Peavoolumeedia teeb Telegrami: Helme ja Kallas muutuvad üha enam “parajaks paariks”Fotokollaaž: Wikimedia Commons / Renee Altrov – Riigikantselei, CC BY-SA 4.0 + Uued Uudised + Canva.com
ERR toob suuremate päevalehtede juhtkirjade varal välja sama, millele Telegram.ee-gi on korduvalt tähelepanu pööranud, et lõppkokkuvõttes ei ole vahet, milline erakond võimul on, sest kõik teevad võimu nimel samu asju.

Toimetused heidavad Kallasele ette, et ta ei saa siiani aru toimuva moraalsetest tagajärgedest ega mõjust Eesti mainele välismaal, samuti sisepoliitilistest järelmitest.
Eesti Päevaleht leiab ka, et esmaspäevane Kaja Kallase ja Mart Helme vastasseis riigikogu korruptsioonivastases erikomisjonis lõi kõvemini helisema ka sisepoliitilise häirekella.
“Helmed ja Kallas muutuvad järjest enam “parajaks paariks”, kes üritavad vastastikuse kraaklemisega oma süvapoolehoidjaid rõõmustada. Helme näib olevat Kallasele otsekui appi tulnud: ähvardades peaministri personaalküsimuse pärast kogu riigikogu töö blokeerida, nihutab ta fookuse Kallaselt enda mitteriigimehelikule käitumisele,” kommenteerib päevaleht ja lisab, et kui nii läheb, siis Kallas pääseb ja tema skandaali maksavad kinni kõik teised Eesti nõrgenenud maine ja süveneva polariseerumise kujul.
Vaata ka Hando Tõnumaa videot, kus ta seletab, miks ei ole vahet, kes on peaminister:
https://video.telegram.ee/kallas2uusYT.mp4

Toimetasid Mariann Joonas ja Hando Tõnumaa


Moskvat kaitsva õhutõrjearmee ülem on vahi all altkäemaksu võtmise eestMoskvat löökide eest õhust kaitsva Lenini ordeniga 1. eriotstarbelise õhutõrjearmee ülemat, kindralmajor Konstantin Ogijenkot süüdistatakse altkäemaksu võtmises eriti suures ulatuses, vahendab Meduza.
TASS teatas, et kriminaalasi, mille järgi võib kindralit oodata kuni 15-aastane vanglakaristus, algatati tänavu juulis. Ogijenko on vahi all vähemalt kuni 27. novembrini.
Ajalehe Kommersant andmetel sai Ogijenko koos 4. õhutõrjediviisi ülema, kindralmajor Dmitri Beljatskiga ühiskondliku organisatsiooni Nadežda juhilt 500 000 rubla (4750 eurot). See oli esimene osa altkäemaksust kogusummas 30 miljonit rubla (285 000 eurot), mille eest sõjaväelased lubasid eraldada täisehitamiseks Venemaa kaitseministeeriumi maad Moskva oblastis Dolgoprudnõis ja Lobnjas.
Beljatski on osaliselt süüd tunnistanud ja uurijatega kokkuleppe sõlminud. Ta saadeti koduaresti. Ogijenko ei ole oma süüd tunnistanud. Uurijad otsustasid, et „Venemaa kaitseministeeriumi sõjalise juhtimise organite ametiisikute hulgas laialdasi sidemeid omav“ kindral võib hakata tunnistajaid mõjutama ning võib hakata end uurijate ja kohtu eest varjama.
Ogijenko sai 1. õhutõrjearmee ülemaks 2021. aastal. Pärast kriminaalasja algatamist võeti ta ametist maha.


Müügiportaalid internetis: käepärane viis müüa seisma jäänud esemeid ja osta soodsaltInimeselt inimesele müügiplatvormid muutuvad aina populaarsemaks, sest esiteks on sealt võimalik kaupu saada soodsamalt ja teiseks aitab see võidelda ületarbimise ja -tootmisega. Kuidas veebis aga nii osta ja müüa, et hiljem kahetsema ei peaks?
DPD hiljutisest e-kaubanduse uuringust selgus, et juba kaks kolmest regulaarsest e-ostlejast müüb või soetab tooteid inimeselt inimesele müügiplatvormide kaudu.
Müügi-ostulahenduse Yaga juhi Aune Aunapuu sõnul on neil Eestis 150 000 registreeritud kasutajat (tegutsetakse ka Aafrikas ja Aasias) ning tehingute maht ühes kuus on 40 000 tellimust. „Meil läheb hästi. Alates COVIDi tulekust oleme näinud kasvu ja kuna viimasel aastal on läinud majandusseis veelgi keerulisemaks, otsivad inimesed aina rohkem soodsat kaupa,“ kommenteerib ta.
Yagas müüakse palju kasutatud riideid, aga ka kodu- ja ilukaupu ning raamatuid, mis on eriti populaarsed just viimasel ajal. „Tegelikult müüakse kõiki kaupu, mida naised tarbivad ja kodudes kasutavad – meie peamiseks kasutajaskonnaks on naised.“
Aunapuu lisab, et ostjate arv kasvab, sest Yagast saab hea hinnaga korralikku kaupa ja müüjate arv kasvab, sest kasutatud asjade ringlusesse panek aitab keerulisel ajal lisa teenida. „Ma ei alahinda teenimisvõimalust, vaid ütlen, et see on müüjate põhimotivaator. Mida keerulisem aeg, seda rohkem otsitakse võimalusi, kuidas teenida ja säästa. Yagal on mõlemad võimalused olemas — umbes 70% meie kasutajatest on nii ostjad kui ka müüjad.“
Turvaline tänu raha vahendamisele
Netikelmide hulk ja nutikus kasvab iga päevaga. „Näiteks Facebook Marketis on palju petuskeeme, kus keegi korjab raha kokku, et midagi kuskilt tellida, aga siis lihtsalt kaob,“ ütleb Aunapuu. „Tänu sellele, et me vahendame raha, meie platvormil sellist asja juhtuda ei saa. Meie kui platvormi haldaja jaoks on kõige olulisem väärtus turvalisus.“
Yagas liigub kaup eraisikult eraisikule ja Aunapuu sõnul on nende roll muuta need tehingud võimalikult sujuvaks ja kindlaks, et ostja oma rahast ilma ei jääks. „Sarnaselt e-poega toimivad meil panga- ja transpordilingid. Kauba eest tasutud summa laekub esmalt Yaga kontole ja vabastatakse sealt müüjale alles siis, kui ostja on toote kättesaamist kinnitanud. See on automaatne, nii et midagi valesti minna ei saa,“ räägib ta.
Küll aga võib, nagu e-kaubanduses ikka, tekkida vahel probleeme sellega, et ostja soovib mõnda eset tagastada, kui ta sellega päris rahul ei ole. „Tagastuse peavad müüja ja ostja omavahel kokku leppima ehk müüja peab olema nõus kaupa tagasi võtma. Tagastamine on põhjendatud, kui müüja on eksinud — märkinud näiteks tootekirjelduses riideesemele vale suuruse või on mõni muu detail valesti kirja saanud,“ selgitab Aunapuu. „Kuid selle põhjendusega, et asi lihtsalt ei meeldi või see ei istu seljas, tagastada ei saa. Sel juhul soovitame ostjal endal asja edasi müüa.“
Aunapuu sõnul on eestlased üldiselt head ja vastutustundlikud kaupmehed.
Kaupa võib müüa ka oksjonil
Osta.ee kauplemiskeskkond alustas ainult eraisikutele mõeldud kasutatud esemete oksjonilahendusena, aga nüüd tegutseb üle 800 e-poe. Kaks kolmandikku tehingutest moodustavadki juba ettevõtete müügid.
Oksjonit algatades saab müüja määrata peale kauba alghinna ka osta-kohe-hinna. Kui keegi osta-kohe-hinnaga kaupa ära ei osta, võidab suurima pakkumise teinud kasutaja, kellele pärast oksjoni lõppu saabub vastav teavitus e-kirjana. Edasi on tal seitse päeva aega kinnitada transpordiviis ja valida tasumiseks müüja ette antutest kas Osta e-konto, sularaha, deposiidi- või pangaülekanne.
Kõige turvalisem viis oksjoniportaali kaudu ostetud esemete eest tasumiseks on deposiit. Ostja kannab oma Osta.ee e-kontole raha, kust see müügi järel broneeritakse. Alles siis, kui ta on eseme kätte saanud ja sellega rahul, vabastab ta deposiidimakse ning portaal kannab raha müüja e-kontole. Uutele ja väheaktiivsetele müüjatele ongi see ainus neile võimaldatud makseviis, kuid käest kätte tehingu puhul saab tasuda loomulikult ka sularahas.
Juhul, kui müüja ei ole eset lubatud ajaks — reeglina 7 päeva jooksul — tarninud või ostja pole rahul (ese ei vasta kirjeldusele või on rikutud), tuleb esitada süsteemisisene pretensioon raha tagastamiseks. Pretensiooni saab esitada ka müüja, kui ostja ei ole kinnitanud transporti, tasunud eseme eest ega vastanud teadetele seitsme päeva jooksul.
Kuulutuste lehel Okidoki, kus müüakse nii kasutatud autosid, kinnisvara kui ka teenuseid ja otsitakse tööd ja töötajaid, lepivad müüja ja ostja omavahel kokku nii makseviisi kui ka kohaletoimetamise tingimused.
Okidokis on võimalik kasutada ka deposiidikontot juhul, kui nii ostja kui ka müüja on tõendanud oma isiku. Tüüpiline tehing toimub järgmiselt: ostja lepib müüjaga kokku kauba kohaletoimetamise ja tagastamise tingimused, ostja kannab raha Okidoki deposiidikontole, müüja saab teate raha laekumisest ja saadab kauba ostjale. Kui ostja on kättesaamise kinnitanud, kantakse raha deposiidikontolt müüjale.
Legendaarses kuulutustelehes Kuldne Börs on eri kategooriates kokku üle 180 000 kuulutuse ja seda loeb iga kuu üle 100 000 inimese. Kuldne Börs viib kokku ostjaid ja müüjaid, tööpakkujaid ja tööotsijaid, rendileandjaid ja rendile võtjaid. Ostjal on kuulutajaga ühenduse saamiseks võimalik helistada müüja jäetud numbrile või võtta ühendust e-kirja teel.
Rohkem infot lehe toimetusel kuulutaja kohta pole ja edasine suhtlus toimub omavahel.
Kuulutuste ülespaneku tingimused ja portaalitasud on erinevad
Yagas on kuulutuste lisamine tasuta. Kui kaup leiab ostja, rakendub 3–9% platvormitasu, mis sõltub toote hinnast. Ostu sooritades tasub ostja ka transpordikulu.
Osta.ee-s saab ilma avamistasuta igas kalendrikuus müüki panna 20 eset, välja arvatud autode, mootorrataste ja kinnisvara kategoorias. Oksjoni avamistasu on 20 senti. Eduka müügi puhul lisandub komisjonitasu, mis alla 128eurose oksjonihinna korral moodustab 9% lõppsummast.
Okidokis saab iga kasutaja lisada 30 päeva jooksul kindlaks määratud arvu tasuta kuulutusi. Tasuta kuulutuste arv sõltub valitud kategooriast, näiteks jaotises „Kodu ja aed“ on limiit kümme, aga „Kodumasinates“ viis kuulutust kuus. Kasutajatele, kes periooditi oma isiklikke asju müüvad, on pakutud arv tasuta kuulutusi enamasti piisav. Üle limiidi üles pandud kuulutuste hind sõltub kategooriast, aga mida rohkem neid on, seda suurem on allahindlus.
Kuldses Börsis on kuulutamine eraisikule tasuline ainult teatud kategooriates, mille alla kuuluvad näiteks sõidukid ja muu tehnika, tõutunnistusega koerad-kassid, tööpakkumised, teenused, koolitus ja antiik. Nädal aega kuulutamist maksab olenevalt kategooriast 1.99 kuni 4.99.


Kaja Kallas kutsus taas enda vastu umbusaldust avaldamaTALLINN, 7. september, BNS - Peaminister Kaja Kallas kutsus opositsiooni taas tema vastu umbusaldust avaldama, mitte survestama ultimaatumitega teda tagasi astuma.
Kallase sõnul on viimasel ajal jäänud kõlama opositsiooni väide, et nad lõpetavad riigikogus obstruktsiooni, kui peaminister astub tagasi. "Eks selle taga on asjaolu, et EKREIKE ei ole siiani tunnustanud valimistulemusi ja ei suuda sellega leppida," ütles Kallas neljapäeval valitsuse pressibriifil.
Kallase sõnul ei usu ilmselt keegi, et tema tagasiastumise korral lepiks EKRE abieluvõrdsusega, Isamaa ei keeraks tagasi peretoetusi ning Keskerakond loobuks astmelise tulumaksu mõttest.
"Aga mul on pakkuda ultimaatumite esitamise asemel lahendus, mis on ka põhiseaduspärane. See on nimelt umbusaldusavalduse esitamine," ütles Kallas.
Tema sõnul ei ole aga taktika kiusata peaministrit seni, kuni tema närvid üles ütlevad, põhiseaduspärane. "Ei oleks ju mõeldav, et ka mina esitaks ultimaatumeid, näiteks et ma ei tule enne riigikogu komisjonide ette, kui näiteks Mart Helme on tagasi astunud korruptsioonikomisjoni juhi kohalt," ütles Kallas.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Gabon ja KAV-i vahendaja koostavad demokraatiale naasmise teekaardiLIBERVILLE, 7. september, AFP-BNS – Gaboni huntajuht ja Kesk-Aafrika riikide majandusühendus (ECCAS) vahendaja leppisid kokku, et koostavad eelmise nädala riigipöörde järel demokraatia taastamise "teekaardi", ütles huntarežiimi ametnik.
Esmaspäeval vannutati 30. augustil riigipööret juhtinud kindral Brice Oligui Nguema Gaboni ajutiseks presidendiks.
Teisipäeval saatis ECCAS Kesk-Aafrika Vabariigi presidendi Faustin-Archange Touadéra oma vahendajana Liberville'i Oliguiga kõnelusi pidama.
"ECCAS määras mind vahendajana koostama teekaarti, mis võimaldaks naasta ajutise presidendi nõusolekul kiiresti põhiseadusliku korra juurde," ütles Touadéra kolmapäeva õhtul Gaboni televisioonile.
Oligui delegatsiooni kõrge ametnik kinnitas, et pooled on demokraatiale naasmise kava koostamises kokkuleppele jõudnud.
Plaan üksikasjade ega ajakava kohta kumbki pool midagi ei öelnud.
Gaboni riigipööret toetasid nii sõjavägi, politsei kui suur osa poliitilisest opositsioonist, aga ka mõned kukutatud presidendi Ali Bongo Ondimba partei liikmed.
Sõdurid võtsid Bongo kinni kohe pärast seda, kui ta oli kuulutatud presidendivalimiste võitjaks. Valimiskomisjoni teatel võitis Bongo kolmanda ametiaja 64,27 protsendiga häältest.
Putši toetasid ka paljud tsiviilelanikud, kel on kõrini korrumpeerunud Bongode dünastiast. Enne Ali Bongot valitses riiki rohkem kui neli aastakümmet tema isa Omar Bongo.
Oligui lubas esmaspäeval, et viib läbi vabad, läbipaistvad ja usaldusväärsed valimised tsiviilvõimu taastamiseks, kuid ei öelnud, millal.
ECCAS teatas, et Gaboni liikmesus üheteistkümnest riigist koosnevas ühenduses on peatatud. Ja andis korralduse viia oma peakorter Gaboni pealinnast Libreville’ist üle Ekvatoriaal-Guinea pealinna Malabosse.
AFP – Baltic News Service


Kaja Kallas kutsus taas endale umbusaldust avaldamaPeaminister Kaja Kallas kutsus opositsiooni taas talle umbusaldust avaldama, mitte survestama ultimaatumitega teda tagasi astuma.
Kaja Kallas, peaminister
Kallase sõnul on viimasel ajal jäänud kõlama opositsiooni väide, et nad lõpetavad riigikogus obstruktsiooni, kui peaminister astub tagasi. "Eks selle taga on asjaolu, et EKREIKE ei ole siiani tunnustanud valimistulemusi ja ei suuda sellega leppida," ütles Kallas täna valitsuse pressibriifil.
Kallase sõnul ei usu ilmselt keegi, et tema tagasiastumise korral lepiks EKRE abieluvõrdsusega, Isamaa ei keeraks tagasi peretoetusi ning keskerakond loobuks astmelise tulumaksu mõttest.
"Aga mul on pakkuda ultimaatumite esitamise asemel lahendus, mis on ka põhiseaduspärane. See on nimelt umbusaldusavalduse esitamine," ütles Kallas.
Tema sõnul ei ole aga taktika kiusata peaministrit seni, kuni tema närvid üles ütlevad, põhiseaduspärane.
Ei oleks ju mõeldav, et ka mina esitaks ultimaatumeid, näiteks et ma ei tule enne riigikogu komisjonide ette, kui näiteks Mart Helme on tagasi astunud korruptsioonikomisjoni juhi kohalt,
ütles Kallas.


MART SOIDRO | Kõik on uus septembrikuus?Esmaspäeval tuleb kokku riigikogu XV koosseisu teine istungijärk. 12nädalane suvepuhkus on läbi saamas ja loodetavasti on kõigil rahvaasemikel selle üürikese aja jooksul olnud võimalus atra seada. Lapsed on teadagi virgemad, sest nende kooliaasta algas juba sel nädalal. Ka kõige laisematel mudilastel on praeguseks hetkeks juba esimesed tähed selged. Aga see pole veel kõik!
Pühapäeval toimub Paides Keskerakonna kongress, kus valitakse uus esimees. Kas uueks juhiks saab Tallinna linnapea ja Keskerakonnale riigikogu valimistel suurima häältesaagi (14 597) toonud Mihhail Kõlvart või hoopis Tanel Kiik, kes sai 2070 häält (temale jäi EKREIKE koalitsiooniläbirääkimiste aegu külge uue kolmikliidu arhitekti kuvand, kuid laiem avalikkus tunneb teda endise sotsiaalministrina)? Aga mis me ikka ennustame, pühapäeva õhtuks on tulemused teada.
Naiivne oleks uskuda, et kui riigikogu enne jaanipäeva puhkusele läks, magasid saadikud ennast unetutest ööistungitest korralikult välja, unustasid kõik tülid ja lähevad sügisesele istungijärgule puhta lehena. Vimm oli juba ammu plahvatanud ja sugugi mitte salaja.
Midagi ei ole muutunud
Koalitsioon suutis küll kevadeks planeeritud eelnõud - neist kaheksa (sh abieluvõrdsus, peretoetuse vähendamine ja maksude tõus) - usaldushääletusega seotuna vastu võtta, aga tuli tuha all hõõgus edasi. Eriti pärast seda, kui president Alar Karis hoiatas peaminister Kaja Kallast usaldushääletuse kuritarvitamise eest. „Seda ei kavatse ma sallida,” teatas president. Sel hetkel presidendi kõrval seisnud peaminister aga punastas. Kas mitte siis ei läinudki presidendi ja valitsuse suusad risti?
Reformierakond ilmselt lootis, et Karise puhul on tegemist mugavuspresidendiga, kes istub roosiaias, vaatab üle sõudvaid pilvi ega kobise. Aga võta näpust! Valitsust ja peaministrit jõudis riigipea suve jooksul kritiseerida veel kaks korda. Kui Alar Karisel pruukis Maalehe intervjuus mainida, et automaksu puhul ei saa koostajad ise ka aru, miks seda vaja on, meenus Reformierakonna tegelastele ja kõrgetele riigiametnikele mitme kuu vanune lugu, kuidas presidendi nõunik olla omavahelistes vestlustes sidunud seaduste väljakuulutamise kantseleile lisaraha eraldamisega.
Aga see polnud veel kõik! Sel nädalal avaldas president arvamust, et peaminister Kaja Kallas oleks pidanud idavedude skandaali ilmsiks tulles tagasi astuma. Kui uskuda avalikku arvamust, siis ilmselt meeldiks see kahele kolmandikule inimestest. Reformierakond oli seevastu marus. Jürgen Ligi oli seekord isegi üks tagasihoidlikukumad väitlejaid, kui märkis, et president peab sekkuma päevapoliitikasse, kui eesmärgiks on näiteks lepitamine, tasakaalustamine ja innustamine. „Mitte õli tulle valamine ja teemad, mil pole põhiseaduslikku kaalu,“ arvas ta ja lisas et kohased pole avaldused, mis konflikti päevapoliitikas ainult süvendavad. (Delfi, 5.09.2023).
Huvitav, kuidas president saanuks Kaja Kallast ja Reformierakonda idavedude skandaali puhul „lepitada, tasakaalustada ja innustada“? Kui poleks saanud, tulnuks järelikult istuda vait nagu kult rukkis, kui Ligi loogikat edasi arendada. Oravate arvates on Kaja Kallasel niigi raske, oli nüüd riigipeal vaja seda vähetähtsat seika peaministrile nina peale visata. Niigi on opositsioon, ajakirjandus ja avalik arvamus tema vastu...
Pada sõimab katelt
Esmaspäeval toimus riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istung, kuhu peaminister oli kutsutud selgitusi andma. Ja Kaja Kallas oli kohal. Teisipäeval oli sel hooajal esimest korda ETV eetris erakondade esimeeste teledebatt, kus Kaja Kallas ei osalenud. Mis sest, et 90 protsenti saatest oli pühendatud idavedude skandaalile. Põhjus? Peaminister osales samal ajal Tallinnas toimunud digitippkohtumisel ja saatis end asendama erakonna aseesimehe Jürgen Ligi. Võib-olla oli see isegi hea, sest kõik poliitikahuvilised said Kaja Kallast kuulata päev varem toimunud erikomisjoni istungil. Vaevalt, et ta päev hiljem midagi uut lisanuks.
Kõigepealt erikomisjoni istungist. Tunnistan ausalt, et ma pole ammu midagi nii piinliku näinud. Nojaa, kuna komisjoni esimeheks on Mart Helme, võis ju arvata, et ega sealt head nahka pole oodata. Nii läkski. Komisjoni liikmed ei osanud küsimusi esitada või tahtsid Valdo Randpere kombel istungi tööd takistada, kes kaitses Kaja Kallast ja ründas Mart Helmet tema punamineviku pärast. Jättes samas mainimata, et enne Rootsi põgenemist töötas Randpere aastatel 1983-1984 ELKNÜ keskkomitee propaganda- ja kultuuriosakonna instruktorina. Teadmiseks noorematele lugejatele: ELKNÜ on lühend, mida kasutati Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noosooühingu kohta.
Mida tegi aga Kaja Kallas? Tuli kohtumisele ette valmistamata ja laenulepingute asemel olid tal kaasas hoopis Mart Helme varasemad tsitaadid. Samas teadis ta ju väga hästi, miks ta komisjoni ette on kutsutud. Või ei teadnud? Kohati jäi tõesti mulje, et peaminister ei saa siiamaani aru, millise supi on ta abikaasa kokku keeranud.
Parim kaitse on teadagi rünnak, aga kas valija andis talle pool aastat tagasi hääle, et ta nüüd teataks: „Tahan, et mulle oleks samad ootused kui Martin Helmele” (ERR, 31.08.2023)?
Mäekõrgune valimisvõit võib teha inimese upsakaks, kuid Kaja Kallas lubas ju olla oma võidus alandlik, mis andis toona lootust. Nüüd aga ei suutnud ta vastata isegi küsimusele, millal üks või teine leping sõlmiti ning kammis istungi ajal telefoni. See ei olnud ju lugupidamatus mitte üksnes opositsiooniesindajate, vaid ka kõigi inimeste suhtes, kes juhtusid seda ülekannet vaatama.
Teisipäeval eetris olnud Esimene stuudio, kus Kaja Kallast asendas Jürgen Ligi, oli väljapeetum, kuigi kasutas sama taktikat nagu Randpere ja meenutas Jüri Ratasele Keskerakonna lepingut Ühtse Venemaaga, mis kehtis aastatel 2004-2022. Kui ma Ligi jutust õigesti aru sain, oli see hoopis hullem kokkulepe kui peaministri sõlmitud laenuleping oma abikaasaga. Oh jah.
Kokkuvõtteks. Kõik märgid näitavad, et see sügis tuleb meie poliitilise ilma mõttes hoopis tormisem kui varasematel aastatel. Kõige vähem on oodata töörahu parlamendis. Opositsioon nõuab häälekalt Kaja Kallase tagasiastumist ja seda trummi taovad nad lõpuni. Millal peaminister selle sammuni jõuab? Meenutuseks niipalju, et 11 aastat tagasi algas Reformierakonna kilekotiskandaal 22. mail ja justiitsminister Kristen Michal astus tagasi 6. detsembril 2012.


Margus Tsahkna arvamus valitsuskriisist on ühest küljest ülbe ja küüniline, teisalt aga naiivne ja asjatundmatuÜhest erakonnast läbi tormanud ja põlenud maa järele jätnud “kahesajatajast” välisminister Margus Tsahkna väidab, et tema olevat kõik vastused valitsusjuhilt saanud ning valitsuskriisi tekitamine polevat hea. Selline teemapüstitus on ebadekvaatne.
Esiteks ei taha Tsahkna valitsuskriisi seetõttu, et siis on tema jaoks võimalik variant üldse soojast ministrikohast ilma jääda. “Kõik vastused saanud” aga tähendavad koalitsioonipoliitikule ilmselt seda, et teda on maha rahustatud, peaminister jääb tagasiastumisest keelduma.
Tsahkna sõnul on praegu väga palju teemasid kaalul, rahvusvahelisi teemasid, julgeoleku teemasid ja ka Eesti riigi enda küsimused. “Ja ma väga loodan, et riigikogu laiemapindsemalt, kui vaid erakondade esimehed, suudaksid leida mingisuguse formaadi, et töö jätkuks,” ütles Tsahkna.
Praegu on kaalul Eesti rahvusvaheline maine, sest riigil on peaminister, kelle abikaasa ajas Vene-äri, mis on ühtlasi ka julgeolekuline risk. Selle kohta kirjutab Postimehes Oxfordi ülikooli molekulaarbioloog Siim Pauklin: “Mida kauem klammerdub Kaja Kallas peaministri tooli külge ilma poliitilist vastutust võtmata, seda rohkem teeb ta kahju kogu Eestile, tekitades usaldamatust kollektiivselt Eesti valitsejate vastu, põhjustades eesti rahva jätkuvat polariseerumist ning sellest tulenevalt kahjustab riigisisest julgeolekut, sest tõelise ohu korral ei võta rahvas usalduse kaotanud peaministrit lihtsalt kuulda. Kallas on viinud Eesti poliitkultuuri Põhjamaaga sarnanevast riigist ajas umbes 25 aastat tagasi postsovetlikuks korruptsioonihõnguliseks arengumaaks, kus rumalale lihtrahvale kehtivad ühed reeglid, kavalale äri- ja poliitringkonnale teised.”
Tsahkna kaitseb Kaja Kallast, sest on ka ise sahkerdaja: “Välisminister Margus Tsahkna ei näe huvide konflikti asjaolus, et tema endine tööandja ja praegune äripartner välihaiglate tootja Semetron on teeninud Eesti ja välisriikide diplomaatilistest tehingutest miljoneid eurosid,” kirjutas hiljuti Eesti Ekspress.
Et mingisugune koostöö poliitikas jätkuks, ongi vaja Kaja Kallas tagandada ja luua uus, tegutsemisvõimelisem ja skandaalist puutumata valitsus. Kuigi praegusel baasil on seda raske teha, sest skandaalid aina tihenevad ja BNS kirjutab: “Viimastel päevadel on jäänud kõlama väide, et siseministeerium ei soovi riigikontrollile oma andmeid anda.”
Uued Uudised


Karol Kallas: paadunud valitsus paadub ainult rohkemKahel parteil, Reformierakonnal ja Kahesaja Eestil, on riigikogus nii palju kohti tänu Kaja Kallasele ja Johanna-Maria Lehtmele.
Tänaseks on selgunud, et üks on pettur ja varas ning teine poolearuline valetaja, kes ei saa aru oma ühiskondliku staatusega kaasnevast vastutusest.
Juhul kui tegemist pole mingisuguse Margit Sutropi leiutatud "uue eetikaga", siis normaalsete eetikareeglite järele; selliste, mida inimkond tunneb aastatuhandeid, on mõlemal moraaliga tublisti muresid.
Rahvatarkus küll ütleb, et võitjate üle kohut ei mõisteta, kuid poliitikas on see vähemalt osaliselt võimalik.
Nagu kõlab üks satanistide loosung "nii nagu ülal, nii ka all", on meie hegemooni juures, Ameerika Ühendriikides, välja arendatud kaks õigussüsteemi ja kaks moraalinormistikku. Konservatiivid saavad vastu päid ja jalgu olematute eksimuste eest: 6. jaanuari "ülestõusu" eest inimeste karistamine 18-aastaste vangistustega on kohutav õiguse moonutamine. Hunter Bidenit ei võta samas oma isa mõju müümise eest hiinlastele, venelastele, ukrainlastele, rumeenlastele ja kes teab veel kellele, isegi hõbekuul. Tema kuritegusid kas lihtsalt ei uurita või sellega venitatakse nii kaua kui vähegi kannatab.
Allpool Eestis on täpselt samamoodi. Kellel pole päris haugimälu, peaks mäletama, milliste "eksimuste" eest pidid tagasi astuma EKRE ministrid ja millise "kuriteo" tõttu lagunes Keskerakonna, EKRE ja Isamaa valitsus.
EKRE ministrid on päriselt puhtad kui prillikivid selle kõrval, mida on teinud Lehtme ja Kallas. Poliitkorrektsus on roimstopp ja inimeste päästmise eest nürimeelsuse käest eest tuleb EKRElasi ainult kiita.
Kuna nii Lehtme kui Kallas on käitunud eetiliselt õige mitmetahuliselt ja just tänu neile on nende parteide fraktsioonid riigikogus parasjagu nii suured kui need on, siis järeldus saab olla ainult üks: Eestit valitseb küsitava moraaliga inimeste koalitsioon. Ja mitte ainult nimetatud kaks naisisikut pole küsitavad: täpselt samasse moraalivabaduse valda kuulub vastu valimisi stratkommarite korraldatud Prigožini skandaal.
Mõni pisut otsekohesema keelepruugiga inimene võiks selliseid inimesi isegi nimetada "lurjusteks". Eesti keele seletav sõnaraamat annab "lurjusele" vasteks "alatu inimene, kaabakas".
Lehtme teema on ilmselt selleks korraks lõpetatud. Kuigi ei peaks ja tema tegusid peaksid lähemalt vaatama õiguskaitseorganid, kuid "nii nagu ülal, nii ka all", "õigete" inimeste tõprategusid Eestis ei uurita.
Kaja Kallas alustas oma seekordset peaministriametit tunnistades, et ta pidi eestlastele valetama, kuna "muidu ei oleks teda valitud". Selline ülestunnistus näitas juba, et tegemist pole kõige teravama pliiatsiga karbis ja kõige kiirema loomaga karjas. Taas, normaalses demokraatias ja ühiskonnas oleks poliitik pidanud sellise ülestunnistuse peale poliitika kohe ära unustama, seda enam, et valetati peaministri ametis.
Arvo Halliku ettevõtte Venemaa skandaaliga seoses on Kallas käitunud veelgi arulagedamalt. Ta on kõike eitanud, otseselt valetanud, küsijaid sõimanud, ennast ohvriks pidanud ja muidu täiesti nürimeelselt käitunud. Inimesena, kes ei saa üldse aru, mis tema ümber päriselt toimub. Ei suuda reaalsust mõista.
Korrates: tänane Eesti valitsus ja riigikogu on suuresti just sellised, nagu nad on, tänu kahele olematu moraaliga inimesele. Moraalitus normaalsele demokraatiale ja normaalsele riigile ei sobi. Inimestele, kes on saanud riigikokku tänu osutatud isikutele, laieneb samuti nende meelevallatuse taak.
Ehk loogikast ja Kallase paljukiidetud "moraalsest kompassist" lähtudes, on Eesti riigikogu selline, milline see ei tohiks olla. Tegemist on taasiseseisvusaja ühe tõsisema poliitilise kriisiga ja käes on aeg proovida ära ennetähtaegsed valimised.
Tänapäeva "mitme-kesises" ühiskonnas ei kuule väga tihti enam sõna "paadumine", kuid täpselt selline isikuomadus iseloomustab Kaja Kallast ja kõiki tänase valitsuskoalitsiooni parteide liikmeid. Paadumisel on omadus ainult rohkem paaduda, millest päästab ainult meeleparandus, kuid kas keegi päriselt usub, et meie ühispartei on võimeline meelt parandama? Kõigepealt oli "jokk", siis silvergate ja siin me nüüd oleme. Meie nomenklatuur on paadunud ja paadub üha enam.
See ei ole niisama, et võimul olijatest mitte keegi, mitte millegi eest ei vastuta. Kui nomenklatuur paadub üha enam, siis see hakkab pigem varem kui hiljem alamate pealt tagasi "peegeldama" ning tulemuseks on kaos.
Enam-vähem kindlalt võib väita, et kui Ukraina poleks nii korrumpeerunud, nagu see riigina on, siis poleks ka Ukraina sõda. Paraku on Ukraina korruptsiooniga seotud isegi Ameerika Ühendriikide kõige kõrgem poliitiline ešelon ja süvariik, sealhulgas Bidenite klann.
Mõelda võib lisaks selle peale, mida USA president ja süvariik Ukrainas tegelikult kaitsevad…
Euromaidan ei olnud Ukraina rahva ülestõus korrumpeerunud juhtide vastu, vaid Ameerika Ühendriikide korraldatud riigi "vabastamise" operatsioon. Üks oligarhide-kleptokraatide jõuk vahetati teise samasuguse, aga "euroopameelse", vastu ja siin me nüüd oleme. Nagu seda tehti ka Afganistanis… Ja Iraagis… Ja Liibüas… Taheti teha Süürias…
Siinkohal peab kordama ära mantra, et allakirjutanu soovib Ukraina totaalset võitu ja Venemaa juppideks lagunemist – kuigi viimasega kaasnevad omad ohud.
Kui Eesti kaosesse kukutamine ongi eesmärk, selline on lisaks kõigele muule ka "universumi kuningate" ja Euroopa Liidu eesmärk ning sellise sihiga moodustati kliimaministeerium, siis pole loomulikult midagi teha. Kuid kuskil peaks olema siiski alles mingi väike lootus, et eestlased tegelikult ei taha, et nende lapsed elavad kümme korda halvemini kui nemad ise.
Juba see, et tänaseni pole Kallasega poliitiliselt midagi juhtunud, näitab, et kogu Eesti valitsuskoalitsiooni parteide liikmeskond, eriti nende juhid, on üpris-täpselt temasugused. Paadunud. Meie laste, Eesti ellujäämise nimel, on vaja uusi valimisi. Enam-vähem kohe. Päriselt ühetaolisi, ilma e-hääletuseta.


Moskva õhukaitse eest vastutanud kindral sai süüdistused altkäemaksu võtmisesEndisele Moskva õhukaitsejõudude komandörile esitati süüdistused altkäemaksu võtmises seoses Vene kaitseministeeriumi valduses oleva maa omastamisega.Prokuratuur süüdistab kindralmajor Konstantin Ogienkot 30 miljoni rubla saamises oma alama kaudu tsiviilorganisatsioonilt, mis tahtis soetada sõjaväe valduses olevaid maatükke Moskva oblastis, teatas väljaanne Kommersant juurdluse materjalidele tuginedes.
Ogienko juhatas Vene õhuvägede 1. õhu- ja raketikaitsearmee üksust 2021. aastast «kuni hilise ajani», vahendab Kommersant, täpsustamata, millal Ogienko teenistusest vabastati.
Õhutõrjesüsteemidega S-400 ja S-300 varustatud üksuse ülesanne on kaitsta kõrge väärtusega varasid Moskvas ja seda ümbritsevas piirkonnas.
Ogienko, kes enda süüd eitab, võib süüdimõistva otsuse korral seista silmitsi kaheksa kuni 15 aasta pikkuse vabadusekaotusega.
Sõjaväeuurijad võtsid Ogienko eeluurimiseks vahi alla möödunud aasta 27. novembril.
Ogienko alluv, üksuse 4. õhukaitsediviisi komandör Dmitri Beljatski, tunnistas end osaliselt süüdi ja nõustus uurijatega koostööd tegema.
Beljatski pandi kolmeks kuuks koduaresti.
Vene kaitseministeeriumi uurijad viivad läbi inventuuri 1. õhu- ja raketikaitsearmee üksuse omandis oleva maa osas, teatas Kommersant.
Väljaande sõnul on Ogienko juhtum üks kolmest kõrge profiiliga juurdlusest sõjaväe maa omastamise kohta Moskva oblastis.


Moskva õhukaitse eest vastutavat kindralit süüdistatakse altkäemaksu võtmisesVene õhuvägede 1. õhu- ja raketikaitsearmee üksust juhtinud kindralmajor Konstantin Ogienko vahistati altkäemaksu võtmise eest.
Vene riikliku infoagentuuri TASS järgi algatati Ogienko suhtes kriminaalasi juulis. Süüdimõistva otsuse korral ootab Ogienkot kuni 15-aastane vanglakaristus.
Kohtumaterjalide järgi maksis tsiviilorganisatsiooni Nadežda juht Ogienkole ja tema kaasosalisele kindralmajor Dimitri Beljatskile 500 000 rubla (4766 eurot).
See oli esimene osa 30 miljoni rubla (285 987 euro) suurusest altkäemaksust, mille eest lubasid sõjaväelased aidata organisatsiooni juhil omandada Venemaa kaitseministeeriumile kuuluv maatükk Dolgoprudnõis ja Lobnjas Moskva lähedal.
Beljatski tunnistas end osaliselt süüdi ja nõustus uurijatega koostööd tegema. Ta pandi koduaresti.
Ogianski end süüdi ei tunnistanud. Pärast kriminaalmenetluse algatamist kõrvaldati ta ametist.


Maksutõusud toovad tuleval aastal riigieelarvesse 300 miljonit eurot juurde   Järgmisel aastal on Eestis oodata maksutõuse, mis rahandusministeeriumi prognoosi järgi peaks riigieelarvesse raha juurde tooma 300 miljonit eurot.   Rahandusministeeriumi riigi rahanduse talituse juhataja Kadri Klaos ütles ERR-ile, et maksutõusude mõju järgmisel aastal riigieelarvele on märkimisväärne. "Selle tõttu laekub täiendavat tulu umbes 300 miljonit eurot," ütles Klaos. "Kõige suurema osa moodustab käibemaksutõus 20 protsendilt 22 protsendile. Selle maht on ligikaudu 235 miljonit eurot," selgitas ta. Klaose sõnul on järgmisel aastal oodatav kogu maksutulu aga üle 600 miljoni euro suurem võrreldes kevadprognoosiga. "Lähtuvalt meie rahandusministeeriumi suvisest majandusprognoosist on ka sõltuvalt majanduse tugevamast olukorrast, eelkõige tööturu tugevamast olukorrast ja keskmise palga kiiremast kasvust veel täiendavalt laekumas maksutulu. Viimase majandusprognoosi järgi on järgmise aasta maksutulu suurem üle 600 miljoni euro võrreldes sellega, mis oli kevadel oodatud," rääkis Klaos. Rahandusministeeriumi praeguses prognoosis ei ole veel sees tulu, mis peaks tulema alles planeerimisel olevatest maksudest. "Eelarve on puudujäägis ja ka selle täiendava tuluga koos on järgmisel aastal prognoositud puudujääk eelarves 1,2 miljardit ehk riigi kulud on ikka oluliselt suuremad kui tulud ning seda kogu ulatuses ühes eelarveprotsessis kärpida on kindlasti väga keeruline, kui mitte öelda ebarealistlik," rääkis ta. "Aga mida saame öelda juba praegu, et koalitsioonileppes lepiti kokku veel mitmeid erinevaid tulumeetmeid. Seal on näiteks, mis on palju kõneainet saanud praegu, automaks, erinevate keskkonnatasude tõusud, teekasutusmäära korrigeerimine. Aga nende osas praegu meil prognoosis mõjuarvutusi sees ei ole, kuna eelnõud veel lõplikult valmis ei ole ja need täiendavad tuluallikad on kindlasti ka eelarveläbirääkimistel laual. Arutatakse üle, kuidas lõplikud skeemid kehtestatakse ning kui palju selle tulemusel lisatulu ka eelarvesse laekub," rääkis Klaos.    					Toimetaja:  Merili Nael


„ABIELLUN SÕBRANNAGA!“ Tudengineiu plaanib 440eurose toetuse nimel fiktiivabielu„Abiellun sõbrannaga, pärast ülikooli lõppu saab ametlikult lahku minna ja asi läbi,“ sepitseb tudengineiu salaplaani, kuidas välja petta vajaduspõhist õppetoetust. Kui seni said samamoodi slikerdavad tudengid fiktiivselt abielluda vaid vastassoost sõbraga, siis uuest aastast valik laieneb: paari saab ju minna ka samast soost sõbraga.
21aastane tudengineiu Maria (nimi muudetud) tõdeb, et tema tavalise 75eurose õppetoetusega on keeruline ots otsaga toime tulla. Nõnda kaalubki Tartu ülikoolis õppiv neiu, et võiks sõlmida fiktiivabielu. Nii ei kuuluks ta enam seaduse silmis vanemate pere juurde, vaid moodustaks koos abikaasaga omaette leibkonna. Seega saaks neiu taotleda vajaduspõhist õppetoetust.
Sellest sügisest vajaduspõhise õppetoetuse maksimummäär lausa kahekordistus: kui sissetulek on päris väike, võib seda saada kuni 440 eurot igas kuus. Seega kahe kaasa peale kokku suisa 880 eurot. Varasem paarisajaeurone toetus polnud Maria jaoks nii suur motivatsioon, et fiktiivabielludes seadust rikkuda. Nüüd aga terendavad silme ees märksa suuremad rahanumbrid.
Uuest aastast kehtima hakkav samasooliste abielu seadus võimaldab fiktiivabieludega veelgi lihtsamalt skeemitada. „Abiellun sõbrannaga, pärast ülikooli lõppu saab ametlikult lahku minna ja asi läbi,“ selgitab Maria oma plaani. Tema sõbrannal on seejuures olemas ka noormees, kes kahe käega pooldab oma tüdruksõbra pulma-ideed.
Küll aga hoiatavad Maria vanemad, et selline käik võib hiljem tema karjääri negatiivselt mõjutada. „Kui poliitikasse ei lähe, siis on suva,“ leiab neiu.
Abielupaare on tudengitest ca 4%. Kas riik üleüldse saaks kindlaks teha, kes neist on abiellunud suurest armastusest ja kes hoopis rahaarmastusest? „Haridusministeerium ei uuri ega kogu andmeid, mis motiiviga üliõpilased abielu sõlmivad,“ ütleb kõrghariduse valdkonna juht Kristi Raudmäe. Tema sõnul oleks keeruline tuvastada, kas abielus olijate vahel on romantilisi tundeid.
Samas hoiatab Raudmäe, et igal juhul kaasnevad abielu sõlmimise ja lahutamisega kulud. „Juhime üliõpilaste tähelepanu ka sellele, et abielu – ka fiktiivse – sõlmimisega kaasnevad mitmesugused õiguslikud aspektid ja tagajärjed, näiteks seoses varasuhete, pärimise, põlvnemise ja ülalpidamisega,“ märgib ta.
Kui aga tuleks tõepoolest ilmsiks, et abielu on fiktiivne, siis pettuste uurimisega tegeleb politsei.


Kaja Kallas ei peagi minema nn kapo-komisjoni ette aru andma. Vähemalt esialguTuleval esmaspäeval koguneb taas riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon ehk nn kapo-komisjon, ent tööplaan on muutunud. Peaminister Kaja Kallast sinna ikkagi ei oodata.
Augusti lõpus kinnitas Kallas avalikkusele, et osaleb 4. septembril korruptsioonivastase erikomisjoni istungil ja nädal hiljem julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni istungil.
Nüüd on aga teada, et viimati mainitud kohtumist ei toimu. Komisjoni esimees Jürgen Ligi (Reformierakond) selgitab Delfile, et küsis teisipäeval toimunud istungil, kas keegi soovib, et Kallas ikka tuleks rääkima. Tema sõnutsi ei avaldanud selleks soovi mitte keegi. Komisjonis on opositsiooni ja koalitsiooni saadikuid võrdselt ja üldiselt tehakse otsused konsensuslikult. Ligi sõnutsi ei tekkinud siin aga arutelukohtagi, kuna ka opositsioon leidis, et peaministrit pole mõtet kohale kutsuda.
Kapo-komisjoni istungid toimuvad tundlike julgeolekuteemade tõttu alati suletud uste taga, korruptsioonikomisjoni istungid võivad aga liikmete enamuse soovil olla avalikud. Nii läks ka esmaspäeval. „Süüdistused, mis Mart Helme oma komisjonis pildus kaamera ees, kukkusid kapo poolt kokku,“ hindab Ligi. Kapo-komisjoni teisipäevasel istungil oli külas kapo peadirektor Margo Palloson. Ligi sõnutsi sai kinnitust, et taustakontrollid on tehtud ja Kallasele mingeid etteheiteid pole.
Komisjoni aseesimehe Aivar Koka (Isamaa) arvates ei andnud Margo Palloson küsimustele ammendavaid vastuseid. Küll möönab ta, et koalitsioon ja opositsioon olidki üksmeelel, et Kallast pole mõtet tulevaks esmaspäevaks istungile kutsuda. Ta selgitab, et Pallosonile endale on lisaküsimusi ning teda oodatakse taas komisjoni ette. Tuleval nädalal viibib kapo juht välismaal, mistõttu toimub see kohtumine nädal pärast seda. Praegu loodab Kokk, et komisjon saab kätte kirjalikud materjalid. „Meie komisjoni mõte on kontrollida, kas julgeolekuasutused ja nende juhid on teinud oma tööd piisava hoolsusega, millised reglemendid on paika pandud,“ räägib Kokk. Tema sõnutsi tekitas komisjoni liikmetes küsimusi, kuidas ikkagi pikendatakse eri lubasid, näiteks NATO saladuste luba, ning kas ja mida kontrollitakse. „Tundub, et kui luba on antud, suletakse toimik ja seda enam ei avata. Palusime, et reglementi näeksime, vajadusel teeme ettepanekud selle muutmiseks.“ Ta loodab, et materjaliga on võimalik tutvuda esmaspäevasel istungil.
Kas on üleüldse plaanis Kallast edaspidi selle komisjoni ette kutsuda või mitte? Kokk ütleb, et seda saab otsustada siis, kui kapo on kõikidele küsimustele ammendavalt vastanud. „Meil on komisjonis nii kokku lepitud, et otsused teeme konsensuslikult. Ma usun küll, et kui sel ajal Kaja Kallas on peaministrina ametis ja kui saame kapolt teatud uut infot küsimustele vastuseks, siis on mõtet teda kutsuda. Kui ei saa, siis eks komisjoni liikmed koos otsustavad, mida teha.“


Poola opositsioon süüdistab valitsust korruptsioonis seoses rändegaVARSSAVI, 3. september, AP-BNS – Poola peamine opositsioonijuht süüdistas neljapäeval konservatiivset valitsust silmakirjalikkuses, kui viimane väidetavalt tunnistas suure arvu võõrtööliste vastuvõtmist, seda vaatamata oma rändevastasele hoiakule ja uuele piiritarale.
Ekspeaminister ja Euroopa Liidu endine tippametnik Donald Tusk ütles, et valitsuse tegevus on teravas vastuolus oma ametliku poliitilise seisukohaga antud küsimuses.
Opositsioonilise Kodanikukoalitsiooni liider Tusk ja Poola meedia väidavad, et valitsus võttis eelmisel aastal vastu umbes 130 000 moslemist sisserändajat, seda vaatamata oma migratsioonivastastele avaldustele, mis olid eeskätt suunatud mittekristlaste vastu.
Kriitika kohaselt teeb valitsus tööd selle nimel, et leevendada piiranguid ja samuti väidetakse, et korruptsioon ja surve rahvusvahelistelt tööagentuuridelt on mängus.
Väited selle kohta, et valitsus on avanud uksed Lähis-Ida sisserändajatele, on seotud eelmise nädala üllatusliku otsusega vallandada Poola asevälisminister Piotr Wawrzyk. See oli seotud riikliku korruptsioonitõrje büroo juurdlusega välisministeeriumi töösse, mis puudutas konsulaar- ja viisaosakonda, mida Wawrzyk juhtis, kirjutas meedia.
Kui süüdistused osutuvad tõeks, võivad need tõsiselt kahjustada valitsevat populistlikku Seaduse ja Õigluse parteid enne 15. oktoobri parlamendivalimisi. Partei läheb valimisi võitma ning püüdlema seninägematut kolmandat ametiaega peaministrile ning on valimiskampaanias lasknud oma tavalisel sisserändajate vastasel retoorikal üha jõulisemalt kõlada.
Peaminister Mateusz Morawiecki ütles, et vallandamise taga on "ebarahuldav koostöö" Wawrzyki ja valitsuse vahel.
Valitsuse pressiesindaja Piotr Mueller ütles sel nädalal, et Wawrzyk oli "teinud vea" ja väljunud valitsuse migratsioonipoliitika raamest, kui ta valmistas ette uusi regulatsioone. Meediateadete kohaselt näinuks uued reeglid ette ajutiste tööliste vastuvõtmist Poolasse umbes 20 riigist.
Sise- ja haldusministeerium eitas neljapäeval suure arvu migrantide lubamist riiki, märkides, et "eelmisel aastal tuli moslemiriikidest Poola vähem kui 30 000 töölist".
Valitsus kulutas mullu mitusada tuhat eurot piiritara püstitamiseks piirile Valgevenega, eesmärgiga peatada Lähis-Idast ja Aafrikast saabunud sisserändajate sissevoolu. Teadete kohaselt aitas see küll vähendada ebaseaduslikke piiriületusi, ent mitte täielikult peatada.
AP – Baltic News Service


Jüri Ratas: ärge matke mind maha!„Kui erakond läheb vales suunas, siis on mul piisavalt mõttekaaslasi, et tulla uuesti kokku ja võtta aktiivsem roll,“ hoiatab tipp-poliitikast lahkuv Ratas.
Jüri Ratase (45) taandumisega Keskerakonna juhi kohalt saab Eesti poliitikas läbi ajastu, mis algas 2016. aastal, kui Ratasest sai partei juht ja kohemaid ka peaminister. Ratas jääb riigikogu liikmeks, kandideerib erakonna juhatusse ja järgmisel aastal europarlamenti. Uuesti erakonnajuhiks või peaministriks saamisest Ratas ei unista. Ta teab, et seda naljalt ei juhtu.
Viimase Norstati küsitluse järgi arvab 20% küsitletuid, et teie sobite peaministriks kõige paremini. Kas teil kahju pole lahkuda Keskerakonna esimehe kohalt?
See seitse aastat on olnud päris vägev sõit. Võimalusterohke sõit erakonnale ja minule võimalus teenida Eestit. Kas ma siin intervjuutoolis nutan? Ei nuta. Seitse aastat on piisav aeg, et ennast erakonnale anda. Olen seda teinud nii hästi, kui olen osanud.
Miks te ikkagi ei kandideeri erakonna esimeheks? Paljalt selle pärast, et kardate kaotada?
Tugevam mulle vastutöötamine algas aastat tagasi enne Tartu kongressi. Siis lükati ette Jaan Toots, kes ei ole just esimene viiul nende poolt, kes lähtusid põhimõttest, et mida halvem Jürile, seda parem meile. Ühel hetkel tundsin, et kui lähen esimehena edasi, siis võin erakonna täiesti lõhki tõmmata. Seda ma ei soovinud. Olen Keskerakonda kuulunud 23 aastat. Enamikust praegu juhatusse kandideerijaist on mul pikem staaž. Mulle läheb korda, et Keskerakond oleks pärast erakorralist kongressi poliitilisel mänguväljal ikka tegija, mitte isolatsioonis.
Te teate, kuidas maitseb võim. Ja kindlasti ka seda, et võim muudab inimest. Kuidas see teid muutis?
On öeldud: loe kokku, mitu sõpra oli sul enne seda, kui läksid poliitikasse ja tegutsesid kõrgetel vastutusrikastel ametikohtadel, ja kui palju on neid pärast seda. Minul on sõpru sama palju, kui oli enne erakonna esimeheks ja peaministriks saamist.
2016. aastal saite Keskerakonna juhiks ja kohe ka peaministriks, Edgar Savisaare poliitiline laip ei olnud veel jahtudagi jõudnud. Kas võiks tagantjärele öelda, et olite selleks valmis?
Erakonna esimees peab olema alati valmis peaministriks saama. Kuid sellega on nagu eksamiks valmistumisega – üks päev jääb alati puudu. Ei saa öelda, et ma olin 100% valmis, seda enam et ma ei olnud varem valitsusse kuulunud.
Miks te ei suutnud esimehena erakonna rahaasju korda saada? Kui oleksite sellega hakkama saanud, poleks Porto Franco kaasust tulnud.
Seda ei tea ei teie ega ka mina, kuidas Porto Franco asi lõpeb. Olen alati öelnud, et usaldan Eesti õigusriiki, missugune tahes otsus ka tuleb. Teie väitega ei ole ma muidugi nõus. Erakonna rahaasjad on saanud vägagi korda. Annan erakonna üle palju paremas seisus, kui ta oli seitse aastat tagasi.
Kuidas sai siis Porto Franco üldse juhtuda, kui kõik korras oli?
Erakond on ära maksnud kolme miljoni ulatuses nõudeid, mis tulid kaasa Edgari ajast. See on olnud päris raske. See on olnud minu meeskonna suur töö, et erakond on praegu üldse olemas. 5. novembril 2016 seisin erakonna ees Paides ja ütlesin, et soovin erakonna puhastada korruptsioonist. See oli mulle valus löök, et see kahtlustus ja süüdistus tuli. Porto Franco süüdistus ei tulnud mitte mulle, vaid erakonnale, ja selle pärast astusin tagasi. Kui Keskerakonda ei oleks süüdistatud, ei oleks ma seda sammu teinud.
Teie esimene valitsus koos sotsiaaldemokraatide ja IRL-iga oli täitsa okei. Teie puterdasite küll palju, aga see on normaalne, kui ollakse äsja peaministriks saanud. Aga taevas ei kukkunudki maha, kui Reformierakonna 17 aastat valitsuses läbi sai, te võtsite tagasisidet kuulda ja kokkuvõttes jäi hea mulje. Missugusena te ise mäletate oma esimest peaministriaega?
See oli tõesti oluline momentum. Üks erakond oli 17 aastat Eesti poliitikas domineerinud, Keskerakond oli olnud tsementeeritud isolatsiooni, oli olnud kümme aastat opositsioonis. Edgar Savisaar oli Andrus Ansipi võimulpüsimise suurim garant. Kuni Edgar oli erakonna esimees, võis Reformierakond kellega tahes valitsuses õitseda. Nii et päris palju muutus, sest muutusi soovisid ka sotsiaaldemokraadid ja Isamaa. Maksusüsteem muutus põhimõtteliselt, põllumajandus, kohalikud omavalitsused, tervishoid...
Mind huvitab rohkem, kuidas te end tundsite. Missugused olid meeleolud teie esimese valitsuse ajal?
Positiivsed, rõõmsad. Erakond oli kaotanud terve generatsiooni, kes kunagi oli valitsustesse kuulunud. Meil kandsid valitsusvastutust poliitikud, kellel seda kogemust varasemast ei olnud. See oli suur avanemine.
Nimetasite juba Savisaart. Mida temalt õppisite?
Olen näinud, kui põhjalikult valmistus ta intervjuudeks ja esinemisteks. Ta süvenes asjadesse. Olen näinud ka tema pahupoolt, tõsi, mitte väga lähedalt. Mõlemast on õppida.
Teie enda üle naerdi alguses ikka üksjagu. Eesti Ekspressi ümmarguste vastuste generaatoriga saab ennast siiamaani lõbustada. Kas olete proovinud seda kasutada?
Ei ole.
Kuidas end tundsite, kui teie üle nalja visati? Teie ümmargused vastused on legendaarsed, annate neid sageli siiamaani.
Endast välja see mind küll ei viinud. Kui olla poliitilises tipus, siis peab sellega arvestama.
Teie valitsusse kuulus Martin Repinski, kellest sai enne Marti Kuusikut lühimat aega ametis püsinud Eesti minister. Skandaal puhkes kohe, tal olid äriasjad üle pea kasvanud, ja ta ei saanud üldse aru, mida ministriamet tähendab. Miks te lasksite nii kogenematul inimesel ministriks saada?
Eks sellest õppisin ka mina. Peaministril on paremaid võimalusi inimeste tausta kontrollida, aga mul tol hetkel neid teadmisi veel ei olnud. Töö kasvatas mind. Selge see, et Repinski ei olnud ministriametiks valmis. Vahe pärast teda tulnud Tarmo Tammega oli mäekõrgune.
Ministrikohalt pidi lahkuma ka Mihhail Korb, kes teatas, et ei ole NATO liikmesuse poolt. Kas laseksite ta lahti ka tänase pilguga vaadates?
Siin peab arvestama konteksti. Keskerakond oli just valitsusse tulnud. Arvati, et Keskerakond hakkab kohe Vene-suunalist poliitikat ajama, seda muidugi ei juhtunud. Olin just naasnud Euroopa ülemkogult. Maandusin Tallinnas, lugesin uudiseid, sain teada, mida Korb on öelnud. Nelja-viie päeva pärast pidi toimuma NATO tippkohtumine. Päris keeruline. Korb astus tagasi seitsme-kaheksa tunni jooksul.
Toonane Reformierakond meenutab mulle vägagi tänast. Meeletu arrogants. Meeletu ülbus. Meeletu oma mina ülistamine ja imetlemine.
Korb tunnetas ise ka, missuguses olukorras Keskerakond on, ja mõistis, et nii ei saa edasi minna. Ta ütles tegelikult, et pooldab rohkem Soome suunda, flirtides mõttega, kas Eesti peaks NATO-sse kuuluma või mitte. Minu ja Keskerakonna arvamuse kohaselt peab Eesti NATO-sse kuuluma. Mihhail tegi pressiteate, milles ta oma sõnu selgitas. Aga poliitiku sõnal on väga suur jõud, tal on väga suur vastutus. Nii kiiresti ei ole varem poliitilistes kriisides ministreid vahetatud.
Poliitiku sõnal on väga suur jõud, tal on väga suur vastutus. Need on kuldsed sõnad. Enne 2019. aasta valimisi rääkisite, et Keskerakonnal on võimatu teha koostööd EKRE väärtustega. Kui siis Reformierakond valimised võitis, ei moodustanud valitsust mitte nemad, vaid hoopis teie koos EKRE ja Isamaaga. Kuidas on võimalik moodustada mõne erakonnaga valitsust niimoodi, et tema väärtused jätate välja?
Toonane Reformierakond meenutab mulle vägagi tänast. Meeletu arrogants. Meeletu ülbus. Meeletu oma mina ülistamine ja imetlemine. Jah, ma ütlesin enne valimisi, et EKRE väärtustega me koostööd ei tee.
Aga tegite.
Kui koalitsiooniläbirääkimised algasid, hakkasid nemad pihta: keelustame abordid. Aborte ei keelustatud. Halvustati naistearste, see teema võeti maha. Midagi sellist ei jõudnud valitsuse programmi. Nõuti kooseluseaduse tühistamist, seda ei tühistatud. Tõsi on see, et nad ajasid oma retoorikat edasi. Aga nende väärtused ei läinud kolmikliidu valitsemisplatvormi sisse. Seda osa nende jutust, mis oli mulle vastuvõetamatu, ei võetud arvesse. Neid ei olnud koalitsioonileppes.
Paljud inimesed ei anna teile mitte kunagi andeks, et tõite EKRE valitsusse. Mida on teil neile öelda?
Peaministrina lähtusin sellest, et olen kõigi Eesti inimeste peaminister – olenemata sellest, kas keegi toetab või ei toeta, annab andeks või mitte. Selle valitsuse 20 kuud tuleb vaadata tervikuna. Tervikust moodustab suure osa koroonaviirus, selle esimene ja teine laine. Me tulime sellest ühiskonnana läbi. Tugevana, nii tervishoiu kui ka majanduse mõttes.
EKRE alandas teid selles valitsuses koristajaks. Läbustas, sõimas ja solvas, teie pidite vabandama ja puhastama poriseid saapajälgi, mida nad kõikjale jätsid. Kuidas te end selles olukorras tundsite?
Kas ma nüüd just vabandama pidin, küll aga kommenteerima nende pühapäevast raadiosaadet. Loomulikult lõhkus see koalitsiooni. Mäletan, kord ütlesin mõlemale Helmele, et te sööte nagu õuna igas saates – ühelt poolt Isamaad ja teiselt poolt Keskerakonda. Et sellest ei tule head nahka. Kui nad oma saates järjekordselt jama või möga ajasid, siis küsisin, kas tahate seda valitsuskoalitsiooni programmi panna. Nad ei tahtnud. Selge, ütlesin, siis sel teemal rohkem ei aruta. Need olid rasked asjad, mida nad ütlesid, aga meie tegevusse ei jõudnud need kunagi.
Aga kuidas te end inimesena tundsite selles olukorras?
Raske oli. Ega see valitsuse juhi ja valitsuse kooshoidmise töö pole lust ja lillepidu. Iga päev eri teemad ja ei ole nii, et teemasid saab alati valida.
Märtsis 2020 jõudis koroonapandeemia siia. Teie valitsus kehtestas eriolukorra, kui Eestis oli 27 haigestunut. Muidugi ei olnud siis viiruse kohta selliseid teadmisi nagu pandeemia lõpus või praegu, aga ikkagi: kas eriolukorra kehtestamise otsus oli õige? Kas kehtestatud piirangutest oli päriselt kasu?
Mis selle tagantjärele tarkusega ikka peale hakata. Aga kui te nii küsite, siis: eriolukord oli vajalik. Eriolukorra juhiks olin mina. Võimutäiuse vertikaal oli väga tugev, ent ütlesin kohe alguses, et teeme otsuseid valitsuse tasandil koroonakomisjonis, et otsustamine oleks laiapõhjaline. Praegu võib küll öelda, et mis see 27 haigestunut ikka on. Aga ma vaatasin Delfist videoid selle kohta, mis toimus Itaalias. Intensiivravipalatites ei jätkunud hingamisaparaate, inimene lahkus, temalt võeti aparaat ja paigaldati järgmisele. Need olid rasked kaadrid. Loomulikult mõtlesin, kas selline olukord võib Eestisse jõuda.
Piiranguid kehtestasime lähtudes teadmisest, et koroona levib eelkõige kohtades, kus on palju inimesi koos. Ehk siis haridus- ja meelelahutusasutustes. Neid piirates on võimalik haiguse nivood allapoole tuua. Teine pool on muidugi see, et praegused gümnasistid pole poole pandeemiaajast koolis käinudki. See ei ole hea, loomulikult.
Teie ministri Tanel Kiige tagasiastumist nõuti korduvalt, nii vaktsineerimisjamade kui ka terviseameti külmlao kobarkäki pärast. Kas teie soovitasite tagasi astuda, oli see teil üldse jutuks?
Ei soovitanud. Tanel oli asjas tugevasti sees ja tegi tööd professionaalselt. Külmlao pärast ei olnud tal põhjust tagasi astuda.
2020. aastal möllas riigikogus üks teine viirus: abielureferendum. Kuidas me niikaugele jõudsime, et inimeste elu, armastuse ja saatuse üle hakati otsustama sellisel häbiväärsel viisil?
No otsustamiseni ju ei jõutud. Aga kui Porto Franco skandaali ei oleks puhkenud, siis oleks riigikogu selles küsimuses hääletanud. Kui koalitsiooniläbirääkimised algasid, soovis EKRE kooseluseadust tühistada, Isamaa toetas seda. Keskerakond seda ei soovinud. Tuli leida poliitiline kompromiss. Kompromiss oli selline, et hea küll, küsime siis, kas abielu peab olema mehe ja naise vaheline asi. Siis tekkis küsimus, et kas peab selle ka põhiseadusse panema või piisab perekonnaseadusest.
Kui samasoolised abielluvad, siis ei lähe mina neile õpetama, kuidas tuleb elada.
Kas see lugu teile hinge peale ei jäänud? Olekski ju võinud nii minna, et sellist küsimust otsustatakse rahvahääletuse korras.
Mina isiklikult pean õigeks, et abielu sõlmitakse mehe ja naise vahel. Praegu oleme uues situatsioonis, riigikogu otsusega kehtib Eestis abieluvõrdsus. Keskerakond ei hakka seda tagasi pöörama, arvan, et ükski erakond ei hakka.
Aga teie ei ole abieluvõrdsuse poolt?
See kehtib ja mina ei ole selle vastu. Isiklikult pooldan abielu mehe ja naise vahel, ma pean seda õigeks. Aga kui samasoolised abielluvad, siis ei lähe mina neile õpetama, kuidas tuleb elada. See on iga inimese enda otsus.
Enne Ekreikke valitsust olite rahvamees, kes pidas meeles sünnipäevi, lõi meelsasti klaase kokku ja vaatas inimestele silma. Selle valitsuse ajal muutusite kergesti ärrituvaks, hakkasite nähvama, nähvasite ka ajakirjanikele. Miks see nii läks? Mis teiega juhtus?
Närvilisus muidugi suurenes. Eri ühiskonnagruppe halvustavad väljaütlemised EKRE poolt tekitasid pinget. Ei saa öelda, et kõik läks ühest kõrvast sisse ja teisest välja. Ei läinud.
Kogu ebamugavusest hoolimata meeldis teile väga peaminister olla. Tundus, et tahate ajalukku minna mehena, kes lahendab suuri kriise, soovisite justkui ise endale eluaegu ausammast rajada. Oli see nii või mäletate seda ise teisiti?
Ei olnud nii. Iga peaministri ajal on kriise ja loomulikult tuleb neid lahendada. Küsimus on ju selles, kas võtad vastutuse valitsuse, kogu meeskonna eest – või ütled, et igaüks vastutagu ise. Lõpuks vastutab ikka peaminister.
Aga sellega olete nõus, et teile meeldis kohutavalt peaminister olla?
See oli suur au. Aga ma ei hoidnud kohast kümne küünega kinni nagu tänane peaminister. Ma ei oleks muidu ju tagasi astunud.
Kui te 2021. aastal Porto Franco skandaali pärast tagasi astusite, oli teil kohe plaan valmis, et uue valitsuse teevad Kesk- ja Reformierakond, on mul õigus? Teil silm ju säras.
Ei ole. Lubage, ma jätan oma tunded enda väljendada. Silm säras... Ma ei ütleks nii. Mõni on öelnud, et see oli pingest vabanemine, ja seda see kindlasti oli. Aga ei saa öelda, et olin rahul. Asjad jäid ju pooleli. Poliitikas ei saa kunagi öelda, et kõik sai tehtud, võib rahulikult ukse kinni tõmmata. Selles poliitika võlu seisnebki.
Kuskil 2021. aasta paiku hakati märkama, et kõnelete endast kolmandas isikus. Kui te küsite, kas Jüri Ratas teeb seda või teist, siis Jüri Ratas vastab nii või naa. Kuidas selline fenomen tekib?
Ma ei tea, ju see tuli mingites intervjuudes ja... ja siis see võimendus, nagu olnuks see teadlik tegevus.
2021. aastasse jääb ka teie suur isiklik skandaal koondnimetusega „Joogid autosse“. Millest sugenes selline lai joon teie käitumises?
Ma ei tea, kuivõrd seda skandaaliks nimetada. Soovisin inimesi meeles pidada, peaminister peab märkama. Riigikogu komisjon uuris seda ja sealt ei leitud mingit...
Aga moraalne aspekt?
Siis oli traditsioon, et kui valitsuse liikmed pidasid valitsuse ruumes sünnipäeva, siis oli vein riigikantselei poolt, selle andis edasi peaminister.
2022. aasta suvel viskas Kaja Kallas Keskerakonna valitsusest välja. Oli see teie poolt mõistlik lasta asjadel nii kaugele minna?
Jõu õlg oli Reformierakonnal. Neil oli kaheksa ministrit, meil seitse, nende käes oli peaministrikoht. Me ei olnud Reformierakonnale mugav partner. Väljaviskamisele eelnesid tõsised vaidlused. Mäletan, kuidas sotsiaalmeedias jagati elektriarveid – kellel oli see viis korda tavalisest suurem, kellel kümme korda. Meie soovisime toetada inimesi ja ettevõtteid. Selles küsimuses tekkis Reformierakonnaga tugev ideoloogiline vastasseis. Nende meelest polnud mingit toetust vaja. Kõik teised riigid toetasid.
Siis andsime meie koos opositsioonierakondadega sisse peretoetuste eelnõu. Selline asi ei ole tavaks. Tavaolukorras ei pea ma seda õigeks, aga sel hetkel oli tarvis peresid toetada. Siis tuli eestikeelsele alusharidusele ülemineku eelnõu hääletus, seda eelnõu Keskerakond ei toetanud. Ja siis viis Kallas Kadriorgu Keskerakonna ministrite vabastamise avalduse.
Kas tagantjärele vaates oli hea, et Keskerakond niimoodi valitsusest välja lendas?
Keskerakond oleks võinud olla edasi valitsuses, loomulikult. Kuid poliitikas tuleb seista oma põhimõtete eest. Kui seda ei tee, siis vaadatakse sulle valimispäeval otsa ja öeldakse: seda Reformierakonna puudlit küll rohkem valida ei saa. Selleks ei tohtinud Keskerakond muutuda ei siis ega tohi ka tulevikus.
Kaja Kallasel on praegu käsil elu suurim jama. Teie esimesed sõnavõtud olid vaoshoitud. Mis te arvate praeguse seisuga, kui infot on juba palju rohkem kui skandaali puhkedes? Peaks ta tagasi astuma?
Ainus võimalus on see, et Kaja Kallas astub tagasi. See annab võimaluse sisepoliitikas edasi minna, parlamendile võimaluse tupikust välja tulla. Ei tohi unustada, et peaminister esindab Eesti riiki Euroopa Liidu ülemkogul ja NATO tippkohtumistel. Välis- ja julgeolekupoliitilisse usutavusse ei ole mitte tekkinud üksnes mõra, vaid sellest on üksnes killud järel. Moraalse kompassi purunemine on põhjus, miks ta peab vastutuse võtma. Tänane kolmikliit sellest ei lagune. Probleemiks on persoon, praegune peaminister.
Mis te arvate, kuidas see asi laheneb ja millal?
Eesti saab uue peaministri lähikuudel. Ja tänane koalitsioon jätkab.
Mis võiks uue peaministri nimi olla?
(Naerab.) Mina pean kõigepealt oma erakonnaga hakkama saama ja nende asjadega tegelen ma edasi, hoolimata sellest, et peagi ei ole ma enam esimees.
Aga siiski?
(Naeruga.) Uus peaminister tuleb Reformierakonnast.
Te pole Kaja Kallasega kunagi läbi saanud. Olete teravusi vahetanud, Kallas on teilt isegi pidanud vabandust paluma. Miks te pole klappinud?
Eestile uut presidenti otsides tegime vägagi usalduslikku koostööd. Mis puutub keerulistesse inimsuhetesse, siis see teema on üle paisutatud.
Ainus võimalus on see, et Kaja Kallas astub tagasi. See annab võimaluse sisepoliitikas edasi minna, parlamendile võimaluse tupikust välja tulla.
Igaüks näeb, et te ei meeldi teineteisele.
Ma ei tea, kas poliitikas peab teineteisele meeldima. Oleme saanud asju ajada. Aga olen mõelnud, et meie suhe oleks võinud olla lähem või tugevam sellel ajal, kui meil oli ühine koalitsioon. Võib-olla oli meil mõlemal natuke ebamugav siis, kui üks oli peaministri kabinetist läinud ja teine oli tulnud. Eks taheti näidata, et kõike tehakse teistmoodi, ja eks mina tahtsin öelda, kuidas midagi võiks teha. Võib-olla seal on see põhjus. Ega Kaja Kallas pole Eesti poliitikas ka kuigi kaua olnud. Kui ta tuli, siis läks kohe Euroopa Parlamenti. Ei saa ka öelda, et ta oleks ka Reformierakonnas teab kui kaua olnud – võrreldes näiteks Urmas Paeti või Kristen Michaliga.
Mul on hästi meeles aeg, mil Kaja Kallas oli peaministriks saanud, aga teie käitusite ikka, nagu oleksite endiselt peaminister. Hingasite talle kogu aeg kuklasse. Äkki poleks pidanud?
Koroonaasjades oleks uus valitsus võinud [mind] tõesti rohkem kuulda võtta. Dialoogi oleks võinud olla mõlemalt poolt rohkem.
Sellekevadistel parlamendivalimistel tuli Keskerakonnal vastu võtta valus kaotus. Teie küll rääkisite vastutuse võtmisest, aga tegelikult ei võtnud seda. Miks?
Erakond ei soovinud minu tagasiastumist. Seda soovis võib-olla viis-kuus inimest, kes hakkasid seda palli veeretama. Veeretasid hästi! Erakorraline kongress tuleb ja mina esimeheks ei kandideeri. Loodan, et esimeheks saab Tanel Kiik. Ainult nii jääb erakond edaspidi suureks ja tugevaks.
Mis viis-kuus inimest. Esimest korda õnnestus teil erakorralise kongressi kokkukutsumist üldse vältida...
Vabandust, ma käisin kõik piirkonnad läbi. Esimesel, teisel, kolmandal nädalal pärast valimisi. Suhtlesin inimestega. Küsisin neilt, kas peame erakorralise kongressi tegema. Seda juttu, et peaks tegema, kostis ainult Vabaduse väljakult neljandalt korruselt (st linnavalitsusest – V. K.).
Et siis nelja-viie inimese rahulolematusest tekkis olukord, et mõne kuuga läks erakond lõhki?
Jah. Erakond on suures kriisis. Olen seitse aastat pidanud koos hoidma päris keerulist erakonda. Erinevad inimesed, vaated, kodused keeled. Keskerakonna suur pluss on olnud ühiskonna eri poolte liitmine. Praeguse seisuga on uue esimehe valimiste seis 50:50.
Miks Keskerakonnal viimati valimistel nii näruselt läks?
Täiemahulise sõja algus Ukrainas lõi arvamused sassi nii meie toetajate kui ka liikmete seas. Kampaaniasse läksime väikese eelarvega, kolme miljoni ulatuses oli tulnud klattida eelmiste perioodide probleeme. Vaatan ka ise peeglisse, et mida oleks saanud paremini teha.
Mida oleksite võinud paremini teha?
Olen mõelnud sadu kordi, mida oleksin võinud valimiseelses kampaanias teistmoodi teha. Mul ei ole head vastust. Võib-olla Keskerakonna väljakukkumine valitsusest... Aga oleksid ei maksa midagi. Kas olime tänavatel liiga väheaktiivsed? Kas meie sõnumid ei kandnud? Kas need polnud olulised? Arvan, et olid olulised, aga ei kandnud. Sõda käis ning koonduti Reformierakonna ja Kaja Kallase seljataha.
Olen seitse aastat pidanud koos hoidma päris keerulist erakonda. Erinevad inimesed, vaated, kodused keeled.
Missuguseks jääb teie roll erakonnas pärast seda, kui te enam esimees ei ole?
(Lõbusalt.) Ma kandideerin juhatusse. Päris paljud inimesed on öelnud, et nad toetavad mind.
Hakkate uuele juhile kuklasse hingama nagu peaministrikohalt lahkununa Kaja Kallasele?
Mina ei hakka ühelegi juhile kuklasse hingama. Kui nõu küsitakse, siis annan. Kui sellist soovi pole, no siis ei ole. Aga ühte ma ütlen: kui erakond läheb vales suunas, siis on mul piisavalt mõttekaaslasi, et tulla uuesti kokku ja... Mis te naerate?
Et tulla uuesti kokku ja...?
... ja võtta aktiivsem roll erakonnas.
Et kui esimeheks saab Kõlvart, siis...?
Oleme osa inimestega olnud Keskerakonnas nii kaua, meile on oluline Keskerakonna põhiline telg Eesti ühiskonnas. See telg pole kunagi seisnenud mingis äärmuses. Keskerakonna ülesanne on hoida tasakaalu Eesti ühiskonnas.
Tahate saada europarlamenti. Mis te teete, kui ei saa?
Olen öelnud, et kandideerin Euroopa Parlamendi valimistel. Et võtan seda tõsiselt, ja kui Eesti inimesed mind usaldavad, siis ma lähen sinna. Kas see on minu soovunelm? Ei ole! Jätkan tööd riigikogus, see on minu prioriteet. Euroopa Parlamendi valimised on alles järgmise aasta juulis.
Ah nii, te eriti ei tahagi europarlamenti?
Kui valija mind toetab, siis ma sinna lähen. Aga riigikogus on mul Harju- ja Raplamaalt mandaat järgmiseks kolmeks ja pooleks aastaks.
Teie lahkumisega lõpeb Eesti poliitikas üks ajastu. Te näitasite, et Keskerakond suudab valitseda, siis sõlmisite saatusliku liidu EKRE-ga ja lõpuks lasite Keskerakonna valitsusest välja visata, tagatipuks valus valimiskaotus. Miks jäi teie poliitiline tähelend nii lühikeseks?
Minu poliitiline teekond on kestnud 23 aastat. See pole lõppenud. Praeguste erakonna esimeeste seast ei leia te inimest, kes oleks erakonda juhtinud seitse aastat. Ma ei võrdle ennast Laari, Savisaare ega Ansipiga, kes olid kauem võimul.
Te jääksite suurde poliitikasse kindlasti kauemaks, kui poleks sunnitud lahkuma.
Teie soovite, et läheksin poliitikast ära, aga minu selja taga on Harju- ja Raplamaa inimesed, kes ütlevad, et ära mine ära. Võtan seda vastutust väga tõsiselt. Ärge matke mind maha! Teie ütlesite, et esimene valitsus oli hea, aga teine valitsus tuleks justkui ära unustada.
Mina ei unusta seda kunagi.
Aga te mäletate seda ainult negatiivses mõttes. Teine valitsus tegi ka palju häid asju – lisaks EKRE mölinale. Võtame kas või teadus-arendustegevuse toetuse tõstmise 1%-le SKT-st.
Teine valitsus tegi ka palju häid asju – lisaks EKRE mölinale.
Te olete alles 45-aastane. Millal võiksite saada uuesti erakonna juhiks ja peaministriks?
Reeglina ei saada uuesti peaministriks. Eestis on uuesti peaministriks saanud ainult Mart Laar, kui mitte arvestada järjestikuseid ametiaegu. Erakonna juhi ametisse naasmise mõtet mul ei ole. Ka selliseid inimesi on olnud väga vähe.
Kas suudate leppida sellega, et teie aeg Eesti tipp-poliitikas on möödas?
Peaministrina ja erakonna esimehena, jah, ollakse poliitika tipus. Minule anti seda aega seitse aastat. Olen selle eest tänulik. Ma ei ole seda aega elanud mitte ainult Keskerakonnale, vaid tervele Eestile.
Nimetage palun üks asi, mille üle olete uhke oma tipp-poliitiku karjääri jooksul.
(Vaikus.) Kui te nii küsite, siis küllap see ilmselt koroonaajal oli. Sel ajal ma Stenbocki majas elasingi. Eesti Pank arvas siis, et majandus kukub üle 10%. Kukkus 0,6%. Valitsuse roll selles oli väga oluline.
Kõige suurem viga?
Poliitik, eriti peaminister, teeb iga päev vigu. Ühe vea esiletoomisega jään hätta. Võib-olla oleks võinud poliitilist ambitsiooni veel rohkem olla. Oleks võinud veelgi jõulisemaid samme astuda.
Mis teile praegu kõige rohkem rõõmu teeb?
Kuna see on tööalane intervjuu, siis... Et Eesti küla saab rohkem korda. Need asjad, mis Eestit edasi viivad.
Mis teile isiklikult rõõmu teeb?
Laste kooliminek, head hinded, nende õnnestumised. See on peamine, et lastel läheks hästi.
Aga midagi, mis puudutab teid ennast, teie isiklikku õnne?
Minu pere, abikaasa ja lapsed ongi minu isiklik õnn. See on kõige suurem õnn, mis üldse saab olla.


End Rootsi miljardäri väimeheks valetanud saarlane mõisteti reaalselt vangiEnd Rootsi miljardäri väimeheks valetanud ja seeläbi ligi 60 000 eurot välja petnud Saaremaa mees peab Harju maakohtu otsuse järgi reaalselt vangi minema. Vaata videot kohtusaalist.Neljapäeva pärastlõunal seisis Harju maakohtu ees «Kuuuurija» saates esinenud 52-aastane Marek Stell. Kui saates andis mees lahkelt oma koduköögis intervjuu, siis kohtusaalis varjas Stell enda nägu, istudes seljaga nii enda esindaja, kannatanute kui ajakirjanike poole.
Kelmuses süüdistatud Stellile mõisteti kahe aasta, kolme kuu ja 27 päeva pikkune vangistus. Reaalselt tuleb sellest ära kanda aga kaks kuud. Kohus rahuldas ka kõikide kannatanude tsiviilhagid – kogusummas ligi 60 000 eurot.
«Tõendid kinnitavad, et ta esitles end kannatanutele Marek Lundbergina, kes oli väidetavalt Rootsi kuningriigi ettevõtja, Fredrik Lundbergi tütre Johanna elukaaslane ja laste isa,» nentis kohtunik. Nimelt jättis Stell ettevõtjatele ja tuttavatele mulje kui edukast ärimehest, kellel on head sidemed erinevate ettevõtjate ja ka näiteks Rootsi pangaga. Hiljem tuli aga ilmsiks, et identiteet oli välja mõeldud, meiliaadressid ja sotsiaalmeediakontod võltsitud.
Fredrik Lundberg on muuhulgas üks Rootsi rikkamaid mehi, kes on pälvinud koha ka Forbesi nimekirjas – 5,3 miljardi dollariga.
Mesimagusa jutu ja kavalusega pettis ta aga alates 2018. aastast välja kuuelt kannatanult kokku ligi 60 000 eurot. Kohtunik märkis, et Stelli tegevus oli järjepidev ja ulatuslik.
Meest on kelmusese eest varemgi karistatud. 2017. aastal mõisteti talle Harju maakohtus kelmuse ja võltsimise eest nelja-aastane vangistus, mis asendati 1440 tunni üldkasuliku tööga.
«2017. aastal mõistetud karistus ei ole avaldanud mingisugust mõju,» nentis kohtunik. «See annab kohtule alust arvata, et karistuse täies ulatuses tingimisi jätmine ei anna Marek Stellile piisavalt tugevat signaali kuritegevusest hoidumiseks,» põhjendas kohtunik, lisades, et see annab ka avalikkusele signaali, et kelmused ei jää karistamata.
Istungi lõppedes ei soovinud Stell kommentaare jagada.
Kohtuotsust on võimalik edasi kaevata.
Vaata videot kohtusaalist!

3. augustil toimunud istungil tunnistas Stell ennast süüdi. «Ma vabandan,» sõnas ta vaiksel häälel. «Kas saab meie poole ka öelda?» nõudsid saalis viibinud kannatanud, kellelt Stell on välja petnud kümneid tuhandeid eurosid.
Toona lubas Stell kohtusaalis, et maksab kannatanutele raha tagasi ja seda maksimaalselt aasta jooksul. Ta ei jõudnud lauset lõpetadagi, kui üle kohtusaali kõlas naerupahvakas. «Palun pealtvaatajatel ja kannatanutel olla viisakad,» manitses seepeale kohtunik.
«Kas ma võin teiega aus olla, ausatatud kohus? Ma olen seda meest päris kaua tundud, ta oli mu sõber... Seal istub kurjus isiklikult. Patoloogiline valetaja,» nentis petta saanud ettevõtja Peeter Anninon. «Tingimisi vangistus ei muuda teda... nagu hane selga vesi.»
Mis tuliseks kiskunud istungil toimus, loe pikemalt siit:
FOTOD 〉 «Kui täna nii jääb, siis propageerime kelmust!» End Rootsi miljardäri väimehena esitlenud saarlane astus kohtu ette

Marek Stell Harju maakohtus
Konstantin Sednev


Uus kleebis turismifirmade ustel teatab: siin makstake makse ausaltTäna pärastlõunal kleepisid aktsiooni “Maksud makstud” eestvedajad Pärnu turismiettevõtete ustele kleebised. Kampaania tõukub kurvast faktist, et turismisektoris pole maksudega skeemitamine midagi tavatut.

Tervise spaa ja Tervise Paradiisi juht Jaan Ratnik rääkis, et paraku on turismisektoris selliseid ettevõtjaid, kes kõigi reeglite järgi ei mängi, väga palju. https://parnu.postimees.ee/7824315/maksuameti-leiud-parnus-registreerimata-tootajad-umbrikupalgad-kaibe-varjamine See teeb aga ausate ettevõtete elu järjest keerulisemaks. “Mida kõrgemale tõuseb palgatase, seda suuremat kasu saavad need, kes maksudest kõrvale hoiavad,” ütles ta.
Mida kõrgemale tõuseb palgatase, seda suuremat kasu saavad need, kes maksudest kõrvale hoiavad.
 Jaan Ratnik, Tervise spaa ja Tervise Paradiisi juht
Rannahotelli tegevjuht Oliver Paasik lisas, et tegu on Eestis unikaalse algatusega, mis on mõeldud, suunamaks kasutama teenuseid, mis on ausas konkurentsis. Paasiku sõnutsi on see  külastajatelegi väga oluline. “Kui muidu oleme pidanud seda kinnitama, siis nüüd saame seda näidata vastava märgiga,” lausus ta.
Estonia spaa tegevjuht Andrus Aljas ütles, et kleebis annab sõnumi ka töötajatele: tegu on ausa tööandjaga. Ta avaldas lootust, et see muutub teenistuskoha valimisel järjest tähtsamaks.

Tervise spaa ja Tervise Paradiisi juht Jaan Ratnik rääkis, et paraku on turismisektoris selliseid ettevõtjaid, kes kõigi reeglite järgi ei mängi, väga palju.
Urmas Luik

Märgise peamine siht ongi suurendada külastajate ja töövõtjate usaldust Pärnumaa turismiteenuste pakkujate vastu. Sellega kinnitavad ettevõtjad, et nende firma on aus maksumaksja ja kõik Eestis kehtestatud maksud on tasutud. Samuti aidatakse seeläbi riigil maksuraha koguda.
Praeguseks on aktsiooniga ühinenud kümmekond Pärnumaa turismiettevõtet. Liituma on oodatud kõik ülejäänudki ausad firmad.

  Märgisega liitunud kinnitavad

Maksud makstud.
Urmas Luik
Kogu ettevõtte käive on deklareeritud ja käibemaks on tasutud kehtiva seadusandluse alusel.
Kõigi ettevõttes tööd tegevate inimestega on sõlmitud töölepingud, mis kehtiva korra järgi on registreeritud töötajate registris.
Ettevõtte töötajate palk vastab kõigil ametikohtadel tööjõuturu keskmisele tasemele ja töötasude pealt on korrektselt arvestatud ja tasutud kõik riiklikud maksud.
Andmed: maksud.ee


Vene ärimees mõisteti USA-s vangi siseringitehingute petuskeemi eestBOSTON, 7. september, AP-BNS – Kremli-sidemetega rikas Vene ärimees Vladislav Kljušin mõisteti neljapäeval USA-s üheksaks aastaks vangi rolli eest ligi 100 miljoni dollarini ulatunud aktsiaturgude siseringitehingute petuskeemis, milles kasutati arvutisüsteemidesse häkkimisega saadud salastatud infot.
Võimude sõnul teenis Kljušin selle skeemiga isiklikult üle 33 miljoni dollari.
42-aastane Kljušin on olnud USA-s vahi all alates 2021. aastast, kui Šveits andis ta Ühendriikidele välja.
Pärast karistuse kandmist saadetakse ta ilmselt Venemaale.
Prokurörid taotlesid Kljušinile 14-aastast vangistust, öeldes, et karm karistus saadaks selge sõnumi välismaistele küberkurjategijatele.
AP – Baltic News Service


[Pressiteated] Välisministeerium korraldas ettevõtjatele sanktsioonide infopäevaVälisministeerium korraldas ettevõtjatele sanktsioonide infopäeva

Välisministeerium korraldas täna ettevõtjatele veebipõhise infopäeva,
kus tutvustati sanktsioone ja anti ülevaade sellest, kuidas muutunud
ärikeskkonnas toime tulla.

Infopäeva aitasid korraldada rahapesu andmebüroo, maksu- ja tolliamet,
majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, kliimaministeerium ja merevägi.

Välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsler Erki
Kodar ütles, et infopäeva idee sündis soovist aidata ettevõtjatel
navigeerida olukorras, kus Venemaa agressioon Ukrainas ja Venemaale
kehtestatud sanktsioonid mõjutavad ärikeskkonda. „Eesti, Euroopa Liidu
ja samameelsete riikide eesmärgiks on Venemaa agressiooni läbikukkumine
ja sanktsioonidel on selle saavutamisel suur osakaal, sest
majandustegevusest teenitud tuluga toidab Venemaa oma sõjamasinat,“
ütles Kodar. „Sanktsioonid ja nende rakendamine on olulised Ukraina
võidu toetamiseks ja Eesti julgeoleku tagamiseks. Eestile on Venemaale
sõja hinna tõstmine eksistentsiaalne küsimus. Kõik otsused, mida
ettevõtja teeb sanktsioonide rakendamisel, suurendab meie julgeolekut ja
usaldusväärsust maailmas.“

„Tänu sellele, et ettevõtjad sanktsioone kohaldavad, saame piiravate
meetmetega sõjamasina vastu võidelda,“ ütles rahapesu andmebüroo
asejuht Laura Aus. „Finantssanktsioon saab olla tõhus, kui ollakse
hoolas seotud osapoolte, sealhulgas tegelike kasusaajate väljaselgitamisel
kõikide tehingute puhul.“

Infopäev on järelvaadatav siin:
https://www.youtube.com/watch?v=qbDWQtFNhrk

Lisainfo:
avalike suhete osakond
press@mfa.ee<mailto:press@mfa.ee>


Helle-Moonika Helme: see, et kapo pakub Kaja Kallase Vene-ärile katust, on Eestile suur julgeolekuohtKui siiani on arutatud teemal, et Kaja Kallas on seoses oma venesuunalise pereäriga oht Eesti julgeolekule, siis tänaseks on selgunud, et tegelikkuses on meil hoopis suurem probleem.
Ja see probleem on meie julgeolekuasutused. Meie vastavad asutused, mis peaksid hea seisma selle eest, et mitte ükski kõrgem riigiametnik ega riigi juhtfiguur ei kasutaks oma positsiooni kurjasti ja Eesti mainet kahjustavalt ära, on – nagu selgub, kogu asjast olnud teadlikud. Tuleb välja, et KAPO on olnud Kaja Kallase abikaasa firmale sanktsioonialuste kaupade Venemaale transportimise erilubade väljastamisega seotud!
KAPO on asutus, kes peab neid lubasid heaks kiitma või siis mitte. Eeldaks siinkohal muidugi, et pigem mitte, sest kõik institutsioonid ning ettevõtted on saanud peale Ukraina sõja puhkemist väga selgelt suunise, mida oleme riigina kommunikeerinud ka välismaale, oma liitlastele – et agressorriigiga igasugune äritegemine on vale ja tuleb lõpetada. Eesti ja Kaja Kallas on olnud ses osas eestkõnelejad.
Nüüdseks teame, et KAPO on alla kirjutanud mitmele Kaja Kallase abikaasa tookordse osalusega ja finantsjuhitava firma Stark Logistic transpordi eriloale, mille alusel sai viia erinevaid kaupu, ka sanktsioonialuseid, Venemaale, kus need jõudsid muuhulgas nii Venemaa kaitseministeeriumi haldusalasse kui ka ühe Putini lähikondse oligarhi käsutusse ning mille kõige kaudu sai peaministri pere teenida raha.
See, et KAPO pakub praegu Kaja Kallasele strateegilise kommunikatsiooni katust, on häbiväärne! Kui KAPO läbi oma erinevate kõneisikute väidab, et nende meelest on kõik korras, siis on meil palju suurem julgeolekuprobleem, kui ühe peaministrikese vereraha.
Kui julgeolekuasutused annavad nii tõsises asjas nii kergekäeliselt peaministrile selles väga põhimõttelises skandaalis indulgentsi ja elimineerivad seega edasise uurimise ja avaliku huvi, siis tekib ühiskonnas paratamatult väga tõsine küsimus ( ja peabki tekkima!) – kas mitte kogu meie julgeolekuasutuste süsteem ei ole Venemaa poolt santažeeritav?
See on nii kõrgetasemeline korruptsioon, et ainuüksi selle pärast peaksid kõik meie liitlased häiret andma, peaksid hakkama küsima küsimusi väljastpoolt.
Kui asutused, mis peaksid seisma väärika ja rahvusvahelise moraalse majaka, Eesti huvide kaitsel, on langenud selleni, et kaitsevad Venemaalt vereraha teeninud peaministrit, on valinud selles räiges skandaalis poliitilise poole, peaasi et EKRE ei tuleks, siis on asjad ikka väga valesti. Ja väga halvasti. Siis on meil tõsine julgeolekuprobleem, tõsine demokraatia probleem, tõsine probleem võimude lahususe osas.
See, et mingid hussarikesed, tsahknakesed, läänemetsakesed ei taha oma võimust ilma jääda, see on kökimöki selle kõrval.
See, et meil teevad liberaalse sekti poolt korrumpeeritud ja allutatud julgeolekuasutused moraalselt hälbinud peaministrile katet, peaasi et EKRE ei tule, see on häbiväärne. Piinlik. Ja ohtlik.
Kui oleme jõudnud sinnani, et Venemaaga äriajamine on rohkem õige, kui ühele rahva poolt demokraatlikult valitud erakonnale aus võimalus anda, kui seda kaitstakse julgeolekuasutuste poolt rohkem, kui päris demokraatiat, siis….
Polegi rohkem midagi öelda.”
Helle-Moonika Helme, EKRE Riigikogu saadik


Ettevõtjad said infopäeval ülevaate Venemaale seatud sanktsioonidestTALLINN, 7. september, BNS – Välisministeerium korraldas neljapäeval ettevõtjatele veebipõhise infopäeva, kus tutvustati sanktsioone ja anti ülevaade sellest, kuidas muutunud ärikeskkonnas toime tulla.
Välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsler Erki Kodar ütles, et infopäeva idee sündis soovist aidata ettevõtjatel navigeerida olukorras, kus Venemaa agressioon Ukrainas ja Venemaale kehtestatud sanktsioonid mõjutavad ärikeskkonda.
„Eesti, Euroopa Liidu ja samameelsete riikide eesmärgiks on Venemaa agressiooni läbikukkumine ja sanktsioonidel on selle saavutamisel suur osakaal, sest majandustegevusest teenitud tuluga toidab Venemaa oma sõjamasinat,“ ütles Kodar. „Sanktsioonid ja nende rakendamine on olulised Ukraina võidu toetamiseks ja Eesti julgeoleku tagamiseks. Eestile on Venemaale sõja hinna tõstmine eksistentsiaalne küsimus. Kõik otsused, mida ettevõtja teeb sanktsioonide rakendamisel, suurendab meie julgeolekut ja usaldusväärsust maailmas.“
„Tänu sellele, et ettevõtjad sanktsioone kohaldavad, saame piiravate meetmetega sõjamasina vastu võidelda,“ ütles rahapesu andmebüroo asejuht Laura Aus. „Finantssanktsioon saab olla tõhus, kui ollakse hoolas seotud osapoolte, sealhulgas tegelike kasusaajate väljaselgitamisel kõikide tehingute puhul.“
Infopäeva aitasid korraldada rahapesu andmebüroo, maksu- ja tolliamet, majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, kliimaministeerium ja merevägi.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Võim on kahepalgelise eliidi käesRiigikogu peaks saama selge ja detailse ülevaate rahaasjadest, aga valitsus lihtsalt ei suvatse riigieelarve baasseadust muuta, kirjutab toimetaja Martin Ehala.Suur osa seadusi tuleb riigikogul vastu võtta Brüsseli käsulaudade järgi, lisaks keeratakse eelnõudele koridorides salaja vinti peale. Riigi rahakotist ei suuda Toompea loss juba mõnda aega enam aru saada. Kodanikkonna seisukohalt, keda parlament esindab, on selline asjade seis masendav.
Mis puutub Euroopa Liidu seaduseelnõude menetlemisse, aga ka kurikuulsasse tegevuspõhisesse eelarvesse, siis karm tõsiasi on see, et valitsusel ei ole sisulist motivatsiooni millegi muutmiseks. Olgem ausad – slikerdamine euroseadustega ja läbipaistmatu riigieelarve annab rohkem võimu, sest võimaldab mõningaid väikeseid ebapopulaarseid muudatusi märkamatult seadusse sisse saada ja varjata kulusid, mis võiks tekitada tülikad küsimusi.
Tuima pannakse vaatamata ekspertide soovitustele. Näiteks 2018. aastal, kui uuriti ELi asjade menetlemist riigikogus, tegi raport ettepaneku tuua tähtsamate ELi seaduseelnõude arutelud riigikogu suurde saali ja muuta olulised ELi asjade komisjoni (ELAK) istungid avalikuks. Kuigi ELAKi liikmetele ettepanekud meeldisid, sinnapaika see asi jäigi.
Slikerdamine euroseadustega ja läbipaistmatu riigieelarve annab rohkem võimu, sest võimaldab mõningaid väikeseid ebapopulaarseid muudatusi märkamatult seadusse sisse saada ja varjata kulusid.
Ka eksperdid Aaro Mõttus ja Külli Kapper ei paku Fookuse lugudes välja ideed tõsta kogu ELAKi päevakord riigikogu suurde saali, nagu põhiseaduskomisjoni äsjane esimees Igor Taro (Eesti 200) nende ettepanekut tõlgendab. Nad räägivad neljast ülemkogust ja kahest või kolmest täiendavast aruteluteemast eriti oluliste küsimuste puhul.
Taro aga leiab, et ELi asjade menetlemine käib praegugi nagu kellavärk ja toob ridamisi põhjusi, miks ei ole vaja midagi muuta. Ja seda räägib erakonna liige, mis valimiskampaanias lubas, et teeb kõik paremaks, kui võimule saab. Praegu pole aga suuremat süsteemiga mugandujat kui Eesti 200.
Tegevuspõhist riigieelarvet on kritiseerinud niihästi riigikontroll, õiguskantsler kui ka poliitikud ise, kõige põhjalikumalt Aivar Sõerd (RE). Kõigi nende seisukoht on sarnane: riigieelarve peab olema rahvasaadikutele läbipaistev ning kõige parem viis selle tagamiseks on tagasi minna kulupõhise esituse juurde. Ka sellega ei ole kuhugi jõutud – hiljuti ütles rahandusminister Mart Võrklaev (RE), et süsteemi muutmine on keerukas, sest tehtud on juba mitmeid IT-arendusi, ja pealegi on eelarve põhimõtete muutmine kõik üks asendustegevus.
Ajakirjanik Urmas Jaagant tõdeb selle nädala Eesti Ekspressis, et riigikogu on valitsusele järjest rohkem otsustusõigust ära andnud, ja see pole midagi eripärast, selle tee on läbi käinud ka teised parlamendid Euroopas. Lisades, et see tee viib sinna, et riigikogu põhiülesandeks muutub järelevalve. Ta toob näiteks, kuidas riigikogu komisjonid peaminister Kaja Kallase (RE) juhtumit uurivad.
Mõte riigikogust kui järelevalveorganist on ilus, kuid Eesti praeguse poliitilise kultuuri juures täiesti utoopiline. Võtame kas või riigieelarve küsimuse – parlament kui järelevalveorgan peaks saama selge ja detailse ülevaate rahaasjadest, aga valitsus lihtsalt ei suvatse riigieelarve baasseadust muuta.
Või siis Kallase asja uurimine – riigikogul ei teki järelevalveks enne mingit tõsist hooba, kui ei moodustata uurimiskomisjoni. Selleks aga on vaja riigikogu enamuse hääli. Viimati juhtus see Tallinna sadama korruptsioonijuhtumi puhul, kui Reformierakonna, SDE ja Isamaa tollasest koalitsioonist kuus sotsi ja kaks isamaalast liitusid opositsiooni algatusega.
Sisuliselt on koalitsioon ringkaitses iseennast puudutavate juhtumite üle järelevalve teostamiseks. Mis tähendab, et riigikogul ei ole ka mingit lootust olla järelevalveorgan.
On aga peaaegu võimatu, et praeguses koalitsioonis leiduks kümmekond saadikut, kes oleks valmis liituma opositsiooni eelnõuga uurimiskomisjoni moodustamiseks. Sisuliselt on koalitsioon ringkaitses iseennast puudutavate juhtumite üle järelevalve teostamiseks. Mis tähendab, et riigikogul ei ole ka mingit lootust olla järelevalveorgan.
Kui lisada sellele veel igasuguse sisulise dialoogi puudumine koalitsiooni ja opositsiooni vahel, mille koalitsioon on lahendanud seaduseelnõude sidumisega kobarateks ja nende vastuvõtmise usaldushääletusega, siis ei ole riigikogu sisulisest otsustusõigusest midagi alles jäänud. Kogu võimutäius on läinud kahepalgelise poliittehnoloogilise eliidi kätte.


Peaministri büroo keeldus Postimehele väljastamast Kaja Kallase tuludeklaratsioone, laenulepingut ning maksekinnitusiKuigi peaminister Kaja Kallas (RE) andis riigikogu erikomisjoni liikmetele üle tema ning Novaria Consulti vahelise laenulepingu ja lepingu kaks lisa, ei soostunud peaministribüroo neid Postimehele jagamast.
 Lisaks keeldus peaministribüroo avaldamast viimase viie aasta tuludeklaratsioone ning maksekinnitusi, mis puudutasid laenu väljastamist ja selle tagasi maksmist.
Arvestades peaministri vastuolulisi selgitusi idavedude skandaali jooksul, on ülekaalukas avalik huvi nii peaministri sissetulekute kui ka laenu puudutavate väidete faktilist kontrollimist ka avalikkuses.
Peale terve nädala pikkust meediapäringu ignoreerimist vastati peaministri büroost lakooniliselt, et kõik Kallast puudutav avalik info asub majanduslike huvide deklaratsioonis.
Kui Kallas teatas laenulepingu üleandmisest erikomisjonile, kirjutas ta sotsiaalmeedias, et ta on alati olnud oma sissetulekute suhtes täiesti aus ja läbipaistev ning oma majanduslikud huvid korrektselt deklareerinud. «Deklaratsioonid on olnud kõigile näha, sest mul ei ole midagi varjata. Nõiajaht, mida opositsioon mulle korraldab minu abikaasa äripartneri tegevuse tõttu, on ületanud taluvuse piiri,» lisas Kallas.
Üle-eelmisel nädalal lahvatas skandaal, kui tuli avalikuks, et Kallase abikaasale Arvo Hallikule osaliselt kuuluv logistikaettevõte Stark Logistics on tarninud Venemaale kaupa.
Kallas on majanduslike huvide deklaratsioone täitnud alates 2011. aastast, ent paraku on EMTA lehel leitavad ainult viimase kolme aasta omad. Tegemist ei ole erandiga, vaid kehtiva korraga, et vanemad majanduslike huvide deklaratsioonid ei ole avalikud.
Näiteks USA presidentide puhul on tuludeklaratsioonide avalikustamine sisepoliitiline tava, millest hälbis Donald Trump, kes keeldus oma tuludeklaratsioone avaldamast ning asi jõudis kohtusse. Trump kaotas kohtuvaidluse tuludeklaratsiooni saladuse hoidmise osas ning 2022. aastal said Trumpi 2015–2017 ja 2020 tuludeklaratsioonid kõigile avalikuks.
Majanduslike huvide deklaratsioonide esitamise nõue kehtib Eestis peaaegu 6000 ametikohale Justiitsministeeriumi andmeil. Huvide deklaratsiooni peavad korruptsioonivastase seaduse järgi esitama vabariigi president, riigikogu liige, vabariigi valitsuse liige, kohtunik, riigikontrolör, õiguskantsler, Eesti Panga juhtorgani liige, vabariigi presidendi kantselei direktor, riigikogu kantselei direktor, riigikantselei direktor, valitsusasutuse juht, ministeeriumi kantsler ja asekantslerid ning peaministri ja ministrite poliitilised nõunikud.
Kohalike omavalitsuste ametiisikutest peavad majanduslike huvide deklaratsiooni esitama kohaliku omavalitsuse volikogu liige, valla- või linnavalitsuse liige, osavalla või linnaosa vanem, valla või linna ametiasutuse juht. Lisaks võib valitsusasutuse juht või kohaliku omavalitsuse volikogu laiendada vajadusel deklareerimise kohustust oma asutuse ametiisikutele, kes käsutavad avalikku vahendit või viivad läbi süüteo- või haldusmenetlust.