valust. „Selja- ja liigeseprobleemid on otsetee peatsele invaliidsusele!” ähvardas tuntud arst. Meelis ei taibanud päris kohe, et tegemist on pettusega.
Tuntud arst, kelle suhu on pandud imelised lubadused ja ähvardused peatsest invaliidistumisest, on Regionaalhaigla ülemarst ja juhatuse liige Peep Talving.
Usaldusväärsust lisab seegi, et veebis levivas võltsreklaamis on kasutatud Õhtulehe veebiväljaande kujunduselemente: jääb mulje, et dr Talving on andnud intervjuu Õhtulehe terviserubriigile. Ja intervjueerija pole ei keegi muu kui Anu Saagim! Saagim töötab tõepoolest Õhtulehes, kuid sellist intervjuud pole kunagi ilmunud.
„Vargus on vargus,“ ütleb Õhtulehe peatoimetaja Martin Šmutov lühidalt pettuse kohta. Kahjuks on sääraseid veebipettureid keeruline tabada.
Kahtlase märgid
Esimest kahtlust, et tegemist pole usaldusväärse reklaamartikliga, oleks võinud äratada ehk seik, et juba pealkirjas on paar kirjaviga. Aga kui inimest huvitab imeline liigesegeel, siis jääb selline pisiasi märkamata.
„Kui hakkasin vajutama selles reklaamis Õhtulehe rubriikidele, siis need ei avanenud,“ kirjeldab Meelis. „Siis saingi aru, et see polegi üldse Õhtulehe lugu, vaid on üritatud sellist muljet jätta.“ Soovitatud imegeel, mis oleks päästnud lõplikult valust ja invaliidsusest, jäi Meelisel tellimata.
Pilt dr Talvingust on õige, ehkki ka see on kuskilt varastatud, aga muu info ei klapi tegelikkusega. Talvingut tutvustatakse võltsreklaamis kui mitmekülgset arsti, kes lisaks rahva esindamisele Toompeal jagab ka teleekraani vahendusel väärt tervisealaseid nõuandeid. Dr Talving on siiski endiselt Regionaalhaigla arst ega kuulu riigikogusse.
(iStockphoto)
Arstide maine kuritarvitamine
Mis võiks mõjuda veel usaldusväärsemalt kui tuntud arst tervisetoote soovitajana. Sellele petturid loodavadki. Kahjuks lähevad inimesed ka õnge ja tellivad kahtlasi tooteid.
Väga sageli on võltsreklaamides kasutatud teisegi Regionaalhaigla arsti, kardioloog Margus Viigimaa nime ja nägu. Tema identiteeti on kaaperdatud, et määrida pähe igasugu „imelisi” vererõhuravimeid ja veresoonte puhastajaid.
Liikvel on vähemalt viis petuskeemi, on dr Viigimaa öelnud varasemas intervjuus Õhtulehele.
Kardioloog Margus Viigimaa identiteeti on kasutatud sageli võltsreklaamides.
(Kollaaž (Priit Simson / Delfi Meedia, erakogu))
Miks pettureid ometi vangi ei panda, imestavad inimesed. Nende tabamine on keeruline, sest arvatavalt viivad niidid välismaale.
Regionaalhaigla on astunud oma arstide kaitsmiseks ka samme. „Meie arstide andmete kasutamine sellisel viisil on sügavalt problemaatiline, sest meie arstide heale nimele tuginedes suunatakse inimesi tegema enda tervisele kahjulikke valikuid,“ ütles Regionaalhaigla administratiivdirektor Aivi Karu.
Haigla on teinud politseile avalduse. „Oleme palunud alustada kriminaalmenetlust, et takistada niisugust inimeste elu ja tervise kahjustamisele suunatud tegevust ning võtta vastutusele need, kes seda on teinud ning sel viisil rikastunud.“
Kuidas aru saada pettusest?
Imeliste tervisetoodete reklaamides peaks kahtlusi äratama kummaline keelekasutus ja vead, kuid kindlasti see, kui lubatakse miskit, mis on liiga hea, et olla tõsi. Näiteks kui lubatakse, et kõrgenenud vererõhust saab lahti ühe päevaga või liigeseoperatsioonist päästab vaid geel.
Inimesi meelitatakse kahtlasi tooteid soetama sooduspakkumistega, mis aeguvad kohe-kohe. Enne kui vajutada väljale „Telli“, tasub põhjalikumalt kaaluda, võib-olla teha mõni kontrollkõne või arutada seda lähedastega.


Eesti üritab e-spordi  kihlveopettuste teemas joonele saadaEesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus kutsub kokku e-spordi kokkuleppemängude teemalise ümarlaua.Kultuuriministeeriumi hallatav Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus (EADSE) on võtnud käsile teema, mille peale esmapilgul ei tulekski, kui ei teaks, et selline nähtus üldse eksisteerib - kihlveopettused e-spordis.Liialdamata võib öelda, et e-sport on maailmas üks kiiremini populaarsust koguvaid spordialasid. Et tegemist on päris spordiga, on meist kaugemal ammu aru saadud. Rahvusvaheline olümpiakomitee korraldab tänavu suvel juba teist aastat järjest e-spordi olümpiamänge. Need toimuvad 22.-25. juunini Singapuris ning üheksa ala sekka kuuluvad virtuaalsed võistlused rattasõidus, taekwondo's, males, tantsimises, purjetamises ja autospordis (Grand Turismo).Suur raha liigub aga „päris“ e-spordimängudes nagu CS:GO, Fortnite, Dota ja League of Legends. Eesti üks kibedamaid käsi Counter Strike'i tulistamismängus Robin Kool ehk ropz osales oma tiimiga näiteks äsja lõppenud 1,25 miljoni dollarise auhinnafondiga turniiril Paris Major, jõudes seal veerandfinaali. ropzi tiim FaZe Clan jäi jagama 5.-8. kohta ja teenis 45 000 dollarit auhinnaraha.Elukutselisi e-sportlasi on Eestis hinnangute järgi umbes 15. Amatöörsportlaste arvu on raske hinnata, ilmselt küündib see tuhandetesse.„Mina olen korraldanud turniire, kus on osalejaid 500-600 ringis,“ rääkis Postimees Grupi e-spordi suunajuht Andri Allas, kes enda sõnul kuulub äärmusesse, kelle meelest ei peaks e-sporti päris spordialade hulka arvama. „Ma ei tõmbaks e-spordi ja spordi vahele võrdusmärki. Saan aru, et seda tahetakse teha selleks, et e-sporti mõista, aga olen seisukohal, et see võib paljudes just viha tekitada.“EADSE vaatest aga teeks see kihlveotondiga võitlemise lihtsamaks, kui Eestis läheneks e-sport päris spordile ehk moodustataks katusorganisatsioon, mis pürgiks Eesti olümpiakomitee liikmeks. EADSE, mis üritab selles küsimuses huvigruppe ühise laua taha tuua, on e-spordi esindajana intervjueerinud just Allast, kes esines oma valdkonna ettekandega „E-Sport ületab spordi piiri“ veebruaris Äripäeva spordijuhtimiskonverentsil.„See, et Eestis täna e-spordi katusorganisatsioon puudub, on korraga nii hea kui ka halb. EOK saab rahulikult magada, sest keegi ei nõua nende liikmeks võtmist, kuid samal ajal võidavad Eesti sportlased üle maailma miljoneid, mille ees ei saa pead liiva alla peita,“ rääkis EADSE juhatuse liige Henn Vallimäe.Eesmärk on teha uuring ja seminarEADSE sattus e-spordi kihlveopettustega tegelema Euroopa liidu Erasmus+ spordiprogrammi projekti IntegriSport 3.0 kaudu, mille eesmärk on „saada ülevaade e-spordi toimimisest Eestis ja ühise arusaama kujundamiseks alustada arvamuste koondamist“.„Projekti esimese etapina intervjueeriti ühelt poolt e-spordi eestvedajaid ja e-sportlasi, teisalt vastutust omavaid institutsioone, sh justiitsministeerium, kultuuriministeerium, Maksu- ja Tolliamet, EOK jne. Järgnevalt viiakse Eestis läbi e-sporti kajastav uuring ja korraldatakse osapoolte kokkusaamiseks seminar, mis annab võimaluse ühise laua taga arutada, kuidas e-sportlikku liikumist organiseeritult ja üheselt mõistetavalt käsitleda ja arendada,“ seisab EADSE kodulehel mai alguses avaldatud pressiteates.EADSE juhtivuurija Remo Perli sõnul liigutakse projektis edasi sellise tempoga, et saada huvigrupid ühise laua taha järgmise aasta alguseks. „Esimene etapp ehk intervjuud on tehtud. Aken on avatud nii erinevatele sihtrühmadele kui ka meile, saamaks aru, mismoodi see valdkond üldse toimib, millised on selle puudused ja riskid. Kogu valdkond on hästi kiiresti arenev ja noorte seas populaarne. Sellega käivad kaasas rahastajad ja meedia, nendega omakorda suur raha ja kuritegevus. Peame siin igal juhul olema proaktiivsed,“ rõhutas Perli, kelle sõnul on EADSE e-spordi kihlveopettuste uurimises muu maailma kolleegidega võrreldes juba sabassörkijad.Vaja oleks katusorganisatsiooniPerli ärgitab samuti Eesti e-sportlasi katusorganisatsiooni looma. „E-sport peaks teatud mõttes pälvima päris spordi tiitli ja olema kultuuriministeeriumi haldusalas, mis annaks sellele valdkonnale kindlama raami. On ju näha, kuhu poole maailmas e-sport liigub: palju osalejaid, noorimad vanuses 13-14 eluaastat, suur raha liigub... See aitaks vältida džungli teket. Keegi peab olema nii suure ulatusega liikumise taga ja vastutama.“EADSE võimuses pole kindlasti e-spordist kihlveopettusi välja juurida, kuigi eestlased polegi nendega silma pole paistnud. Algus oleks seegi, kui noored arvutimängurid mõistaksid, mis on lubatud ja mis mitte.Allas peab EADSE algatust igati tänuväärseks: „Me ei näe, et kihlveopettused praegu Eestis probleem oleks, aga kui sellega juba rohujuure tasandil tegelema hakata, oleks hea, kui kolme-nelja aasta pärast, kui kohalike turniiride auhinnaraha peaks suurenema, oleksime kõik teemaga kursis.“ 1"„See, et Eestis täna e-spordi katusorganisatsioon puudub, on korraga nii hea kui ka halb."Counter-Strike: Global Offensive (CS:GO) arvutimängude turniirid toovad maailma suurimatele areenidele täismaja. Näide äsja lõppenud Paris MajoristEADSE juhatuse liige Henn VallimäeEADSE juhtivuurija Remo PerliPanustamisi tohutult, uurida keerulineNagu sportmängudeski nii võib ka kihlveoportaalides e-spordis panustamisega peensusteni minna, alustades lihtlabasest matši skoori ja turniirivõitja ennustamisest ning lõpetades sellega, kas vastane tapetakse noa või granaadiga. Eri statistilistele näitaj'atele panustamine muudab omakorda komplitseeritumaks kihlveopettuse uurimise, mis nagu teistelgi spordialadel algab anomaalsetest panustest kihlveokontorites.Eesti võistlustele saab harva panuseid panna, kuid näiteks Eesti CS:GO mängijate huvides on, et nende statistika oleks selle mängu suurimal veebisaidil hltv.org üleval. „Selle kaudu otsivad rahvusvahelised skaudid [suurtesse tiimidesse] uusi mängijaid. Kohe, kui mängu statistika seal üleval on, saab läbi rahvusvaheliste saitide sellele ka panustada," selgitas Allas.AJALUGUKümnendivanune probleemEsimesed e-spordi kihlveopettused dokumenteeriti 2014. aastal, kui Põhja-Ameerika tiim iBUYPOWER oli profiturniiril oma vastaste vastu suurfavoriit, kuid kaotas matši 4 : 16. Vahele jäid nad tänu tekstisõnumitele, mille ühe mängija endine kallim meediasse paiskas. Favoriitide kaotusele panustati üheksalt kontolt 1193 dollarit ning võideti iga kontoga 10 738 dollarit.„Jõuvahekorrad olid sellised, nagu Manchester United mängiks Eesti viienda liiga meeskonnaga jalgpalli. Nad olid ilmselged favoriidid, kuid hakkasid tegema lollusi. Mängupilt polnud üldse loogiline. Kui muidu hoitakse [lahingus] mingit nurka ja oodatakse vastust, siis nemad jooksid nurkade tagant ilma relvata välja. Isegi kui sa prooviksid kihlveopettust, võiks seda veidi paremini teha. See oli liiga ilmselge!" meenutas Delfile antud videointervjuus juhtumit CS:GO tiimi Synck mänedžer Tauri Tiitsaar. „Nad said karmid karistused, aga see oli üsna kurb hetk tervele e-spordiskeenele."Järgmine suur skandaal tekkis juba aasta hiljem, kui praeguseks 26-aastane korealane Lee Seung-hyun, sõjamängu StarCraft maailmameister, võttis kokkuleppemänge korraldanud rühmituselt mängu äraandmise eest vastu 60 000 dollarit, jäi vahele ja sai 18-kuulise vanglakaristuse kolmeaastase katseajaga.Henn Vallimäe,EADSE juhatuse liigeGunnar Leheste