President tunnustab arste ja teisi tervishoiutöötajaid teenetemärgigaPresident Alar Karis tunnustab tänavu vabariigi aastapäeva eel riikliku teenetemärgiga 167 inimest.Iseseisvuspäeva eel tänab Eesti Vabariik oma teenetemärkidega inimesi, kelle töö ja tegevus on aidanud muuta Eestit paremaks, kaitstumaks, sõbralikumaks ja hoolivamaks. Riigi teenetemärgid on tunnustus Eesti inimestele ja meie toetajatele välisriikides nende pühendumuse, igapäevase visaduse, ka vapruse eest. Neid kõiki – erinevate elualade esindajaid – ühendab sihikindlus kutsetöös või kogukondlikus tegevuses ning nende summa annab Eestile jõu ja sitkuse, teadmised ja ettevõtlikkuse, hoolimise ja tähelepanelikkuse.Eesti tänab meditsiinitöötajaid, kes meie inimeste tervise nimel päevast päeva vaeva näevad, aga tegelevad samal ajal ka järelkasvu koolitamise ja teadustööga.Teenetemärgi saavad Põhja-Eesti Regionaalhaigla Verekeskuse kvaliteedijuht Tatjana Plahhova, kes on panustanud tänapäevase vereteenistuse ja vabatahtliku doonorluse rajamisse; sama haigla onkoloogia- ja hematoloogiakliiniku keemiaravi osakonna onkoloog-vanemarst Regina Rooneem, kes on olnud üks keemiaravi uuendaja; hematoloog-vanemarst Mirja Varik, kelle algatusel on alustatud tööd veritsushäirete diagnostika ja raviga; ning erakorralise meditsiini keskuse õde Niina Jaagumets, kes alustas triaažiõdede süsteemi loomist.Teenetemärgi pälvivad Tartu Ülikooli Kliinikumi hematoloogia ja luuüdi transplantatsiooni osakonna juhataja, vanemarst ja õppejõud Ain Kaare, kes tegeleb luuüdi ja vereloome tüvirakkude siirdamisega; kardiokirurgia osakonna laste südamekirurg, vanemarst ja õppejõud Natan-Toomas Aro, kes on aidanud elule ligi 2000 kaasasündinud südamerikkega last; nakkushaiguste osakonna juhataja Anne Kallaste, kes juhib COVID-19 nakkushaiguste osakonna tööd ja on pikaajalise COVID-19 immuunvastuse jälgimisuuringu eestvedaja; infektsioonihaiguste arst-õppejõud ja Teadusnõukoja liige Pilleriin Soodla ning psühhiaatriakliiniku laste ja noorukite vaimse tervise keskuse lastepsühhiaater Anu Susi, kes on pühendunud autistlike laste aitamisele.  Teenetemärgi saavad Lääne-Tallinna Keskhaigla infektsioonikontrolli osakonna juhataja, infektsioonhaiguste arst Pille Märtin, kes on Eesti Infektsioonikontrolli Ühingu üks loojatest; Tallinna Lastehaigla vastsündinute ja imikute osakonna juhataja, lastearst ja neonatoloog Liis Toome, kes pühendub enneaegsete laste ravile; Tartu Kiirabi koolitusjuht Andras Laugamets, kes on õpetanud tuhandeid inimesi esmaabi andma; Kuressaare Haigla ämmaemand Helgi Tammur; Eesti ühe suurima nimistuga Väike-Maarja perearst Mall Lepiksoo ning Tõnismäe Südameapteegi juhataja proviisor Külli Teder, kes panustas e-proviisori rakenduse loomisesse ning oli asendamatu nii COVID-19 kriisis kui ka Ukraina põgenike abistamisel. Riiklike autasude andmine 2023. aastal:Riigivapi III klassKaimo Kuusk - diplomaat, Eesti suursaadik Ukrainas Indrek Saar - poliitik, kultuuritegelaneRiigivapi V klassMargus Gering - diplomaat, Eesti saatkonna asejuht UkrainasViktoria Ladõnskaja-Kubits - poliitik, ajakirjanik Valgetähe III klassTiit Aleksejev - kirjanik, Eesti Kirjanike Liidu esimeesTarmo Loodus - koolijuht, kutsehariduse edendajaUrve Raudmäe-Tauts - ooperilauljaValgetähe IV klassRein Agur    - lavastaja ja teatrikunsti edendajaRiin Alatalu - muinsuskaitse edendajaLiina Areng - küberturvalisuse ja digiteenuste edendaja Ivar Dembovski - ettevõtjaMart Erik - metsandusettevõtjaIvo Fridolin - biomeditsiinitehnika edendaja, Tallinna Tehnikaülikooli professorKalle Hamburg - põllumajandusettevõtja Olaf Herman - SA Maarja Küla toetaja, ehitusettevõtjaAllar Hint - Eesti tennise edendajaLarissa Jõgi - andragoog, täiskasvanuhariduse edendajaAnneli Kana - külaliikumise edendajaKristjan Kangur - korvpallurRagnar Klavan - jalgpallurKalle Koov - ettevõtluse arendaja SaaremaalKaarel Kotkas -ettevõtjaNataša Kotšergina - koolijuht, hariduselu edendaja SillamäelTiiu Kull - botaanik, loodusturismi edendaja, Eesti Maaülikooli emeriitprofessorIngvar Kuusk - ettevõtjaLuule Kösler - koolijuht, hariduselu edendaja TallinnasJohanna-Maria Lehtme - Ukraina abistamise korraldajaArvo Leibur - kontsertmeister, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professorViive Ligi - riigikohtunikEnn Listra - majandusteadlaneToomas Luhaäär - Naissaare elu edendaja, advokaatAdo Lõhmus - keskkonnapoliitika edendajaKristjan Mäe - riigiametnikMatis Mäeker - rahapesu tõkestamise edendajaHannes Möllits - riigiametnikAnder Ojandu - Ukraina abistaja, ettevõtjaAndres Ojari - arhitekt, Eesti Kunstiakadeemia professorJüri Okas - arhitekt ja kunstnikMait Palts - ettevõtluse edendajaAndra Pärsimägi - ringkonnakohtunikMeelis Pärtel - botaanik, Tartu Ülikooli professorAare Reintam - küberturbe edendaja, Eesti-Ukraina koostöö arendajaRaivo Suviste - teleprodutsentRoomet Sõrmus - põllumajanduse edendajaJassi Zahharov - ooperilauljaKalev Tamm - filmiprodutsent, animafilmi arendajaKretel Tamm - prokurörKaarel Tarand - ajakirjanik, ühiskonnaelu edendajaTiina Tegelmann - kultuurielu edendaja JõgevamaalKristel Toming - prokurörIlmar Tõnisson - muusikaelu edendaja PärnusTarmo Vahter - ajakirjanikMaarja Vaino - kultuurielu edendajaRaivo Vasnu - ettevõtja, ettevõtluse edendaja Ida-VirumaalSiim Veski - geoloog, Tallinna Tehnikaülikooli professorVeiko Veskimäe - ettevõtja, kohaliku elu edendaja JärvamaalAndres Vosman - riigiametnikValgetähe V klassEvi Arujärv - kultuurielu edendajaAili Avi - kohaliku elu edendaja JärvamaalJulia Bali - ajakirjanikArved Breidaks - ajakirjanikIvan Buhalko - polügrafistJaan Elgula - muusik, raadioajakirjanikLarissa Gorbunova - iluvõimlemise treenerHanna Kanep - kõrghariduse korraldajaMart Kangro - tantsukunsti edendajaAstrid Kannel - ajakirjanikElma Killing - rahvatantsu edendaja PärnumaalJaagup Kippar - informaatika edendajaAna Kontor - erivajadustega laste hariduse edendajaToivo Kotov - orienteerumisspordi ja kohaliku elu edendaja ValgamaalVahur Käärik - ettevõtja PõlvamaalNikolai Laanetu - zooloog, teaduse populariseerijaAnne Lange - tõlkija, tõlkekultuuri arendajaAnu Lensment - Ukraina vabatahtlik abistaja, moekunstnikVassili Lillepuu - seto kultuuri edendajaHendrik Lindepuu - tõlkija, poola kirjanduse tutvustajaToomas Lunge - muusikJaak Lõhmus - filmikriitikHeiki Meos - ehitusinsenerKristi Mühling - kandleõpetaja ja -mängijaLiisa Ojaveer - riigiametnikAleksandr Openko - Ida-Virumaa koduloo tutvustajaJanika Oras - rahvaluule- ja muusikateadlane Mai Palo - raamatupoe pidaja ViljandisMarika Parv - põllumajanduse edendaja VõrumaalErik Prozes - pressifotograafJüri Puidet - kutseõpetaja PärnusSiiri Põlluveer - ujumistreenerJaan Pärn - ehtekunstnikMaire Raadik - keelekorraldaja  ja keeleteadlaneHelmut Raamat - kergejõustikutreenerAnne Raiste - ajakirjanikPeeter Randaru - kergejõustikukohtunikJaana Ratas - Ukraina vabatahtlik abistajaValdo Rebane - rahvatantsu edendajaLeevi Reinaru - kohaliku elu edendaja Läänemaal, vaimulikKaido Reivelt - füüsika populariseerijaKatre Riisalu - raamatukogunduse edendajaAnne Ruussaar - kunstiteadlaneRaul-Stig Rästa - muusikKülliki Saldre - näitlejaHendrik Sal-Saller - muusikRein Sikk - ajakirjanikMart Siliksaar - sulgpallitreenerKristi Soopalu - eesti keele õpetajaArvo Suppi - ettevõtja PärnusKristjan Svirgsden - teleoperaatorOlga Sööt - raamatukoguhoidja ViljandimaalKarl Treffner - hariduselu toetajaIlmar Trull - luuletajaTambet Tuisk - näitlejaEda Tärk - spordielu edendaja HiiumaalKülli Tüli - helirežissöörToivo Unt - muusik, Eesti džässi edendajaAino Villand - kauaaegne eesti keele õpetajaValgetähe medalRutt Kotke - koolibussi juht Lääne-VirumaalAnne Saluneem - Tallinna Loomaaia talitajaEesti Punase Risti II klassKuno Tammearu - Päästeameti peadirektorEesti Punase Risti III klassNatan-Toomas Aro - laste südamekirurgAin Kaare - hematoloogAnne Kallaste - nakkushaiguste arstMall Lepiksoo - perearst Lääne-VirumaalRegina Rooneem - onkoloogPilleriin Soodla - nakkushaiguste arstGert Teder - päästeametnikLiis Toome - lastearstMirja Varik - hematoloogEesti Punase Risti IV klassNiina Jaagumets - erakorralise meditsiini õdeKüllike Kaldoja - sotsiaaltöötaja TartumaalAndras Laugamets - erakorralise meditsiini edendaja Pille Märtin - nakkushaiguste arstTatjana Plahhova - vereteenistuse arendaja Tiina Simson - lastepsühholoogAnu Susi - lastepsühhiaaterHelgi Tammur - ämmaemandKülli Teder - proviisor Kristiina Treial - kiusamisvaba kooli eestvedajaMart Vare - päästeametnikEesti Punase Risti V klassMare Kangur - SOS Lasteküla pereemaPriit Paabo - vereandjaHendrik Pärnamägi - vereandjaTauri Türkson - vereandjaKaimo Vahter - vereandjaKotkaristi III klassDarius Jauniškis - Eesti-Leedu julgeolekualase koostöö edendaja Tarvo Kruup - politseiametnik, politseikolonelleitnantJohn V. Meyer III - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, kindralmajorVahur Murulaid - Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonelAndris Sprivul - Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonelleitnantKotkaristi IV klassAgu Kipso - kaitsepolitseiametnikHannes Perk - politseiametnik, politseimajorKristjan Roots - kaitsepolitseiametnikIvar Sammal - tegevväelane, majorKotkaristi V klassRudolf Esper - demineerijaPeeter Ilison - kaitseliitlane, nooremleitnantTõnu Janter - politseiametnik, politseikaptenŽanna Kreštšenko - politseiametnik, politseikaptenAndrus Sojone - politseiametnik, politseikaptenKotkaristi kuldrist Tanel Kallend - tegevväelane, veebelMaarjamaa Risti II klassDonald John Bacon - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide esindajatekoja liigeRubén Marinelarena Gallego - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide esindajatekoja liigeCharles Ernest Grassley - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide senaatorAvril Danica Haines - Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide Riikliku Luuredirektoraadi juhtMaarjamaa Risti III klassPaul Michaelsson - Eesti-Rootsi koostöö edendajaMaarjamaa Risti IV klassChristopher Colin MacLehose - kirjastaja, eesti kirjanduse tutvustaja SuurbritanniasMaarjamaa Risti V klassAhti Esko Kärki - Eesti-Soome päästealase koostöö edendajaPekka Linnainen - Eesti-Soome suhete edendaja


10 töötavat nippi, kuidas vabaneda ukse taha ilmuvast tüütust poliitikustAvaldatud6 veebruar, 2023
kategoorias Tarbija
Riigikogu valimised on kuu aja pärast ja see tähendab seda, et poliitikud ei figureeri ainult sotsiaalmeedias või tänavareklaamidel, vaid ilmuvad ka inimeste uste taha. Selle vastu on rohtu.
Jagame teiega nüüd 10 töötavat nippi, kuidas käituda ukse taha ilmuva poliitikuga, kes tuleb sulle oma valimisjoga ajama ja kuidas temast edukalt vabaneda.
1. Mineeri uks
Kui sa oled julge ja oma eesmärgile äärmiselt pühendunud (tüütust poliitikust vabanemine, toim), siis mineeri uks. Pluss on see, et sel viisil võid vabaneda ka tüütust laenu küsivast naabrimehest või külla pressivatest sugulastest. Väike miinus – ilmselt lähed pikaks ajaks kinni. Kui sa seda ei soovi ehk oled pisut nõrgema närvikavaga, pane lihtsalt üles silt, et miiniväli.
2. Relvad
Sarnaselt ukse mineerimisega võib ka see väga tõhus olla. Ja suur boonus on, et võib-olla ei pea sa relva isegi kasutama, näitad seda lihtsalt poliitikule ja silitad toru. Nõrgemanärvilised poliitikud peaksid selle peale kiirelt leebet tõmbama. Kui kasutad relva, siis mnjah, pead taaskord arvestama pisikese kinniistumisega.
3. Labiilse närvikavaga koer või kass
Kõigepealt loomulikult pane välja vastavasisuline silt koos pildiga oma koerast või kassist, kellel suu vahutab. Osad ei julge selle peale kohe kindlasti tulla. Kui julgemad siiski tulevad, siis vabasta metslane ketist ja naudi vaatepilti. Kui sul on loomade vastu allergia või ei taha sa niisama loomi koju, pead arvestama sellega, et haugud ise ukse taga nagu hullunu ja hüppad peaga vastu ust.
4. Anna prügiämber kätte
Väga efektiivne võib olla ka mittelaipadega lõppev lahendus. Näiteks kui kuuled, et poliitik koputab ja näed ka uksesilmast, et keegi õhinapõhine broiler on pastakahunnikuga ukse taga, siis haara ruttu oma prügiämber, ava uks, suru ämber talle kätte ja ütle, et ootad seda pärast tühjendamist ukse taha tagasi.
5. Tee nägu veriseks
Kas siin on üldse vaja midagi lisada? Hoia alati väike purk vesivärve või ketsupit enda lähedal ja ole valmis nägu kokku mäkerdama, kui keegi koputab. Kui poliitik ei lase end verisel näol siiski segada, siis katkesta ta kohe ja ütle, et sul on midagi pooleli.
6. Väida, et ka sina oled poliitik ja teed kampaaniat
Selleks pole vaja teha midagi muud, kui osta koju posu pastakaid, kondoome või mingit muud pahna ja kui uksele ilmub poliitik, hakka talle kohe suruma oma väljamõeldud valimisnumbrit ja kampaaniat. Konkurendi juures ei viitsi ükski poliitik passida ja edasi kuulata.
7. Kutsu kohe sisse mööblit tõstma
Natuke sarnane prügiämbriga, aga seekord nõuab poliitiku koju laskmist. Äärmiselt oluline on siinkohal haarata kohe initsiatiiv ja öelda, et “ohh, jumal tänatud, et te nii kiiresti jõudsite” või siis “no suurepärane, et kolimisabi juba kohal on”. Ärge laske poliitikul sõnagi öelda, vaid juhatage ta kohe nurgadiivani ühe nurga või sektsioonikapi juurde ja käskige otsast kinni haarata. Tõstke mööbli niikaua ringi, kuni poliitik ise minema imbub. Kui tegemist on siiski vintskema selliga, kes tahab tõstmise ajal ka rääkida, siis öelge lihtsalt, et tööd tehakse töö ajal ja juttu aetakse jutuajamise ajal.
8. Ütle, et sa valisid ta juba ära
Mis siis, et valimiste päev pole veel käes. Mis siis, et e-valida veel ei saa. Vaadake poliitikule silma sisse ja kinnitage talle, et valisite ta juba ära. Kui ta hakkab jahuma, et te ei tea tema valimisnumbritki või midagi sarnast, siis lihtsalt korrutage, et jah, jah, juba valitud ja et just tema oligi teie kandidaat.
9. Mängi Jehoova tunnistajat
Kui uksel kõlab poliitiku koputus ja sa ukse avad, mängi kohe, nagu oleksid hoopis sina poliitiku uksele koputanud. Loomulikult võta enne ukse avamist kätte ka Vahitorn. Kui poliitik jõuab enne sind tere öelda, ole viisakas ja ütle kohe ka tere vastu. Aga ära jää niisama vahtima, vaid küsi poliitikult koheselt, et kas ta on viimast suurt head uudist kuulnud meie päästja Jeesus Kristuse kohta? Ja siis naudi seda, kuidas poliitik kabuhirmus põgeneb.
10. Ütle, et sa identifitseerid end korruptsioonina
See võib esmapilgul tunduda väga väga libe tee, sest paljudele poliitikutele just meeldibki korruptsiooniga tegeleda (ehk siis ka sinuga, toim), aga ära karda. Jah, poliitikutele meeldib korruptsioon, aga nad kardavad seda sõna kui tuld, haistavad lõksu ja põgenevad koheselt. Isegi kui nad süütud on ja sellega tegelenud pole/tegeleda ei kavatse.
Head poliitikute enda koduuste tagant peletamist, kallid lugejad! Kui Sul, kallis lugeja, on mõni nipp, kuidas tüütust poliitikust ukse tagant lahti saada, pane see julgelt loo alla kommentaaridesse!
Lugu meeldis? No siis kliki siia ja toeta Eesti kõige usaldusväärsema ja tõsiseltvõetavama uudisteallika Lugejakiri.ee ilmumist!


President tunnustas teenetemärgiga Väike-Maarja perearsti ja Viru-Nigula bussijuhtiPerearst Mall Lepiksoo pälvis Vabariigi Presidendilt teenetemärgi.
Autor: Ain Liiva/Virumaa Teataja/Scanpix
President Alar Karis tänab ja tunnustab iseseisvuspäeva eel riiklike teenetemärkidega 167 inimest, kelle seas on ka mitmeid Lääne-Virumaalt.
Teenetemärgi pälvis Eesti ühe suurima nimistuga Väike-Maarja perearst Mall Lepiksoo ja Viru-Nigula vallas üle 30 aasta koolilapsi sõidutanud bussijuht Rutt Kotke.
Riigikogu liige ning kultuuriedendaja Indrek Saar, rahapesu andmebüroo juht Matis Mäeker, ajakirjanik Rein Sikk, Ida prefekt Tarvo Kruup. Ettevõtjatest pälvis tunnustuse näiteks Viru-Nigula saeveski omanike hulka kuluv Ivar Dembovski.
„Iseseisvuspäeva eel tänab Eesti Vabariik oma teenetemärkidega inimesi, kelle töö ja tegevus on aidanud muuta Eestit paremaks, kaitstumaks, sõbralikumaks ja hoolivamaks,“ kirjutas president Alar Karis riigi teenetemärkide andmise otsuse eessõnas.
„Riigi teenetemärgid on tunnustus Eesti inimestele ja meie toetajatele välisriikides nende pühendumuse, igapäevase visaduse, ka vapruse eest. Neid kõiki – erinevate elualade esindajaid – ühendab sihikindlus kutsetöös või kogukondlikus tegevuses ning nende summa annab Eestile jõu ja sitkuse, teadmised ja ettevõtlikkuse, hoolimise ja tähelepanelikkuse,“ rõhutas riigipea.
President Alar Karis annab teenetemärgid üle 21. veebruaril.
Viru-Nigula valla koolibussijuht Rutt Kotke FOTO: Ain Liiva/Virumaa Teataja
Autor: Ain Liiva/Virumaa Teataja/Scanpix
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


Ootamatu pööre: Ukraina kaitseminister ei kavatse ametist lahkudaKuigi Ukrainas olid uudised, et korruptsiooniskandaali sattunud kaitseminister Oleksi Reznikov lahkub oma ametikohalt, ütles minister ise, et ei kavatse kuhugi minna.
Reznikov ütles Ukraina meediale, et president ega peaminister pole temaga rääkinud.
Ukraina parlamendi valitseva erakonna fraktsiooni juht David Arahamia ütles eile 5. veebruaril, et Reznikov jätkab strateegilise tööstuse ministrina.
Reznikov ütles ka, et kui talle oleks seda ametikohta pakutud, oleks ta keeldunud, öeldes, et tal pole vastavat „ekspertiisi”.
Reznikov refutes claim he was offered job as Minister for Strategic Industries.
Ukrainian Defense Minister Oleksiy Reznikov, expected to soon be dismissed by President Zelensky, told Fakty news that neither the president nor the prime minister had offered him the job. (1/2)
— The Kyiv Independent (@KyivIndependent) February 6, 2023


Pettuse kunst: Kuidas Eesti online-kasiinod kasutavad mängijate mõjutamiseks disaini ja turundustOnline-kasiinod kasutavad erinevaid meetodeid, et hoida mängijaid oma mängude küljes konksu all. Neid peeneid taktikaid kasutatakse erinevates vormides ja need on mängijatele märkamatud. Mis meelitab mängijaid online kasiinosse? Kuidas kasiinod end positsioneerivad, et meelitada oma kasutajatelt maksimaalset väärtust? Selles artiklis uuritakse, kuidas Eesti kasiinod kasutavad mängijate mõjutamiseks disaini ja turundustaktikaid. On vaieldamatu, et turundus ja disain on mänginud olulist rolli online-kasiinode arengus. Siin on kirjas, kuidas turundus- ja disainitaktika mõjutab teid rohkem mänge mängima Eesti online-kasiinodes.
Pokkerimärgid sülearvuti klaviatuuril ja ruletiratas.
Mänguväljaku disain
On tavaline, et online kasiinod on mänguväljaku kujundus, mis hoiab asjad lõbusad ja vabad. See kujundus on tahtlik katse juhtida mängijate tähelepanu hasartmängude tõsidusest kõrvale. Online kasiinod kasutavad hasartmängukogemuse lihtsustamiseks multifilmitegelasi, mängulisi trikke ja lihtsaid mängumehhanisme. Lisaks sellele kohtaksid mängijad online-kasiinode kasutamisel ka vilkuvat valgust, neoonmärke ja mängulisi helisid. Need trikid loovad tagasisideahela, mis hoiab mängureid kauem mängimas. Online-kasiinod kasutavad erineval määral neid taktikaid, et hoida mängijad mugavalt ja stimuleeritult. Sageli veedavad mängijad nende peente kujundustaktikate tõttu rohkem aega mängides, kui nad algselt planeerisid.
Värvipsühholoogia
Värv mängib inimese psühholoogias olulist rolli. Erinevad värvid mõjutavad meie aju ja võivad mõjutada inimesi sooritama erinevaid tegevusi. Eesti kasiinodes tavaliselt kasutatavad värvid on sinine, punane ja roheline, mis teadaolevalt mõjutavad mängijaid psühholoogiliselt. Mängijad on rohkem altid mängima ja kulutama rohkem kui tavaliselt, kui need värvid puuduvad. Seetõttu on iga Eesti online-kasiinodes kasutatav värv hoolikalt valitud, et luua mängijatele parem kliendikogemus. Heledad ja säravad värvid on eelistatud igavamate ja igavamate värvide ees. Lisaks sellele kasutatakse mängijate võitmisel värve koos välkuvate tuledega, et hoida mängijaid aktiivselt kaasatud.
Märgid ja žetoonid
Raha asemel kasutatakse hasartmängude mängimiseks žetoneid ja žetoone, et luua piletite sisse- ja väljamineku süsteem (TITO). Kasiino žetoonid tekitavad mängijates tunde, et nad ei mängi päris rahaga. Raha konverteerimine žetoonideks muudab mängijate valmisolekut kulutada ja panustada mängudes rohkem. Need žetoonid on loodud selleks, et aju ajutiselt hasartmängude mängimise ajal turvalisust trikitada. Sularaha füüsilise kohaloleku eemaldamine muudab mängukeskkonna vähem tõsiseks ja meelelahutuslikumaks. Näide kasiinomängust, mis kasutab seda taktikat, on pokker. Mängijatele antakse pokkerit mängides žetoone, selle asemel et mängida otse raha. See võtab mängijatelt ära raha kasutamise surve.
Eripakkumised
Mängijatele antakse boonuseid ja eripakkumisi, et hoida neid erinevate kasiinomängudega seotud. Eesti online-kasiinod pakuvad eripakkumisi, sealhulgas sissemakseboonuseid, tasuta keerutusi, tervitusboonuseid, lojaalsusboonuseid ja sissemakseta boonuseid. Need eripakkumised toimivad katalüsaatorina, mis annab mängijatele vahendid oma võitude suurendamiseks. See taktika mängib mängijate "ahnusega", sundides neid panustama rohkem raha, sest nad tahavad saada boonuseid. Need kampaaniad ja eripakkumised hoiavad mängijaid tagasi ja suurendavad kasiinodes mängitud mängude arvu. See on inimloomus, et haarata tasuta pakkumisi, ja online-kasiinod kasutavad seda ära, et hoida mängijaid kaasatuna.
Sotsiaalmeedia turundus
Sotsiaalmeedia on suurim mängijate kogunemine, mis on online-kasiinodele kättesaadav. Atraktiivsed sotsiaalmeedia reklaamid ja kampaaniad meelitavad mängijaid kasiinodesse ja hoiavad neid seal. Mängijate meelitamiseks ja hoidmiseks online-kasiinodes kasutatakse ka muid kanaleid, nagu e-turundus, SEO-optimeerimine ja partneriturundus. Mängijad saavad värskendusi uute mängude kohta sotsiaalmeedias kontrollitud ettevõtte käepidemete kaudu. Samuti saavad nad uuendusi otse oma telefonidesse e-posti teel, mis hoiab nad oma lemmik online-kasiinodele veelgi lähemal. See pidev infovoog Eesti online-kasiinode ja mängijate vahel on veel üks viis, kuidas nad mängijaid mõjutavad.
Mängu disain
Kasiinomängud on loodud selleks, et mõjutada mängijate käitumist. Need mängud on varustatud mängumehhanismidega, mis tagavad, et mängijad jätkavad mängude mängimist. Tavaline näide on see, kuidas oodatavad progressiivsed jackpot-võidud kuvatakse kohtades, kus mängijad neid näevad. Mõte nii suurte summade võitmisest innustab mängijaid mängima edasi teenindusautomaate, lootuses, et nad on õnnelik võitja. Mängude kirjatüübid, värvid ja mehaanika on hoolikalt valitud, et mängijaid kaasata. Keerukus on eemaldatud ja kasutusele on võetud lihtsamad protsessid, nagu automaatsed keerutused, et anda mängijatele vähem tegevusi mängu kohta. Lisaks on mängud loodud nii, et need püüaksid ja hoiaksid mängijate tähelepanu võimalikult kaua.
Kokkuvõtteks
Online-kasiinod kasutavad erinevaid meetodeid, et mõjutada mängijate tegevust. Selles artiklis oleme uurinud mõningaid kõige levinumaid disaini- ja turundustaktikaid, mida Eesti online-kasiinod kasutavad mängijate kaasamiseks. Neid taktikaid on hea teada, et saaksite oma mängusessioone paremini juhtida ja mänguharjumusi parandada. Loodame, et see artikkel aitab teil nende hasartmängutrendide kohta kõikvõimalikku teada saada.


Reformierakond sattus paanikasse ja taganes Nursipalust, nagu wagnerlased HersonistKaja Kallas on piisavalt taibukas inimene et aru saada: sõita inimestest ja nende kodudest tankiga üle vahetult enne valimisi oli viga. Reformierakond otsustaski esmaspäeval jätta kaitseväe Nursipalu harjutusvälja laiendamist puudutavad otsused riigikogu uuele koosseisule.
“Arvestades, et riigikogu valimised on ukse ees ja võimalikud seadusemuudatused vajavad põhjalikumat analüüsi, on mõistlik jätta lõplikud otsused uuele riigikogule ning moodustatavale valitsusele. Samuti ei soovi ma, et enne valimisi saaks Nursipalust poliitilise vastandamise objekt, sest riigikaitse areng peab olema erakondadeülene kokkulepe,” kuulutas kaitseminister Hanno Pevkur kaitseministeeriumi pressiteate vahendusel.
Vaadake, mis juhtub võimuahne inimesega siis, kui tema kõrge ametikoht ja hiigelpalk on ohus. Alles mõni päev tagasi polnud härra Pevkuril mingist „poliitilisest vastandamisest“ aimugi, sest vastast ei nähtudki, käidi ka „Esimeses stuudios“, kus esineti kõuehäälselt ja mõlema saatejuhi tulisel kaasaelamisel, kes kogu aeg katkestasid ja segasid Jaak Madisoni, näitasid talle kogunisti „kollast kaarti“, nagu oleks tegemist mingi afroPaide jalgpalliklubi kohtuniku Andres-Johannes Trallakuusega.
Vaatamata aga kaitseministri jõhkrale nähvavale väitlusviisile ja Vene raha peal tõrksaks nuumatud Raimond Kaljulaidi tigedale kiljumisele, oli Jaak oma oponentidest peajagu (ja ka peaJaaku) üle.
Nii oravakonnale allutatud riigitelevisioonis kui ka kohtumisel Võrus peksasaanuna otsustati nüüd taganeda, et saaks pärast valimisi juba kindlamalt rünnata inimeste maakodusid nende elanikelt küsimata.
Peaminister Kaja Kallas ütles, et Eesti olevat õigusriik ja toimida tuleb vastavalt seadustele. Kas ta tuli sellele järeldusele pärast seda, kui teda „rünnati“ kohtumise ajal raevunud kohalike elanikega, või siis elukogenud isa poetas oma manitseva sõna vahele, ei saa me ilmselt teada. Et äkki tuli meelde, et õigusriigis on reformierakonna suhtes ülemuslikke seadusi.
“Järgmine riigikogu saab juba arutada seadusemuudatusi, mida on riigikaitseliste alade laiendamiseks vaja. Tuleb läbi mõelda kõik pooled, sealhulgas kompensatsioon, et oleks kõigile arusaadav, mida ka vallad sellest saavad, mida inimesed sellest saavad. Et oleks tervikpilt, aga see nõuab paraku natuke rohkem ettevalmistamist kui ainult kolm kuud, mis riigikogul koos käia on jäänud,” väitis Kaja Kallas, samas kui alles kolm päeva tagasi ütles kaitseminister intervjuus ERR-ile: Nursipalu harjutusväljaku kiireks laiendamiseks võiks veel selle riigikogu koosseisu ajal seadust muuta.
Säh sulle tarku strateege ja silmapaistvaid riigijuhte. Ilmselgelt pandi seda tarkust juurde teatud koha kaudu, kuna pea ei tahtnud tarkust vastu võtta. Et äkki muudavad omatahtsi seadust, inimesed lähevad marru ja paari kuu pärast jälle muudetakse EKRE poolt inimlikumaks.
Hävitavalt mõjus Kaja Kallase ja tema kaaslastele see, kui halvasti võeti teda vastu Võrus ja milline rahvamass tuli see-eest kohtumisele „tulevase peaministriga“ Martin Helmega.
Uued Uudised teatavad: „See, mis toimus reedel EKRE esimehe Martin Helme tuuril Võru kultuurikeskuses „Kannel“, on raske sõnadesse panna. Inimesed – noored ja vanad, mehed ja naised – saabusid kohale juba tund enne sündmuse algust, et endale istekoht kindlustada. Eesti hümni laulmise ajaks oli maja puupüsti murelikke ja samas lootusrikkaid kagueestlasi täis. Kõik kohad – nii saalis kui ka rõdul – olid hõivatud, paljud inimesed kuulasid kõnesid seinte ääres püsti seistes, kes saali ei mahtunud, jälgis ülekannet fuajees. Kokku oli majas umbes nelisada huvilist, kõikidel lootus keerata rahvuskonservatiivide abil elu Eestis paremuse poole. “Ma olen siin nelikümmend aastat elanud, aga mitte kunagi pole selles saalis nii palju rahvast olnud,” ütles üks kohalik elanik tänulikult tuuri korraldajatele. Alles mõned päevad tagasi käis samas saalis reformierakondlasest peaminister Kaja Kallas, käis kaitseminister Hanno Pevkur ja saal oli pooltühi, sest mitte keegi enam ei usu ega usalda oma riigijuhte. Jutt käib mõistagi Nursipalust.“
Kaitseväe endine juhataja, Europarlamendi saadik Riho Terras kritiseeris Reformierakonna otsust, rõhutades harjutusala laienduse ajakriitilisust. “Kaitseminister Hanno Pevkuri kommentaar, et Nursipalu laiendamist puudutavad küsimused tuleb lükata valimistejärgsesse perioodi on julgeolekuolukorda arvestades täiesti arusaamatu. Kaitseministri ülesanne on koos kaitseväe juhtkonnaga tagada Eesti riigi turvalisus ja julgeolek. See, et teema on ebamugav või põhjustab eriarvamusi, ei saa olla ettekäändeks oluliste julgeolekuarutelude ja -projektide edasilükkamiseks. Harjutusala laiendamist on vaja! Inimestega, keda see laiendus puudutab, tuleb suhelda ning pakkuda neile kompensatsiooni ja muid leevendusmeetmeid. Kuid neid arutelusid ja otsuseid ei tohi edasi lükata!” ütles härra Terras oma pressiesindaja vahendusel (ERR).
“Poliitikute, peaministri, kaitseministri ja valitsuse ülesanne on otsustada. Riiki tuleb juhtida ka valimiste-eelsel perioodil,” lisas ta.
Reformierakonna „poliitikud, peaminister, kaitseminister ja valitsus“ on kogu oma lühikese koalitsioonilise eksistentsi ajal jõudnud tekitada Eesti riigile ja inimestele korvamatut kahju, sest tegeletigi algusest peale tulevaste valimiste mõjutamisega enda kasuks, konkurentide mustamise  ja oma inimeste määramisega võtmekohtadele.
Nüüd aga selgus, et moraalitu, arrogantne, jõhker ja empaatiavõimetu korrumpeerunud venestajast reformierakond kardab oma rahvast nagu tuld – et äkki nad oravate poolt ei hääletagi.
Loodetavasti ei hääletagi.
https://www.youtube.com/watch?v=LGMAtc97Woc
Ivan Makarov


Anti Poolamets seljatas kohtus Andres Jaadla, kes polnud nõus, et teda korruptandiks nimetatiTartu ringkonnakohus otsustas täna tühistada Viru maakohtu otsuse ja seega rahuldada EKRE poliitiku Anti Poolametsa apellatsioon. „Pättide kohta saab ka edaspidi nende karistatusest rääkida, vähemalt siis, kui on tegu avaliku elu tegelastega,“ kommenteeris otsust Poolamets, kelle peale kohalik poliitik Andres Jaadla oli kaevanud, sest Poolamets oli toonud välja tema varasema karistuse.
Mitmeid erakondi vahetanud Jaadla on endine Rakvere linnapea ja Rakvere linnavolikogu liige, kes kandideerib nüüd Keskerakonna nimekirjas Riigikokku.
Tartu ringkonnaohus otsustas tühistada Viru maakohtu 14. juuli 2022. a otsuse ja teha uus otsus, millega jätta hagi rahuldamata, samas rahuldada apellatsioonkaebus ja jätta menetluskulud mõlemas kohtuastmes Andres Jaadla kanda. Otsuse saab edasi kaevata Riigikohtusse.
Andres Jaadla esitas 7. augustil 2021 Viru Maakohtule hagi Anti Poolametsa vastu mittevaralise kahju hüvitamiseks kohtu õiglasel äranägemisel. Hagiavalduse kohaselt kommenteeris Poolamets sotsiaalmeedias: “Rakvere endine linnapea mõisteti 2012 süüdi korruptsioonis. Keskerakond aga premeeris teda Rakvere abilinnapea kohaga. Seetõttu keeldus EKRE Rakveres koalitsiooni minemisest. Sotsidele ja Isamaale pole see samuti mingi probleem. Mida sellest järeldada?”
Jaadla leidis, et tema isikuandmeid ei oleks tohtinud selles kontekstis avaldada, sest tema karistusandmed süüteo kohta on karistusregistrist kustutatud ja nende uuesti avaldamine kahjustavat tema mainet.
Kõnesolev Jaadla kohta tehtud kohtuotsus (süüdistus toimingupiirangu rikkumises), on tehtud 2012. aastal, kohtuotsuses kirjeldatud rikkumised on toime pandud novembris 2007 ja jaanuaris 2008.
Maakohus rahuldas 14. juuli 2022. a otsusega hagi ning mõistis Poolametsalt Jaadla kasuks välja mittevaralise kahju hüvitise 3000 eurot.
Poolamets esitas selle otsuse kohta apellatsiooni järgmise astme kohtusse, leides, et Jaadla kui avaliku elu tegelase varasemate karistusandmete avaldamiseks esines avalik huvi.
Kohus leidis, et Poolametsa poolt avaldatud info Jaadla süüdi mõistmise kohta korruptsioonikuritegudes on sisult õige, samuti pole Poolamets andmete avaldamisel meedias lisanud sellele infole selliseid väärtushinnanguid, mida saaks pidada kohatuteks.
Ka ei nähtu asjast, et Jaadla jaoks oleks kaasnenud info avaldamisega raskeid tagajärgi.
Poolamets viitas kohtu hinnangul asjakohaselt ka Riigikohtu praktikale, mille kohaselt on karistatus küll ajutise iseloomuga ja kestab selle kustumise või kustutamiseni, kuid karistamise fakt iseloomustab isikut ja on seetõttu püsiva tähendusega.
Erinevalt maakohtust leiab ringkonnakohus, et ühiskonna liikmeid eelduslikult huvitab sellise isiku taust, kes kandideerib abilinnapeaks ning kas selline isik on õige seisma kohaliku omavalitsuse või mistahes organisatsiooni huvide eest
Avaliku võimu teostamisega seotud ametikohti taotledes peab Jaadla ringkonnakohtu hinnangul arvestama avalikkuse kõrgendatud tähelepanu ja enda poliitiliste rivaalide kriitikaga. Poolametsa poolt avaldatu on osa poliitilisest debatist.
Maakohus on muuhulgas tuvastanud ebaõigesti andmete avaldamise eesmärgi, leidnud ebaõigesti, et avalik huvi karistusandmete avaldamiseks puudus, sisustanud ajakirjanduslikku eesmärki liialt kitsalt jne.


Suur osa aumärgi saajatest töötab julgeoleku alalPresident Alar Karise eile allkirjastatud otsusega teenetemärgi saanud 167 inimesest on suur osa seotud julgeolekuga, mis näitab selle valdkonna kaalukust pärast mullu veebruaris alanud Venemaa täiemahulise Ukrainasse sissetungi algust.
Presidendi kantselei põhjendas teenetemärgi kavaleride teeneid Eesti riigi ees täpselt nii palju, kui vajalikuks pidas, ning julgeolekuvaldkonna eripära arvestades ei saagi neid teeneid väga põhjalikult avada. Loomulikult ei ole kõik julgeolekuga seotud inimeste teened seotud vaid aasta tagasi puhkenud suure sõjaga, teenetemärkide saajate seas on ka mereohutuse ja noorte riskikäitumisega tegelevaid politseiametnikke ning aastate jooksul ennetustegevusele suurt rõhku pannud päästeameti töötajaid.
Aumärgi saajate seas on palju ameeriklasi
Tunnustuseks rahvusvahelise tiheda ja usaldusliku koostöö eest saavad Kotkaristi III klassi teenetemärgi Leedu kaitsepolitsei direktor ja Eesti-Leedu julgeolekukoostöö edendaja Darius Jauniškis ning Eesti ja Ameerika Ühendriikide julgeolekukoostöö edendaja kindralmajor John V. Meyer III.

Leedu kaitsepolitsei direktor Darius Jauniškis sai president Alar Kariselt Kotkaristi III klassi teenetemärgi.
Zygimantas Gedvila

Läänemaailma ühtse ohutunnetuse loomise ja hoidmise eest pälvib Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi Ameerika Ühendriikide riikliku luuredirektoraadi juht Avril Haines, kes on esimene naine USA riikliku luurejuhi positsioonil. Ta asus sellele kohale pärast president Joe Bideni ametisse astumist 2021. aasta alguses. Haines on endine Luure Keskagentuuri (CIA) asedirektor, president Barack Obama teisel ametiajal oli ta riikliku julgeolekunõuniku asetäitja.

Ameerika Ühendriikide riikliku luuredirektoraadi juht Avril Haines sai läänemaailma ühtse ohutunnetuse loomise eest Maarjamaa Risti II klassi teenetmärgi.
Gian Ehrenzeller/Ap/Scanpix

Maarjamaa Risti II klassi teenetmärgi saavad ka Eesti ja Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendajad: Ameerika Ühendriikide Kongressi esindajatekoja liikmed Rubén Gallego ja Donald Bacon ning senaator Charles Grassley.
Teenetemärke teenitakse välja Ukrainas
Riigivapi teenetemärgi saavad Eesti diplomaadid Kiievis. Suursaadik Kaimo Kuusk saab Riigivapi III klassi ja saatkonna asejuht Margus Gering Riigivapi V klassi teenetemärgi.

Eesti suursaadik Ukrainas Kaimo Kuusk on veetnud Venemaa agressoriga sõdivas riigis äreva aasta. President tunnustas teda Riigivapi III klassi teenetemärgiga.
Madis Veltman

Kotkaristi III klassi teenetemärgi pälvivad Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendajad kolonel Vahur Murulaid ja kolonelleitnant Andris Sprivul, kes jätkasid Venemaa alustatud agressioonisõja puhkedes teenistusülesannete täitmist Eesti saatkonnas Kiievis. Murulaid oli mullu veebruaris ainus kaitseatašee, kes ei lahkunud Venemaa rünnaku järel Kiievist, vaid jätkas saatkonnas oma tööd. Murulaid jäi Kiievisse ka siis, kui suursaadik Kaimo Kuusik ja osa saatkonnatöötajatest jätkasid ohutuse huvides tööd Lvivis.
President Karis tunnustas teenetemärgiga ka kaitseväelasi ning politsei- ja piirivalveametnikke, kelle teenistus aitab kindlamaks muuta Eesti sisemist ja välimist rahu.

Päästeameti lauaaegne juht Kuno Tammearu on muutnud ameti reageerivast asutusest ennetavaks, millega on säästetud arvukalt inimelusid.
Teele Toova

Kotkaristi IV klassi teenetemärgi saab major Ivar Sammal, kes on panustanud õhuväe koostöösse teiste riigiasutustega. Kotkaristi kuldristi saab veebel Tanel Kallend, kes on nii Eestis kui ka paljudel välismissioonidel osaledes teinud kahjutuks sadu lõhkekehi ning panustanud kaitseväe väljaõppesse, lahingvalmiduse tõstmisse ja Eesti siseturvalisuse tagamisse. Kotkaristi V klassi teenetemärgi saab nooremleitnant Peeter Ilison, kes on pikaaegse kaitseliitlasena panustanud vabatahtliku riigikaitse arendamisse.
Karis ei unustanud ka sisejulgeolekut ja ennetust
Kotkaristi V klassi teenetemärgi saavad politseikapten Žanna Kreštšenko, kelle eestvedamisel algatati Saaremaal mereohutusprogramm «Meri ja mina ka», mis keskendub teismeliste riskikäitumise vähendamisele ja teadlikkuse parandamisele, ning politseiametnik Andrus Sojone, kes on andnud oma panuse piirivalve arengusse.
Kotkaristi IV klassi teenetemärgi saab politseimajor, eriüksuse K-komando juht Hannes Perk, Kotkaristi III klassi teenetemärgi politseikolonelleitnant Tarvo Kruup, kes Ida prefektina juhib nii Virumaa turvalisuse kui ka Euroopa Liidu välispiiri kaitstuse hoidmist, ning Kotkaristi V klassi teenetemärgi politseikapten Tõnu Janter, kes on hinnatud politseitaktika ekspert.
Märkimisväärse panuse eest Eesti julgeoleku tagamisse saavad Kotkaristi IV klassi teenetemärgi kaitsepolitsei ametnikud Agu Kipso ja Kristjan Roots. Kotkaristi V klassi teenetemärgi saab staažikas demineerija Rudolf Esper, kelle oskused on olnud abiks plahvatuste uurimisel ja kes on aidanud tagada kõrgete külaliste turvalisust.

Punase Risti III klassi teenetemärgi kavaler, päästeametnik Gert Teder on andnud suure panuse Eesti varingupäästevõimekusse.
Stanislav Moshkov, Õhtuleht, Scanpix

Punase Risti III klassi teenetemärgi saab päästeametnik Gert Teder, kes on panustanud Eesti varingupäästevõimekuse loomisse ja osalenud rahvusvaheliselt tunnustatud eksperdina humanitaarmissioonidel. Punase Risti II klassi teenetemärgi saab päästeameti kauaaegne peadirektor Kuno Tammearu, kelle juhtimisel on ametist kujunenud õnnetustele reageerivast asutusest ennetusega tegelev elanikkonnakaitse asutus. Punase Risti IV klassi teenetemärgi saab presidendilt Tartu päästekomando meeskonnavanem Mart Vare.

Tunnustus kõikidele Ukraina abistajatele
Johanna-Maria Lehtme, Anu Lensment ja Jaana Ratas on tuntud kui innukad Ukraina abistajad, nüüd tunnustas president kõiki kolme Valgetähe teenetemärgiga.
MTÜ Slava Ukraini juht Lehtme ütles IV klassi teenetemärgi saamisest kuuldes, et kahjuks tuleb see olukorra eest, mida keegi meist ei tahaks kunagi kogeda. «Aga teenetemärk, nagu ka kõik teised autasud, ei kuulu ainult mulle, vaid absoluutselt kõigile, kes on annetanud ja Ukrainat aidanud,» lisas ta.
Anu Lensment ja Jaana Ratas korraldavad vabatahtlikuna juba pea terve aasta varjevõrkude kudumist Ukraina võitlejatele. Nende ennastsalgav töö tõi nüüd mõlemale tunnustuse, nad pälvisid Valgetähe V klassi teenetemärgi. «See aasta oli keeruline, aga ka hästi arendav,» lausus erialalt moekunstnik Lensment. «Teisalt tekkis eriline uus teadmine, kui palju on mu ümber neid, kes on võimelised tegema suuri asju. Ma pole hetkekski mõelnud, et peaksin saama kelleltki tänu, aga muidugi on see mulle väga oluline.»
Jaana Ratas omakorda leidis, et teenetemärk on saadud liiga vara, sest sõda ei ole veel võidetud ja ees ootavad rasked ajad. Loora-Elisabet Lomp

Erik Prozes: see on kõige kõrgem riiklik tunnustus, mille pressifotograaf saada võib

Eesti Vabariigi teenetemärgi kavaler Erik Prozes.
Eero Vabamägi
President Alar Karis tunnustab Valgetähe V klassi teenetemärgiga Postimehe foto- ja videotoimetuse juhatajat Erik Prozest. Eriku sõnul oli tema reaktsioon uudisele samasugune nagu kõigil teistel ordenisaajatel esimestel hetkedel.
Mitu korda sa ise sellist üllatusintervjuud oled pidanud ette valmistama?
Mõned korrad, kahjuks see emotsioon tuli välja, ma oleks võinud ju olla natuke ülbem.
Oled nii kaua fotograaf olnud; kui hästi sul hetke tabamine välja tuleb, sest järgmise pildi tegemise ajal on juba hoopis teine hetk?
Selle kordumatu hetke tabamine on see, mille poole me kõik püüdleme ja mida alati ei saavuta. Aga loomulikult püüame alati saavutada just seda kordumatut hetke.
Tuleb sulle meelde mõni olukord, kus sina oled saavutanud selle kordumatu hetke.
Esimene asi, mis mulle kohe meelde tuleb, oli siis, kui Siim Kallas (RE) üritas saada tagasi peaministriks, langes intriigide ohvriks ja põgenes pettunult Brüsselisse. Tookord me koos Anneli Ammasega tormasime lennujaama ja saime teha Kallasega intervjuu läbi piirdeaia. Sain temast ka pildid, kus piirdeaed on ees ja ta just tuleb oma mersust välja.
Kui palju on sul olnud olukordi, kus absoluutselt kõik on nässu läinud?
On [halbu olukordi] olnud küll, kuid absoluutset nässuminekut fotoprojektidega polegi. Meelde tuleb paar otseülekannet pressikatelt, mis lõpuks ei õnnestunudki.
On sul pilte, mille puhul vaatad, et need on head, aga olukord ise oli nii hull, et ei tahaks seda uuesti läbi elada?
Neid hetki on palju, alates näiteks Bahmuti sillast, mis oli õhitud ja kus tsiviilelanikud käisid kanistritega vett toomas, samal ajal kui pommid plahvatasid.
Millal oma esimese pildi tegid?
Minu esimene pilt ajalehes Säde ilmus 1984. või 1985. aastal. Ma olen juba 12. eluaastast teadnud, et minust saab pressifotograaf. Olengi kogu aeg ainult seda tööd teinud. Juba koolivaheaegadel töötasin Sädemes fotograafina.
Me küll teeme siin toimetuses koostööd, aga oled sa vahel mõelnud, et pagan, nii head pildid said, aga vaata kui kehv lugu?
Päris nii ei ole ma kunagi mõelnud, küll aga olen väga sageli mõelnud seda, et nii hea lugu, aga ei saanud head pildiainest, või siis on koostöö ajakirjanikuga olnud puudulik, ei ole piisavalt planeerinud. Neid hetki tuleb võib-olla sagedamini ette.
Kui tähtis selline tunnustus sulle on? Me keegi ei tööta ju selle nimel, aga ilmselt ei saa keegi ka öelda, et see pole talle oluline.
See on ju kõige kõrgem riiklik tunnustus, mida üks pressifotograaf üldse võib pälvida, loomulikult on see väga tähtis. See on ikka väga tähtis. Ulla Länts

Õpilaselt õpetajale: olete au igati välja teeninud

President tunnustas muusikapedagoog Ilmar Tõnissoni teenetemärgiga.

Ants Liigus
Õpetaja Ilmar Tõnisson oli kunagi Pärnu-Jaagupis minu teejuht klarneti ja flöödi õppimisel. Viimati suhtlesin temaga aastaid tagasi, nii et nüüd oli vaja end telefonikõneks veidi ette valmistada.
«Tere, õpetaja Ilmar! Mina olin kunagi teie õpilane. Georgi.»
«Jaa… Oot, kuidas teie nimi oligi?»
«G-e-o-r-g-i B-e-l-t-a-d-z-e.»
«Jaa. Ja-jaa!» kostab hääles äratundmisrõõm.
«Soovin teid õnnitleda – vabariigi president on otsustanud anda teile teenetemärgi Pärnu muusikaelu edendamise eest.»
Õpetaja Ilmar on liigutatud: «Ma olen ju juba üle 87. Ja siis kui [sellises eas] niimoodi rõõmu tehakse... Väga tänan!»
On lausa hämmastav, kuidas üks muusikapedagoog võis juhendatava jubedat mängu kuuldes nii rahulikuks jääda. Ta ise mängis vanasti suupilli ka. Kutsus ellu Pärnu suupilliklubi, andis välja Eesti esimese suupilliõpiku ja mängis sisse mõned plaadid.
Vestluse lõpuks küsib õpetaja Ilmar, kas ta peab ise teenetemärgile järele minema. «Aga järsku tuleb president ise mind siia vaatama?»
Härra president, kui võimalik, siis palun teid. Georgi Beltadze

Arved Breidaks: ajakirjanikutöö on  30 aastaga tundmatuseni muutunud

Lõuna-Eesti Postimehe parimaks ajakirjanikuks on Arved Breidaks tunnistatud kahel aastal järjest.
Arvo Meeks/Lõuna-eesti Postimees
Presidendilt Valgetähe V klassi teenetemärgi pälvinud Lõuna-Eesti Postimehe reporter Arved Breidaks vastas kolleegi küsimusele, mis tundmused kõrge tunnustuse puhul valdavad, soovitusega: «Pane siis kirja – pikk paus. Ega mulle meeldi intervjuusid anda ja õnneks pole pidanud seda eriti ka tegema.»
Ajakirjanikuna on Breidaks töötanud peaaegu 30 aastat. Võru lehte läks tööle juulis 1993; siis kandis see veel Võru Teataja nime, saades kaks aastat hiljem Võrumaa Teatajaks.
«Alustasin suvereporterina ja jäin sinna 17 aastaks. 2010–2013 olin vabakutseline. Järgnes portaali Lõunaeestlane aeg, mille ma asutasin ja ka üks omanikest olin. 2017. aastal olin kuu aega Valgamaalases ning pärast Lõuna-Eesti Postimehe asutamist töötan seal,» rääkis Breidaks.
Kuidas on ajakirjandus ja ta enda töömeetodid 30 aasta jooksul muutunud? «Oma esimest lugu läksin tegema, kui Võru päästeamet sai kas Rootsist või Soomest humanitaarabina tuletõrjeauto. Sinna sõitsin jalgrattaga, kaasas vihik ja pastakas. Algul kirjutasin oma lood lausa käsitsi, isegi trükimasinat polnud. Nüüd sõidan autoga ja mul on diktofon telefonis, lisaks fotoaparaat, videokaamera, statiiv, kõrvaklapid ja mikrofon. Eks see kõik võtabki ühe ajakirjaniku elumuutuse kokku.»
Breidaks nentis, et üksinda saab küll kiiresti edasi liikuda, aga et kuhugi välja jõuda, peab liikuma koos. «Seetõttu olen väga tänulik meie toimetusele. Kui sul pole head lehte ümber ja häid kolleege, kellega lehte teha, ei jõua sa kuhugi.»
Aga nii nagu 30 aasta eest, peab ühe maakonna- või siis piirkondliku lehe ajakirjanik Breidaksi tõdemusel suutma kirjutada peaaegu kõigest. «Nüüd peab lisaks hakkama saama igas meediumis – nii paberlehes kui ka fotosid ja videoid tehes. Töö ise on aga sama, ikka pead minema kohale ja küsima, mis juhtus.» Mati Määrits/Lõuna-Eesti Postimees

Kristiina Treial võitleb koolikiusamisega

SA Kiusamisvaba Kooli eestvedaja Kristiina Treial pälvis presidendilt teenetemärgi.

Ants Liigus
SA Kiusamisvaba Kool asutaja ja eestvedaja, psühholoog Kristiina Treial on kümme aastat levitanud koolides kiusamise ennetamise ja vähendamise programmi KIVA.
«Igal kevadel uurime meie KIVA-koolides, kuidas lastel läheb,» lausus Treial. «Neis koolides väheneb kiusamine juba esimesel õppeaastal ja see ongi meie töö tulemus.» KIVA programmiga liitunud koole on juba 113.
Treial nentis, et igaühel on vaja tunda end olulisena ja kuuluda mõnda rühma, sest muidu võib ta hakata tunnustust taotlema kohatul viisil. «Teine asi on see, kui sallivad me ühiskonnas oleme. Sallivuse vähesust endast erinevate suhtes seostatakse ka kiusamisega,» mainis ta.
Treiali sõnul on ees veel palju tööd, aga presidendi tunnustus annab talle hoogu juurde. Aimar Altosaar

Klavan hindab teenetemärki spordiautasudest kõrgemalt

Ragnar Klavan.

Sander Ilvest
Eesti kõigi aegade parimate hulka kuuluv jalgpallur Ragnar Klavan sai presidendilt Valgetähe IV klassi teenetemärgi.
«Eesti on olnud mulle alati kõige tähtsam koht,» lausus Klavan, kes esimese eestlasena mänginud kolmes Euroopa tippliigas: Saksamaal, Inglismaal ja Itaalias. «Suur au on saada presidendilt teenetemärk, aga tunnustused pole mulle kunagi kõige tähtsamad olnud. Kui sa teed oma asja hästi, hingega ja õigetel eesmärkidel, siis tunnustus tuleb automaatselt juurde,» lausas ta ja viskas nalja, et äkki andis president märku, et on aeg karjäär lõpetada.
Seda, kas vutitee veel jätkub, Klavan öelda ei tihanud: «See vastus jääb praegu sama ümmarguseks kui pall!» Karl Juhkami

Kauaaegne raamatupoepidaja Mai Palo sai ootamatu uudise

Mai Palo Viljandi antikvariaadis.

Elmo Riig
47 aastat Viljandis raamatupoodi pidanud ja nüüd raamatumüüjana toimetaval 82-aastasel Mai Palol oli hea meel, et ta istus sel hetkel, kui talle teatati Valgetähe V klassi teenetemärgi saamisest.
1961. aastal sattus Palo juhuslikult raamatute juurde ja jäigi sinna. Viljandi toonasel raamatupoel Sõprus, mida ta aastakümneid juhatas, oli sisuliselt kaks osa: uued raamatud ja üle Eesti kuulus antikvariaat. 2002. aastast oli Palo Lossi tänava poes ise ettevõtja ja müüja, kuni pani ette, et Raamatukoi võiks Viljandis äri üle võtta. Ettevõte tegigi seda – ja kutsus Palo müüjaks. Nüüd saab ta endiselt olla raamatute keskel, aga ilma poepidamisega kaasnevate muredeta. Marko Suurmägi, Sakala

Eesti Vabariigi teenetemärgi saajad
Riigivapi III klass

	Kaimo Kuusk – diplomaat, Eesti suursaadik Ukrainas
	Indrek Saar – poliitik, kultuuritegelane

Riigivapi V klass

	Margus Gering – diplomaat, Eesti saatkonna asejuht Ukrainas
	Viktoria Ladõnskaja-Kubits – poliitik, ajakirjanik

Valgetähe III klass

	Tiit Aleksejev – kirjanik, Eesti Kirjanike Liidu esimees
	Tarmo Loodus – koolijuht, kutsehariduse edendaja
	Urve Raudmäe-Tauts – ooperilaulja

Valgetähe IV klass

	Rein Agur – lavastaja ja teatrikunsti edendaja
	Riin Alatalu – muinsuskaitse edendaja
	Liina Areng – küberturvalisuse ja digiteenuste edendaja
	Ivar Dembovski – ettevõtja
	Mart Erik – metsandusettevõtja
	Ivo Fridolin – biomeditsiinitehnika edendaja, Tallinna Tehnikaülikooli professor
	Kalle Hamburg – põllumajandusettevõtja
	Olaf Herman – SA Maarja Küla toetaja, ehitusettevõtja
	Allar Hint – Eesti tennise edendaja
	Larissa Jõgi – andragoog, täiskasvanuhariduse edendaja
	Anneli Kana – külaliikumise edendaja
	Kristjan Kangur – korvpallur
	Ragnar Klavan – jalgpallur
	Kalle Koov – ettevõtluse arendaja Saaremaal
	Kaarel Kotkas – ettevõtja
	Nataša Kotšergina – koolijuht, hariduselu edendaja Sillamäel
	Tiiu Kull – botaanik, loodusturismi edendaja, Eesti Maaülikooli emeriitprofessor
	Ingvar Kuusk – ettevõtja
	Luule Kösler – koolijuht, hariduselu edendaja Tallinnas
	Johanna-Maria Lehtme – Ukraina abistamise korraldaja
	Arvo Leibur – kontsertmeister, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor
	Viive Ligi – riigikohtunik
	Enn Listra – majandusteadlane
	Toomas Luhaäär – Naissaare elu edendaja, advokaat
	Ado Lõhmus – keskkonnapoliitika edendaja
	Kristjan Mäe – riigiametnik
	Matis Mäeker – rahapesu tõkestamise edendaja
	Hannes Möllits – riigiametnik
	Ander Ojandu – Ukraina abistaja, ettevõtja
	Andres Ojari – arhitekt, Eesti Kunstiakadeemia professor
	Jüri Okas – arhitekt ja kunstnik
	Mait Palts – ettevõtluse edendaja
	Andra Pärsimägi – ringkonnakohtunik
	Meelis Pärtel – botaanik, Tartu Ülikooli professor
	Aare Reintam – küberturbe edendaja, Eesti-Ukraina koostöö arendaja
	Raivo Suviste – teleprodutsent
	Roomet Sõrmus – põllumajanduse edendaja
	Jassi Zahharov – ooperilaulja
	Kalev Tamm – filmiprodutsent, animafilmi arendaja
	Kretel Tamm – prokurör
	Kaarel Tarand – ajakirjanik, ühiskonnaelu edendaja
	Tiina Tegelmann – kultuurielu edendaja Jõgevamaal
	Kristel Toming – prokurör
	Ilmar Tõnisson – muusikaelu edendaja Pärnus
	Tarmo Vahter – ajakirjanik
	Maarja Vaino – kultuurielu edendaja
	Raivo Vasnu – ettevõtja, ettevõtluse edendaja Ida-Virumaal
	Siim Veski – geoloog, Tallinna Tehnikaülikooli professor
	Veiko Veskimäe – ettevõtja, kohaliku elu edendaja Järvamaal
	Andres Vosman – riigiametnik

Valgetähe V klass

	Evi Arujärv – kultuurielu edendaja
	Aili Avi – kohaliku elu edendaja Järvamaal
	Julia Bali – ajakirjanik
	Arved Breidaks – ajakirjanik
	Ivan Buhalko – polügrafist
	Jaan Elgula – muusik, raadioajakirjanik
	Larissa Gorbunova – iluvõimlemise treener
	Hanna Kanep – kõrghariduse korraldaja
	Mart Kangro – tantsukunsti edendaja
	Astrid Kannel – ajakirjanik
	Elma Killing – rahvatantsu edendaja Pärnumaal
	Jaagup Kippar – informaatika edendaja
	Ana Kontor – erivajadustega laste hariduse edendaja
	Toivo Kotov – orienteerumisspordi ja kohaliku elu edendaja Valgamaal
	Vahur Käärik – ettevõtja Põlvamaal
	Nikolai Laanetu – zooloog, teaduse populariseerija
	Anne Lange – tõlkija, tõlkekultuuri arendaja
	Anu Lensment – Ukraina vabatahtlik abistaja, moekunstnik
	Vassili Lillepuu – seto kultuuri edendaja
	Hendrik Lindepuu – tõlkija, poola kirjanduse tutvustaja
	Toomas Lunge – muusik
	Jaak Lõhmus – filmikriitik
	Heiki Meos – ehitusinsener
	Kristi Mühling – kandleõpetaja ja -mängija
	Liisa Ojaveer – riigiametnik
	Aleksandr Openko – Ida-Virumaa koduloo tutvustaja
	Janika Oras – rahvaluule- ja muusikateadlane
	Mai Palo – raamatupoe pidaja Viljandis
	Marika Parv – põllumajanduse edendaja Võrumaal
	Erik Prozes – pressifotograaf
	Jüri Puidet – kutseõpetaja Pärnus
	Siiri Põlluveer – ujumistreener
	Jaan Pärn – ehtekunstnik
	Maire Raadik – keelekorraldaja ja -teadlane
	Helmut Raamat – kergejõustikutreener
	Anne Raiste – ajakirjanik
	Peeter Randaru – kergejõustikukohtunik
	Jaana Ratas – Ukraina vabatahtlik abistaja
	Valdo Rebane – rahvatantsu edendaja
	Leevi Reinaru – kohaliku elu edendaja Läänemaal, vaimulik
	Kaido Reivelt – füüsika populariseerija
	Katre Riisalu – raamatukogunduse edendaja
	Anne Ruussaar – kunstiteadlane
	Raul-Stig Rästa – muusik
	Külliki Saldre – näitleja
	Hendrik Sal-Saller – muusik
	Rein Sikk – ajakirjanik
	Mart Siliksaar – sulgpallitreener
	Kristi Soopalu – eesti keele õpetaja
	Arvo Suppi – ettevõtja Pärnus
	Kristjan Svirgsden – teleoperaator
	Olga Sööt – raamatukoguhoidja Viljandimaal
	Karl Treffner – hariduselu toetaja
	Ilmar Trull – luuletaja
	Tambet Tuisk – näitleja
	Eda Tärk – spordielu edendaja Hiiumaal
	Külli Tüli – helirežissöör
	Toivo Unt – muusik, Eesti džässi edendaja
	Aino Villand – kauaaegne eesti keele õpetaja
	Valgetähe medal
	Rutt Kotke – koolibussi juht Lääne-Virumaal
	Anne Saluneem – Tallinna Loomaaia talitaja
	Eesti Punase Risti II klass
	Kuno Tammearu – päästeameti peadirektor
	Eesti Punase Risti III klass
	Natan-Toomas Aro – laste südamekirurg
	Ain Kaare – hematoloog
	Anne Kallaste – nakkushaiguste arst
	Mall Lepiksoo – perearst Lääne-Virumaal
	Regina Rooneem – onkoloog
	Pilleriin Soodla – nakkushaiguste arst
	Gert Teder – päästeametnik
	Liis Toome – lastearst
	Mirja Varik – hematoloog

Eesti Punase Risti IV klass

	Niina Jaagumets – erakorralise meditsiini õde
	Küllike Kaldoja – sotsiaaltöötaja Tartumaal
	Andras Laugamets – erakorralise meditsiini edendaja
	Pille Märtin – nakkushaiguste arst
	Tatjana Plahhova – vereteenistuse arendaja
	Tiina Simson – lastepsühholoog
	Anu Susi – lastepsühhiaater
	Helgi Tammur – ämmaemand
	Külli Teder – proviisor
	Kristiina Treial – kiusamisvaba kooli eestvedaja
	Mart Vare – päästeametnik

Eesti Punase Risti V klass

	Mare Kangur – SOS Lasteküla pereema
	Priit Paabo – vereandja
	Hendrik Pärnamägi – vereandja
	Tauri Türkson – vereandja
	Kaimo Vahter – vereandja

Kotkaristi III klass

	Darius Jauniškis – Eesti-Leedu julgeolekualase koostöö edendaja
	Tarvo Kruup – politseiametnik, politseikolonelleitnant
	John V. Meyer III – Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, kindralmajor
	Vahur Murulaid – Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonel
	Andris Sprivul – Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonelleitnant

Kotkaristi IV klass

	Agu Kipso – kaitsepolitseiametnik
	Hannes Perk – politseiametnik, politseimajor
	Kristjan Roots – kaitsepolitseiametnik
	Ivar Sammal – tegevväelane, major

Kotkaristi V klass

	Rudolf Esper – demineerija
	Peeter Ilison – kaitseliitlane, nooremleitnant
	Tõnu Janter – politseiametnik, politseikapten
	Žanna Kreštšenko – politseiametnik, politseikapten
	Andrus Sojone – politseiametnik, politseikapten

Kotkaristi kuldrist

	Tanel Kallend – tegevväelane, veebel

Maarjamaa Risti II klass

	Donald John Bacon – Eesti – Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide esindajatekoja liige
	Rubén Marinelarena Gallego – Eesti – Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide esindajatekoja liige
	Charles Ernest Grassley – Eesti – Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide senaator
	Avril Danica Haines – Eesti – Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide Riikliku Luuredirektoraadi juht

Maarjamaa Risti III klass

	Paul Michaelsson – Eesti-Rootsi koostöö edendaja

Maarjamaa Risti IV klass

	Christopher Colin MacLehose – kirjastaja, eesti kirjanduse tutvustaja Suurbritannias

Maarjamaa Risti V klass

	Ahti Esko Kärki – Eesti-Soome päästealase koostöö edendaja
	Pekka Linnainen – Eesti-Soome suhete edendaja

Allikas: president.ee


Ühendkuningriigi kinnisvarainvestorite hulka kuuluvad Kremli liitlasedLONDON, 7. veebruar, AFP-BNS - Peaaegu 52 000 Ühendkuningriigi kinnisvaraobjekti kuuluvad anonüümsetele investoritele, kelle hulgas mõned Kremlile lähedalseisvad isikud, selgus teisipäeval avaldatud raportist.
Seda hoolimata seadustest, mille eesmärk on peatada Venemaa taoline tegevus pärast Moskva sissetungi Ukrainasse.
Rohkem kui 6,7 miljardi naelsterlingi ehk nii 8,1 miljardi dollari väärtuses kinnisvara – eriti Londoni luksuskinnisvara – on ostetud "kahtlaste rahaliste vahenditega" ja "salajaste offshore-firmade kaudu", teatas korruptsioonivastane organisatsioon Transparency International UK oma raportis.
Enam kui viiendik ehk 1,5 miljardit naela on kinnisvarasse kanditud kahtlasest allikatest Venemaalt.
AFP - Baltic News Service


Tehisintellekti loodud tekstide paljastamiseks tuleb välja uus tööriistKõik, kes on juba usinalt kasutanud tehisintellekti ChatGPT oma tekstide loomiseks kas koolitööde või millegi muu jaoks, saavad peagi paljastatud, sest tehisintellekti looja OpenAI toob välja masina loodud sisu tuvastamise tarkvara.ChatGPT on eelmise aasta sügisel OpenAI välja toodud võimas vestlusrobot, mis suudab vastata väga erinevatele küsimustele ning lahendada ülesandeid, mis varem tundusid jõukohased vaid inimesele. Ülikiirelt miljoneid kasutajaid kogunud lahendust on juba kasutatud näiteks uudiste kirjutamisel või programmikoodi loomisel, muidugi saab sellega ka selges eesti keeles etteantud teemadel artikleid luua. Kuna aga masina loodud tekstid on muutnud ärevaks nii haridustöötajad kui paljude muudegi eluvaldkondade (sealhulgas Google'i) esindajad, otsustas idufirma nüüd välja tuua ka masina loodud tekstide tuvastaja. Samas pole see tuvastamine niisama lihtne, sest masin loob küsimise järel iga kord erineva teksti.Tööriist nimega AI Classifier on mõeldud eristama masina ja inimese loodud tekste ning vastuseks ongi lihtne «jah/arvatavasti/ei» etteantud teksti kohta, mis peab olema tähemärkide poolest piisavalt pikk.OpenAI hakkas seda tööriista kiiresti treenima, kuna on oht, et Tld kasutatakse peagi massiliselt valeväidete levitamiseks, automatiseeritud väärinfokampaaniate korraldamiseks, akadeemiliseks pettuseks ja inimesena esinevate vestlusrobotite loomiseks, kirjutatakse idufirma blogis.AI Classifier ei ole täiesti usaldusväärne, hoiatab OpenAI juba ette, nii nagu pole kõik tehisintellekti avaldatud faktidki alati tõesed. Esialgu vaid ingliskeelseid tekste täpsemalt hindav masin tuvastab praegu veel õigesti vaid 26 protsenti tehisintellektiga kirjutatud tekstidest kui «tõenäoliselt AI kirjutatud», samas märgib programm kindlalt valeks üheksa protsenti tehisintellekti kirjutatud tekstidest.Töökindlus paraneb sisendteksti pikkuse suurenedes.Üks põhjustest, miks OpenAI just nüüd oma tööriista avalikustas, on USAs levinud koolide ja teadusasutuste boikott ChatGPT vestlusrobotile, kuna see suudab juba üsna hästi õpilaste eest kodutöid kirjutada.Näiteks on TI abiga lihtne teha ülevaateid kohustuslikust kirjandusest, kirjutada esseesid etteantud teemadel ning isegi lahendada programmeerimisülesandeid.Kui proovida, kas ChatGPT suudab tuvastada ühe iseenda poolt eesti keeles kirjutatud artikli Postimehe lehel, tuleb vastuseks, et tegemist on tõenäoliselt TI loodud tekstiga. Seega tundub, et oma tekste oskab ChatGPT juba avastada, ka eesti keeles, aga päris kindel masin selles veel pole.Samas on tekstihindajal veel üsna palju piiranguid. AI Classifier on lühikeste tekstide puhul (alla 1000 tähemärgi) väga ebausaldusväärne, vahel märgib klassifikaator inimese kirjutatud teksti valesti, kuid enesekindlalt tehisintellekti kirjutatud tekstiks ning tööriista soovitatakse kasutada ainult ingliskeelse teksti puhul.Väga etteaimatavat teksti ei saa samuti usaldusväärselt tuvastada. Näiteks on võimatu ennustada, kas loendi esimesest tuhandest algarvust on kirjutanud tehisintellekt või inimene, sest õige vastus on alati sama.Tehisintellektiga kirjutatud teksti saab praegu tuvastamise vältimiseks muuta. Pole veel selge, kas masin õpib ära ka masina kirjutatud, kuid inimese muudetud teksti tuvastamise.ChatGPT tehisintellekt on juba blokeeritud New Yorgi, Seattle'i ja Los Angelese koolides. Indias Bangalores lastakse tudengitel osa töid ette teatamata õppejõu pilgu all uuesti kirjutada, kui on kahtlus, et teksti loomisel on kasutatud tehisintellekti."Praegu pole veel selge, kas masin õpib ära ka masina kirjutatud, kuid inimese muudetud teksti tuvastamise."13. jaanuaril katsetasime Postimehe veebis, kuidas suudab tehisintellekt ise etteantud teemal artikli kirjutada. Sellise vastuse andis tehisintellekt teksti kohta, mille oli kirjutanud masin.KAIDO EINAMA


Suur osa aumärgi saajatest töötab julgeoleku alalPresident Alar Karise eile allkirjastatud otsusega teenetemärgi saanud 167 inimesest on suur osa seotud julgeolekuga, mis näitab selle valdkonna kaalukust pärast mullu veebruaris alanud Venemaa täiemahulise Ukrainasse sissetungi algust.Presidendi kantselei põhjendas teenetemärgi kavaleride teeneid Eesti riigi ees täpselt nii palju, kui vajalikuks pidas, ning julgeolekuvaldkonna eripära arvestades ei saagi neid teeneid väga põhjalikult avada. Loomulikult ei ole kõik julgeolekuga seotud inimeste teened seotud vaid aasta tagasi puhkenud suure sõjaga, teenetemärkide saajate seas on ka mereohutuse ja noorte riskikäitumisega tegelevaid politseiametnikke ning aastate jooksul ennetustegevusele suurt rõhku pannud päästeameti töötajaid.Aumärgi saajate seas on palju ameeriklasiTunnustuseks rahvusvahelise tiheda ja usaldusliku koostöö eest saavad Kotkaristi III klassi teenetemärgi Leedu kaitsepolitsei direktor ja Eesti-Leedu julgeolekukoostöö edendaja Darius Jauniškis ning Eesti ja Ameerika Ühendriikide julgeolekukoostöö edendaja kindralmajor John V. Meyer IIL Läänemaailma ühtse ohutunnetuse loomise ja hoidmise eest pälvib Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi Ameerika Ühendriikide riikliku luuredirektoraadi juht Avril Haines, kes on esimene naine USA riikliku luurejuhi positsioonil. Ta asus sellele kohale pärast president Joe Bideni ametisse astumist 2021. aasta alguses. Haines on endine Luure Keskagentuuri (CIA) asedirektor, president Barack Obama teisel ametiajal oli ta riikliku julgeolekunõuniku asetäitja.Maarjamaa Risti II klassi teenetmärgi saavad ka Eesti ja Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendajad: Ameerika Ühendriikide Kongressi esindajatekoja liikmed Ruben Gallego ja Donald Bacon ning senaator Charles Grassley.Teenetemärke teenitakse välja UkrainasRiigivapi teenetemärgi saavad Eesti diplomaadid Kiievis. Suursaadik Kaimo Kuusk saab Riigivapi III klassi ja saatkonna asejuht Margus Gering Riigivapi V klassi teenetemärgi.Kotkaristi III klassi teenetemärgi pälvivad Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendajad kolonel Vahur Murulaid ja kolonelleitnant Andris Sprivul, kes jätkasid Venemaa alustatud agressioonisõja puhkedes teenistusülesannete täitmist Eesti saatkonnas Kiievis. Murulaid oli mullu veebruaris ainus kaitseatašee, kes ei lahkunud Venemaa rünnaku järel Kiievist, vaid jätkas saatkonnas oma tööd. Murulaid jäi Kiievisse ka siis, kui suursaadik Kaimo Kuusik ja osa saatkonnatöötajatest jätkasid ohutuse huvides tööd Lvivis.President Karis tunnustas teenetemärgiga ka kaitseväelasi ning politsei- ja piirivalveametnikke, kelle teenistus aitab kindlamaks muuta Eesti sisemist ja välimist rahu.Kotkaristi IV klassi teenetemärgi saab major Ivar Sammal, kes on panustanud õhuväe koostöösse teiste riigiasutustega. Kotkaristi kuldristi saab veebel Tanel Kallend, kes on nii Eestis kui ka paljudel välismissioonidel osaledes teinud kahjutuks sadu lõhkekehi ning panustanud kaitseväe väljaõppesse, lahingvalmiduse tõstmisse ja Eesti siseturvalisuse tagamisse. Kotkaristi V klassi teenetemärgi saab nooremleitnant Peeter Ilison, kes on pikaaegse kaitseliitlasena panustanud vabatahtliku riigikaitse arendamisse.Karis ei unustanud ka sisejulgeolekut ja ennetustKotkaristi V klassi teenetemärgi saavad politseikapten Žanna Kreštšenko, kelle eestvedamisel algatati Saaremaal mereohutusprogramm «Meri ja mina ka», mis keskendub teismeliste riskikäitumise vähendamisele ja teadlikkuse parandamisele, ning politseiametnik Andrus Sojone, kes on andnud oma panuse piirivalve arengusse.Kotkaristi IV klassi teenetemärgi saab politseimajor, eriüksuse K-komando juht Hannes Perk, Kotkaristi III klassi teenetemärgi politseikolonelleitnant Tarvo Kruup, kes Ida prefektina juhib nii Virumaa turvalisuse kui ka Euroopa Liidu välispiiri kaitstuse hoidmist, ning Kotkaristi V klassi teenetemärgi politseikapten Tõnu Janter, kes on hinnatud politseitaktika ekspert.Märkimisväärse panuse eest Eesti julgeoleku tagamisse saavad Kotkaristi IV klassi teenetemärgi kaitsepolitsei ametnikud Agu Kipso ja Kristjan Roots. Kotkaristi V klassi teenetemärgi saab staažikas demineerija Rudolf Esper, kelle oskused on olnud abiks plahvatuste uurimisel ja kes on aidanud tagada kõrgete külaliste turvalisust.Punase Risti III klassi teenetemärgi saab päästeametnik Gert Teder, kes on panustanud Eesti varingupäästevõimekuse loomisse ja osalenud rahvusvaheliselt tunnustatud eksperdina humanitaarmissioonidel. Punase Risti II klassi teenetemärgi saab päästeameti kauaaegne peadirektor Kuno Tammearu, kelle juhtimisel on ametist kujunenud õnnetustele reageerivast asutusest ennetusega tegelev elanikkonnakaitse asutus. Punase Risti IV klassi teenetemärgi saab presidendilt Tartu päästekomando meeskonnavanem Mart Vare.Tunnustus kõikidele Ukraina abistajateleJohanna-Maria Lehtme, Anu Lensment ja Jaona Ratas on tuntud kui innukad Ukraina abistajad, nüüd tunnustas president kõiki kolme Valgetähe teenetemärgiga.MTÜ Slava Ukraini juht Lehtme ütles IV klassi teenetemärgi saamisest kuuldes, et kahjuks tuleb see olukorra eest, mida keegi meist ei tahaks kunagi kogeda. «Aga teenetemärk, nagu ka kõik teised autasud, ei kuulu ainult mulle, vaid absoluutselt kõigile, kes on annetanud ja Ukrainat aidanud,» lisas ta.Anu Lensment ja Jaona Ratas korraldavad vabatahtlikuna juba pea terve aasta varjevõrkude kudumist Ukraina võitlejatele. Nende ennastsalgav töö tõi nüüd mõlemale tunnustuse, nad pälvisid Valgetähe V klassi teenetemärgi. «See aasta oli keeruline, aga ka hästi arendav,» lausus erialalt moekunstnik Lensment. «Teisalt tekkis eriline uus teadmine, kui palju on mu ümber neid, kes on võimelised tegema suuri asju. Ma pole hetkekski mõelnud, et peaksin saama kelleltki tänu, aga muidugi on see mulle väga oluline.»Joana Ratas omakorda leidis, et teenetemärk on saadud liiga vara, sest sõda ei ole veel võidetud ja ees ootavad rasked ajad.Loora-Elisabet LompEesti Vabariigi teenetemärgi saajadRiigivapi III klass Kaimo Kuusk – diplomaat, Eesti suursaadik Ukrainas Indrek Saar – poliitik, kultuuritegelane Riigivapi V klass Margus Gering – diplomaat, Eesti saatkonna asejuht Ukrainas Viktoria Ladõnskaja-Kubits – poliitik, ajakirjanik Valgetähe III klass Tiit Aleksejev – kirjanik, Eesti Kirjanike Liidu esimees Tarmo Loodus – koolijuht, kutsehariduse edendaja Urve Raudmäe-Tauts – ooperilaulja Valgetähe IV klass Rein Agur – lavastaja ja teatrikunsti edendaja Riin Alatalu – muinsuskaitse edendaja Liina Areng – küberturvalisuse ja digiteenuste edendaja Ivar Dembovski – ettevõtja Mart Erik – metsandusettevõtja Ivo Fridolin – biomeditsiinitehnika edendaja, Tallinna Tehnikaülikooli professor Kalle Hamburg – põllumajandusettevõtja Olaf Herman – SA Maarja Küla toetaja, ehitusettevõtja Allar Hint – Eesti tennise edendaja Larissa Jõgi – andragoog, täiskasvanuhariduse edendaja Anneli Kana – külaliikumise edendaja Kristjan Kangur – korvpallur Ragnar Klavan – jalgpallur Kalle Koov – ettevõtluse arendaja Saaremaal Kaarel Kotkas – ettevõtja Nataša Kotšergina – koolijuht, hariduselu edendaja Sillamäel Tiiu Kull – botaanik, loodusturismi edendaja, Eesti Maaülikooli emeriitprofessor Ingvar Kuusk – ettevõtja Luule Kösler – koolijuht, hariduselu edendaja Tallinnas Johanna-Maria Lehtme – Ukraina abistamise korraldaja Arvo Leibur – kontsertmeister, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor Viive Ligi – riigikohtunik Enn Listra – majandusteadlane Toomas Luhaäär – Naissaare elu edendaja, advokaat Ado Lõhmus – keskkonnapoliitika edendaja Kristjan Mäe – riigiametnik Matis Mäeker – rahapesu tõkestamise edendaja Hannes Möllits – riigiametnik Ander Ojandu – Ukraina abistaja, ettevõtja Andres Ojari – arhitekt, Eesti Kunstiakadeemia professor Jüri Okas – arhitekt ja kunstnik Mait Palts – ettevõtluse edendaja Andra Pärsimägi – ringkonnakohtunik Meelis Pärtel – botaanik, Tartu Ülikooli professor Aare Reintam – küberturbe edendaja, Eesti-Ukraina koostöö arendaja Raivo Suviste – teleprodutsent Roomet Sõrmus – põllumajanduse edendaja Jassi Zahharov – ooperilaulja Kalev Tamm – filmiprodutsent, animafilmi arendaja Kretel Tamm – prokurör Kaarel Tarand – ajakirjanik, ühiskonnaelu edendaja Tiina Tegelmann – kultuurielu edendaja Jõgevamaal Kristel Toming – prokurör Ilmar Tõnisson – muusikaelu edendaja Pärnus Tarmo Vahter – ajakirjanik Maarja Vaino – kultuurielu edendaja Raivo Vasnu – ettevõtja, ettevõtluse edendaja Ida-Virumaal Siim Veski – geoloog, Tallinna Tehnikaülikooli professor Veiko Veskimäe – ettevõtja, kohaliku elu edendaja Järvamaal Andres Vosman – riigiametnik Valgetähe V klass Evi Arujärv – kultuurielu edendaja Aili Avi – kohaliku elu edendaja Järvamaal Julia Bali – ajakirjanik Arved Breidaks – ajakirjanik Ivan Buhalko – polügrafist Jaan Elgula – muusik, raadioajakirjanik Larissa Gorbunova – iluvõimlemise treener Hanna Kanep – kõrghariduse korraldaja Mart Kangro – tantsukunsti edendaja Astrid Kannel – ajakirjanik Elma Killing – rahvatantsu edendaja Pärnumaal Jaagup Kippar – informaatika edendaja Ana Kontor – erivajadustega laste hariduse edendaja Toivo Kotov – orienteerumisspordi ja kohaliku elu edendaja Valgamaal Vahur Käärik – ettevõtja Põlvamaal Nikolai Laanetu – zooloog, teaduse populariseerija Anne Lange – tõlkija, tõlkekultuuri arendaja Anu Lensment – Ukraina vabatahtlik abistaja, moekunstnik Vassili Lillepuu – seto kultuuri edendaja Hendrik Lindepuu – tõlkija, poola kirjanduse tutvustaja Toomas Lunge – muusik Jaak Lõhmus – filmikriitik Heiki Meos – ehitusinsener Kristi Mühling – kandleõpetaja ja -mängija Liisa Ojaveer – riigiametnik Aleksandr Openko – Ida-Virumaa koduloo tutvustaja Janika Oras – rahvaluule- ja muusikateadlane Mai Palo – raamatupoe pidaja Viljandis Marika Parv – põllumajanduse edendaja Võrumaal Erik Prozes – pressifotograaf Jüri Puidet – kutseõpetaja Pärnus Siiri Põlluveer – ujumistreener Jaan Pärn – ehtekunstnik Maire Raadik – keelekorraldaja ja -teadlane Helmut Raamat – kergejõustikutreener Anne Raiste – ajakirjanik Peeter Randaru – kergejõustikukohtunik Jaana Ratas – Ukraina vabatahtlik abistaja Valdo Rebane – rahvatantsu edendaja Leevi Reinaru – kohaliku elu edendaja Läänemaal, vaimulik Kaido Reivelt – füüsika populariseerija Katre Riisalu – raamatukogunduse edendaja Anne Ruussaar – kunstiteadlane Raul-Stig Rästa – muusik Külliki Saldre – näitleja Hendrik Sal-Saller – muusik Rein Sikk – ajakirjanik Mart Siliksaar – sulgpallitreener Kristi Soopalu – eesti keele õpetaja Arvo Suppi – ettevõtja Pärnus Kristjan Svirgsden – teleoperaator Olga Sööt – raamatukoguhoidja Viljandimaal Karl Treffner – hariduselu toetaja Ilmar Trull – luuletaja Tambet Tuisk – näitleja Eda Tärk – spordielu edendaja Hiiumaal Külli Tüli – helirežissöör Toivo Unt – muusik, Eesti džässi edendaja Aino Villand – kauaaegne eesti keele õpetaja Valgetähe medal Rutt Kotke – koolibussi juht Lääne-Virumaal Anne Saluneem – Tallinna Loomaaia talitaja Eesti Punase Risti II klass Kuno Tammearu – päästeameti peadirektor Eesti Punase Risti III klass Natan-Toomas Aro – laste südamekirurg Ain Kaare – hematoloog Anne Kallaste – nakkushaiguste arst Mall Lepiksoo – perearst Lääne-Virumaal Regina Rooneem – onkoloog Pilleriin Soodla – nakkushaiguste arst Gert Teder – päästeametnik Liis Toome – lastearst Mirja Varik – hematoloog Eesti Punase Risti IV klass Niina Jaagumets – erakorralise meditsiini õde Küllike Kaldoja – sotsiaaltöötaja Tartumaal Andras Laugamets – erakorralise meditsiini edendaja Pille Märtin – nakkushaiguste arst Tatjana Plahhova – vereteenistuse arendaja Tiina Simson – lastepsühholoog Anu Susi – lastepsühhiaater Helgi Tammur – ämmaemand Külli Teder – proviisor Kristiina Treial – kiusamisvaba kooli eestvedaja Mart Vare – päästeametnik Eesti Punase Risti V klass Mare Kangur – SOS Lasteküla pereema Priit Paabo – vereandja Hendrik Pärnamägi – vereandja Tauri Türkson – vereandja Kaimo Vahter – vereandja Kotkaristi III klass Darius Jauniškis – Eesti-Leedu julgeolekualase koostöö edendaja Tarvo Kruup – politseiametnik, politseikolonelleitnant John V. Meyer III – Eesti-Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, kindralmajor Vahur Murulaid – Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonel Andris Sprivul – Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonelleitnant Kotkaristi IV klass Agu Kipso – kaitsepolitseiametnik Hannes Perk – politseiametnik, politseimajor Kristjan Roots – kaitsepolitseiametnik Ivar Sammal – tegevväelane, major Kotkaristi V klass Rudolf Esper – demineerija Peeter Ilison – kaitseliitlane, nooremleitnant Tõnu Janter – politseiametnik, politseikapten Žanna Kreštšenko – politseiametnik, politseikapten Andrus Sojone – politseiametnik, politseikapten Kotkaristi kuldrist Tanel Kallend – tegevväelane, veebel Maarjamaa Risti II klass Donald John Bacon – Eesti – Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide esindajatekoja liige Rubén Marinelarena Gallego – Eesti – Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide esindajatekoja liige Charles Ernest Grassley – Eesti – Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide senaator Avril Danica Haines – Eesti – Ameerika Ühendriikide julgeolekualase koostöö edendaja, Ameerika Ühendriikide Riikliku Luuredirektoraadi juht Maarjamaa Risti III klass Paul Michaelsson – Eesti-Rootsi koostöö edendaja Maarjamaa Risti IV klass Christopher Colin MacLehose – kirjastaja, eesti kirjanduse tutvustaja Suurbritannias Maarjamaa Risti V klass Ahti Esko Kärki – Eesti-Soome päästealase koostöö edendaja Pekka Linnainen – Eesti-Soome suhete edendajaAllikas: president.eeKristiina Treial võitleb koolikiusamisegaSA Kiusamisvaba Kool asutaja ja eestvedaja, psühholoog Kristiina Treial on kümme aastat levitanud koolides kiusamise ennetamise ja vähendamise programmi KIVA.«Igal kevadel uurime meie KIVA-koolides, kuidas lastel läheb,» lausus Treial. «Neis koolides väheneb kiusamine juba esimesel õppeaastal ja see ongi meie töö tulemus.»KIVA programmiga liitunud koole on juba 113.Treial nentis, et igaühel on vaja tunda end olulisena ja kuuluda mõnda rühma, sest muidu võib ta hakata tunnustust taotlema kohatul viisil. «Teine asi on see, kui sallivad me ühiskonnas oleme. Sallivuse vähesust endast erineate suhtes seostatakse ka kiusamisega,» mainis ta.Treiali sõnul on ees veel palju tööd, aga presidendi tunnustus annab talle hoogu juurde. Aimar AltosaarÕpilaselt õpetajale: olete au igati välja teeninudÕpetaja Ilmar Tõnisson oli kunagi Pärnu-Jaagupis minu teejuht klarneti ja flöödi õppimisel. Viimati suhtlesin temaga aastaid tagasi, nii et nüüd oli vaja end telefonikõneks veidi ette valmistada.«Tere, õpetaja Ilmar! Mina olin kunagi teie õpilane. Georgi.»«Jaa... Oot, kuidas teie nimi oligi?»«G-e-o-r-g-i B-e-l-t-a-d-z-e.»Jaa. Ja-jaa!» kostab hääles äratundmisrõõm.«Soovin teid õnnitleda — vabariigi president on otsustanud anda teile teenetemärgi Pärnu muusikaelu edendamise eest.»Õpetaja Ilmar on liigutatud: «Ma olen ju juba üle 87. Ja siis kui [sellises eas] niimoodi rõõmu tehakse... Väga tänan!»On lausa hämmastav, kuidas üks muusikapedagoog võis juhendatava jubedat mängu kuuldes nii rahulikuks jääda. Ta ise mängis vanasti suupilli ka. Kutsus ellu Pärnu suupilliklubi, andis välja Eesti esimese suupilliõpiku ja mängis sisse mõned plaadid.Vestluse lõpuks küsib õpetaja Ilmar, kas ta peab ise teenetemärgile järele minema. «Aga järsku tuleb president ise mind siia vaatama?»Härra president, kui võimalik, siis palun teid. Georgi BeltadzeKlavan hindab teenetemärki spordiautasudest kõrgemaltEesti kõigi aegade parimate hulka kuuluv jalgpallur Ragnar Klavan sai presidendilt Valgetähe IV klassi teenetemärgi.«Eesti on olnud mulle alati kõige tähtsam koht,» lausus Klavan, kes on esimese eestlasena mänginud kolmes Euroopa tippliigas: Saksamaal,Inglismaal ja Itaalias. «Suur au on saada presidendilt teenetemärk, aga tunnustused pole mulle kunagi kõige tähtsamad olnud. Kui sa teed oma asja hästi, hingega ja õigetel eesmärkidel, siis tunnustus tuleb automaatselt juurde,» lausus ta ja viskas nalja, et äkki andis president märku, et on aeg karjäär lõpetada.Seda, kas vutitee veel jätkub, Klavan öelda ei tihanud: «See vastus jääb praegu sama ümmarguseks kui pall!» Karl JuhkamiKauaaegne raamatupoe pidaja Mai Palo sai ootamatu uudise47 aastat Viljandis raamatupoodi pidanud ja nüüd raamatumüüjana toimetaval 82-aastasel Mai Palol oli hea meel, et ta istus sel hetkel, kui talle teatati Valgetähe V klassi teenetemärgi saamisest.1961. aastal sattus juhuslikult raamatute juurde ja jäigi sinna. Viljandi toonasel raamatupoel Sõprus, mida ta aastakümneid juhatas, oli sisuliselt kaks osa: uued raamatud ja üle Eesti kuulus antikvariaat. 2002. aastast oli Palo Lossi tänava poes ise ettevõtja ja müüja, kuni pani ette, et Raamatukoi võiks Viljandis äri üle võtta. Ettevõte tegigi seda — ja kutsus Palo müüjaks. Nüüd saab ta endiselt olla raamatute keskel, aga ilma poepidamisega kaasnevate muredeta. Marko Suurmägi, SakalaPunase Risti III klassi teenetemärgi kavaler, päästeametnik Gert Teder on andnud suure panuse Eesti varingupäästevõimekusse. Päästeameti kauaaegne juht Kuno Tammearu on muutnud ameti reageerivast asutusest ennetavaks, millega on säästetud arvukalt inimelusid.Leedu kaitsepolitsei direktor Darius Jauniškis sai president Alar Kariselt Kotkaristi III klassi teenetemärgiga. Kolonel Vahur Murulaid oli mullu veebruaris pärast Venemaa rünnaku algust ainus kaitseatašee, kes ei lahkunud Kiievist.Ameerika Ühendriikide riikliku luuredirektoraadi juht Avril Haines sai läänemaailma ühtse ohutunnetuse loomise eest Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi.Loe ka JUHTKIRJA LK 14ANDRES EINMANN, ajakirjanik


Tänavu annab president Alar Karis teenetemärgid 167 inimesele„Iseseisvuspäeva eel tänab Eesti Vabariik oma teenetemärkidega inimesi, kelle töö ja tegevus on aidanud muuta Eestit paremaks, kaitstumaks, sõbralikumaks ja hoolivamaks,“ kirjutas president Alar Karis riigi teenetemärkide andmise otsuse eessõnas. Riiklikud autasud Eestile osutatud teenete tunnustuseks saavad 167 inimest kodu- ja välismaalt.Tavakohaselt avaldatakse veebruaris vabariigi aastapäeva eel presidendi otsus riiklike autasude andmise kohta. Otsuses on seekord kirjas, et „riigi teenetemärgid on tunnustus Eesti inimestele ja meie toetajatele välisriikides nende pühendumuse, igapäevase visaduse, ka vapruse eest. Neid kõiki - erinevate elualade 8 esindajaid - ühendab sihikindlus kutsetöös või kogukondlikus tegevuses ning nende summa annab Eestile jõu ja sitkuse, teadmised ja ettevõtlikkuse, hoolimise ja tähelepanelikkuse.“Alar Karis jagas presidendiametis teenetemärke teist korda, mullu pidas riigipea riikliku autasu vääriliseks 148 inimest. Tänavused teenetemärgid annab president üle 21. veebruaril, nende saajad on autasude kaupa järgmised.Riigivapi III klassKaimo Kuusk - diplomaat, Eesti suursaadik UkrainasIndrek Saar - poliitik, kultuuritegelaneRiigivapi V klassMargus Gering - diplomaat, Eesti saatkonna asejuht UkrainasViktoria Ladõnskaja-Kubits - poliitik, ajakirjanikValgetähe III klassTiit Aleksejev - kirjanik, Eesti Kirjanike Liidu esimeesTarmo Loodus - koolijuht, kutsehariduse edendajaUrve Raudmäe-Tauts - ooperilauljaValgetähe IV klassRein Agur - lavastaja ja teatrikunsti edendajaRiin Alatalu - muinsuskaitse edendaja Liina Areng - küberturvalisuse ja digiteenuste edendajaIvar Dembovski - ettevõtja Mart Erik - metsandusettevõtja Ivo Fridolin - biomeditsiinitehnika edendaja, TTÜ professorKalle Hamburg - põllumajandusettevõtja Olaf Herman - SA Maarja Küla toetaja, ehitusettevõtjaAllar Hint - Eesti tennise edendaja Larissa Jõgi - andragoog, täiskasvanuhariduse edendajaAnneli Kana - külaliikumise edendaja Kristjan Kangur - korvpallur Ragnar Klavan - jalgpallur Kalle Koov - ettevõtluse arendaja SaaremaalKaarel Kotkas - ettevõtja Nataša Kotšergina -koolijuht, hariduselu edendaja SillamäelTiiu Kull - botaanik, loodusturismi edendaja, EMÜ emeriitprofessorIngvar Kuusk - ettevõtja Luule Kösler - koolijuht, hariduselu edendaja TallinnasJohanna-Maria Lehtme - Ukraina abistamise korraldajaArvo Leibur - kontsertmeister, EMTA professorViive Ligi - riigikohtunik Enn Listra - majandusteadlane Toomas Luhaäär - Naissaare elu edendaja, advokaatAdo Lõhmus - keskkonnapoliitika edendajaKristjan Mäe - riigiametnik Matis Mäeker - rahapesu tõkestamise edendajaHannes Möllits - riigiametnikAnder Ojandu - Ukraina abistaja, ettevõtjaAndres Ojari - arhitekt, Eesti kunstiakadeemia professorJüri Okas - arhitekt ja kunstnikMait Palts - ettevõtluse edendajaAndra Pärsimägi - ringkonnakohtunikMeelis Pärtel - botaanik, TÜ professor Aare Reintam - küberturbe edendaja, Eesti-Ukraina koostöö arendajaRaivo Suviste - teleprodutsent Roomet Sõrmus - põllumajanduse edendajaJassi Zahharov - ooperilaulja Kalev Tamm - filmiprodutsent, animafilmi arendajaKretel Tamm - prokurör Kaarel Tarand - ajakirjanik, ühiskonnaelu edendajaTiina Tegelmann - kultuurielu edendaja JõgevamaalKristel Toming - prokurör Ilmar Tõnisson - muusikaelu edendaja PärnusTarmo Vahter - ajakirjanik Maarja Vaino - kultuurielu edendaja Raivo Vasnu - ettevõtja, ettevõtluse edendaja Ida-VirumaalSiim Veski - geoloog, Tallinna tehnikaülikooli professorVeiko Veskimäe - ettevõtja, kohaliku elu edendaja JärvamaalAndres Vosman - riigiametnikValgetähe V klassEvi Arujärv - kultuurielu edendaja Aili Avi - kohaliku elu edendaja JärvamaalJulia Bali - ajakirjanik Arved Breidaks - ajakirjanik Ivan Buhalko - polügrafist Jaan Elgula - muusik, raadioajakirjanik Larissa Gorbunova - iluvõimlemise treenerHanna Kanep - kõrghariduse korraldaja Mart Kangro - tantsukunsti edendaja Astrid Kannel - ajakirjanik Elma Killing - rahvatantsu edendaja PärnumaalJaagup Kippar - informaatika edendaja Ana Kontor - erivajadustega laste hariduse edendajaToivo Kotov - orienteerumisspordi ja kohaliku elu edendaja ValgamaalVahur Käärik - ettevõtja Põlvamaal Nikolai Laanetu - zooloog, teaduse populariseerijaAnne Lange - tõlkija, tõlkekultuuri arendajaAnu Lensment - Ukraina vabatahtlik abistaja, moekunstnikVassili Lillepuu - seto kultuuri edendaja Hendrik Lindepuu - tõlkija, poola kirjanduse tutvustajaToomas Lunge - muusik Jaak Lõhmus - filmikriitik Heiki Meos - ehitusinsener Kristi Mühling - kandleõpetaja ja -mängijaLiisa Ojaveer - riigiametnik Aleksandr Openko - Ida-Virumaa koduloo tutvustajaJanika Oras - rahvaluule- ja muusikateadlaneMai Palo - raamatupoe pidaja Viljandis Marika Parv - põllumajanduse edendaja VõrumaalErik Prozes - pressifotograaf Jüri Puidet - kutseõpetaja Pärnus Siiri Põlluveer - ujumistreenerJaan Pärn - ehtekunstnikMaire Raadik - keelekorraldaja ja keeleteadlaneHelmut Raamat - kergejõustikutreenerAnne Raiste - ajakirjanikPeeter Randaru - kergejõustikukohtunikJaana Ratas - Ukraina vabatahtlik abistajaValdo Rebane - rahvatantsu edendaja Leevi Reinaru - kohaliku elu edendaja Läänemaal, vaimulikKaido Reivelt - füüsika populariseerija Katre Riisalu - raamatukogunduse edendajaAnne Ruussaar - kunstiteadlane Raul-Stig Rästa - muusik Külliki Saldre - näitleja Hendrik Sal-Saller - muusik Rein Sikk - ajakirjanik Mart Siliksaar - sulgpallitreener Kristi Soopalu - eesti keele õpetaja Arvo Suppi - ettevõtja Pärnus Kristjan Svirgsden - teleoperaator Olga Sööt - raamatukoguhoidja ViljandimaalKarl Treffner - hariduselu toetaja Ilmar Trull - luuletaja Tambet Tuisk - näitleja Eda Tärk - spordielu edendaja Hiiumaal Külli Tüli - helirežissöör Toivo Unt - muusik, Eesti džässi edendajaAino Villand - kauaaegne eesti keele õpetajaValgetähe medalRutt Kotke - koolibussi juht Lääne-VirumaalAnne Saluneem - Tallinna loomaaia talitajaEesti Punase Risti II klassKuno Tammearu - Päästeameti peadirektorEesti Punase Risti III klassNatan-Toomas Aro - laste südamekirurgAin Kaare - hematoloogAnne Kallaste - nakkushaiguste arstMall Lepiksoo - perearst Lääne-VirumaalRegina Rooneem - onkoloogPilleriin Soodla - nakkushaiguste arstGert Teder - päästeametnikLiis Toome - lastearstMirja Varik - hematoloogEesti Punase Risti IV klassNiina Jaagumets - erakorralise meditsiini õdeKüllike Kaldoja - sotsiaaltöötaja TartumaalAndras Laugamets - erakorralise meditsiini edendaja Pille Märtin -nakkushaiguste arst Tatjana Plahhova -vereteenistuse arendaja Tiina Simson -lastepsühholoog Anu Susi -lastepsühhiaater Helgi Tammur -ämmaemand Külli Teder - proviisor Kristiina Treial - kiusa-misvaba kooli eestvedaja Mart Vare - päästeametnikEesti Punase Risti V klassMare Kangur - SOS Lasteküla pereema Priit Paabo - vereandja Hendrik Pärnamägi - vereandja Tauri Türkson - vereandjaKaimo Vahter - vereandjaKotkaristi III klassDarius Jauniškis - Eesti-Leedu julgeolekukoostöö edendaja Tarvo Kruup - politseiametnik, politseikolonelleitnant John V. Meyer III - Eesti-USA julgeolekukoostöö edendaja, kindralmajor Vahur Murulaid - Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonel Andris Sprivul - Eesti-Ukraina kaitsekoostöö edendaja, kolonelleitnantKotkaristi IV klassAgu Kipso - kaitsepolitseiametnik Hannes Perk - politseiametnik, politseimajorKristjan Roots - kaitsepolitseiametnik Ivar Sammal - tegevväelane, majorKotkaristi V klassRudolf Esper - demineerijaPeeter Ilison - kaitseliitlane, nooremleitnantTõnu Janter - politseiametnik, politseikaptenŽanna Kreštšenko - politseiametnik, politseikaptenAndrus Sojone - politseiametnik, politseikaptenKotkaristi kuldristTanel Kallend - tegevväelane, veebelMaarjamaa Risti II klassDonald John Bacon - Eesti-USA julgeolekukoostöö edendaja,USA esindajatekoja liige Ruben Marinelarena Gallego - Eesti-USA julgeolekukoostöö edendaja, USA esindajatekoja liige Charles Ernest Grassley - Eesti-USA julgeolekukoostöö edendaja, USA senaatorAvril Danica Haines - Eesti-USAjulgeolekukoostöö edendaja, USA Riikliku Luuredirektoraadi juhtMaarjamaa Risti III klassPaul Michaelsson - Eesti-Rootsi koostöö edendajaMaarjamaa Risti IV klassChristopher Colin MacLehose - kirjastaja, eesti kirjanduse tutvustaja Suur britanniasMaarjamaa Risti V klassAhti Esko Kärki - Eesti-Soome päästealase koostöö edendajaPekka Linnainen - Eesti-Soome suhete edendaja


PRESSITEADE: Kinnitati Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KÜSK) nõukogu uued liikmedSiseministeerium
Pressiteade
7.02.2023

Kinnitati Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KÜSK) nõukogu uued liikmed

Eile, 6. veebruaril kinnitas siseminister Lauri Läänemets KÜSKi nõukogu
uued liikmed. Nõukogusse kandideeris kuuele vabakonna esindaja kohale 17
väärikat kandidaati. Värske nõukogu esimene koosolek toimub veebruari
lõpus.

KÜSKi nõukogusse hakkab kuuluma 11 tegusat inimest üle Eesti, kes kõik
aitavad omal viisil kaasa kodanikuühiskonna arengule. „Arvestades seda,
et KÜSK-i tööpõld sellest aastast oluliselt laieneb, lähtusime ka
nõukogu kinnitamisel sellest, et uues koosseisus oleks esindatud
võimalikult palju erineva tausta ja kogemusega inimesi. Nõukogu liikmete
teadmised, kontaktid ja ideed aitavad sihtkapitali töötajatel seada
veelgi selgemaid ja ambitsioonikamaid eesmärke. KÜSK-il on ülimalt
tähtis panus kodanikuühiskonda ja kogukondadesse, et luua sidusamat
Eestit,“ ütles siseminister Lauri Läänemets.

Senine hea tava on olnud leida nõukogusse vabakonna esindajad avaliku
konkursiga. Nii eelnes ka seekord nimetamisele tiheda konkurentsiga
konkurss ja valiku konsulteerimine riigi ja kodanikuühiskonna koostööd
edendava valitsuskomisjoniga.

KÜSKi nõukogusse nimetatakse:

·         Aage Õunap – MTÜ Eesti Lasterikaste Perede Liidu president
ja senine KÜSKi nõukogu esimees,

·         Carina Paju – Avatud Valitsemise Partnerluse sekretariaadi
regionaalne koordinaator ja varasem MTÜ Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht,

·         Eha Paas – Eesti Külaliikumise Kodukant vabatahtlike
seltsiliste projektiekspert ja MTÜ Arenduskoda projektijuht,

·         Irene Käosaar – Narva Eesti Riigigümnaasiumi direktor ja
senine KÜSKi nõukogu liige,

·         Markus Toompere – Elva vallavalitsuse kultuurispetsialist ja
pikaaegne Tartu Kunstnike Liidu juht,

·         Tarmo Treimann – Sihtasutuse Keskkonnaõiguse Keskus
tegevjuht.

Lisaks kuuele vabakonna esindajale kuulub nõukogusse ka viis riigi
esindajat – nõukogus jätkab Rahandusministeeriumi esindajana Kaur
Siruli ja uue liikmena Siseministeeriumi rahvastiku ja kodanikuühiskonna
asekantsler Raivo Küüt. Ülejäänud kolm riigi esindajat nimetab
siseminister nõukogusse lähiajal. Nõukogu liikmed nimetatakse kolmeks
aastaks.

Sihtasutus Kodanikuühiskonna Sihtkapital (KÜSK) on riigi sihtasutus
Siseministeeriumi valitsemisalas, mis toetab vabaühenduste võimekust ja
kodanikuaktiivsust vastavalt „Sidusa Eesti arengukavale 2021-2030“ ja
selle programmile „Kogukondlik Eesti“. Programmi fookuses on tugev
kodanikuühiskond, kodanikuaktiivsus kogukondades ja kogukondlik
lähenemisviis.

Eestis on umbes 22 500 mittetulundusühingut ja sihtasutust. Neist umbes
800 on sihtasutused ning üle 500 usulised ühendused. Usulistest
ühendustest enamik kuulub kirikutesse või koguduste liitudesse.

Lisainfo:
Mari Tupits
kommunikatsiooninõunik
mari.tupits@siseministeerium.ee<mailto:mari.tupits@siseministeerium.ee>
+372 5854 2608


KÜSK-i nõukogu uued liikmed said paikaTALLINN, 7. veebruar, BNS - Siseminister Lauri Läänemets kinnitas esmaspäeval Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KÜSK) nõukogu uued liikmed.
Nõukogusse kandideeris kuuele vabakonna esindaja kohale 17 väärikat kandidaati. Värske nõukogu esimene koosolek toimub veebruari lõpus.
KÜSK-i nõukogusse hakkab kuuluma 11 tegusat inimest üle Eesti, kes kõik aitavad omal viisil kaasa kodanikuühiskonna arengule. „Arvestades seda, et KÜSK-i tööpõld sellest aastast oluliselt laieneb, lähtusime ka nõukogu kinnitamisel sellest, et uues koosseisus oleks esindatud võimalikult palju erineva tausta ja kogemusega inimesi. Nõukogu liikmete teadmised, kontaktid ja ideed aitavad sihtkapitali töötajatel seada veelgi selgemaid ja ambitsioonikamaid eesmärke. KÜSK-il on ülimalt tähtis panus kodanikuühiskonda ja kogukondadesse, et luua sidusamat Eestit,“ ütles Läänemets.
Senine hea tava on olnud leida nõukogusse vabakonna esindajad avaliku konkursiga. Nii eelnes ka seekord nimetamisele tiheda konkurentsiga konkurss ja valiku konsulteerimine riigi ja kodanikuühiskonna koostööd edendava valitsuskomisjoniga.
KÜSK-i nõukogusse nimetatakse MTÜ Eesti Lasterikaste Perede Liidu president ja senine KÜSKi nõukogu esimees Aagne Õunap, Avatud Valitsemise Partnerluse sekretariaadi regionaalne koordinaator ja varasem MTÜ Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht Carina Paju, Eesti Külaliikumise Kodukant vabatahtlike seltsiliste projektiekspert ja MTÜ Arenduskoda projektijuht Eha Paas, Narva Eesti riigigümnaasiumi direktor ja senine KÜSK-i nõukogu liige Irene Käosaar,Elva vallavalitsuse kultuurispetsialist ja pikaaegne Tartu Kunstnike Liidu juht Markus Toompere ning sihtasutuse Keskkonnaõiguse Keskus tegevjuht Tarmo Treimann.
Lisaks kuuele vabakonna esindajale kuulub nõukogusse ka viis riigi esindajat – nõukogus jätkab rahandusministeeriumi esindajana Kaur Siruli ja uue liikmena siseministeeriumi rahvastiku ja kodanikuühiskonna asekantsler Raivo Küüt. Ülejäänud kolm riigi esindajat nimetab siseminister nõukogusse lähiajal. Nõukogu liikmed nimetatakse kolmeks aastaks.
Sihtasutus Kodanikuühiskonna Sihtkapital on riigi sihtasutus siseministeeriumi valitsemisalas, mis toetab vabaühenduste võimekust ja kodanikuaktiivsust vastavalt „Sidusa Eesti arengukavale 2021-2030“ ja selle programmile „Kogukondlik Eesti“. Programmi fookuses on tugev kodanikuühiskond, kodanikuaktiivsus kogukondades ja kogukondlik lähenemisviis.
Eestis on umbes 22 500 mittetulundusühingut ja sihtasutust. Neist umbes 800 on sihtasutused ning üle 500 usulised ühendused. Usulistest ühendustest enamik kuulub kirikutesse või koguduste liitudesse.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Tuludeklaratsioon puudutab ka krüptoinvestoreidÕige pea algab iga-aastane tuludeklaratsioonide esitamine. Oluline on teada, krüptoraha või loodud NFT (non-fungible token) müügist või muul viisil krüptorahas saadud tulu, sh üüritulu, tuleb eraisikul deklareerida ja maksta tulumaks.
Autor: Andras Kralla / Äripaev
Huvi krüptovarade ja nendesse investeerimise vastu on suur ning erinevad suunamudijad ja investorid räägivad võimalustest teenida tulu, kuid ka kaasnevatest ohtudest, näiteks riskist kaotada väärtuse languse tõttu kogu raha või sattuda mõne petuskeemi ohvriks. Oluline on pidada silmas, et iga tehtud investeerimisotsus oleks hoolikalt läbi kaalutud.


EAS-i ja Kredexi ühendasutuse nõukogu liikmeks sai Taavi TamkiviTALLINN, 7. veebruar, BNS – Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan nimetas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) ja Kredexi ühendasutuse uueks nõukogu liikmeks Asutajate Seltsi esindaja ja idufirma Salv tegevjuhi Taavi Tamkivi.
"EAS on oluline partner ettevõtluse ökosüsteemi arendamisel ja koostöövõimaluste loomisel traditsiooniliste sektorite ja idusektori vahel. Kuigi Eesti on täna hea kasvulava uute iduettevõtete loomiseks, tuleb meil ettevõtluskeskkonna kujundamisel üha enam arvestada ka iduettevõtete järgmiste arengufaaside ja kasvuettevõtete muutunud vajadustega. Loodan, et Taavi Tamkivi Asutajate Seltsi esindajana aitab seda vaadet ka nõukogu tasandil veelgi rohkem sisse tuua," kommenteeris minister Kristjan Järvan pressiteates.
Tamkivi on rahapesuga võitleva idufirma Salv tegevjuht ja kaasasutaja ning kuulub ka finantssektori esindusorganisatsiooni FinanceEstonia nõukokku. Varasemalt on ta töötanud nii Wise'i, Skype'i kui Bigbanki meeskondades.
EAS-i ja Kredexi ühendasutuse ettevõtjatest ja asjatundjatest koosnevasse nõukogusse kuuluvad lisaks Tamkivile Arto Aas, Helo Meigas, Mait Palts, Renno Veinthal, Sille Kraam, Hannes Ojangu, Anto Liivat ja Johan Kärp, nõukogu juhib Kristi Tiivas.
Tallinna toimetus, +372 505 3628, majandus@bns.ee
Baltic News Service


Elisa: möödunud aasta kulges rekordilise küberohtude laine allTALLINN, 7. veebruar, BNS - 2022. aasta möödus Eesti küberturberuumis meeletu ohtude kasvu tähe all - Elisa Netivalvuri teenuse statistika kohaselt kasvas ohtude hulk jaanuarist septembrini ligi 3700 protsenti ning kuigi aasta lõpusirgel rünnakute hulk mõnevõrra langes, tuli detsembris probleemidele reageerida ligi kümme korda rohkem kui jaanuaris.
Aasta peale kokku kaitses Netivalvur kasutajaid 666 721 erineva ohu eest, kusjuures kõige väiksema ohtude hulgaga kuu oli jaanuar, samas kui septembris ületas intsidentide hulk 257 000 piiri. Kõige sagedamini kujutas internetikasutajatele ohtu pahavara, olulisteks ründevektoriteks olid ka õngitsuskampaaniad ja botivõrgud.
“Pärast meeletult aktiivset sügise algust ohtude hulk langes, samas ei võtnud küberkurjategijad väga pikka pausi. Juba novembrist hakkas tuvastatud ohtude hulk taas kiirelt kasvama ning detsembris saavutati uuesti kesksuvine tase,” ütles Elisa uute teenuste juht Meelis Seer. “Möödunud aastat tervikuna vaadates liikus trend pigem ülespoole ning pole põhjust arvata, et pahalased tänavu vähemaktiivseks muutuksid.”
Eelmisel aastal pidid eestlased rinda pistma laia hulga erinevate rünnakutega, mille abil üritati nakatada seadmeid pahavaraga, petta välja raha, või muuta kättesaamatuks igapäevaselt kasutatavad teenused. Elisa infoturbejuhi Mai Krafti sõnul on paljud ründeviisid tuttavad ka eelmistest aastastest, samas kui uusi viise kahju tegemiseks lisandub pidevalt.
Näiteks tuli mullu silmitsi seista pankasid matkivate libalehtedega, mille toel said pahalased ligipääsu ohvrite pangakontodele. Libalehed tõusid kõrgetele positsioonidele otsingumootorites ja nende linke levitati ka sõnumite teel. Libalehtede kõrval levisid laialdaselt ka välismaistelt numbritelt tehtud petukõned, mille eesmärgiks oli petta välja raha. Politsei- ja piirivalveametit teavitati eelmisel aastal investeerimis- ja panganduspettustest 750 korda, pettuste kogukahju ületas viie miljoni euro piiri.
“Rünnakud ei mõjutanud vaid eraisikuid – endiselt on aktuaalsed nii tegevjuhi pettused kui ka teenustõkestusrünnakud,” lausus Kraft. “Viimased muudab eriti ohtlikuks tõsiasi, et neid võivad läbi viia inimeste endi seadmed ilma omaniku teadmiseta – kui oma seadmeid kaitstuna ja värskendatuna ei hoia, võidakse neid pahalaste poolt ära kasutada ulatuslike rünnete läbiviimiseks.”
Netivalvuri peatatud kõige levinumatest juhtudest tõi Seer välja veebilehitsejat nakatava reklaam-pahavara ning andmeid varastavad infolehed. Esimese puhul paluti inimestel lubada kindlal lehel saata nende brauserisse teavitusi, pärast mida kuvati veebiakendes pidevalt soovimatut reklaami. Teisel juhul kutsuti aga kasutajaid sirvima telefoninumbreid ja muid kontakte sisaldavat veebilehte, mille eesmärgiks oli aga tegelikkuses seadme pahavaraga nakatamine ning andmete varastamine.
“Erinevaid ründeviise võis kohata sadu. Mõned neist on juba ammu tuntud, teised aga uued – nii nagu arenevad küberturbelahendused, nii arenevad ka viisid, kuidas raha või andmeid varastada. Seetõttu on oluline, et iga internetis toimetav inimene oleks ettevaatlik, kasutaks loogilist mõtlemist ja võtaks kasutusele viirusetõrje või Netivalvuri, et end kahjude eest kaitsta,” lausus ta. „Jätkusuutlik digitaalne tulevik saab kujuneda vaid küberturvalisusteadlikkuse tõusmisel ja järjepidevalt paremuse poole sihtides.“
Elisa Eesti AS kuulub Elisa kontserni ning on Eestis mobiilside turuliider. Elisa edendab jätkusuutlikku tulevikku läbi digitaliseerimise, pakkudes meelelahutus, infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniteenuseid ning luues klientidele turvalisi võrgu- ja andmekeskuste lahendusi. Ligi 1000 töötajaga suurettevõtte siht on saada juhtivaks kommunikatsiooni- ja meelelahutusettevõtteks Eestis.
Vastutustundliku ettevõttena kasutab Elisa oma tugijaamade töös 100% taastuvatest energiaallikatest ostetud elektrit, läbi mille pakume kõikidele klientidele mobiilside-, interneti püsiühenduse ja TV-teenuseid, koos eksklusiivselt toodetud telesisuga platvormil Elisa Huub. Elisa Eesti ärikliendiüksus aitab ettevõtetel ning avalikul sektoril kasvatada efektiivsust ja turvalisust võrgu- ja IT infrastruktuurilahenduste abil. Ettevõtte käive oli 2022. aastal 209 miljonit eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service