„Naised on sõjas prostituudid.“ Vene armees teeninud naissõdur kirjeldab Ukrainas kogetud õudusiUkraina ründamises osalenud sõjaväelane Margarita on olnud taastusravil peaaegu kaks kuud. Ta käib psühholoogi juures ja võtab tugevaid antidepressante, püüdes unustada, mis temaga armees teenimise ajal juhtus.
Kuid tal on raske unustada. Kõige rohkem kardab Margarita oma rügementi tagasipöördumist. Ta rääkis RFE/RL portaalile, et tema meditsiinikompanii naised olid sunnitud Vene ohvitsere ja seersante seksuaalselt rahuldama. Muudmoodi ei olnud võimalik ellu jääda.
„Mõnikord tundub, et keegi kõnnib akna all või et asjad liiguvad. Või nagu istuks keegi sul peal,“ kirjeldas Margarita oma seisundit. „Mul on pidevalt õudusunenäod ja paanikahood.“
Margaritat ennast ei suudetud kunagi murda ja kellegi peale „istutada“, kuigi seda üritati tema sõnul esimesest päevast peale.
„Sa oled polkovnikule silma jäänud.“
42-aastasele Margaritale pakuti lepingut 2022. aasta suvel, kui ta läks sõjaväe registreerimis- ja värbamisbüroosse. Tegelikult tahtis ta saada üksnes panga tarbeks tõendit sellest, et on sõjaväepensionär. Pärast 11 aastat sõjaväes teenimist läks Margarita pensionile ja kolis Belgorodi, kuid ei tundnud end tsiviilelus koduselt, nii et otsustas veenmise peale minna vabatahtlikuna „erioperatsioonile“.
„Nad ei võtnud mind vanasse ametisse sideohvitseriks, vaid läksin meditsiiniüksusse. Ma pidin kõik kiiresti ära õppima, sest mõtlemiseks aega ei olnud,“ rääkis Margarita.
Kuid Margarita ei saanud otse üksusse minna. Tema sõnul käskis polkovnik, kellele ta oli meeldinud, Margarital staapi tulla.
„Ta ütles: „Margo, tule siia!“ Ja küsis seejärel minult, miks ma ei ole riietatud. Mul polnud veel vormiriietust.“
Margarita selgitas polkovnikule, et polnud talle sobivat suurust. Polkovnik käskis naisel end riidesse panna ning ütles, et too läheb järgmisel päeval peakontorisse tööle. Margarita oli üllatunud, ent pidi nõustuma.
„Kui läksin peakorterisse tööle ja hakkasin personaliosakonna meestega vestlema, ütlesid nad mulle: „Sa oled polkanile silma jäänud. Sinust saab tõenäoliselt väliabi.“ Küsisin, mis see on, ja nad ütlesid: „Tee süüa, pese pesu ja hoia teda õnnelikuna.“
Kuu aega hiljem saadeti moodustatud rügement Ukrainasse. Seal lootis Margarita üha pealetükkivamaks muutuva kõrge ohvitseri ahistamist tõrjuda, haavatuid päästa ja kasulik olla, kuid selle asemel sattus ta keset tõelist õudusunenägu, kus kehtis ainult üks seadus: rühmaülema sõna.
Ülem, mõistes, et Margarita ei kavatse vabatahtlikult talle naiseks hakata, käskis sõdurile luua talumatud tingimused, mis sunniksid teda nõustuma.
„Kui jõudsime Ukrainasse ja ma lõpuks haiglasse sattusin, ütles selle ülem mulle, et polkovnik käskis mind karmilt karistada,“ rääkis Margarita. „Kuu aega elasin lihtsalt tänaval. Kui teised magasid telkides ja majades, siis mina magasin maas, tee ääres, väikeses metsas koos hiirtega.“
„Üritasin end muidugi kuidagi soojas hoida. Aga kui sul on külm, siis ei lähe sa kunagi magama. Oleksin võinud nälga jääda. Nad tahtsid mind murda, et oleksin nõus temaga magama. Aga ma jäin endale kindlaks, ja kui ta sellest aru sai, visati mind kohe suurtükiväe alla, samuti tema käsul. Punases tsoonis, päris eesotsas. Võib-olla ta arvas, et suren seal.“
Mis siis, kui tulen tagasi rasedana?
Margarita sõnul oli koos temaga haiglas seitse 23-38aastat naist ja igaüks neist oli „istutatud“ rühmaülemate alluvusse.
„Üks skautidele, üks tankistidele, üks jalaväele. Kui me sisse läksime, ei teadnud muidugi keegi, mis seal toimub. Ja kui kõigest aru saime, polnud enam tagasiteed,“ ütles Margarita.
Naine kirjeldas, et nägi oma silmaga, kuidas üks rühmaohvitser „oma“ tüdrukut Svetlanat tulistas. Pärast vigastust jäi Svetlana ellu, kuid invaliidistus.
Margarita rääkis, et see ei olnud läbiv haav, kuul jäi kõikjale kinni. „Ta oli lihtsalt puruks lastud,“ nentis naine. Praegu on Svetlana kodus Burjaatias, kuid märtsis peab minema tagasi Moskvasse uuele operatsioonile.
Enne tulistamist peksis rühmaülem Svetlanat teiste naiste silme ees püstoli otsaga. Kõik naissõdurid olid abielus, aga ainult Svetlana rääkis oma abikaasale, et teda sunniti ohvitseridega magama.
„Ta oli ainus, kes helistas ja tunnistas. Sest mis siis, kui ta tuleb tagasi rasedana mida siis öelda? Tema abikaasa ei võtnud temaga paar nädalat ühendust, siis helistas ning ütles, et ta on talle andestanud ja ootab teda koju elusana.“
Margarita kirjeldas, et haigla asus keset „eikellegimaad“. „Me elasime metsas, kuigi see olid mahajäetud. Ükski humanitaarabi ei jõudnud meieni, kuigi ma palusin seda mitu korda, me vajasime seda hädasti.“
Selle tulemusena olid haiglas peaaegu kõik naised ähvarduste või kiusamise tõttu murdunud ja sunnitud seksuaalteenuseid pakkuma. Mõned neist magasid Margarita sõnul ka mitme mehega. Kuid keegi ei mõistnud neid sellises keskkonnas hukka, sest nad pidid kuidagi ellu jääma.
Margarita rääkis, et enamasti olid naised sellise eluga leppinud. „Nad otsustasid, et selles sõjas on parem elada paradiisis toidetud ja sigarettidega. Üks ohvitser ütles mulle kord: „Me müüsime Alinka, müüme ka teid!“ Aga ma heitsin talle ilmselt sellise pilgu, et ta lisas kohe: „Okei, tegin lihtsalt nalja.““
Margarita ütles, et naised ei püüdnud Venemaale põgeneda, sest neid ei oleks üle piiri lastud. Ja neid oleks võidud selle eest kergesti maha lasta.
Naised leidsid sõjas endale „katuse“
Peterburi elanik Marina Zaitseva on pensionile jäänud ohvitser, kes teenis 2001.2006. aastal Tšetšeenias. Nüüd oleks ilmselt ka tema sõtta sattunud, kuid ta lahkus teenistusest 2019. aastal. Zaitseva sõnul on sõjaväes juba ammu olemas niinimetatud „väliabikaasad“.
Naised, kes selle rolli võtavad, võivad liikuda ühest sõjaväest teise, kui „abikaasa“ näiteks kuhugi üle viiakse. Kuid „väliabikaasad“ on Zaitseva sõnul tavaliselt vallalised naised, kes elavad ohvitseridega omal soovil.
„Kui olime Tšetšeenia sõjas, mäletan, et istusime koos laua taga: ohvitserid, seersandid, allohvitserid,“ rääkis Zaitseva, „Ja üks naine lauas kurtis teisele, et „minu“ on lahkunud. Ta läks koju oma naise ja pere juurde. Ja teine tundis talle kaasa, öeldes, et pead leidma uue „katuse“.“
Zaitseva hakkas armees teenima 34-aastasena ja oma kogemusele tagasi vaadates ütles ta, et 20-aastased noored tüdrukud ei tohiks kindlasti sõjaväkke astuda: Venemaa ühiskonnas kehtib stereotüüp, et naised on sõjas prostituudid.
Kes armeesse astuda ei taha, sunnitakse hauda
Meditsiinipataljonis töötanud Margarita sõnas, et ohvitserid tulistavad ka sõdureid. Nendel peal, kes ei tahtnud rindele minna, kasutati järeleproovitud trikki: trotslikke mehi hoiti alasti külmas ja niiskes keldris koos rottidega. Kui see ei toiminud, kasutati teist viisi.
„Nad olid sunnitud ise endale hauad kaevama,“ kirjeldas Margarita. Mehed peavad hauda lamama ning nad kaetakse üleni mullaga. „Mõnda aega ta on seal ning siis astub rühmaülem või kompaniiülem tagasi ja tulistab kaevikuid. Kes tabati hüvasti, ja kes ellu jäi, see oli loll, et sealt august juba välja tulla. Neid ei huvitanud enam. Nad saadeti rindele.“
Margarita sõnul hoiti mobiliseeritud poisse, keda oma mehed olid peksnud, sõjaväes. Haiglasse saadeti nad ainult viimase abinõuna, kui varitses surmaoht. Teisi ei viidud välja, et mitte end „paljastada“.
„Küsisin ühe mehe käest, miks ta siin on. Ta ütles, et ei mäleta midagi. Tuli terav löök püssikopaga, ta kaotas teadvuse ja siis nad vist lõpetasid. Ta oli kohutavas seisundis.“ rääkis Margarita.
Margarita tunnistas, et mõne aja möödudes vaatas ta toimuvat „klaassilmadega“. „Muidu ei saa mu mõistus lihtsalt hakkama.“


Restoraniärimees: käibemaksu langetus puhastaks turu mustast rahastRestoraniomanik Kristjan Peäske korraldab muu kõrval Toidupangale raha kogumiseks heategevuslikke lõunaid.
Autor: Raul Mee
Restoranide käibemaksu leevendamine tõstaks ettevõtjate konkurentsivõimet, kuid samas vähendaks ka maksudeta palkade maksmist, arvab restoranide Lee ja Lore omanik Kristjan Peäske.
“Hästi hea näide on Leedust, kus käibemaks langes COVIDi ajal kaks korda, kuid tegelikult maksulaekumised hoopis kasvasid. See tähendab, et äridel ei olnud enam põhjust tegeleda musta rahaga,” rääkis Peäske Äripäeva raadios.
Kas tahad alati teada, kui Lääne-Virumaa Uudistes sel teemal kirjutatakse? Kasuta Minu Lääne-Virumaa funktsiooni ja vali märksõnad, mida oma personaalses uudiskirjas näha tahad.


VIDEO: Noored kimbutavad Soomes söögikohti isemoodi trikigaSoome noorte seas levib nüüd omamoodi „säästutrikk”. Noored käivad lõunal, aga sööjad on maksnud vaid ühe lõunasöögi eest. Samal ajal aga söövad seltskonnas mitu inimest.
Tiktokis levitatud videos tekitavad paar noort Espoo lõunasöögikohale sellist peavalu. Videos sunnib söögikoha töötaja häält tõstes grupi noorukeid lahkuma, vahendab Iltalehti.
Kaubanduskeskuses Sello asuva söögikoha Mandarin Palace väitel on neil selliseid pettusi umbes kord nädalas.
Kui märkame, et noored varastavad, jooksevad nad minema, kommenteerib söögikoht. Politseile pole söögikoht seni asjast teatanud.
Soome söögikohti esindava Matkailu-ja Ravintolapalvelut ry tegevjuhi asetäitja Veli-Matti Aittoniemi sõnul on Mandarin Palace’ilt aeg-ajalt tulnud teateid häirivast käitumisest.
On olnud teateid, kui [söögikoht] on juhtinud tähelepanu asjaolule, et lõuna tellija on võtnud endale liiga palju toitu. Ma arvan, et viimane teade tehti eelmisel nädalal, rääkis Aittoniemi.
Aittoniemi sõnul on Soome siiski veel riik, kus on võimalik kasutada serveerimisviise, mis ei pruugi igal pool töötada.
Selline käitumine on vastik. Kui see muutub tavalisemaks, rikub see Soome teenuse, millega teised on harjunud. Kui neid on veelgi rohkem, siis tuleb mõelda, kas see traditsiooniline lõunasöögiviis enam toimib, räägib ta.
Aittoniemi märgib, et söögikohal on õigus valida oma kliente. Kui üks kord häirite, ei pea söögikoht teid edaspidi sisse laskma. Teistel ettevõtetel selliseid õigusi pole. Söögikoha positsioon on tänu sellele veidi parem.
Helsingi politseijaoskonna kriminaalinspektori sõnul ei ole selline olukord kuritegu, kus ainult üks maksab ja teised söövad.
Seevastu kui teised seltskonnas söövad maksmata näiteks salatilauast, võib mõnel juhul tegemist olla kerge pettusega.
Siin on video asja kohta:
https://eestinen.fi/wp-content/uploads/2023/04/sello.mp4


Elisa muudab e-posti teel saadetavad arved Soomes tasuliseksTelekomioperaator Elisa hakkab oma Soome klientidelt e-posti arvete eest raha küsima. Edaspidi on e-posti teel saadetava arve hind 0,99 eurot ühiku kohta.
Elisa pressiteate kohaselt saab edaspidi tasuta arve OmaElisa teenuse kaudu.
Elisa teenindusdirektori Jukka Lehto sõnul soovib ettevõte suunata oma kliente paremate arveldusmeetodite juurde, vahendab Iltalehti.
E-posti arved põhjustavad võrreldes teiste arveldusmeetoditega kuus korda rohkem arvete kaotsiminekut, viivitusi ja unustamist.
Teenindusdirektori sõnul on kliendid muudatusse suhtunud nii positiivselt kui ka negatiivselt.
Näiteks Elisa klienditeenindus ei ole saanud tavapärasest rohkem kontakte. Täielikult ei loobuta ka e-posti arvetest.
Need kliendid, kes soovivad tasuta arveldusele üle minna, saavad seda teha paari klõpsuga OmaElisa teenuses. Need, kes soovivad siiski e-kirjaga arvet, ei pea muudatusi tegema.
Kõik muud arveldusviisid jäävad Lehto sõnul muutumatuks. Ta näeb muudatuses ka võimalike pettuste kõrvaldamist.
Samal ajal viidi OmaElisa teenusesse mitmekülgsemad arvete vaated. Seal saab klient olla kindel, et arve tuleb õigest allikast ning potentsiaalseid pettusekatseid ei teki.


Bulgaarias peetakse viiendad üldvalimised viimase kahe aasta jooksulSOFIA, 2. aprill, AFP-STT-BNS – Bulgaarias toimuvad pühapäeval valimised viiendat korda kahe aasta jooksul; sealjuures on Euroopa Liidu üks vaesemaid liikmesriike üha enam sisemiselt lõhenenud ka Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse.
Sõda on süvendanud riigis valitsevat poliitilist segadust, mis sai alguse 2020. aastal, kui korruptsioonivastased protestid sundisid lahkuma kauaaegse peaministri Bojko Borissovi.
Järgnes rida valimisi, mille järel oli killustatud parlament olnud ületamatute raskuste ees, et moodustada stabiilne valitsus.
Arvamusküsitlused ennustavad seekord madalat valimisaktiivsust ning pealinnas Sofias ei varja paljud oma viha ja pettumust.
Viimaste küsitluste järgi on nii Borissovi partei GERB kui ka 2022. aastal lühikest aega peaministri ametist olnud Kiril Petkovi lääne- ja reformimeelne partei nimega "Jätkame muutusi" tasavägiselt 25-protsendilise toetuse juures.
Kumbki neist ei saaks valitsust moodustada üksi, vaid peab otsima liitlasi väiksemate korruptsioonikahtlustest puretud parteide seast.
Kaalukeeleks võivad olla rahvuslaste erakond Vazraždane või sotsialistlik partei (BSP). Mõlemad on kaitsnud Venemaad ja tema seisukohti sõjas.
Bulgaaria Vene-meelne president Rumen Radev, kes on pannud valimiste vahelisel ajal ametisse vahevalitsusi, nimetab Petkovit ja tema liitlasi sõjaõhutajaiks.
Samuti on Radev seisnud vastu Ukraina abistamisele relvadega.
Samal ajal töötavad Bulgaaria laskemoonatehased täisvõimsusel, valmistades Kiievi jaoks vajalikku moona, mida eksporditakse kolmandate riikide kaudu.
"Poliitiline turbulents võib jätkuda veel aasta või paar," ütles uuringuettevõtte Market Links juht Dobromir Živkov, hoiatades, et see võib veelgi õõnestada Bulgaaria usaldusväärsust.
AFP – STT – Baltic News Service


NÄDALA TOP | GEENIUSED MEIE SEAS: kahtlane parkimiskultuur, Lille kodu juhtum, Mustoneni passioon Venemaal, põgenev kevad ja Paltrow' kiusamineMille poolest jäi lõppev nädal meile hambusse? Karmimast poolest küttis kirgi Lille kodu juhtum, siis kevade põgenemine, kergemast aga, et
1. Vägivald erivajadustega laste kallal
Arhiivifoto. Lavastus.
(Stanislav Moshkov)
Lille kodu saaga, kus personal piinast oma erivajadustega hooleoluseid. Vaata ükskõik, mis pidi, ikka näeb asi kehv välja. Tekkinud on olukord, kus vastutajaid justkui polegi.
2. Kevad, kus sa oled?
Mobiilifoto (Tiina Kõrtsini)
Kuigi kohe on ukse taga lihavõttenädal, pole oodatud kevadet kuskilt veel näha. Metsavanana tuntud Rapla ilmavaatleja Arvo Saidla palub olla kannatlik ning lubab, et ilm pöörab soojemaks aprilli teises pooles
3. Andres Mustoneni kannatused
Vanamuusika ansambli Hortus Musicus juht Andres Mustonen. (Remo Tõnismäe)
Dirigent ja helilooja Andres Mustonen esines märtsi keskel Vene riigi rahastatud Trans-Siberi kunstifestivalil, hoolimata sellest, et igasugune kultuuriline koostöö peale Venemaa kallaletungi Ukrainale seiskus.
Ehkki Eesti Kontsert ei ole Andres Mustoneni tööandja, vaid muusik osutab vanamuusikaansamblile Hortus Musicus kunstilise juhi teenust, ei pea Eesti Kontserdi juht Kertu Orro koostööd Mustoneniga enam võimalikuks.
„Eesti Kontserdi väärtusi mõõdetakse kõrges eetikas ning lojaalsuses Eesti riigile. Andres Mustonen on oma tegevuse ja suhtumisega näidanud, et ta neist tõekspidamistest ei hooli. Meie jaoks on tegu ületamatu väärtuskonflikti ja usalduse kaotusega, seetõttu lõpetame temaga koostöö,“ ütles Orro.
„Mul on kujunenud olukorra pärast siiralt kahju,“ teatas Mustonen Õhtulehele. „Saan aru, et minu käitumine, mis mulle endale on arusaadav, ei ole arusaadav ja aktsepteeritav paljudele teistele, kaasa arvatud mu oma perekonnale ja lähimatele kolleegidele-sõpradele. Mul on sellest väga kahju; ma palun vabandust neilt, kellele olen sellega meelehärmi valmistanud.“
4. Gwyneth Paltrow' veider kohtudraama
Gwyneth Paltrow
(AP/Scanpix)
Juhtum on tähelepanuväärne seetõttu, et vaikimisraha maksmise asemel läks seekord A-klassi kuulsus kohtusse ning sai seal raha väljapressija üle võidu. 2016. aastal Utah´is toimunud suusaõnnetuses üritas näitlejannaga kokku pürganud pensionil silmaarst saada selle eest kopsakat valuraha, tuues põhjuseks oma enneolematud kannatused. Tavaliselt leiavad kuulsused, et sellises olukorras on targem oma närvide ja privaatsuse nimel valuraha maksta. Paltrow riskis meediatsirkusega, sai selle ka kätte, aga ka võitis kohtus.
5. Pilt, mis räägib liikluskultuurist rohkem kui 1000 sõna
Õhtulehe toimetuse saadeti mõned nädalad tagasi Tartus tehtud foto, kus autoomanik on Ülikooli tänaval parkinud oma sõiduki osaliselt kõnniteele. Pealtnägija sõnul parkis auto seal umbes tund aega, seega ei peatunud autojuht vaid korraks. Sellise numbrimärgi omanikult ootaks tõepoolest eeskujulikumat parkimist…


«Tuleb suunata rohkem energiat kriisisektoritele» Helsingis elavad soomlased põhjendavad, kellele nad valimistel oma hääle andsidMeie põhjanaabrite soomlaste juures on kirgi kütmas valimised. Elu24 soovis teada saada, kelle poolt annavad oma hääle Helsingis elavad soomlased ning milliseid valikuvõimalusi parteide osas soomlastele pakutakse. «Soomes peame me tegelema probleemidega, mis on tõesti olulised – tuleb ära unustada liigne radikaalsus ning seada esikohale arukas läbirääkimine,» kõlas ühe valija suust. Elu24 otsustas sukelduda Soomes toimuvasse valimistekeerisesse. Võtsime eesmärgiks jälgida, millised on põhjanaabrite valimiskampaaniad ning kellele nende hääl tänavustel valimistel kuulub. On oluline ära mainida, et 2023. aasta valimistel osaleb Soomes 16 erinevat parteid, mis on tublisti rohkem kui Eestis.
Uurisime viielt inimeselt, kelle poolt nad hääletasid ning miks nad langetasid just sellise valiku. Soovisime teada saada, millisena nemad soomlastena näevad Soome tulevikku ning kas neil on arvamus selle kohta, mis võiks poliitiliselt olla Soomes teisiti. Lisaks uurisime, kas nad näevad, et Soomes on tõsiseid probleeme, mida peaks poliitika kaudu lahendama ning milline on nende isiklik arvamus selle kohta, kas midagi peaks kindlasti hetkeseisu arvestades muutuma poliitilistest seisukohtadest lähtudes.
Mikko, 38, Espoost
«See, kelle poolt ma hääletasin, on valimiste saladus, ent võin nii palju öelda, et Soome tulevik tundub positiivne ja turvaline. Samuti ei näe ma, et Soomes oleks sedavõrd suuri probleeme, millega peaks suures mahus tegelema,» räägib mees.
Ta lisab juurde, et poliitika ei ole talle üleüldiselt tuttav valdkond, seega ta ei võta sellel teemal sõna, kas Soome vajaks radikaalset poliitilist muutust. «Usaldan otsustajaid, kes on valitud,» ütleb Mikko.
Virpi, 54, Helsingist
«Hääletasin Kokoomus partei poolt, ent ei soovi avaldada täpsemalt kandidaati, kes minu hääle sai. Ma olen arvamusel, et valimine on demokraatia lähtepunktiks ning tuleb ära kasutada võimalus tulevikku mõjutada. Praegune olukord maailmas vaid rõhutab valimiste tähtsust,» räägib naine.
Ta toob välja, et tulekul on suured muutused ning tema hinnangul võivad olla need sellised, mida me veel päris täpselt hoomata ei oska.
«Kliima, integratsioon, sõjad Euroopas. Soomes peame me tegelema probleemidega, mis on tõesti olulised – tuleb ära unustada liigne radikaalsus ning seada esikohale arukas läbirääkimine. Kindel «ei» liigsele keskkonnajutule ning paremad võimalused ettevõtjatele.»
Ühe suure probleemina toob Virpi välja noortepoolse narkootiliste ainete kuritarvitamise ning reguleerimata integratsiooni.
«Noorte narkoprobleem, võõrandumine ning halb enesetunne, inimeste üldine halb seisund. Liigne immigrantide rohkus ning sellega kaasnevad probleemid. Ebaõiglane maksupoliitika ning halb olukord tervishoiusektoris.»
Virpi usub, et valimiste puhul on positiivne tulemus see, kui paljud erakonnad saavad toetust, sest see pakub võimaluse diskussiooniks ning aitab erinevate väärtusmaailmade esindajatel ühe laua taha kokku tulla. «Äärmuslikud parteid ei kuulu poliitikasse ega otsustamisesse. Usaldan Soome-stiilis otsuste vastuvõtmist, nii nagu see on alati olnud,» täiendab ta.

Kokoomus on üle saja aasta vana rahvaliikumine, mis soovib Soomet vastutustundlikult arendada. Jõukate inimeste riik on üles ehitatud turvalisusele ja stabiilsusele. Nad soovivad alustada üheskoos helge tuleviku ehitamist, kus vastutuse kandmine tähendab jõudu ja võimet Soomet jätkusuutlikult ja turvaliselt edasi viia.
Erakogu

Jonas, 21, Helsingist
Soomerootslasest noormees andis tänavustel valimistel oma hääle RKP-le ehk Rootsi Rahvaparteile.
«Hääletasin RKP poolt, sest see oli minu jaoks loomulik valik – pean enda jaoks tähtsaks ja oluliseks soolist võrdõiguslikkust ning rootsi keele positsiooni Soome ühiskonnas. Ma kardan, et praegu tehakse poliitikas liiga julgelt erinevaid reforme ning need ei anna soovitud tulemust. Ootan huviga, mida toob endaga kaasa sotsiaal- ja tervishoiureform,» räägib Jonas.
Ta usub, et Soome säilitab tugeva positsiooni, olles maailma kõige õnnelikum riik, ent samaaegselt loodab ta väga, et Soome säilitab oma otsustusvõime ning ei soovi järgida pimesi Rootsi poliitikat. Jonase hinnangul on madala sissetulekuga inimeste positsioon Soomes liiga nõrk ning tema hinnangul tuleb suurendada sisserändajate lõimumist ühiskonda.
«Olen arvamusel, et äärmuslikest erakondadest tuleks vabaneda ning koondada fookus mõistliku arutelu arendamisele. Vähem keskendumist kliimaprobleemidele ning riigivõlale, rohkem energiat suunata kriisisektoritele Soomes, milleks on näiteks meditsiinisektoris töötavad inimesed, lasteaiakasvatajad ning muud tööjõust mõjutatud sektorid.»
Noormees toob välja, et ta usaldab Soome poliitikat ning otsustamist, ent ta soovib, et võimalikult palju inimesi käiks hääletamas, sest see aitab esile tuua kodanike hääle. Ka mittesoomlaste osas loodab noormees, et nad lähevad siiski hääletama – nende all peab ta silmas Soome kodakondsust omavaid inimesi, kellel on sünnijärgselt teine taust.

RKP ehk Rootsi Rahvaerakond peab tähtsaks, et oleks kakskeelne ja liberaalne Soome, mis on avatud ja tolerantne ning kus kesksel kohal on isikuvabadus, aga ka vastutus.
Erakogu

Sanna, 26, Helsingist
«Hääletasin neil parlamendivalimistel Sotsiaaldemokraatide poolt ning minu kandidaadiks oli Elisa Gebhard. Minu jaoks on oluline, et annan oma hääle naisele, kes esindab nooremat põlvkonda. Ma hindan võrdõiguslikkuse poole püüdlemist ja sellest tulenevalt loodan, et tuleviku Soome toob võimalusi igale inimesele, sõltumata tema taustast või seksuaalsest sättumusest,» räägib Sanna.
Ühe suure probleemina toob Sannagi välja noorte vaimsed probleemid. «Minu arvates peaks Soome veelgi rohkem panustama noorte vaimsesse tervisesse ning sellest tulenevate häirete ravisse ja ennetamisesse. Lisaks peaksime me panustama haridusse.»
Rääkides potentsiaalsetest muutustest ühiskonnas, toob Sanna välja, et hiljutine NATOga liitumine on kahtlemata väga hea uus muutus Soome jaoks, arvestades hetkelist keerulist olukorda maailmas.

Sotsiaaldemokraadid soovivad ehitada õiglast ühiskonda, kus kõigil on õigus osaleda, abi ja toetus on vajadusel alati kättesaadavad ning igast lapsest ja noorest võib saada see, kelleks ta saada soovib.
Erakogu

Nella, 28, Helsingist
«Hääletasin Alviina Alametsä poolt, kes kandideerib Roheliste nimekirjas, sest ta esindab mulle tähtsal kohal olevaid põhimõtteid. Minu jaoks olulisemad väärtused nendel valimistel on keskkond, kliimamuutuste peatamine, võrdsus, inimõigused, vaimne tervis, loomade õigused, palkade tõstmine ja Soome majanduslik stabiilsus,» räägib Nella.
Soome tuleviku suhtes on Nella optimistlik ja leiab, et NATOga liitumine on hea märk, sest sel juhul ei ole Soome alati täiesti üksi, kui peaks midagi ettearvamatut juhtuma. Tema sõnul on majanduses olukord aga muret tekitav ning ta siiralt loodab, et selles suhtes saavutatakse teatud stabiilsus.
«Vaimse tervise küsimustes paistab tulevik tume ning teenuseid selle olukorra parandamiseks tuleks pakkuda rohkem. Inimestel on sagenenud vaimse tervise probleemid, ent abi nende lahendamiseks pole piisavalt, see on väga kurb,» räägib naine.
Peamise probleemina Soomes näeb Nella Soome õigussüsteemi. «Mul läheb iga kord veri keema, kui ma sellele mõtlen. See on haige, et sooritades finantskuriteo, saab inimene 10-aastase vanglakaristuse, ent samas kui ta kellegi ära tapab või vägistab, on tema karistuseks 2–6 aastat – see on ebaõiglane. Ma ei väida, et maksudest kõrvalehoidmine on kerge kuritegu, ent seda ei saa võrrelda näiteks inimese tapmisega.»
Ka palgatõusu kohta arvab noor naine, et palka tuleks kindlasti tõsta paljudes erivaldkondades. Ta leiab, et alla 2000-eurose netopalgaga ei tohiks keegi töötada, sest tema hinnangul saavad koristajad, jaemüüjad, hooldajad ja paljud klienditeenindajad kuus palka vaid 1500–1900 eurot bruto, millest jääb pärast maksude maksmist kätte väga vähe. Nella sõnul peaks tõstma ka medõdede palka, sest see tundub Soomes olevat igavesti kestev probleem, millele pole leitud lahendust.
«Ma arvan ka seda, et Soomes tuleks lõpetada karusloomafarmide tegevus. Lihatootmises tuleks loomade õigusi täpsemalt määratleda. Peame hankima eakate hooldamiseks rohkem ressursse, sest olukord on tõesti halb ja seda tuleb muuta.»

Roheliste eesmärk on, et Soome oleks oma keskkonda kaitsev riik, kus inimtegevus on seatud keskkonna piiridesse ja toetab inimest kogu tema elu jooksul.
Erakogu

Huvitav aspekt, mis intervjuudest ilmnes, oli see, et mitte ükski viiest intervjueeritavast ei hääleta 2023. aasta valimistel Perussuomalaiste ehk Põlissoomlaste poolt. Ometi on see praegu üks favoriite, kes on saanud suure häältesaagi just nimelt noorte käest.
Kokkuvõtteks võib öelda, et nii palju, kui on inimesi, on ka arvamusi. Ent tundub, et soomlaste südameasjaks on demokraatia säilimine mitmest aspektist – potentsiaal pidada kompromissidele põhinevaid läbirääkimisi ning seista erinevate inimgruppide heaolu eest ühiskonnas.
Vaata galeriid Helsingi tänavatel olevatest valimisplakatitest siit alt!


Soome meest ootas Finnairi lennukis üllatus, mis läks maksma 136 eurotLõuna-Pohjanmaa mees Tuomas imestab temaga toimunud juhtumi üle, kus lennufirma Finnair müüs teenust, mida polnud olemas.
Tuomas broneeris veebruarist märtsini sinna- ja tagasilennu Taisse. Ta kulutas 136 eurot lisateenusele, kus istekohad olid reserveeritud avariiväljapääsu kõrvale, sest jalaruumi on seal rohkem. Mehele üllatuseks olid tema broneeritud kohad mõlemal lennul teiste klientide poolt hõivatud, vahendab Iltalehti.
Mees räägib, et asjal on pettuse maik juures.
Pärast reisi uuris ta võimalust saada hüvitist lisateenuse eest, mida ta ei saanud. Hüvitise puhul tehti otsus, et midagi ei tagastata, kuna istekoha tasu ei ole tagastatav teenus.
Pärast otsust võttis Tuomas ühendust Finnairi chat-teenusega, kus talle anti täita teistsugune hüvitise vorm. Klienditeeninduse info kohaselt oli algne hüvitise vorm selles asjas vale. Tuomas peab uut otsust ootama järgmised 3–4 nädalat.
Tuomas räägib, et on sotsiaalmeediast uurinud, et ka paljudel teistel on Finnairi istumiskohtadega probleeme olnud, nii et ta pole sellega üksi.
Mees rõhutab, et juhul, kui teenust ei osutata, peaks hüvitamisega tegelema teenusepakkuja. Ta ei ole rahul sellega, kui raske on olnud kliendil hüvitise taotlemine.
Finnairi kodulehel on kirjas, et reserveeritud istekohti garanteerida ei saa, kuna muudatusi võidakse teha muu hulgas turvalisuse kaalutlustel. Istekoha broneerimistasu ei tagastata, kui klient loobub lennust, istekoht viiakse kõrgemasse reisiklassi või ei ole täidetud broneeritud istekohale nõutavad tingimused. Tagastamise juhtudel suunatakse täitma tagasimakse vormi.
Tuomas imestab ka Finnairi chat-teenuse üle, kus välismaise klienditeeninduse vastused tekitasid segadust.
Algul rääkis mees chat-teenuses vestlusrobotiga, kuid peale pooletunnist ootamist tuli liinile päris inimene, kes ütles, et kasutab automaattõlke rakendust, et saaks pakkuda soomekeelset klienditeenindust.
Klienditeenindaja vastused olid ebaviisakad ja tekitasid arusaamatusi.
Tuomas räägib, et tal paluti mingi karp avada. Ta ei saanud aru, mis karbist räägiti.
Tuomas on kogenud lennureisija ja tal on ka varem Finnairiga probleeme olnud, kuid need on lahenenud lihtsamalt. Ta kahetseb, et Soome tipplennufirma tegevus on allamäge läinud.


Helle-Moonika Helme: ettevaatust, oravad ja nende 200 kirpu asuvad Eesti elu jõuliselt oma äranägemise järgi korraldamaMustast kastist ekraanile kuvatud valimistulemused, mida keegi ei saa päriselt ega tõeselt kontrollida, määravad meie kõigi elukorraldust järgmised neli aastat. See protsess on nüüdseks tsementeeritud Vabariigi Valimiskomisjoni, Valimisteenistuse ja Riigikohtu omavahelise JOKK-skeemiga, mis on ligipääsmatu ja vaidlustamatu nagu Kaaba.
Selle ümber saab vaid usupalveid pomisedes koogutada, kõik muu on välistatud. Ei ole kellelgi enam õigust sel teemal kobiseda. Või siis, kui kasutada Jürgen Ligi kunagist soovitust eelmisest Reformierakonna ülbusvalitsusajast – kellele ei meeldi, koligu minema.
Eesti lammutajad ei ole kaotanud vahepeal aega. Sellal, kui Kaja Kallas tegutses uue valitsuse moodustamisega, kuigi valimistulemusi alles vormistati: jõuti kaotada mõned maakoolid; sisse seada üle-eestiline kompostimiskohustus; koostada riigisekretäri (kes ei ole põhiseaduse kohaselt seadusandlik institutsioon) poolt ja menetlusse anda eelnõu, mis lubab edaspidi kruvisid kinni keerata tsiviilkriisi või riigikaitset ettekäändeks tuues; lasti Eesti Energia juhtidele määrata sadadesse tuhandetesse ulatuvaid preemiaid; alustati Euroopa rohepöörasuse raames õiguslike algatustega, mis kohustavad kõiki Eesti elanikke läbi viima oma kodude tapvalt kulukat sundrenoveerimist; ministeeriumites viimistletakse seaduseelnõud vihakõne läbisurumiseks; ametite juhid koostavad pabereid, mis kaotaks ära praegusel raskel ajal maainimesele nii vajaliku tasuta ühistranspordi, mis kaotaks ära saarteelanike soodustused praamisõidul, tõmbaks kokku saartevahelist lennuühendust.
Kiirkorras on alustatud riigi eriplaneeringute seaduse muutmist, et tülikate kaasamisprotsesside ja keskkonnauuringute pealt säästes saaks hakata rajama suuri polügoone, uputama Läänemerre sadu tuhandeid tonne betooni ja meie käest korralikult luba küsimata projekteerida massiliselt meie kodude lähedusse õõvastavalt kõrgeid ja madalsagedusel vuhisevaid tuuletorne.
Seda loetelu võiks jätkata, aga ilmselgelt ei tea me veel kõikidest otsustest, mis kiirkorras on vastu võetud, kõigist planeeritud algatustest, mis hakkavad piirama tulevikus meie demokraatlikku otsustusõigust, kõikidest sigadustest, mis on otsustatud rahva tahte vastaselt läbi suruda. Seda kõike hakkame nägema aga kohe, kui uus riigikogu on kokku tulnud ja ametivande andnud.
Liberaalsed kõrgused
Reformierakond, kes juba reedel enne pühapäevaseid valimisi teadis, et tal saab olema abiks 200 kirpu, kes liberaalsetesse ning progressiivsetesse kõrgustesse hüppavad ilma käskimatagi, on oma „jaga ja valitse“ võimukoosolekuid pidanud kõik need valimistejärgsed nädalad.
Või mis valimised… justkui mustas kastis jaotati Reformierakonnale ja alla tuhandese liikmeskonnaga Eesti 200-le riigikogus 51 kohta. Tagati vankumatu liberaalne konsensus Eesti valitsemisel ja vastuvaidlematu nõusolek Euroopa Komisjoni otsustega ning kõigi meie rohkem või vähem omakasupüüdlike liitlastega liitlassuhete jätkumine.
Selle garandiks omakorda on luba siseriiklikult eliidi huvides karistamatult sigatseda nii palju kui vähegi jaksu ja tahtmist on. Sest rahvas, raibe, sööb heina niikuinii. Või varsti kohustuslikus korras putukaid. Ja mis nad ikka teha saavad. Kui isegi Prantsusmaal ei maksa rahva tahe enam midagi, mis siis väiksest Eestist rääkida.
Eestlane ei tule oma õiguste kaitseks ka tänavale, raha tal meie kohtusüsteemis enda õiguste kaitsmiseks nagunii ei ole, napib ka usku õiglasse kohtusüsteemi.
Kas Pilatus sai midagi teha, kui ta pidi õigust mõistma? Ei, sest kui ta oleks teinud teistsuguse otsuse, oleks ta Rooma keisri käsul ise hukatud. Ja seda ta ei tahtnud. Kas meie riigikohtunikega võis olla sama?
Iial ei tee eliit ka otsust, et jätab välja maksmata rahvast teadlikult röövinud Eesti Energia juhtidele lahkumispreemiaid, mille eest saaks Metsküla kooli üleval pidada aastakümneid. Ei, sest ristile peab minema Metsküla kool, mitte eliit. Ristile peab minema rahvas kõigi oma murede ja vajadustega, aga mitte iial eliit, kes iganes sellele positsioonile end nihverdanud on.
Positsioonid, millest tulenevad asjaosaliste järjest suuremad hüved, sõltuvad aga järjest rohkem kellegi huvide teenimisest. Pilatesel oli Roomast antud positsioon ning võim hukata kurjategijaid.
Aga ühtlasi oli talle pandud ka hoolsuskohustus, et keisri imperiaalset võimu keegi provintsis ei ohustaks. See oli tema eksistentsiaalne tunnetatud paratamatus, mis määras ära tema igapäevased valikud õigusemõistmise osas, mille apogee saabus Kristuse ristile saatmisega.
Me teame ajaloost, et imperiaalne Rooma oma ideoloogilises ebaõigluses, suuruses, bürokraatias, vägivaldsuses kukkus lõpuks kokku, sest miski, mis on rajatud valedele, vägivallale ja impeeriumi ülemvõimule rahvaste üle, ei jää püsima.
Ja kõik need bürokraadid, ametnikud, sõjapealikud, ülikud, keisririigi propagandistid ja seadusekirjutajad, kes rajasid oma karjääri ja heaolu nende inimeste kannatustele, kellele nad impeeriumi huvides ja käsul ülekohtuselt õigust mõistsid ja kelle elude üle nad eliidi käsul ja huvides otsustasid, ei jäänud samuti püsima.
Loodetavasti veeretavad nad karistuseks oma Sisyphose kivi nüüd igavikus ja mõtlevad järele kõige kurja üle, mida nad on teinud pisimatele meie hulgast.
Hakatakse kröönima
Tulles tagasi kodukamarale ja praegusesse ajahetke, siis avalikkuse lauale kukkunud infopudemetest koalitsiooniläbirääkimistelt võib vaid aimata, mida kõike plaanitakse ära teha kohe pärast valimisi.
Kuna Kaja Kallase enda eelmine valitsus on kahe aasta jooksul tekitanud riigieelarvelise miinuse suurusjärgus 1,5 miljardit, siis paratamatult hakatakse kröönima kõige arvelt, mis veel teeb Eestist elamisväärse riigi. Sest teisiti nad lihtsalt ei oska. Kui röövida omaenda rahvast.
Kokkuhoiuks kõlbavad koolivõrk, infrastruktuur, transport, raamatukogud, siseturvalisus, sotsiaalteenused, tervishoiuteenused ja absoluutselt kõik, mis siiani veel on kuidagigi pakkunud inimestele mingitki võimalust inimlikult ning väärikalt oma igapäevaelu elada….
Kehtestatakse uued maksud, mis niigi virelevalt rahvalt võtab viimase. Või siis eelviimase. Kriitika vaigistatakse vihakõneseadusega, julgus rääkida ja tegutseda nivelleeritakse tühistamiskultuuri sisseseadmisega. Sest riiklikku ja liberaalsesse väärtusruumi tohib mahtuda vaid üks ja ainus tõde.
Ukrainas sureb igapäevaselt kümneid ja sadu inimesi kaevikutes pommide all, kuid meie küünikud kasutavad seda hirmsat olukorda ära iseenda sisepoliitiliste eesmärkide läbisurumiseks. Hirmutades siin sõjaga labaselt inimesi. Propagandaga triigitakse omakorda kõik üle ja helget tulevikku tsementeeritakse eliidile jätkuvalt läbi e-valimiste.
Võib ju öelda, et ise tahtsite, ise valisite, see ongi demokraatia. Aga esiteks – me ei tea jätkuvalt, kas see, mida meile ekraanilt 3. märtsi hilisõhtul näidati, oli ikka 100% rahva tahe.
Ja teiseks – kui eeldada, et suurem osa valiski eliiti, kes pakuvad neile impeeriumi ääreala näljamängude stsenaariumi, selle asemel, et väärikalt seista iseseisva rahvusriigina, mis on kirjas meie põhiseaduses, siis miks peavad selle läbi kannatama need, kes tahaks ja suudaks ehitada teistsugust riiki?
Mis õigusega tasalülitatakse ja tühistatakse neid, kes mõtlevad teisiti, kes pakuvad teistsuguseid lahendusi, kes julgevad öelda, et sõjaprintsess on alasti? Kas tõesti oleme jõudnud ajastusse, kus maksab tugevama õigus, halastamatus, küüniline pragmatism ning ilma teeb vaid jõulise ja kõikehõlmava propaganda abil massidele edastatud sõnum? Kus valitsev eliit on karistamatu ja teeb iseenda võimu kindlustamiseks järjest uusi ja uusi seadusi?
Helle-Moonika Helme, EKRE


Leht: UBS-i ja Credit Suisse'i liitumisel võib kaduda 30% töökohtadestGENF, 2. aprill, AFP-BNS – Šveitsi suurimate pankade Credit Suisse ja UBS liitumisega võib kaduda kuni 30 000 töökohta üle maailma, kirjutas nädalaleht SonntagsZeitung pühapäeval.
UBS-i otsuse taga raskustesse sattunud võistleja Credit Suisse üle võtta on Šveitsi valitsus, kes korraldas tehingu kiirkorras 19. märtsil, et kolme USA piirkondliku panga kokkuvarisemise järel tekkinud ülemaailmse finantskrahhi ohtu vältida.
UBS teatas kolmapäeval, et toob tagasi endise tegevjuhi Sergio Ermotti, kel kulus üheksa aastat UBS-i maine taastamiseks pärast 2008. aasta ülemaailmset finantskriisi ning 2,3 miljardi dollari suurust kahjumit, mis pangale 2011. aastal kelmusega tekitati.
SonntagsZeitung kirjutas anonüümsetele siseallikatele viidates, et juhtkond kaalub üle maailma 20-30 protsendi töötajate koondamist, mis tähendaks 25 000-30 000 töökohta.
Šveitsis kaoks kuni 11 000 töökohta, lisas leht, kuid ei täpsustanud, millised ametikohad koondatakse.
AFP – Baltic News Service


Mullu suurenes korruptsioonikuritegude arv pea poole võrra, tervishoiu vallas lõid laineid võltsitud vaktsiinipassidJustiitsministeeriumi teatel registreeriti 2022. aastal 165 korruptsioonikuritegu. Aasta varem oli kuritegude arv 87. Kõige rohkem tabati kurjategijaid altkäemaksu andmisel ja -võtmisel.
Põhja ringkonnaprokurör Janno Reinkort sõnas, et altkäemaksude osakaal kasvas suuresti koroonalaine ajal nõutud immuniseerimispasside tõttu. Lisaks mõjutasid tema sõnul kasvu Nikolai Ossipenkoga seotud kriminaalasjad.
Ka justiitsministeeriumi analüüsitalituse nõunik Kätlin-Chris Kruusmaa kinnitas Reinkorti väidet. „Kui 2021. aastal registreeriti mõned üksikud COVID-19 vaktsineerimistõendite müümisega seotud kuriteokahtlused, siis 2022. aastal olid juba kõik tervishoiu valdkonda puudutanud korruptsioonikuriteod just seda tüüpi,“ sõnas Kruusmaa.
Kokku registreeriti 2022. aastal tervishoiu valdkonnas 47 kuritegu.
Nikolai Ossipenko peeti korruptsioonikahtlustuse tõttu kinni mullu oktoobris. Kohtla-Järve ettevõtjat kahtlustati altkäemaksude andmises ja linnavalitsuse mõjutamises. Sarnaste kahtlustuste alusel võeti vahi alla veel mitu Kohtla-Järve volikogu ja linnavalitsuse liiget.
Korruptsioonikuritegevuses jäi möödunud aastal teisele kohale mõjuvõimuga kauplemine ja toimingupiirangu rikkumine. Toimingupiirangu rikkumine on justiitsministeeriumi järgi näiteks see, kui ametiisik teeb otsuse, mis puudutab teda ennast või temaga seotud inimest või äriühingut.


Bulgaarias toimusid tasavägised valimised (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
SOFIA, 2. märts, AFP-BNS – Bulgaaria konservatiivid ja liberaalid võitlesid pühapäeval võimu pärast kahe aasta jooksul korraldatud juba viiendatel valimistel.
Lävepakuküsitluste kohaselt jäid konservatiivist endise peaministri Bojko Borisovi erakonda GERB ja ka tsentristist Kiril Petkovi juhitud koalitsioon 25–26 protsendi piirimaile, mis võib tuua uue leppe poliitilise ebakindluse perioodi. Viimastel andmetel on Borisov siiski veidi eespool 24-26 protsendiga Petkovi 23-24 protsendi vastu.
Rrahvuslaste erakond Vazraždane kogus prognooside kohaselt 13-14 protsenti häältest, võrreldes 10 protsendiga, mille see võitis eelmisel hääletusel oktoobris.
Sõda on süvendanud riigis valitsevat poliitilist segadust, mis sai alguse 2020. aastal, kui korruptsioonivastased protestid sundisid lahkuma kauaaegse peaministri Borissovi. Järgnes rida valimisi, mille järel oli killustatud parlament olnud ületamatute raskuste ees, et moodustada stabiilne valitsus.
Arvamusküsitlused ennustasid seekord madalat valimisaktiivsust ning pealinnas Sofias ei varja paljud oma viha ja pettumust.
Viimaste küsitluste järgi olid nii Borissovi partei GERB kui ka 2022. aastal lühikest aega peaministri ametist olnud Kiril Petkovi lääne- ja reformimeelne partei nimega "Jätkame muutusi" tasavägiselt 25-protsendilise toetuse juures.
Kumbki neist ei saaks valitsust moodustada üksi, vaid peab otsima liitlasi väiksemate korruptsioonikahtlustest puretud parteide seast.
Kaalukeeleks võivad olla rahvuslaste erakond Vazraždane või sotsialistlik partei (BSP). Mõlemad on kaitsnud Venemaad ja tema seisukohti sõjas Ukraina vastu.
Bulgaaria Vene-meelne president Rumen Radev, kes on pannud valimiste vahelisel ajal ametisse vahevalitsusi, nimetab Petkovi ja tema liitlasi sõjaõhutajaiks.
Samuti on Radev seisnud vastu Ukraina abistamisele relvadega.
Samal ajal töötavad Bulgaaria laskemoonatehased täisvõimsusel, valmistades Kiievi jaoks vajalikku moona, mida eksporditakse kolmandate riikide kaudu.
"Poliitiline turbulents võib jätkuda veel aasta või paar," ütles uuringuettevõtte Market Links juht Dobromir Živkov, hoiatades, et see võib veelgi õõnestada Bulgaaria usaldusväärsust.
AFP - Baltic News Service


Kaval garaaživend pani Tallinna linnafirmas tasku terve varanduseTallinna linna bussifirmas äri teinud Jaanus Vink suutis endaga osavalt ära sidustada nii riigihanke komisjoni liikmeid kui ka linnafirma juhi.
Tallinna Linnatranspordi (TLT) korruptsiooniasja kohtutoimikud annavad sisevaate end lihtsast töömehest garaažide asejuhiks üles töötanud Jaanus Vinki äridele ning sellele, kuidas ta tegi teeneid vajalikele inimestele.
„Esimest korda nägin Vinki umbes 2000. aastate alguses, kui ta oli TAKis (Tallinna Autobussikoondis, TLT varasem nimi – toim) keevitaja,“ meenutas TLT sisekontrolli juhtinud Eero Einmann uurijatele. Tema arvates oli Vink suutnud linnaettevõtte juhatuse esimehele Enno Tammele jätta mulje, et kui Vinki ning Vinki ülemusi Hannes Erbsenit ja Andres Herkelit TLTs enam ei oleks, siis ükski buss linnas ei sõidaks.
Kasutatud busside ostmise hankekomisjoni liikmeks olnud TLT jurist Ilona Kotova rääkis uurijatele, et Vink on tore kolleeg, väga abivalmis ja sõbralik.
„Tööalaselt puutun temaga vähe kokku, tema ei räägi minuga hangetest ja puutun temaga kokku valdavalt vaid suitsunurgas. Enamus ajast räägib ta mulle mootorratastest, Harley-Davidsonist ja see näitab mulle, et ta on motohuviline ja mulle tundub, et ta on selline niisama nalja- ja pullivend,“ lausus Kotova.
Niisama nalja- ja pullivenna kuvandi taga oli tegelikult aga kalkuleeriv ärimees, kes suutis aastatega linnaettevõtte arvel endale paraja varanduse teenida.


«Prangli saar on teie jaoks liiga väike, ka kohtusaal!»«Me oleme siin, sest iga mees ei levita laimu, arvates, et karistada ei saa. Kui sa midagi valetad, sokid, see peab välja tulema ja mul polnud muud varianti, kui minna kohtusse!» nentis Viimsi vallavolikogu liige, Prangli saarel tegutsev Valdur Kahro kohtusaalis. Viimase sõnul on avaldatud tema kohta valeväiteid, justkui oleks ta Prangli saare kuningas ja vallavalitsuses otsustatakse asju nii, nagu tema ütleb. 2020. aastal ilmus Maalehes artikkel pealkirjaga: «Jokk Viimsi valla moodi: ärimees ja volikogu liige Valdur Kahro tegutseb Prangli saarel justkui isiklikus kuningriigis».
Loos kirjutati, et Viimsi valla koosseisu kuuluval Prangli saarel on juba ammu liikvel jutud, et üks, muu hulgas vallavolikogu liikmest kohalik inimene, on hakanud saart justkui enda omaks pidama ja toimetab seal, nagu ise soovib. Ka vallavalitsus andvat sellele isikule tema ettepanekutele lihtsasti rohelise tee.

Vaidlusalune Maalehe artikkel.
Kuvatõmmis artiklist

Ei möödunud kaua, kui endine motosportlane ja Viimsi vallavolikogu liige Valdur Kahro esitas artiklis sõna võtnud Priit Tammeraidi vastu hagi. Vaidlusaluseks lõiguks on: «Prangli saarel suvekodu omav Priit Tammeraid ütleb aga otse välja, et Prangli saar on Valdur Kahrole muutunud omamoodi abimajandiks – nii nagu Kahro vallavalitsuses räägib, nii seal ka asju otsustatakse.»
Kahro hinnangul jättis Maalehes Tammeraidi poolt öeldu mulje, nagu kuritarvitaks ta oma ametiseisundit ja temal on ainukesena otsustusõigus vallavalitsuse asjades ehk Kahro hinnangul süüdistati teda korruptsioonis.
Priit Tammeraidi ja tema esindaja Peeter Malve jäävad aga kindlaks – väljaandes kirjutatu näol oli tegu hinnangute mitte faktiväidetega. «See, et saar oleks muutunud Kahro abivajandiks – jällegi hinnang, puhas hinnang!» väljendas Tammeraidi esindaja kohtusaalis mõistmatust.
«Tõepoolest, Kahro jaoks on olnud Prangli saar põhiline majandustegevuse asukoht, seejärel on ta ennast mitmel korral väljendanud end kui Prangli saarte küsimustes valla mõjuvõimas isik,» lisas omalt poolt ka Tammeraid. Viimane täpsustas toimetusele, et Maalehes kirjutatu ei ole siiski tema sõnaline tsitaat. «Tegelikult ei ole ajakirjanik seda ka tsitaadina vormistanud,» juhtis Tammeraid tähelepanu, küll aga möönab ta, et lause teine pool – nii nagu Kahro vallavalitsuses räägib, nii seal ka asju otsustatakse –, on tema öeldu.

Vaidlusalune lõik.
Kuvatõmmis artiklist

«Antud lause moodustab artiklist alla üks protsent infost. Seega ma ei suuda näha siirast solvumist just antud lause kontekstis. Lisaks ei mõista ma ka kuidagi hageja konstruktsiooni, mille alusel nad tõlgendavad antud repliiki faktiväitena, millest peaks järelduma süüdistus korruptsioonis,» kommenteeris Tammeraid.
Kuigi artiklis Tammeraidi tsitaati ei ole, rõhub Kahro esindaja sõnadele «Tammeraid ütleb otse välja» ehk kui ajakirjanik nii kirjutas, siis järelikult Tammeraid seda otse välja ka ütles.
Lõhutud puud
Ebaõigete väidete ümberlükkamist ja kahju hüvitamist nõuab Kahro ka Tammeraidi poolt Facebooki Viimsi kogukonnagruppi tehtud postituse eest, kus viimane juhtis tähelepanu Prangli saare lõhutud puudele. «Teie olete sadama arendaja, teete süvendamist, teie selle treileri saarele tõite. Mis ma peaksime nende andmete valguses leidma, et te ei ole sellega seotud?» küsis Tammeraidi esindaja üle kohtusaali, juhtides tähelepanu sellele, et treileriga vastu puid sõitis küll kolmas isik, ent treilerit oli tarvis Mölgi sadama süvendustöödeks ja selle organiseeris mandrilt saarele just Valdur Kahro. Viimane on ka sadama arendaja.

Vaidlusalune Facebooki postitus.
Kuvatõmmis

puude kahjustamisega Kahro aga enda sõnul kuidagi seotud ei ole. «Kommentaarides inimesed ütlesid, et mina lõhkusin, see läks väga hulluks... Tuhanded inimesed vaatasid seda postitust, see kahju on väljakannatamatu. See, et mina selle treileri saarele toimetasin, ei tähenda, et ma puid kahjustasin,» tõstis Kahro häält.
Tammeraid rõhub aga sellele, et postituses ei ole kirjas, et looduskeskkonda ja puid oleks kahjustanud just Kahro. «Kas Viimsi valla elanik võiks olla informeeritud, et seoses sadama arendusega on tehtud sellised fotod? Ma arvan, et on. Kas Valdur Kahro on seotud antud tegevustega, sellele saab anda nüüd oma hinnangu Eesti kohtusüsteem,» sõnas Tammeraid toimetusele.
«Ei vaidle!»
29. märtsi hommikul toimunud kohtuistung kiskus tuliseks juba esimesel pooltunnil.
«Miks me oleme siin täna?» küsis Kahro üle kohtusaali, vastates iseenda esitatud küsimusele. «Sa tulid ja võtsid kätte, valetasid mu peale... Me oleme siin, sest iga mees ei levita laimu, arvates, et karistada ei saa. See ei tohi nii olla. Kui sa midagi valetad, sokid, see peab välja tulema ja mul polnud muud varianti, kui minna kohtusse,» selgitas ta. «Sa tegid mu perele tegelikult sellist kahju, et ma ei suuda ära seletada,» sõnas Kahro valjenenud häälel.

Viimsi vallavaolikogu liige Valdur Kahro.
Reformierakond

«Ei vaidle!» lõpetas kohtunik korduvalt ülekäte läinud sõnavahetust.
«Sellist asja pole olnud, et kui mina midagi ütlen, siis vald teeb,» jääb Kahro endale kindlaks. «Sa tuled väiksesse keskkonda, kus elab 50 inimest, kaebad nende peale, räägid küla peal igast vastikuid jutte,» rääkis Kahro enda vastas istunud Tammeraidile otsa vaadates. «Väga vabandan, äkki tuleks öelda, et nüüd aitab?» palus Tammeraid kohtunikku. Kahro aga mõttelõnga ei lõpetanud: «Ärme sega vahele, ma ei seganud ka, ma tahaks lõpuni rääkida.. Kui tahad seal saarel käia, olla, ole inimene!»
«Ärge lahmige!» segas vahele ka Tammeraidi esindaja Peeter Malve.
«Teeme nii – oma saare peal seal kaklete. Asja kohta räägime kohtus. Muidu istume võib-olla viimse päeva laupäevani,» kutsus kohtunik osapooli korrale.
Kui täna nõuab Kahro Tammeraidilt lisaks väidete ümberlükkamisele ka au teotamisega tekitatud kahju hüvitamist, siis Tammeraid leiab, et põhjust solvumiseks ei ole. «Ma ei leia, et need laused on kuidagi mõjutanud Valdur Kahro reputatsiooni. Ennekõige on iga mees ise oma reputatsiooni kujundaja.»


Alastifotod relvaks„Mina usaldasin teda, aga tema ähvardas minu alastipilte ja -videoid teistele saata,“ kahetseb naine, kelle intiimfotodest sai mehe käes ohtlik relv.Meil oli kaugsuhe ja ma tahtsin seda vürtsikana hoida. Ma ei osanud arvata, et see maksab mulle sel viisil kätte ja muutub minu kontrollimise vahendiks,“ ütleb kurblikult Tiina, kellel sügisel lõppes kaks aastat kestnud suhe.Tiina ja Kaspar tutvusid sotsiaalmeedias. Et nad elasid teineteisest 100 kilomeetri kaugusel, toimus suhtlus pool aastat internetis. „Vahetasime lakoonilisi sõnumeid, aga saime kiiresti aru, et jutt klapib, ja mõne nädala möödudes rääkisime igal õhtul pikalt Messengeris,“ meenutab naine. Üksteist silmast silma nägemata oli nende vahel tekkinud säde.TAHTSIN MEEST ERUTADAUmbes kuu hiljem muutusid Tiina ja Kaspari jutustamised vürtsikamaks ja mängu tuli sexting ehk intiimne sõnumivahetus. Kord kirjeldas Kaspar naisele, kuidas tahaks tal pesu seljast võtta. „See, mida ta kirjeldas, mõjus erutavalt, aga et tema kirjeldas üht värvi rinnahoidjat ja mul oli seljas teist tooni pesu, mõtlesin ulakalt, et saadan talle pildi sellest, mis mul seljas on,“ põhjendab Tiina esimese pildi saatmist. Mehe reaktsioon oli jumaldav: ta valas naise kiitustega üle ning tegi ettepaneku kohtuda. Mõne päeva pärast sõitiski Kaspar Tiina kodulinna. Algas suhe, mida Tiina oli oma südames terve elu oodanud.Kaspar oli enda sõnutsi planeerinud kolimist juba enne Tiinaga kohtumist, aga töökohavahetus võttis aega. Seetõttu jätkus kaugsuhe, nad kohtusid vaid nädalavahetustel, kuid õhtuti jutustati pikalt ning hoolega vahetati ka pilte. Kaspari saadetud pildid olid enamasti palja ülakehaga.„Esimesel korral saatsin pildi omal initsiatiivil, edaspidi julgustas ta mind ise. Ta rääkis, et mul on jumalik keha, kuidas ainuüksi mulle mõtlemine paneb ta üle keha värisema. Ta ütles, et on minust sõltuvuses, ja palus aegajalt uut doosi, et hakkama saada. Doosiks oli pilt minust.“Tagantjärele targana näeb Tiina neis sõnades ohumärke. Tollal oli naine meelitatud, et meesterahvas temast nii vaimustuses on. „Esimesed pildid olid siivsad pesupildid, edaspidi saatsin alastipilte ning ka videoid.“ Naisele ei tulnud pähegi, et peaks nägu varjama.Pool aastat hiljem leidis Kaspar uue töö ja kolis Tiina juurde. Sealt edasi hakkas kõik allamäge minema.„Esimesed paar kuud olid ilusad. Ta abistas mind kodutöödes, tegi hea meelega süüa ka siis, kui mulle sõbrannad külla tulid. Mul oli tunne, et olen leidnud inimese, kellega jään igaveseks kokku.“Ühel õhtul, kui Tiina soovis sõbranna sünnipäevale minna, kõlas Kaspari suust etteheide. Tema sõnutsi oli naine alles mõni päev tagasi sõbrannatanud ja kas tegu pole mitte sõbrannaga, kelle enamik tuttavaist on mehed?Märkusi sadas üha rohkem. Miks on Tiinal vaja tööpeole minna? Kas ta mitte alles ei käinud vanematega õhtustamas? Miks peab keegi jälle külla tulema? Mida ta hilisõhtul arvutis teeb?„Ta üritas mind kontrollida. Mõtlesin, et mul on vedanud - mul on hooliv mees, kes minu pärast muretseb.“ Pöördepunkt saabus paar kuud hiljem.„Mu sugulane hakkas Austraaliasse kolima ja talle korraldati ärasaatmispidu. Sättisin end selle jaoks valmis, kui Kaspar tuli ning küsis, kas ma kavatsen tõesti sellisena välja minna. Mul oli seljas dekolteega pluus. Siis näitas ta mulle telefonist videot, mille olin suhte alguses saatnud. Olin seal palja ülakehaga ja katsusin rindu. Ta ütles, et kui ma nii paljalt kodust välja lähen, võib ju selle video ka aukülalisele saata, suurt vahet pole.“ Alguses arvas Tiina, et mees teeb nalja, aga tolle pilgus põlev raev reetis, et tal on tõsi taga. „Kõige hirmsam oli see, millise stoilise rahuga ta rääkis. Nagu arutaks poenimekirja.“Mees andis Tiinale teada, et tegelikult oleks ju „ringi litutamise“ asemel toredam koos filmi vaadata. Aga kui naine tunneb, et on vaja end „tuulutada“, siis olgu valmis koos peolistega videot vaatama. Tiina jäi koju ja vabandas sugulase ees, valetades, et on haigestunud.Kaspar taipas, et leidis võimaluse naist allutada, ja hakkas sama mustrit kordama. Iga kord, kui naine soovis kuskile minna, lehvitas mees tema ees telefoni.Tiina mõistis, et olukord ei ole normaalne, aga kellelegi kurta ta ei julgenud. Kuidas tunnistada, et mees ahistab teda, kasutades piltevideoid, mis ta ise on talle saatnud? „Teadsin, et kõik hurjutaksid mind, et ise olin loll. Olingi, aga armunud ei mõtle ratsionaalselt, roosad prillid on ees. Tahtsin meest erutada, talle heameelt teha.“Pool aastat hiljem andis Tiina Kasparile teada, et oleks parem, kui mees välja koliks. Kaspar leidis seepeale, et kui Tiina tahab aja maha võtta, võtku ka töölt lahti.„Ta avas läpaka, hakkas mu töökoha üldmeilile kirja kirjutama ning lisas videoid minust sinna juurde. Ma ei ole varem sellist paanikat tundnud, mu keha kattus külma higiga. Ma ei osanud muud teha, kui varisesin ta ette ja palusin nuuksudes, et ta seda ei teeks.“Mees soovitas Tiinal magama minna, öeldes, et hommik on õhtust targem. Oligi, naine sai öösel voodis väherdes aru, et ta ei saa sellest suhtest rahumeelselt lahkuda.„Mõtlesin, et saaks ta telefoni kätte ja kustutaks failid ära, aga ta oli need igale poole salvestanud. Fotod andsid võimaluse mind lähedal hoida ja kontrollida.“Tiina tahtis meest maha jätta, kuid paraku ei jagunud tal selleks julgust. Hoopis mees lõpetas ise suhte ja seda päevapealt ettekäändega, et Tiina on end käest lasknud ega ole enam see naine, kellesse ta armus.Paar kuud hiljem saatis Kaspar Messengeris Tiinale temast paljastava pildi sõnumiga: „Vaata, et sa meie häid aegu ära ei unusta!“ See mõjus kui välk selgest taevast, näis, et mees üritab end meelde tuletada.„Blokeerisin ta ära ja seni pole ta rohkem ühendust võtnud, aga ütlen ausalt, et hirm on nagu kirves mu pea kohal...“Pärast lahkuminekut hakkas Tiina käima psühholoogi juures, et saada aru oma keerulistest tunnetest ning õppida hirmuga elama. „Psühholoog uuris, kas ma ei sooviks politseisse minna, aga ma ei julgenud. See tähendaks, et keegi näeks veel fotosid, see on viimane asi, mida ma tahan...“SÕJARIIST VÄLJAPRESSIMISEKSKui Tiina tunneb, et sattus täbarasse olukorda suuresti enda ettevaatamatuse tõttu, siis Dagmari olukord on veelgi nukram: ka tema endine kaaslane käitus Kaspariga sarnaselt, ent tema kasutas väljapressimiseks materjali, mis oli salvestatud naise nõusolekuta ning ka tema teadmata.„Me ei elanud koos, aga veetsime tihti öid teineteise juures. Suvel oli palav ja magasin kas alasti või osaliselt ilma pesuta. See ei tundunud mulle erakordsena, pigem tavalisena,“ meenutab Dagmar.Naise ja endise kaaslase Tiidu suhtes oli hõõrdumist palju. Seda nimetab naine ka põhjuseks, miks kokku ei kolitud. Pigem oli tegu suhtega, kus ta endalt tihti küsis, miks üldse koos ollakse. „Ilmselt oli asi selles, et erinevate traumade tõttu ma kartsin üksindust. Tahtsin kellegagi koos olla ja olin valmis selle nimel paljude asjade puhul silma kinni pigistama.“Ühel õhtul puhkes Dagmari ja Tiidu vahel järjekordne tüli. Tiit tahtis seksida, Dagmar mitte. Naine üritas seletada, et ta on pikast tööpäevast väsinud. „Mäletan hästi, kuidas ütlesin, et pool uimane seks pole nauditav ja hommikul on ka aega,“ sõnab naine. Tiit vastusega ei rahuldunud ja tegi midagi, mis Dagmarit sel määral šokeeris, et tal on praegugi raske emotsioone varjata.„Ta võttis oma telefoni ja näitas minust ühte pilti. Ma magasin, tekk pealt ära, ja olin ihualasti. Et ma olen ise ka naljatanud, et olen nagu magav akrobaat ehk siis võtan magades kummalisi poose, oli asend selline, et kõik oli nähtav. Nii nägu kui... muud kehaosad,“ pöörab ta pilgu ära. „Ta näitas mulle seda fotot ja seejärel paari teist. Eeldatavasti tehtud eri kordadel. Ise irvitas. Ma sain väga hästi aru, kuhu ta jõuda tahab.“Naise silmad täituvad pisaratega. „Seda tunnet ei saa edasi anda. Õige sõna oleks võib-olla rüvetamine. Kujuta nüüd ette, et sa magad rahulikult, oled kaitsetu ja abitu ning keegi kasutab sind ära. See pole üheski mõttes vastuvõetav.“Tiit uuris Dagmarilt, kas mehe sõpradele võiks selline vaatepilt meeldida. Naine tundis, kuidas vastikustunne iga sekundiga kasvas. „Sain aru, et suhe on läbi. Nii lihtsalt kahjuks ei läinud.“Tiit kasutas fotosid relvana lahkumineku vastu. Niipea kui Dagmar teema üles võttis, uuris Tiit, kellega ta kaunist kunsti jagada võiks. „Üritasin talle rääkida, et igaüks saab aru, et pildid on vastu tahtmist tehtud ja jätavad temast perverdi mulje. Mida ta enda meelest saavutab? Paaril korral ütlesingi, et saatku siis, aga ta sai aru, et ma blufin. Ta ähvardas neid sõpradele saata. Järeldan, et nood on samasugused nagu tema.“Dagmar kannatas väljapressimist paar nädalat, kuni julges lõpuks mehele vastu hakata. „Võib-olla kole öelda, aga temal oli ka oma nõrkus ja selleks oli raha. Tal oli palju rahalisi probleeme. Ma sirvisin karistusseadustikku ja saatsin talle copy-paste'i kohast, mis annab teada, et tema käitumine on karistatav. Ei tahaks uskuda, et ta ise seda ei teadnud. Pigem ei teadnud ta, et mina võiksin teada. Ütlesin, et meil on kaks varianti: ta kas kustutab minu silme ees pildid ära ja see suhe on läbi või lähen politseisse.“ Mehe hirm politsei ees oli suurem, kui naine oleks osanud arvata. „Ilmselt on asi ka selles, et tal ei olnud minu vastu suuri tundeid, meie suhe pakkus talle mugavust, millest ta polnud valmis loobuma.“"FOTOD ANDSID VÕIMALUSE mind lähedal hoida ja kontrollida."FOTOD UNSPLASHBRITT ERNEWEINVÄLJAPRESSIMINE ON LÄHISUHTEVÄGIVALDEsimese juhtumi korral on tegemist lähisuhtevägivallaga ja naisel on võimalus pöörduda kohtusse, kui mees need pildid avalikustab. Küll aga on sellise suhte puhul naisel oluline mõelda enda turvalisusele. Mees, kes ähvardab naist häbistamisega ja piirab tema liikumist, on ühe sammu kaugusel vägivallatsejaks muutumisest.Teisel juhul on selgelt rikutud naise õigusi ja ka siin ei ole andeks anda midagi. Kui võimalik, tuleks sellest suhtest esimesel võimalusel lahkuda iseenda heaolu kaitseks.Väljapressimine on karistatav, tegemist on kuriteoga.Loe lähemalt Eesti Naise koduleheküljelt eestinaine.ee.MAARJA PUNAK, POLITSEI- JA PIIRIVALVEAMETI KOMMUNIKATSIOONISPETSIALIST


KoguKOGU Resto ja Pagar on Pavel Gurjanovi uus
autoriprojekt asukohaga Võrgu 6 (eelmine oli
SÖE restoran Kolme Õe hotellis). See huvitava
interjööriga telliskivihoone kuulus 19. sajandi
lõpul Malahhovite kalatööstusele ja Nõukogude
Liidu ajal töötas hoones kiluvabrik.
KOGU on väike hubane koht pagariäri ja moodsa restoraniga,
mis on saanud mõjutust Läänemere maade elusti ilist ja maitsetest.
Pagariäri on avatud köögiga, et saaks jälgida, kuidas peapagar
Svetlana valmistab suus sulavaid ja rohke täidisega pirukaid ning saiakesi.
Kõik küpseti sed on valmistatud kvaliteetsest jahust ja ehtsast võist.
Peapagar on muide Paveli ämm.
Kuid pagariäri visiitkaardiks pole mitt e ainult saiakesed, vaid ka hea kohv.
KOGUS kasutatakse kvaliteetset araabika uba, mis on pärit
Rocket Beani röstlast Läti st. Kohvi valmistamiseks kasutatakse
La Marzocco masinat ning kohvijooke valmistab barista Agnes.
Restoran koosneb kahest õdusast saalist ja köögist. Saalid on
mahedates toonides ning kõikidest akendest avaneb vaade merele.
Esimeses saalis on massiivne baarilett , mille taga segab kokteile Alex, kes
oskab iga roa juurde soovitada sobivat jooki korralikust kokteilikaardist.
Veinimaailmas aitab orienteeruda alati naeratav Jan.
KOGU restorani road on saanud mõjutust üle maailma ja pandud kokku
kohalikust, Eesti toorainest Pavel Gurjanovi poolt koos chef Jimiga,
kellega muide on Pavel juba üheksa aastat koos töötanud.


Tehisintellekti võidukäik tõotab muuta iga päeva 1. aprilliks    Nädalavahetusel ühismeedias palju kahinat tekitanud libafoto Vatikani elustiili nautivast paavstist ilmestab, et on parem, kui nalja lastakse teha inimestel, kasvõi kolmandal aprillil, leiab R2 tehnikakommentaaris Kristan Port.   Nädalavahetusele sattununa oli esimene aprill potentsiaalsete ohvrite osas ilmselt vaene. Naljad jäid tegemata ja sihtmärke tabamata. Väheseid võis vaevata küsimus, kas see on hea või halb. Lolli rollist pääsemise võiks kanda hüvede poolele. Ent kas see ongi kõik, kogu kasu? Rumalaks jäämise ja samas naljaka hinna eest saab palju rohkem. Loetelu võib alustada sõbraliku nöökimise varju jääva suhtlemise vajadusega. Peale selle on naermine tervislik. Nali vähendab stressi ja võtab isegi valu. Naljakas olukord aitab madaldada võõristamise künnist, lisada spontaansust, klaarida konflikte ning kustutada kunagise arusaamatuse jääkvimma, suurendada emotsionaalset sidet ja tugevdada suhteid, lõhkuda rutiini ja tuua meeleollu helgust, stimuleerida läbi ootamatu ja ebatavalise vaatenurga innovaatilisi ideid jne. Huumorit on inimkonna ajaloos peetud märgiks kõrgest intellektist. Naljadega näidatakse oma nutikust ja sotsiaalset kohanemisvõimet. Sestap on kurb, et esitatud hüvede potentsiaal jäi realiseerimata ja väärtuste bilanss kujunes tugevalt negatiivseks. Seejuures pole see veel kõik. Maailma Majandusfoorum rõhutab, et huumorimeel on oluline eluoskus. Lisaks mainitud vaimse ja füüsilise tervise toetamisele mainib maailmajuhte koondava organisatsiooni teabeallikas, et naljatlemine suurendab ütleja kütkestavust ja peegeldab isegi tema juhtimisoskusi. Naljatlejatel on parem enesehinnang, positiivsem mõju, suurem enesepädevus, kontroll ärevuse üle ja parem sooritusvõime sotsiaalses suhtluses. Selle põhjal võib teha veel mõne järelduse. Jättes nädalavahetusel maailma käärima ohtralt tegemata nalju, kuhjusid pinged, ravita jäi massiliselt enesehinnanguid ja kultiveerimata enesepädevusi. Ärevusel kasvada lastes jäädi kõrvaltvaatajaks inimeste langemisel kurjade sekka. Vahest leidis nalja puudumise tulemusel aset isegi mõni paha tegu. Maandamata jäi palju kiuslikkust jne. Sellele lisandub veel üks tahk. Ka nalja ohvri rollis olemises peitub õpetlikku ja isiksust kujundavat. Sõbraliku nöökimise subjekti treenitakse end vaimselt tugevamaks, seda mitmes mõttes. Naljades on tihti õpetlik tähelepanek. Pehme torge õpetab olema vaimselt tähelepanelikum ja sotsiaalselt osavam. Sellega tutvustatakse ohvrile tema emotsionaalset haprust ja haavatavust, aga ei jäeta teda kaotajaks. Samal ajal treenitakse temas julgust ja harjutatakse eirama avalikku arvamust. See peaks olema eriti väärtuslik üha pinnapealsemate ja muljepõhisemate sotsiaalse hinnangute ajastul. Kõike naljaga seotut kasulikku teadvustamata lastakse märkimisväärsetel väärtustel raiskavalt hävineda. Ainsa lohutusena võib paista silma uudis, et vähemalt naljatuste ohvriks jäämise võimalused võivad isegi paraneda. Muretsema peab vaid üledoosi pärast. Polegi võimatu, et peagi on iga päev aprillinalja päev. Nalja teeb inimkonna ajaloo kõige kiirema kasutuselevõtu tempoga tehnoloogia, eesotsas GPT-4 ja sellega võistlevate loomevõimeliste tehisintellekti rakendustega. Kahju vaid, et paljud naljad võidakse ära rikkuda, kui uudistes ja ühismeedia postitustes kirjeldatakse nende sisu ja hoiatatakse neist ette. Siiski pole kõik veel kadunud. Stand-up-koomikuid käiakse vaatamas ju nalja ootuses. Raha makstakse pealegi, hoolimata võimalusest sattuda nalja ohvriks. Seega pange end valmis suureks etenduseks. Tehisintellekt asub esitama ja looma teadmata koguses valus-magusat libategelikkust. Näite leiab paljudele tuttavast juhtumist, milles 31-aastane ehitustööline postitas tehisintellekti abil loodud piltide loomisele pühendunud Facebooki gruppi inimese ja masina koostööna sündinud foto Rooma paavstist. Ekspertide hinnangul osutuvad kõige tõhusamaks sellised valeinformatsiooni killud, milles esitatakse inimesi uues valguses, aga usutava ennustatavuse piiril. Oleks Püha Isa kujutatud sõitmas mootorrattaga, sündinuks usutavust liiga tugevalt proovile panev lahkheli meelde jäädvustunud telepildiga kuulikindla klaasi tagant rahvast tervitava kirikupeaga. Seevastu on kõik näinud Paavsti keset Vatikani kulda ja karda, rõivastatuna eriskummalistesse kuubedesse, kandes peaaegu välja pahelise tegelase äärmuslikkust paljastavaid ekstravagantsusi. Nõnda võtsid uskumatult paljud tõe pähe, et vanainimene võib jõudehetkel võtta vabamalt ja kanda lumivalget, moekuse piiripealse fassongiga, kalli Balenciaga puhvis jope, projitseerides teda ümbritsevasse maailma valitseja jäist hoovust. Paavsti jopet puudutav juhtum on jäämäe nähtav osa. Enamasti märgatakse ja levitatakse tehisintellekti loodud libategelikkust tuntud inimestest. Mida rohkem jääb neid terastele silmadele vahele, seda rohkem õpib väsimatu masin inimese silmi petma. Pildid pole ainuke "nalja tegemise" kanal. Naljatatakse kirjanike tekstiga, järgi tehakse inimeste häält ja kõnemaneeri, valminud on massiliselt naljaka kuni räigema sisuga videoid jne. Igakord kui teatame, et saime pettusest aru või nägime seda läbi, saab masin teada oma vigadest. Tehisintellekt õpib kiiresti, inimene aga aeglaselt. See vaid suurendab antud lahknevust kuni punktini, milles enam ei saada aru, kas tehakse nalja või on tegemist tõega. Pidades teinekord midagi naljakaks, mõeldakse tegelikult, et olukord on veider või kummaline. Midagi nagu oleks valesti. Selles võtmes kultiveerime kiirenevas tempos tõejärgset maailma, mis võib esialgu levida ühismeedias lõbusate postitustena naljakalt rõivastuvast Paavstist. Tegelik olukord on naljakas selles teises mõttes. Järelikult me ei tohiks masinatele reeta, et saime naljast aru. Parem on, kui nalja lastakse teha inimestel, kasvõi kolmandal aprillil.    					Allikas:  "Portaal"


Raul Veede: liiderlikud liidrid liiderdavad liidripositsioonil   Ühiskonnas eeldatakse, et liider on liiderlik ainult juhiomaduste tähenduses, aga siis saabub karm tegelikkus nagu elumaja rammiv virtsaauto, kirjutab Raul Veede.    Hiljutise keeleskandaali käigus selgus, et sõna "liiderlik" tähenduses on põlvkondlik lõhe: vanem põlvkond   mõistab selle all seksuaalkäitumist, noorem juhiomadusi. Tähelepanuta on aga jäänud nutikad keskealised, kes ühendavad mõlemad tähendused, kasutades oma positsiooni ära enda võimualustelt seksuaalteenuste väljapressimiseks. Just sellised on tõeliselt liiderlikud liidrid!     Kui selliseid juhtumeid oleks üks või kaks, võiks taandada küsimuse üksikute liidrite isikuomadustele. Kaabakad on osa ühiskonnast, seega kuskil peavad nad ju olema, elama ja töötama. Raske on pidada suurt töökollektiivi, kus ei oleks ühtki inimest, kelle mõttemaailm ja käitumine mingis olukorras võiks osutuda probleemseks.   Tõeline küsimus on aga, kuidas ühiskond nende tegevusse suhtub ja sellele reageerib. Seniste ja tulevaste vahetute ülemuste, kolleegide ja teiste võimaldajate-võimestajate reaktsioonist sõltub, kas nad tunnevad tõrjutust (mida mõni paistab pidavat diskrimineerimiseks) või sõbralikku toetust, mille najal jätkata.   Viimastel aastatel on korduvalt räägitud noorsportlasi ahistavatest treeneritest; avalikustamisele järgnevad tavapäraselt vastulöögid stiilis "pole olnud ja oli väga okei". Õnneks pole kuulda olnud, et sellistele treeneritele kohe järgmist erialast tööd oleks pakutud.   Teisalt ei ole mitte kõik juhtivailt kohtadelt liiderlikkuse tõttu vabastatud pidanud juhtimisest loobuma. Mõni on suutnud kohtus vee piisavalt sogaseks ajada, et sellest tervena välja ujuda, teise tööandja aga eelistab skandaali vältida ning nii järgnebki vanale karjäärile uus.   Ja see näitab juba struktuurset probleemi. Ka mitmes ülikoolis on inimesi töölt vaikselt vabastatud, kuna skandaali ei taha ükski asutus, ohvreid on vaja kaitsta, tõendite kogumine ja karistamine ei ole tööandja ülesanne ning ohvritele reaalset tuge pakkuda ei ole oskust ega tahtmist.   Tahtmise korral saaks ju oskused omandada, et probleemilahenduse ainsaks viisiks ei jääks mahavaikimine, ent kui tahtmist ei ole, ei tule ka pädevust kusagilt.    Nii saab liiderdav liider peatselt järgmises töökohas taas oma suurepäraseid liidriomadusi demonstreerida ning ahistamiskultuur kui Eesti komberuumi osa kannab jätkuvalt meie ühiskonna traditsioonilisi väärtusi. Tööandjad omavahel infot ei vaheta, kuna tegu on delikaatsete isikuandmetega; ajakirjanduses teemat ei tõsteta, sest kedagi pole süüdi mõistetud; järgmised ohvrid jäävad teadmatusse, sest keegi neid ei hoiata.   Tegelikult on ju loomulik, et ühiskonnas, kus enamik inimesi suudab käituda viisakalt ja oskab end talitseda, tormamata esimest kihu tundes kohe tänaval esimese vastutulija kallale, ei oska ega tahagi kõik kogu aeg löögivalmis olla, eriti nende juuresolekul, kellele ühel või teisel viisil on usaldatud võim. Eeldatakse, et liider on liiderlik ainult juhiomaduste tähenduses. Ja siis saabub karm tegelikkus nagu elumaja rammiv virtsaauto.   Kas me sellist liiderlikku Eestit tahamegi või suudaksime ka paremini?  Kommentaar ilmus algselt Feministeeriumis.    					Toimetaja:  Kaupo Meiel


Osalised tulemused: Bulgaaria parlamenti pääseb kuus erakondaSOFIA, 3. aprill, Interfax-BNS – Bulgaaria parlamendis koha saamiseks vajaliku arvu hääli ületas pühapäeval peetud valimistel kuus erakonda, teatas esmaspäeval kohalik meedia viitega valimiskomisjoni andmetele pärast 72 protsendi hääletussedelite töötlemist.
Ootuspäraselt kujunes põhivõitlus konservatiivse, Euroopa-meelse ekspeaminister Bojko Borisovi erakonna Kodanikud Bulgaaria Euroopaliku Arengu Eest (GERB), mis on koalitsioonis Demokraatlike Jõudude Liiduga, ja liberaalide vahel. Viimast juhib endise peaministri Kiril Petkovi erakond Jätkame Muudatusi, mis on koalitsioonis Demokraatliku Bulgaariaga.
Nii sai Borisovi koalitsioon viimastel andmetel 26,3 protsenti ja Petkovi koalitsioon 24,8 protsenti häältest.
Lisaks neile jõududele pääseb 14,7 protsendi häältega parlamenti erakond Vazraždane, mida meedia ja politoloogid nimetavad Euroopa- ja Ameerika-vastaseks.
Parlamendikoha saamiseks vajaliku künnise ületas veel kolm erakonda - Õiguste ja Vabaduste Liikumine (12,5 protsenti), Bulgaaria Sotsialistlik Partei (8,9 protsenti ) ja On Selline Rahvas (4,3 protsenti).
Lääne meedia märgib, et Bulgaaria järjekordsete parlamendivalimiste tulemused näitavad, et tõenäoliselt ei suudeta taas kord riigi poliitilisele ebakindlusele lõppu teha.
Stabiilse võimukoalitsiooni moodustamiseks on vaja kokkulepet vähemalt kahe suure poliitilise jõu vahel. Erakonna Jätkame Muudatusi juhtkond on aga korduvalt keeldunud kokkuleppest GERB-iga, kuni seda juhib ekspeaminister Bojko Borisov, keda konkurendid süüdistavad korruptsioonis.
Bulgaarias toimusid pühapäeval kahe aasta jooksul juba viiendad parlamendivalimised, ükski eelnevaist ei andnud võimalust moodustada stabiilset enamusvalitsust.
Interfax – Baltic News Service


"Ma tegelikult ei töötagi siin." Ümbrikupalk on endiselt mureksMaksu- ja tolliamet kontrollis ehitusobjektidel ettevõtete tegevust ja leidis, et 85 ettevõttest 12 puhul on põhjust kahtlustada ümbrikupalga maksmist.
Maksu- ja tolliamet andis pressiteate vahendusel teada, et esimeses kvartalis tuvastasid ameti töötajad Valga-, Viljandi ja Tartumaal maksuasjade puudusi 20 protsendis kontrollitud ehitusettevõtetest. Kontrolliti 13 ehitusobjekti, nende seas oli nii riigihangete kui ka erarahastusel ehitusi.
Ameti maksuauditi piirkondliku üksuse juhi Elen Maimre sõnul ongi fookuses eelkõige just ehituse riigihanked, sest on oluline, et avalik sektor ei kasutaks töid tellides ebaausate ettevõtjate teenuseid. "Tänu heale koostööle politsei ja tööinspektsiooniga jõuavad meile aga andmed ka muudel objektidel registreerimata töötajate kohta," lisas ta.
Maimre sõnul kontrolliti objektidel 85 ettevõtte tegevust. "Neist 12-s oli põhjust kahtlustada ümbrikupalga maksmist, sest töötajate palgatase oli tunduvalt madalam kui sama ametikoha keskmine Eestis. Meie eesmärk on, et need ettevõtted vaataksid oma maksudeklaratsioonid üle ning teeksid need korda. Täpsed asjaolud ja maksukohustuse suuruse selgitame välja menetluse käigus," rääkis ta.
Kuus ettevõtet olid jätnud töötamise õigel ajal registreerimata, mõned objektil viibivad inimesed väitsid, et nad ei teegi seal tööd. "Hoolimata töötajate leidlikest põhjendustest selgitab maksu- ja tolliamet tegelikud asjaolud välja menetluse käigus," lisas Maimre.
Ümbrikupalgast tekkiv maksukahju on umbes 99,8 miljonit eurot ning sellest suure osa, 84 protsenti, moodustab osaliselt makstav ümbrikupalk. Enamasti tähendab see, et tööandja kajastab maksudeklaratsioonides tasu väiksemas ulatuses kui tegelik väljamakse. See ongi üks põhjuseid, mis viib ettevõtte töötajate töötasu Eesti keskmisega võrreldes alla ning jätab töötajad osaliselt või täielikult sotsiaalsete tagatisteta.
"Ka tänavuse tuludeklaratsioonide täitmise perioodi jooksul pöördus meie poole inimesi, kes avastasid, et tööandja pole deklareerinud väljamakseid samas summas, mis laekus nende pangakontole. Seetõttu erines ka saadav tulumaksuvabastus sellest, mida nad olid oodanud," sõnas Maimre.
Kõikide nende ettevõtetega võtab maksu- ja tolliamet aasta jooksul ühendust. Töötajal endal on võimalik kõikide tema kohta tehtud registreeringute ja deklareeritud andmetega tutvuda aasta jooksul maksu- ja tolliameti e-teeninduses ning vajaduse korral juhtida tööandja tähelepanu sellele, et kanne on tegemata, töötasu deklareeritud väiksemas mahus või üldse deklareerimata jäetud.


Ümbrikupalk on Tartumaal endiselt probleemAasta esimeses kvartalis tuvastasid Maksu-ja Tolliameti (MTA) töötajad Valga-, Viljandi ja Tartumaal erinevaid puudusi maksuasjades ligi viiendikul kontrollitud ehitusettevõtetest. Kokku viidi kontrolle läbi kolmeteistkümnel ehitusobjektil, nende seas oli nii riigihangete kui ka erarahastusel toimuvaid ehitusi.MTA maksuauditi piirkondliku üksuse juhi Elen Maimre sõnul on MTA fookuses eelkõige just ehituse riigihanked, sest on oluline, et avalik sektor ei kasutaks töid tellides ebaausate ettevõtjate teenuseid. «Tänu heale koostööle politsei ja tööinspektsiooniga jõuavad meile aga andmed ka muudel objektidel registreerimata töötajate kohta,»lisas ta.
Maimre sõnul kontrolliti objektidel kokku 85 ettevõtte tegevust. «Neist 12 osas oli põhjust kahtlustada ümbrikupalga maksmist, kuna töötajate palgatase oli oluliselt madalam kui sama ametikoha keskmine Eestis,» sõnas ta. «Meie eesmärk on, et need ettevõtted vaataksid oma maksudeklaratsioonid üle ning teeksid need korda. Täpsed asjaolud ja maksukohustuse suuruse selgitame välja menetluse käigus.»
Kuus ettevõtet oli jätnud töötamise õigeaegselt registreerimata, mõned objektil viibivad inimesed väitsid, et nad ei teegi seal tööd. «Hoolimata töötajate leidlikest põhjendustest selgitab MTA tegelikud asjaolud välja menetluse käigus,“ lisas Maimre.
Ümbrikupalgast tekkiv maksukahju on umbes 99,8 miljonit eurot ning sellest suure osa, 84 protsenti, moodustab osaliselt makstav ümbrikupalk – enamasti tähendab see, et tööandja kajastab maksudeklaratsioonides tasu väiksemas ulatuses, kui tegelik väljamakse. See ongi üks põhjuseid, mis viib ettevõtte töötajate töötasu Eesti keskmisega võrreldes alla ning jätab töötajad osaliselt või täielikult sotsiaalsetest tagatistest ilma.
«Ka tänavuse tuludeklaratsioonide täitmise perioodi jooksul pöördus meie poole inimesi, kes avastasid, et tööandja pole deklareerinud väljamakseid samas summas, mis laekus nende pangakontole. Sellest tulenevalt erines ka saadav tulumaksuvabastus sellest, mida nad olid oodanud,“» sõnas Maimre.
Kõikide nende ettevõtetega võtab MTA aasta jooksul ühendust aga töötajal endal on võimalik kõikide tema kohta tehtud registreeringutega ja deklareeritud andmetega tutvuda aasta jooksul MTA e-teeninduse keskkonnas ning vajadusel juhtida tööandja tähelepanu sellele, et kanne on tegemata, töötasu deklareeritud väiksemas mahus või üldse mitte.


Eerik Heldna pidanuks sel kevadel minema tööle UkrainasseEerik Heldnal oli kriminaalkahtlustuse saamise ajal käsil protsess asumaks tööle Euroopa Liidu tsiviilmissioonile (EUAM) Ukrainas.Maksu- ja tolliameti tolliosakonna juht Heldna, politsei- ja piirivalveameti (PPA) senine peadirektor Elmar Vaher ning veel mitmed tipp-politseiametnikud said üle-eelmisel nädalal kahtlustuse kriminaalkuriteos. Heldnat kahtlustatakse kelmuses, teisi aga kelmusele kaasa aitamises, kui võimaldasid Heldnal 2019. aasta kevadel sõlmida PPA-ga fiktiivne tööleping, et Heldna muutuks nõnda kõlblikuks politsei eripensionile.
Kohe peale seda, kui Heldna 2019. aasta aprillis PPA-ga lepingu sõlmis, roteeriti ta tagasi oma senisesse töökohta kaitseväe luurekeskusesse. Viimased kolm aastat oli ta lähetusel maksu- ja tolliametis. Tema leping MTA-ga saanuks läbi aprillis.
Nii Vaher kui Heldna on varem meedias väitnud, et nüüd pidanuks Heldna PPA-s viimaks tööd alustama. PPA pressiesindaja Leana Loide sõnul esitas Heldna PPA-le avalduse kandideerimaks nõunikuks Euroopa Liidu tsiviilmissioonile Ukrainas organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas.
Ukrainasse lähetatuks Heldna välisministeeriumi egiidi all. Heldna kandidatuur ELi tsiviilmissioonile osutus ka edukaks, kuid kahtlustuse esitamise hetkeks ei olnud lähetusega seotud toimingud veel lõpule viidud ning need on praegu peatatud.
Varem on meediast läbi käinud, et Heldna pidanuks asuma tööle hoopis keskkriminaalpolitsei rahvusvahelise koostöö büroos Ukraina sideohvitserina. See PPA sõnul tõele ei vasta ning ametikoht on juba täidetud.
Heldna enda sõnul ei osutunud ta mullu sügisel valituks EUAMi missiooni politseiüksuse juhi ametikohale. Postimehele teadaolevalt kandideeris Heldna ka Põhja Prefektuuri operatiivbüroo juhi kohale.

Nõustada ukrainlasi relvade salaveo tõkestamisel

Heldna ise sõnas Postimehele, et protsess EUAMi nõuniku kohale oli märtsi algusega tema jaoks edukalt lõppenud ning ta oli läbinud kirjaliku vooru kui ka kaks vestlusvooru, millest viimane toimus veebruaris.
«Eesti välisministeeriumis teavitas märtsis Euroopa Komisjoni, et asun Ukrainasse EUAMi missioonile alates 10. maist. Tegemist on politseiniku ametikohaga, kuhu mind valis 2022. aastal Eesti-sisele konkurssile PPA siseministeeriumi kooskõlastusel välisministeeriumi kaudu,» ütles Heldna.
Töö täpseks iseloomuks oli nõustada Ukraina korrakaitse- ja julgeolekuteenistusi relvade salakaubaveo tõkestamisel. «Sealhulgas välitöö, mis nõuab ka kuulikindla vesti, kiivri jm kaitsevarustuse kasutamist,» täpsustas ta. Heldna läbis selleks enda sõnul kaks missioonieelset koolitust - mullu oktoobris Budapestis tsiviilmissioonide planeerimise ja juhtimise koolitus Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti CEPOLi akadeemias ja detsembris HEATi (missioonide ohtlik keskkond) koolitus Hollandis.

Heldna saanuks PPA-s 2019. aastal kaks korda vähem palka kui ta sai maksu- ja tolliametis

Eerik Heldna palk keskkriminaalpolitseisse tööle asudes olnuks 2100 eurot, mis oli kaks korda vähem kui ta sai järgmise kolme aasta jooksul maksu- ja tolliametis töötades.
9. aprillil 2019 kinnitatud käskkirja allkirjastas toonane PPA toonane peadirektori asetäitja teabehalduse ja menetluse alal, hilisem sisekontrolli juht Priit Pärkna. Hiljem sai käskkirjast Eestit raputanud kriminaaluurimise objekt: riigiprokuratuuri kahtlustuse järgi võeti Heldna PPA-sse fiktiivselt tööle, et kunstlikult tekitada talle politseistaaži, mida ta hiljem saaks kasutada eripensioni väljateenimiseks.
Käskkirjaga määrati Heldna ametisse keskkriminaalpolitseisse palgaga 2100 eurot. Kohe samal päeval roteeriti Heldna tagasi kaitseväe luurekeskusesse, kus ta töötas ka eelnevad aasta aega.
Aasta hiljem, 2020 aprillis roteerus Heldna tööle maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhiks. Seal oli tema põhipalk juba 4200 eurot. Tema kolmeaastane ametiaeg lõppenuks loetud nädalate pärast, 15. aprillil.


Ära usalda pimesi võõraid ja osake öelda ei!Internet on tänapäeva lahutamatu osa, mis avab mitmeid võimalusi ja nõuab seetõttu ka tähelepanelikkust ja teadlikkust.Digiseadmete pidev ja pikaajaline kasutamine suurendab kalduvust agressiooniks, nõrgendab sotsialiseerumist ja moonutab reaalsustaju, mis võib viia erinevate probleemideni ühiskonnas.Ka kurjategijad kujundavad oma skeeme ümber vastavalt ühiskonnas toimuvale, nii võib heauskne inimene ühtviisi sattuda investeerimiskelmuse, armukelmuse, pangakelmuse või muul moel raha välja petmise ohvriks.Seega on väga oluline olla järjepidevalt valvas nii internetist kaupu soetades, „väidetavate pangatöötajatega“ suheldes kui ka muid rahaasju korraldades. Kergekäeliselt ei tohiks ühegi tehingu juures võõrale usaldada ei oma delikaatseid isikuandmeid, personaalseid identifitseerimiskoode ega tegelikult ka raha. Iseäranis kriitiliselt tuleks suhtuda pakkumistesse, kus lubatakse kerget raha, imetabaseid võidusummasid või turuhinnast kordi odavamat ent väidetavalt kvaliteetset kaupa.Ajal, mil meedia punab hoiatusteadetest, et jälle on mõni kelm liikvel, muutuvad kõik ettevaatlikuks ja hoolsaks, ent seda valvsust tuleb säilitada järjepidevalt, kuna kelmid ei küsi heausklike inimeste tüssamiseks kohta ega aega. Igaüks ja igal ajal võib olla kelmide sihikul.Niisamuti nagu nõuab oma vara kaitse järjepidevat tööd, tuleks silmad-kõrvad igapäevaselt lahti hoida enese ümber toimuva suhtes. Kelmid on kavalad ja kui üks skeem millegipärast enam ei tööta ja heausklike inimeste rahakotist raha välja ei meelita, leiutavad nad uusi võimalusi, kuidas teiste arvelt rikastuda.Jälgi oma vara hoidmiseks lihtsaid nõuandeid:• Kui sulle saabub pakkumine, mis lubab kiiresti suurt tulu või pakutakse müügiks toodet, mis on raskesti kättesaadav, siis suhtu sellesse ettevaatlikult.Kui pakkuja on tundmatu, tagant kiirustav, tundub liiga hea, et olla tõsi, siis enamasti ongi tegemist pettusega. Oluline on säilitada rahu ja võtta endale aega mõtlemiseks.• Ära jaga võõrastele andmeid oma ID-kaardist, PIN-koodidest, infot muudest isikut tõendavatest dokumentidest, fotosid krediitkaardist jms. Ära sisesta kergekäeliselt oma krediitkaardi numbrit/panga paroole, kui sul neid küsitakse. Pank ei küsi sinult andmeid kunagi e-maili teel - tal on need tavaliselt olemas. Kui kahtled - helista oma panka ja küsi kas nad koguvad e-mailide teel krediitkaardi numbreid/paroole.• Ära tee ülekannet enne, kui oled kontrollinud konkreetse ettevõtte tausta. Enne, kui hakkad kas reaal- või virtuaalkeskkonnas rahalist tehingut sooritama, otsi interneti otsingumootoreid (nt google, neti) kasutades tehingu teise osapoole kohta infot.Tihti võib sealt leida varem petta saanud inimeste kommentaare ja vihjeid. Kui leidub viiteid, et tehingu teise poolega on varem olnud probleeme, peata tehing ning teavita isiku tegevusest politseid ja portaali haldajat. Alati tuleb olla ettevaatlik, kui kaupleja palub raha kanda eraisiku kontole.• Ära lae tundmatu inimese palvel oma arvutisse programme, mis lubavad tal võtta üle pilti sinu arvutist.• Kui saad kahtlase kõne, lõpeta kõne kohe, blokeeri number.• Kui oled saanud kahju, pöördu politseisse. Virtuaalkeskkonnas toimunud kelmuse korral teavita sellest koheselt ka portaali pidajat. Kui sa ei ole kelmile veel raha välja maksnud või on raha nn vahekontol (see on broneeritud) ja väljamakset ei ole veel tehtud, teavita probleemist koheselt deposiidi hoidjat (panka, väljamakse teostajat).JANA ÕIM,Tartu politseijaoskonna Jõgeva piirkonnagrupi grupijuht


Ebaõiglaselt lastekaitse hambusse sattunud naine süüdistab endist majaomanikku kiususEsmaspäevases «Kuuuurijas» avaldas tubli pereema koletu loo sellest, kuidas enesele teadmata halvas seisukorras maja ostmine päädis politsei ja lastekaitse ootamatu külastusega. «Tehti lasteabi telefonile anonüümne vihje, et me lapsed on ohus,» räägib kahe lapse ema saates.Tartu külje all pealtnäha ilusas majas elab 30-aastane jurist ja kahe lapse ema Marika. Naine tundis, et ei saa oma lugu rääkimata jätta, sest endise majaomaniku kius on tema sõnul juba liiga kaugele läinud. «Ma ei julge lapsi oma hoovist enam väljagi lasta,» räägib ta sellest, millised hirmud teda täna nüüd valitsevad.
Kiusuks nimetab Marika Lasteabi telefonile tehtud anonüümset kõnet, kus väideti, et tema lapsed on ohus, ning millepeale sadas tema elamisse sisse piirkonnapolitseinik koos kahe kohaliku lastekaitsekaitse spetsialistiga. Tänaseks on ta enam kui kindel, et antud loo taga on tema maja endine omanik, kellega on pikalt kohtukaigast veetud.
Nimelt, otsustas ta perega soetada endale maja, ning praegune elukoht hakkas neile kinnisvaraportaalis silma juba siis, kui see oli alles ehitusjärgus. «Maja hind oli 200 00 eurot kui ma õigesti mäletan,» lisas Marika.
Avastati palju ehitusvigu
Majja koliti 2019. aasta oktoobris, kuid juba mõni aeg hiljem ilmusid välja mitmed ehitusvead. «Meil hakkas põrand plõksuma ja järjest hakkas neid kohti juurde tulema. Kutsusime erinevad eksperdid seda maja vaatama, öeldi, et põrand on ebatasaselt tehtud. Põrand on alt tühi.,» kirjeldab naine maja seisukorda.
Plõksuv põrand polnud aga ainus probleem. Näiteks olid aknad viltu ette pandud ning kõva pakasega oli toas ka jääkirme. Erinevaid murekohti majas tekkis aga iga päevaga juurde, mistõttu otsustati võtta ühendust neile maja müünud isikuga, andes võimaluse antud vead likvideerida.
«Andsime korduvalt võimaluse vead parandada. Ükshetk võtsid nad endale esindaja, kellega käis kirjavahetus kuni kohtuni,» jõudis asi Marika sõnul lõpuks kohtusse, kus ta ka võidu sai. Võiduks Marika seda aga sugugi nimetada ei taha.

Kuvatõmmis saatest. Pildilt on näha, et põrand on ebaühtlaselt valatud.
Kuuuurija

Endised omanikud skeemitavad
Maja müüs talle 60-ndates proua, kes enda sõnul ehitas maja algselt oma tütrele. Marika julgeb aga väita, et asjalood päris nii ei ole. Tema sõnul on tegu kinnisvara arendajatega, kes teevad oma äri aga mustalt, et maksudest eemale hoida.
Müüdavates majades Marika sõnul tegelikult keegi ei ela. Meie seadused lubavad aga korra kahe aasta jooksul eraisikul oma vara tulumaksuvabalt müüa. Marika usubki, et just tulumaksu pärast selliselt skeemitatakse.
Need samad ärikad süüdistasid majas ilmunud vigades aga Marika peret. «Nad ütlesid, et oleme põrandad ise selliseks kütnud,» rääkis Marika. Naine nõudis läbi kohtu maja müünud naiselt 50 000 eurot kahjuraha, millest sai ta aga vaid 15 000, ja seda majaomaniku järjekordse skeemitamise tõttu.
«Enne kohtusse minekut oli maja müüjal isiklik vara aga see vara müüdi maha,» hakkas Marika kirjeldama uut skeemi. Talle maja müünud naisel oli tartu külje all krunt koos majaga, mille väärtus oli Marika sõnul üle 200 000 euro. Kohtuprotsessi ajaks oli endine majaomanik aga paljas kui püksinööp.
«Seal tehti lähikondsete tehing. Vara kirjutati elukaaslase nimele. Tütar ja poeg lisati kitsenduste jakku, ehk kasutusõigus,» täpsustas Marika.
Kuna endisel majaomanikul justkui vara enam polnud, tehti kohtus kompromiss, sest vastasel juhul oleks kohtuprotsess Marika jaoks liiga pikaks ja kulukaks veninud.  Nii saigi 50 000 eurost vaid 15 000, sest hiljem poleks Marika sõnul sealt enam midagi saada olnud.
Huvitav on aga see, et seda kohtu poolt määratud summat ei maksnud Marikale talle maja müünud naine vaid hoopiski keegi kolmas isik, kellest Marika ei tea enda sõnul midagi.

Kuvatõmmis saatest. Pildilt on näha toas olevat jääkirmet.
Kuuuurija

Kius kohtusse andmise pärast?
Ühel päeval oli naise aia taga aga kohalik piirkonnapolitseinik koos kahe vallaametnikuga. «Nad ootasid värava taga, sest värav on meil lukustatud turvalisuse huvides. Avasin akna ja küsisin, keda nad soovivad.  Mulle vastati, et mind,» kirjeldab Marika edasisi sündmusi.
Ta tormas kohe õue ametnikega rääkima, kes tungivalt nõudsid majja pääsemist. «Nad väitsid, et on saanud anonüümse teate Lasteabi telefonile, et mu lapsed vajavad abi, ehk nad on hädas.»
Väidetavalt tehti vihje 8. veebruaril kella 10.00 paiku külaelaniku poolt. «See oli ilmselt esmaspäev. Üks laps oli haige, laps oli koos vanaemaga ja mul oli tööpäev,» kinnitab Marika saates, et mingisugust pidu või lapsele ohtlikke olukordi selles majas aset ei leidnud.
«Keegi mulle selgitusi ei andnud. Kõik oli nii üldsõnaline. Mulle jäi mulje, et ma ei võigi midagi teha,» on Marika endiselt jahmunud ja kardab täna lapsi hoovist välja lasta ning keelab mehel isegi üht õlut peale sauna. Marika räägib saates, kuidas ta kardab, et tema lastele tehakse midagi või nad võetakse kiusu pärast ära.
Vallaametnik on endise majaomaniku tuttav
Marikale ei andnud sugugi rahu see, kuidas vallaametnikud kodukülastusel asju ajasid. Samuti mõtleb ta, kas ta oleks pidanud kedagi üldse oma koju laskma. Ta asus asja omal käel uurima, ning tema avastused panid teda lausa õhku ahmima.
Ta tegi Kambja valda teda külastanud ametnike taandamiseks taotluse, vald taandas aga vaid ühe. Tuleb välja, et taandatud ametnik oli kunagi Marikaga suhtes ja huvide konflikti tõttu ta seda külastust teha poleks tohtinud.
Teine ametnik, Laura Kongi on Marika sõnul aga tema maja endise omaniku naaber ja tütre sõbranna, mida kinnitasid ka pildid Facebookis. Pildid hakkasid sotsiaalmeediast aga kaduma kohe kui Marika valda ametniku kohta kaebuse tegi.
Lisaks avastas Marika, et Kongi on tema kohta avalikest registritest uurinud. Kinnistusraamatus on lausa ametlik märge selle kohta, et juba 2020. aastal oli Kongi Marika andmeid vaadanud.
Just Kongi tõttu usubki Marika, et anonüümse vihje taga on endine majaomanik. Kambja vald aga Kongi osas enam midagi teha ei saa, sest tema töösuhe on tänaseks ajutiselt peatatud.
Kedagi oma elamisse lubama ei pea
Vandeadvokaat Maarja Pildi sõnul võib politsei tuppa minna vaid juhul kui ollakse veendunud, et seal on mingisugune oht. Tavaolukorras, kus peksmist ja vägivalda taustal näha pole, tegelikult politseiniku tuppa laskma ei pea. «Sellist asja tegelikult pole, et peab kohe alati uksest sisse laskma. Selleks peab olema luba või siis tõesti selline ohuolukord,» sõnab Pild saates.
Asjaolude välja selgitamiseks suundus saatejuht Katrin Lust koos võttemeeskonnaga Kambja vallamajja, kus nad aga viisakalt minema saadeti, ning küsimustele lubati vastata vaid kirjalikult.
«Kambja vallavalitsus on kursis juhtumiga. Juhtumist menetlust alustatud ei ole. Sotsiaaltöötajad veendusid, et tegemist on ilmselt mittetõese teatega lasteabi telefonile. Kambja vallavalitsus on üle vaadanud oma töö protsessid lasteabi teadete süsteemis,» kommenteeris Kambja abivallavanem Liisa Rosin lühidalt.


Hiina jüaan on nüüd Venemaal enim kaubeldav valuuta dollari asemelHiina jüaan on asendanud USA dollari kõige enam kaubeldava valuutana Venemaal ning seda aasta pärast sissetungi Ukrainasse, mis tõi kaasa hulgaliselt lääneriikide sanktsioone Moskva vastu, kirjutab Bloomberg.Vastavalt Bloombergi koostatud andmetele, mis põhinevad Moskva börsi igapäevastel tehinguaruannetel, ületas jüaan veebruaris esimest korda dollarit igakuise kauplemismahu poolest ning märtsis muutus vahe veelgi suuremaks. Enne invasiooni oli jüaani kauplemismaht Venemaa turul tühine.
Üleminek toimus pärast selle aasta täiendavaid sanktsioone, mis mõjutasid neid väheseid Venemaa panku, mis säilitasid võimaluse teha piiriüleseid ülekandeid dollarites ja teistes Kremli poolt ebasõbralikuks tunnistatud riikide valuutades.
Venemaa on süvendanud oma sidemeid Hiinaga pärast seda, kui 2022. aasta veebruaris toimunud sissetung põhjustas suhete katkemise läänega. Märtsis tegi Hiina president Xi Jinping oma esimese välisvisiidi Moskvasse pärast tagasivalimist ja lubas Kremlile laiendatud koostööd kaubanduse, investeeringute, tarneahelate, megaprojektide, energeetika ja kõrgtehnoloogia valdkonnas.
Venemaa finantssüsteemi vastu suunatud ulatuslikud sanktsioonid on sundinud Kremlit ja Venemaa ettevõtteid tegema väliskaubandustehinguid dollari ja euro asemel nende riikide valuutades, kes on keeldunud piirangutega liitumast.
Rahandusministeerium teeb alates selle aasta algusest oma turutehinguid dollari asemel jüaanis ja töötas välja riikliku varandusfondi uue ülesehituse, et 60% selle varadest oleks jüaanis. Venemaa keskpank kutsub ettevõtteid ja kodanikke regulaarselt üles paigutama oma varasid rublasse või sõbralikesse valuutadesse, et vältida nende blokeerimise või külmutamise ohtu.


Trump saabus New Yorki ja peaks ennast politsele üle andma (Täiendatud!)NB! Täiendatud.
NEW YORK, 3.aprill, AFP-STT-BNS - USA endine president Donald Trump saabus New Yorki, kus teisipäeval esitatakse talle kriminaalsüüdistus, teatasid kohalikud meediakanalid.
Eeldatakse, et Trump annab end politseile üles.
Varem esmaspäeval lahkus Trump oma kodust Florida osariigis asuvas Mar-a-Lagos.
Trump seisab silmitsi mitme veel avalikustamata süüdistuspunktiga, mis on seotud nõndanimetatud vaikimisrahaga pornostaarile 2016. aasta presidendivalimiste kampaania ajal.
"Korrumpeerunud ringkonnaprokuröril pole hagi esitamiseks alust. Kuid tal on hoopis koht, kus mul on võimatu õiglast kohtumõistmist saada," kirjutas Trump päeva alguses üles oma sotsiaalmeediakanalisse Truth Social.
Eeldatakse, et Trump kasutab oma esinemist kohtusaalis 2024. aasta presidendivalimiste kampaania raames.
Eksperdid on eriarvamusel olnud selles, kas kriminaalsüüdistus toob kasu või kahjustab Trumpi võimalusi presidendivalimistel. Trump on esimene USA endine president, kellele esitati kriminaalsüüdistus.
Suur osa vabariiklastest parteikaaslasi on Trumpile süüdistuse esitamist  kritiseerinud, kelle seas Florida kuberner Ron DeSantis, keda peetakse Trumpi kõige kõvemaks rivaaliks vabariiklaste presidendikandidaadiks kandideerimisel.
USA esindajatekoja spiiker ja juhtiv vabariiklane Kevin McCarthy ütles eelmisel neljapäeval, et Trumpile süüdistuse esitamise otsus kahjustas riiki korvamatult.
"Manhattani ringkonnaprokurör Alvin Bragg, valitud demokraat, on korvamatult kahjustanud meie riiki püüdes sekkuda presidendivalimistesse", sõnas McCarthy.
New Yorgi vandekohus hääletas neljapäeval Trumpile süüdistuse esitamise poolt seoses 2016. aasta valimiste eel pornostaarile niiöelda vaikimisraha maksmisega, teatas teiste kohalike meediakanalite seas CNN.
Florida kuberner ja Trumpi peamine vabariiklasest rivaal 2024. aasta presidendivalimistel DeSantis kritiseeris samuti süüdistust endise presidendi vastu kui "ebaameerikalikku".
DeSantis kinnitas, et võttes arvesse asjaga seotud küsitavaid asjaolusid ei toeta ta vastavasisulisi väljaandmistaotlusi.
DeSantis nimetas süüdistust muu hulgas "poliitilise tegevuskava osaks".
Trump ise nimetas otsust muu hulgas "poliitiliseks tagakiusamiseks" ja "valimistesse sekkumiseks".
"See on poliitiline tagakiusamine ja valimistesse sekkumine läbi ajaloo kõige kõrgemal tasemel," ütles Trump avalduses.
"Usun, et see nõiajaht annab Joe Bidenile tohutu tagasilöögi," lisas ekspresident.
AFP - STT - Baltic News Service


Trump saabus New Yorki ja peaks ennast politsele üle andma (Veel täiendatud!)NB! Veel täiendatud.
NEW YORK, 4. aprill, AFP-STT-BNS - USA endine president Donald Trump saabus New Yorki, kus teisipäeval esitatakse talle kriminaalsüüdistus, teatasid kohalikud meediakanalid.
Eeldatakse, et Trump annab end politseile üles.
Varem esmaspäeval lahkus Trump oma kodust Florida osariigis asuvas Mar-a-Lagos.
Trump seisab silmitsi mitme veel avalikustamata süüdistuspunktiga, mis on seotud nõndanimetatud vaikimisrahaga pornostaarile 2016. aasta presidendivalimiste kampaania ajal.
"Korrumpeerunud ringkonnaprokuröril pole hagi esitamiseks alust. Kuid tal on hoopis koht, kus mul on võimatu õiglast kohtumõistmist saada," kirjutas Trump päeva alguses üles oma sotsiaalmeediakanalisse Truth Social.
Eeldatakse, et Trump kasutab oma esinemist kohtusaalis 2024. aasta presidendivalimiste kampaania raames.
Eksperdid on eriarvamusel olnud selles, kas kriminaalsüüdistus toob kasu või kahjustab Trumpi võimalusi presidendivalimistel. Trump on esimene USA endine president, kellele esitati kriminaalsüüdistus.
Suur osa vabariiklastest parteikaaslasi on Trumpile süüdistuse esitamist  kritiseerinud, kelle seas Florida kuberner Ron DeSantis, keda peetakse Trumpi kõige kõvemaks rivaaliks vabariiklaste presidendikandidaadiks kandideerimisel.
USA esindajatekoja spiiker ja juhtiv vabariiklane Kevin McCarthy ütles eelmisel neljapäeval, et Trumpile süüdistuse esitamise otsus kahjustas riiki korvamatult.
"Manhattani ringkonnaprokurör Alvin Bragg, valitud demokraat, on korvamatult kahjustanud meie riiki püüdes sekkuda presidendivalimistesse", sõnas McCarthy.
New Yorgi vandekohus hääletas neljapäeval Trumpile süüdistuse esitamise poolt seoses 2016. aasta valimiste eel pornostaarile niiöelda vaikimisraha maksmisega, teatas teiste kohalike meediakanalite seas CNN.
Florida kuberner ja Trumpi peamine vabariiklasest rivaal 2024. aasta presidendivalimistel DeSantis kritiseeris samuti süüdistust endise presidendi vastu kui "ebaameerikalikku".
DeSantis kinnitas, et võttes arvesse asjaga seotud küsitavaid asjaolusid ei toeta ta vastavasisulisi väljaandmistaotlusi.
DeSantis nimetas süüdistust muu hulgas "poliitilise tegevuskava osaks".
Trump ise nimetas otsust muu hulgas "poliitiliseks tagakiusamiseks" ja "valimistesse sekkumiseks".
"See on poliitiline tagakiusamine ja valimistesse sekkumine läbi ajaloo kõige kõrgemal tasemel," ütles Trump avalduses.
"Usun, et see nõiajaht annab Joe Bidenile tohutu tagasilöögi," lisas ekspresident.
New Yorgi linnapea Eric Adams hoiatas, et kui mõned kavatsevad vägivaldselt protestida, siis võetakse nad kinni ja vastutusele.
"Kuigi mõned vihaõhutajad võivad plaanida homme meie linna tulla, siis on meie sõnum selge ja lihtne: hoidke ennast tagasi," manitses Adams.
Telekanali CNN andmetel plaanib Trump kohe pärast süüdistuse esitamist Floridasse naasta.
AFP - STT - Baltic News Service