Raadiohommikus: kas tehisintellekt saab päitsed pähe?Neljapäevases hommikuprogrammis tuleb juttu Euroopa Komisjoni plaanist tehisintellekti tööd reguleerida. Kas päriselt tuleb peagi hakata AI toodangule märgiseid kleepima ning kas see on realistlik olukorras, kus tehisintellekt areneb kiiremini, kui suudetakse välja töötada regulatsioone, selgitab Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht Vivian Loonela.
Tehisintellekti teemat puudutame ka TalTechi värske ettevõtlusprorektori Erik Puuraga. Uurime temalt, kuivõrd aktuaalne on tehisintellekti jõudmine ülikoolidesse ja kas see muudab midagi sealses töökorralduses. Veel teeme Puuraga juttu sellest, miks ei vasta tänane kõrgharidus tööturu vajadusele ning kuidas saaks tekitada olukorra, et koolipingist tööturule liikuvat tööjõudu ei peaks seal uuesti koolitama. Laiemalt, kuidas muuta õpet viisil, et kõrgharidusprogrammist väljuja oleks kohe valmis teenima õpingutesse investeeritud aja väärilist palka.
Tallinnas toimub sel nädalal Baltic Pride Tallinn, kus oma aktiivsest osalemisest on märku andnud ka eestlaste loodud fintech Wise. Wise’i personalitoimingute tiimi juht Brett Lemsalu selgitab, millist kasu toob ettevõttele kaasav personalipoliitika, kas sellega kaasneb ka riske ning teeme juttu ka sellest, kumb on täna tööturul olulisem – kas oskused või klapp ettevõtte väärtustega.
Stuudios on ka Kaamos Groupi omanik Kaido Jõeleht, kellelt uurime, millises seisus on Eesti kinnisvaraturg ning millal saab kortereid osta tõelise soodukaga. Samuti küsime, milliseid tehinguid on Kaamos Group investorina teinud Tallinna börsil, räägime sellest, mida on Jõeleht õppinud oma ärisse toodud lastelt – kas mõni nende idee on aidanud tuua täiendavat tulu või ära hoida kahjumeid?
Hommikuprogrammi veavad Indrek Mäe ja Laura Saks.
Saatepäev jätkub viie saatega:
9.50–10.00 "Tippkohtumine". Lühike ülevaatlik saade tutvustab olulisemaid ärikonverentse ja seminare, mis toovad kokku Eesti tippjuhid, võtmetöötajad ja ettevõtjad. Seekordne saatekülaline on Jana Palm, Eesti pereettevõtjate konverentsi juht, kes annab ülevaate Eesti pereettevõtjatest ning räägib nende suurimatest väljakutsetest. Meie ümber on väga palju edukaid kaubamärke, mille taga on tugevad pered. Saadet juhib Keit Ausner.
Rohkem infot saates mainitud ürituste kohta leiab siit.
10.00–11.00 "Sisuturundussaade". Matkasuvilad jäävad väiksemate suvilatega sarnasesse hinnaklassi, aga võimaldavad vastavalt ilmale ja meeleolule asukohta vahetada.
Saates räägime matkasuvilatega seotud müütidest ja eelarvamustest – ebamugavusest, parkimiskoha leidmisest, elektri ja vee saamisega seotud muredest ja paljust muustki. Võtame vaatlusele alla matkasuvila kui elustiili ja kuulame reisimuljeid nii Eestist kui Itaaliast.
Saates on külas Matkasuvilad.ee omanikud Karin Kuldsaar-Adamson ja Meelis Adamson. Saatejuht on Hando Sinisalu.
11.00–12.00 "Poliitikute töölaud". Saates kõlavad intervjuud Isamaa juhikandidaadi Tõnis Lukase ning Eesti 200 värske riigikogu liikme ja keskkonnakomisjoni juhi Züleyxa Izmailovaga.
Räägime nii poliitilisest olukorrast, korruptsioonist, keskkonnapoliitikast kui ka Isamaa erakonna tulevikusuundadest. Saatejuht on Lauri Leet.
13.00–14.00 "Autojutud". Seekordne autosaade on pühendatud peagi 120aastaseks saavale Fordi automargile, mille puhul ei ole palju öelda, et see muutis kogu 20. sajandit. Saates meenutatakse Fordi legendaarsemaid mudeleid ning räägitakse seda marki autode jäljest Eesti tänavapildis ja kultuuriruumis. Saatejuht Karl-Eduard Salumäe külaliseks on staažikas autoajakirjanik Kristjan Sooper.
15.00–16.00 "Teabevara tund". Räägime põhilistest probleemidest e-kaubanduses. Stuudios on vandeadvokaadid Keijo Lindeberg ja Aldo Vassar ning advokaat Kirke Vaino advokaadibüroost Lindeberg, küsib Äripäeva teabevara toimetaja Eve Noormägi.
Kuulake Äripäeva raadiot Tallinnas ja Harjumaal 92,4 MHz, Tartus 97,7 MHz, Pärnus 91,9 MHz, Haapsalus 96,0 MHz, Saaremaal 101,7 MHz ja Ida-Virumaal 94,6 MHz.
Kuulamislingi ja nädala saatekava leiate siit.


Petisest automüüja: „Ma ei viitsinud ise pilte teha ja kasutasin sarnase auto pilte.“„Võetakse kellegi kuulutusest pildid ja info ning pannakse auto oksjonile. Juurde kirjutatakse, et tasuda tuleb sama päeva jooksul. Minu nimel olev Peugeot sattus niimoodi portaalis Auto24 minu teadmata müüki,“ kirjeldab Mati levima hakanud uut petuskeemi.
Õhtulehe poole pöördunud Mati pole ainus, kes sellise petuskeemi pärast närve kulutanud. Eelmisel nädalal elasid ärevad hetked üle Ukraina sõjaväele autosid annetava ühingu United Delivery Mission (UDM) liikmed, sest Osta.ee portaalis pakuti müüa autot, mis teenib sõjatsoonis Ukraina sõdureid.
„Kuidas müüdavat autot näha saab, selle kohta arvatavasti valetatakse, et ei ole võimalik täna, homme jne,“ kirjeldab Mati oma püüdlusi libamüüja jälile jõuda. „Minu kuulutuse peale küsiti, kus autot Tallinnas näha saab. Õnneks ma täpset aadressi ei kirjutanud ja vastasin ainult piirkonnaga. Veidi hiljem avastasin oma auto libakuulutuse, helistasin müüjale kohe, kuid telefon oli väljas.“
„Oletasin, et minu kui tegeliku müüja number on blokeeritud, ja proovisin teiselt numbrilt,“ jätkab Mati. „Kutsus väga pikalt, kuid keegi vastu ei võtnud ja lõpuks lülitati telefon välja. Lisaks on huvitav, et oksjoni algataja nimi ja kuulutuse lõpus olev nimi on erinevad.“
„Me helistasime müüjale ja palusime autot näha,“ räägib UDMi liige Antons. „Siis ta pakkus, et paari päeva pärast kuskil Kostivere kandis. Küsisime üle, kas pildid on äsja tehtud. Tema vastu, et jah, alles hiljuti tegi. Aga pilte vaadates oli näha kollaseid sügislehti ja samad pildid on netist leitavad, need on pärit mitme aasta tagant.“
„Lugesime portaalist tagasisidet meie „müüja“ kohta ja seal oli kirjas, et tal polnud mitu korda autot näidata,“ sõnab Antons. „Lõpuks ta tunnistas, et ei viitsinud ise pilte teha ja kasutas teise auto pilte. Aga pärast ta telefoni enam ei võtnud, nii et me ei teagi, kas ta oli pettur või tal tõesti oli sarnane auto.“
„Kui paned mitu autot korraga oksjonile ja igaühega saad 500 kuni 1000 eurot, on see juba päris suur summa,“ kurjustab Mati. „Samal müüjal on oksjonil veel vähemasti üks auto. Kas ka teine on pettus, ei tea, kuid minu auto puhul on andmed kopeeritud üsna üks ühele, ainult juttu muudetud. Saatsin ka kirja läbi Auto24 ja SMSi, kuid ka sellele pole vastust tulnud ega kuulutust maha võetud. Lisaks kirjutasin müüjale, et ta on petis, seega isik on nüüdseks igati teadlik oma tegevusest.“
„Mõnikord nad loodavad, et saaks ettemaksu või broneerimisraha kätte ja siis kaduda,“ oletab Antons, miks selliseid libakuulutusi üles pannakse. „Kes oksjoni võidab, siis sellele saab juttu ajada, et tee nüüd väike käsiraha ära ja tule siis autole järele. Saab selle viis sotti või tuhat kätte, on ka hästi.“
UDMi eestvedajad pelgasid, et Ukrainasse viidud auto müügikuulutus paneb järjekordse pommi alla nende üritusele. Nad olid kindlad, et tegu on libakuulutusega, sest Antonsi sõnul oli sama auto hiljaaegu remonti vajanud ja nad saatsid Ukrainasse varuosi.
„Halb oli see, et kuulutus läks foorumitesse ringlema,“ ütleb Antons. „Meil on koduleheküljel kirjas kõik autod, mida me Ukrainasse oleme saatnud, millal ja mis üksusele. Keegi tähelepanelik nägi seda kuulutust ja hakkas foorumites levitama.“
Portaali Auto24.ee esindajalt ei õnnestunud kuidagi mingeid vastuseid välja meelitada.


Mandaadi ostmise kunstValijaskond ei näe enam poliitilist võistlust raharallina, erakonnad aga küll.Vanemad inimesed ehk veel mäletavad nõukogude lastekirjaniku Arkadi Gaidari jutustust „Timur ja tema meeskond“, mida kasutati aastakümneid aktiivselt punases ideoloogia- ja kasvatustöös „keskmise kooliea“ ajupesuks. Lugu on puhas hea ja kurja võitlus, kus head lapsed aitavad Timuri juhtimisel vanureid ja punaarmeelaste perekondi, võtavad kõik nõrgemad oma kaitse alla ning takistavad ühtlasi varga- ja huligaanibandet kurja tegemast. Vikipeedia andmetel tõlgiti lugu aastatega 75 keelde ning 1986. aastaks oli teose kogutiraaž üle 14 miljoni eksemplari, lisaks see loomulikult ekraniseeriti. Nii et võib öelda: kasutus ja mõju oli tohutu.Nüüd võttis Eero Epner ette kohandada see süžee vaba Eesti tänapäeva sobivaks ning loo „Kuidas võita valimisi ja mõjutada inimesi“ Eesti Ekspressis avaldamise järgses retseptsioonis lõid lained kohe taevani laksuma. Ei juhtu just tihti, et kõigest nädal pärast loo ilmumist nõutakse ilukirjanduslikus palas kirjeldatu uurimist, arutamist parlamendis ning koguni seaduste muutmist, sest polevat kindel, kas Timuri salk enda meelest ainult head teha püüdes juhtumisi mängureegleid ei rikkunud, seaduses lubatu piire ei ületanud.Ei ole vahet, kas heategevuslikule missioonile läheb Timur, Tarmo, Varro või koguni mõni naisterahvas, toimunut enam purki tagasi ei topi ning riigikogu valimise seisukohast on tagajärjed pöördumatud. Valimistulemust ei tühistata ning mandaate ümber ei jagata. Kui aga peaks tõesti minema nii, et Epneri mõjutustegevuse tagajärjel jõuab erakonnaseaduse muutmise eelnõu valitsusest lõpuks riigikokku arutamiseks, tõestab see kunsti jõudu ja võimsust ühiskonna arenguprotsesside kujundamisel ning au ja kiitus autorile.Parlamendi aruteluks peaksid saadikud end siiski suutma kunstielamuse emotsionaalseist kütkeist vabaks raputada ning fookuse õigesti seadma. See tähendab nii mõnegi pika sammu ajalukku tagasi võtmist. Probleem ei ole selles, kellel ja kuidas on väljaspool parteielu jätkunud jultumust sekkuda erakondade endale võetud poliitikategemise monopoolsesse õigusesse ning kuidas selliseid tulevikus seaduse jõul takistada, et mõni erakond ei saaks „väljast“ tasuta, ent rahas mõõdetavat ja oletuslikult kasu toovat hüve, ebaausat eelist.Probleem on rahas, täpsemalt selle nappuses. Erakonnasüsteem elab endistviisi lihtsakoelises usus, et raha toob mandaate (võim ostetakse), mistõttu valimistest valimistesse ei suuda erakonnad erinevalt tuhandetest poliitikavälistest mittetulundusühingutest oma kulutamisvajadust tuluga katta. Mandaate riigikokku ostetakse küll enampakkumisel, kuid tagantjärele vormistatud pangalaenu või järelmaksuga. Elatakse võlgu, ei osata ise majandada, mis sest, et seda kõigile teistele õpetama kiputakse.Ometi pidi põletav rahapuudus käsikäes valimiskampaanias üksteise rahalise ületrumpamisega, mis kasvatas korruptsiooniohtu ning põhjustas häireid demokraatia toimimises, leidma lahenduse juba 20 aasta eest. End kaelani võlgadesse mänginud, kuid suurepärase valimistulemuse saavutanud Res Publica noored ja vihased korruptsioonitõrjujad, justiitsminister Ken-Marti Vaher ning riigikogu põhiseaduskomisjoni esimees Urmas Reinsalu tõid 2003. aasta sügisel riigikogu ette eelnõu, mis pidi erakondade rahamure lahendama lihtsalt ja ühe hoobiga, asendades ettevõtete kui juriidiliste isikute ebastabiilsed ja küllap pahatihti vastuteene nõudmisega seotud annetused turvalise ja regulaarse toetusega riigieelarvest.Seaduseelnõu teisel lugemisel riigikogus selgitas Reinsalu: „Esimene eesmärk on muuta erakondade riigipoolse rahastamise korda. Teine eesmärk on täpsustada erakondade sisekorralduslikke küsimusi. Kolmas eesmärk on kriminaliseerida sundpolitiseerimine. Neljanda eesmärgina võib nimetada erakonda kuulumise piirangute osalist kahandamist teatud ametiisikute puhul.“ Oli õilsate kavatsuste ajastu, või kas ikka oli?Närimata siinkohal tähte, kas ses jutus eesmärgid ja vahendid sassi ei ole läinud, peab küsima, kas eesmärgid on 20 aastaga saavutatud. Kas toonased uued reeglid on toetanud erakondade head toimetulekut ja suunanud nende siseelu mõistuspärasuse teele, muutnud valimised raha enampakkumisest ideede võistluseks? Mitte eriti. Tõe huvides märgin, et erakonnaseadust on Res Publica viidatud enesepääste operatsiooni järel muudetud koguni 20 korda, kuid hea tulemuseni ei ole kord suurem, kord väiksem parandustöö ikka viinud. Majanduslikus plaanis jätkavad erakonnad endistviisi ebastabiilsel ja riskirohkel kursil. Kas tõesti ongi tegu lahendamatu ülesandega?Ühiskond ja valijaskonna koosseis ei ole aga erakondadega sama sammu pidanud, vaid kõvasti muutunud. Valija on iseseisvam, toimetulevam, haritum, informeeritum ning ootab erakondadeltki midagi muud kui vana lõputu taastootmine. Kui nüüd Tarmo Jüristo Salk selle rabava uudise mõnele erakonnale teatavaks tegi ja seal uudisjuttu uskuma jäädi, võis, kuigi ei pruukinud sel valimistulemusele mingi mõju olla. (Mu meelest on valijaid solvav iga poliitiku arvamus, mis vihjab valija rumalusele ja manipuleeritavusele. Selliseid võib olla, kuid väita, et massiliselt, tähendab ühtlasi hävitavat hinnangut nii Eesti haridussüsteemile, ajakirjandusele kui ka kodanikuühiskonnale.) Pole aga selge, kuidas võimalikku mõju tagantjärele mõõta. Pealegi, raha kulutamise sirgjooneline mõju valimistulemusele hakkas kahanema juba ammu enne seda, kui Salk loodi. (Selle kohta, kui tugev oli kulu ja valimistulemuse korrelatsioon kuni 2011. aastani, saab huvi korral lugeda Heldur Meeritsa kümnenditagusest loost „Kas raha teeb riigikogu?“*.) Näiteks juba 2015. aastal said EKRE ja Vabaerakond oma 7 ja 8 mandaati võileivahinna eest ja ega muudki võrdselt maksnud. Nii suurt leidlikkust rahata mandaatide hankimiseks tänavu keegi ei ilmutanud, kuid võrdsustaval eeldusel, et kõik erakonnad kulutavad poole aasta jooksul enne valimisi kogu raha valimistulemuse hüvanguks, on näha, et liberaalsete kodanike käest väidetavalt nutikat nõu saanud erakonnad ei võitnud mandaate tingimata teistest odavamalt kätte (vt tabel). See aga, et Isamaa ja sotsiaaldemokraadid peavad mandaadi saamiseks alati teistest rohkem maksma, näib küll reegel olevat.Niisiis ei seisa riigikogu ees kiiret lahendamist vajava küsimusena mitte see, kes ja kuidas võib poliitikas osaleda ning kuidas seda ohjata, vaid hoopis see, mida teha, et erakonnad lõpuks ometi majanduslikult toime tuleksid. Viimase kümnendi faktid kinnitavad, et praegu lubatud allikatest piisavalt raha ei kogune, tee või tina. Erakondade liikmete enamus keeldub järjekindlalt liikmemaksu tasumisest. Suursponsorite arvukuse kasvule ei saa loota, sest on vaid aja küsimus, mil avalik suurrahastaja suurtesse pahandustesse mähkub. Riigieelarvelise toetuse kasvatamist ka ainult inflatsiooniga samas tempos ei ole ükski riigikogu koosseis julgenud ette võtta ning vaevalt et see tänavu sügiselgi juhtub.Valida on lihtsustatult kahe tee vahel. Esiteks anda erakondadele tagasi õigus koguda ise annetusi ka ettevõtetelt ning saada neid vahendajatelt. Võimalik, et nii kogutaks rohkem, kuid see võib omakorda suurendada kulutamisisu. Teiseks on mõeldav piirata seadusega erakondade kulutamisvõimalusi. See sunnib küll suuremale leidlikkusele kampaanias, kuid ahvatleb ühtlasi otsima aina uusi kõverteid konkurentsieelise saavutamiseks. Miljoni euro küsimuseks jääb esialgu, mida teha selleks, et erakondade kui eriliste MTÜde liikmed lõpuks taipaksid, et oma organisatsiooni täielik ülalpidamine on liikmete, mitte kõrvalseisjate kohustus.* Sirp 13. XII 2012, nr 47. www.sirp.ee/s1-artiklid/ c9-sotsiaalia/kas-raha-teeb-riigikogu/

20152023kulu*mandaatehind
				(€)KulumandaatehindReformierakond2
				065 8763068
				8633
				109 5883784
				043Keskerakond**1
				371 1422750
				7831
				199 6931674
				981Sotsiaaldemokraadid1
				509 68015100
				6451
				498 0299166
				448Isamaa1
				917 85814136
				9901
				608 6088201076EKRE22
				134731621
				522 2901789
				546Vabaerakond134
				928816
				866Eesti
				2001
				423 23314101660Erakondade kampaaniakulu ning saadud mandaadi hind riigikogu valimistel 2015. ja 2023. aastal.* Arvesse on võetud kõik kahel valimiseelsel kvatalil deklareeritud kulud. ** Keskerakonna 2015. aasta kulud ei sisalda alles hiljem selgunud ja algselt deklareerimata kulusid. ERJK"Mandaate riigikokku ostetakse küll enampakkumisel, kuid tagantjärele vormistatud pangalaenu või järelmaksuga."KAAREL TARAND


Sten Tamkivi: idufirmade kell tiksub armutult, kuid investoritel kiiret poleEttevõtja ja investor Sten Tamkivi sõnul pole enam olukorda, kus idufirma investeerimispakkumine tuleb neljapäeval, laupäeval saab asutajaga pool tundi rääkida ja esmaspäevaks on vaja investeerimisotsust.
„Nüüd on nädalate ja kuude viisi võimalik üksteisega tuttavaks saada ja asju arutada. Tempo on läinud mõistlikumaks ja inimlikumaks,“ ütles Tamkivi tehnoloogiakonverentsil Latitude59.
Buumiaeg on möödas ka idusektoris, kuid turuosalisi on see erinevalt mõjutanud. „Kas on üldse võimalik raha tõsta? Mis hinnaga on võimalik raha tõsta? Mis asjade jaoks raha tõsta? Seal on üsna erisuunalised trendid,“ sõnas Tamkivi.
Kuigi varajase faasi rahakaasamiste puhul pole hinnad Tamkivi sõnul eriti kukkunud, siis rahakaasamine võtab kauem aega. Varajase faasi ettevõtted võtavad seega hoogu maha, muutuvad ettevaatlikumaks, sest nad ei ole oma järgmises rahakaasamises kindlad.
Langevaid hindu võib Tamkivi sõnul näha hilisema faasi iduettevõtete puhul, kus võib olla keeruline ka varasemast rahastusringist 50% väiksema väärtusega raha tõsta, rääkimata suuremast väärtusest.
„Asutajal kell tiksub, sest kui ta raha kontolt otsa saab, siis firma on pankrotis.“
Investeerimisvalmis raha on aga turul küll. „Neis fondides, kus eelmise aasta lõpus oli 100 miljonit, on tõenäoliselt jätkuvalt raha alles, kuna investeeritakse aeglasemalt,“ märkis Tamkivi. Just Tamkivi ja Taavet Hinrikuse asutatud investeerimisplatvorm Plural kaasas fondide seas mullu suurima summa ehk 250 miljonit eurot.
Seega pole probleem mitte selles, et investorid või asutajad oleksid ära kadunud, vaid nendevahelise klapi leidmine venib pikemaks. „Asutajal kell tiksub, sest kui ta raha kontolt otsa saab, siis firma on pankrotis. Investoril tiksub kell sageli aeglasemalt. Kui ta on mures intressimäärade, inflatsiooni või euro-dollari kursi pärast, siis tema elus ei muutu midagi oluliselt halvemaks, kui ta teeb oma otsuse maikuu asemel septembris,“ selgitas Tamkivi.
Kummi ei saa siiski lõputult venitada ja surve kapital tööle panna on olemas, sest aastaaruandes ei saa investoritele näidata, et raha lihtsalt seisab. „Kui kuskil tekib segment, kus tuleb elevus tagasi, siis nendel kontodel kraanid avanevad ja läheb möll edasi, pakutakse üksteist hinnaga üle,“ ütles Tamkivi.
„Uut toiduveofirmat on praegu arvatavasti suhteliselt keeruline teha.“
Ent elevus ei jaotu sektorite ja ettevõtete vahel ühtlaselt ning jäävad valdkonnad, kus raha on keerulisem kaasata ja hinnad on surve all. „Uut toiduveofirmat on praegu arvatavasti suhteliselt keeruline teha,“ märkis Tamkivi.
undefined
Eesti era- ja riskikapitali assotsiatsiooni tegevjuht Kadri Lindpere sõnul teavitas 2022. aastal kaheksa era- ja riskikapitali fondi uue fondi loomisest kokku pea 700 miljoni euro eest.
Suurim uus tulija oli Sten Tamkivi, Taavet Hinrikuse ja teiste Euroopa ettevõtjate asutatud üleeuroopaline investeerimisfond Plural mahuga 250 miljonit eurot.
Trind Ventures lõi möödunud aastal 55 miljoni euro suuruse fondi ja Superangel avas koostöös SmartCapiga süvatehnoloogia investeerimisfondi mahuga 50 miljonit eurot.
Specialist VC lõi 50 miljoni euro suuruse fondi, mis teeb üle 40 investeeringu Eesti, Läti, Leedu ja Soome idufirmadesse. Change Ventures teavitas 49 miljoni euro suurusest uuest fondist ja BPM Mezzanine 60 miljoni euro suuruse fondi turuletulekust, Livonia Partners 157 miljoni euro suurusest teisest fondist.
Tehisintellekti arengut vaatab Tamkivi pealt elevuse, kuid ka murega. Muret tekitab kiire tempo, millega AI on viimase kuue kuu jooksul edasi liikunud ja mis šokeerib Tamkivi sõnul ka inimesi, kes tehisintellekti riskidest viimased kümme aastat on rääkinud.
Tehisintellektile on antud üksjagu kergekäeliselt võimalus internetis lugeda ja kirjutada ning seda näeb Tamkivi suure riskina, mille kõrval võivad senised internetikelmused või krediitkaardipettused olla naljamäng. Liiga lihtne on tehisintellekti abil automatiseerida valetamisel, pettusel ja teiste ülekavaldamisel töötavad tegevused nõnda, et neid on võimalik jooksutada kasvõi miljon tükki korraga.
Näitena tõi Tamkivi teaduseksperimendi, kus tehisintellekti keelemudelile anti täita konkreetsed ülesanded. Ülesannetele, mida ta ise lahendada ei suuda, pidi AI ostma lahenduse teenusena veebifoorumitest inimeste käest. Roboteid inimestest eristava Captcha puhul jäi AI hätta ja läks foorumist abi otsima. „Inimene isegi küsis: kust ma tean, et sa robot ei ole? Ja ta [tehisintellekt] vastas, et ta on lihtsalt vanem inimene, tal on kehv silmanägemine,“ rääkis Tamkivi.
„Manipulatsiooniaste ei ole mitte üks staatiline tekst fake news’i, vaid asi, mis saadab sulle meile, chat’e ja sõnumeid või teeb ka audio- või videokõnesid, ja sa ei saa aru, et sind sel hetkel manipuleeritakse,“ ütles Tamkivi.
Tamkivi sõnul ei tundu piltide genereerimise iduettevõtted, kus on tema sõnul täielik hullus lahti läinud, investeerimiseks huvitavad. See tundub olevat hoopis valdkond, kus mõni suur tehnohiid, nagu Microsoft, Google või Adobe, integreerib lahenduse enda paketi sisse ja müüb seda enda sadadele miljonitele kasutajatele. „Seal tundub, et olemasolevate turuvalitsejate positsioon on parem kui start-up’idel.“
Tamkivi, Hinrikuse ja teiste Euroopa tehnoloogiaettevõtete asutajatega loodud investeerimisplatvormi Plural investeeringud on läinud valdkondadesse, kus paistab turu läbiraputamise võimalus suurem olevat. Ühe näitena tõi Tamkivi Suurbritannia ettevõtte Robin AI, mis automatiseerib juristide tööd muu hulgas korratavate lepingute ja lepingu läbirääkimistega. Varasemast on olemas ka investeering lepingute läbirääkimist automatiseerivasse Eesti ettevõttesse Pactum AI.
„Kui sa suudad majanduslikku väärtust lahti lukustada, tehes asju, milleni inimesed kunagi ei jõuakski, siis see võiks üldist majanduskeskkonda palju efektiivsemaks ja paremaks teha,“ märkis Tamkivi.
Praegu on tehisintellekti alusmudelite ehitamise puhul küsimärgiks see, kes neid ehitab. Arendusega tegelevad oma läbipaistmatutes laborites nii Open AI, Google, Microsoft kui ka Hiina ettevõtted ja pole teada, millal järgmised versioonid välja tulevad või kas keegi ka turvalisuse peale mõtleb. Seetõttu arvab Tamkivi, et erasektorite kätte valdkond ei jää, vaid sekkuma hakkavad ka riigid, tekib avalik huvi ja eri valdkonnad hakkavad tehisintellektiga seotut tugevalt reguleerima.
Start-up-sektor valgub Tamkivi hinnangul järjest enam füüsilisse maailma, sest ees seisvaid suuri probleeme ei saa lahendada ainult tarkvaraga. Senine tarkvaralaine, mille käigus on sündinud teiste hulgas nii Skype, Wise, Veriff kui ka Pipedrive, on Eestile Tamkivi sõnul siiski hästi sobinud, sest väikese arvu inimestega on saanud teha suuri asju.
„Aga kui on soov näiteks kliimakriisis energiatarbimise ja talletamise trajektoori muuta, siis on vaja tugevat riistvaralist komponenti ja teaduslikke läbimurdeid, olgu selleks paremad akud või energia transportimise viis,“ ütles Tamkivi.
Seepärast on tema sõnul investorina huvitav vaadata ettevõtmisi, kus kokku saavad juba tarkvaramaailmas kogenud asutajad ja teisalt keeruliste füüsiliste probleemide lahendajad. Selliseid ettevõtteid tekib aina juurde ja nad võtavad ette aina ambitsioonikamaid probleeme. Kui kümme aastat tagasi vastandusid Tamkivi sõnutsi idufirmad ja tööstus väga selgelt, siis nüüd muutuvad paljud idufirmad paratamatult rohkem tööstusettevõteteks.
Tamkivi sõnul jätkub Eestis idusektori edulugu. „Ma olen jätkuvalt veendunud, et 2030. aastaks on kolmandik Eesti majandusest tehnoloogiaeksport,“ ütles ta. Investeerimisplatvorm Plural loodi eesmärgiga mõjutata terve Euroopa majanduskasvu. „Visioon on see, et Pluralist saab midagi oluliselt suuremat, kui me kahekesi (koos Taavet Hinrikusega – toim) oleks iialgi jõudnud teha,“ lisas Tamkivi.
Vaimne tervis tugevamalt esil
Võrreldes kümne aasta taguse ajaga räägitakse Sten Tamkivi sõnul idusektoris rohkem ettevõtluse varjukülgedest, olgu selleks vaimse tervise probleemid või võimalikud sotsiaalsed negatiivsed mõjud.
„Võib-olla see ongi loomulik tsükkel. Kõigepealt peavad olema inimesed, kes ehitavad palju ettevõtteid, osa neist põlevad läbi, siis nad toibuvad ja on valmis sellest rääkima,“ märkis ta.
.


Sten Tamkivi: idufirmade kell tiksub armutult, kuid investoritel kiiret poleEttevõtja ja investor Sten Tamkivi sõnul pole enam olukorda, kus idufirma investeerimispakkumine tuleb neljapäeval, laupäeval saab asutajaga pool tundi rääkida ja esmaspäevaks on vaja investeerimisotsust."Nüüd on nädalate ja kuude viisi võimalik üksteisega tuttavaks saada ja asju arutada. Tempo on läinud mõistlikumaks ja inimlikumaks,“ ütles Tamkivi tehnoloogiakonverentsil Latitude59.Buumiaeg on möödas ka idusektoris, kuid turuosalisi on see erinevalt mõjutanud. „Kas on üldse võimalik raha tõsta? Mis hinnaga on võimalik raha tõsta? Mis asjade jaoks raha tõsta? Seal on üsna erisuunalised trendid,“ sõnas Tamkivi.Kuigi varajase faasi rahakaasamiste puhul pole hinnad Tamkivi sõnul eriti kukkunud, siis rahakaasamine võtab kauem aega. Varajase faasi ettevõtted võtavad seega hoogu maha, muutuvad ettevaatlikumaks, sest nad ei ole oma järgmises rahakaasamises kindlad.Langevaid hindu võib Tamkivi sõnul näha hilisema faasi iduettevõtete puhul, kus võib olla keeruline ka varasemast rahastusringist 50% väiksema väärtusega raha tõsta, rääkimata suuremast väärtusest.Raha on turul endiseltInvesteerimisvalmis raha on aga turul küll. „Neis fondides, kus eelmise aasta lõpus oli 100 miljonit, on tõenäoliselt jätkuvalt raha alles, kuna investeeritakse aeglasemalt,“ märkis Tamkivi. Just Tamkivi ja Taavet Hinrikuse asutatud investeerimisplatvorm Plural kaasas fondide seas mullu suurima summa ehk 250 miljonit eurot.Seega pole probleem mitte selles, et investorid või asutajad oleksid ära kadunud, vaid nendevahelise klapi leidmine venib pikemaks. „Asutajal kell tiksub, sest kui ta raha kontolt otsa saab, siis firma on pankrotis. Investoril tiksub kell sageli aeglasemalt. Kui ta on mures intressimäärade, inflatsiooni või euro-dollari kursi pärast, siis tema elus ei muutu midagi oluliselt halvemaks, kui ta teeb oma otsuse maikuu asemel septembris,“ selgitas Tamkivi.Kummi ei saa siiski lõputult venitada ja surve kapital tööle panna on olemas, sest aastaaruandes ei saa investoritele näidata, et raha lihtsalt seisab. „Kui kuskil tekib segment, kus tuleb elevus tagasi, siis nendel kontodel kraanid avanevad ja läheb möll edasi, pakutakse üksteist hinnaga üle,“ ütles Tamkivi.Ent elevus ei jaotu sektorite ja ettevõtete vahel ühtlaselt ning jäävad valdkonnad, kus raha on keerulisem kaasata ja hinnad on surve all. „Uut toiduveofirmat on praegu arvatavasti suhteliselt keeruline teha,“ märkis Tamkivi.Tehisintellekt tekitab ka muretTehisintellekti arengut vaatab Tamkivi pealt elevuse, kuid ka murega. Muret tekitab kiire tempo, millega AI on viimase kuue kuu jooksul edasi liikunud ja mis šokeerib Tamkivi sõnul ka inimesi, kes tehisintellekti riskidest viimased kümme aastat on rääkinud.Tehisintellektile on antud üksjagu kergekäeliselt võimalus internetis lugeda ja kirjutada ning seda näeb Tamkivi suure riskina, mille kõrval võivad senised internetikelmused või krediitkaardipettused olla naljamäng. Liiga lihtne on tehisintellekti abil automatiseerida valetamisel, pettusel ja teiste ülekavaldamisel töötavad tegevused nõnda, et neid on võimalik jooksutada kasvõi miljon tükki korraga.Näitena tõi Tamkivi teaduseksperimendi, kus tehisintellekti keelemudelile anti täita konkreetsed ülesanded. Ülesannetele, mida ta ise lahendada ei suuda, pidi AI ostma lahenduse teenusena veebifoorumitest inimeste käest. Roboteid inimestest eristava Captcha puhul jäi AI hätta ja läks foorumist abi otsima. „Inimene isegi küsis: kust ma tean, et sa robot ei ole? Ja ta [tehisintellekt] vastas, et ta on lihtsalt vanem inimene, tal on kehv silmanägemine,“ rääkis Tamkivi.„Manipulatsiooniaste ei ole mitte üks staatiline tekst fake news'i, vaid asi, mis saadab sulle meile, chat'e ja sõnumeid või teeb ka audio- või videokõnesid, ja sa ei saa aru, et sind sel hetkel manipuleeritakse,“ ütles Tamkivi.Tamkivi sõnul ei tundu piltide genereerimise iduettevõtted, kus on tema sõnul täielik hullus lahti läinud, investeerimiseks huvitavad. See tundub olevat hoopis valdkond, kus mõni suur tehnohiid, nagu Microsoft, Google või Adobe, integreerib lahenduse enda paketi sisse ja müüb seda enda sadadele miljonitele kasutajatele. „Seal tundub, et olemasolevate turuvalitsejate positsioon on parem kui start-up'idel.“Tamkivi, Hinrikuse ja teiste Euroopa tehnoloogiaettevõtete asutajatega loodud investeerimisplatvormi Plural investeeringud on läinud valdkondadesse, kus paistab turu läbiraputamise võimalus suurem olevat. Ühe näitena tõi Tamkivi Suurbritannia ettevõtte Robin AI, mis automatiseerib juristide tööd muu hulgas korratavate lepingute ja lepingu läbirääkimistega. Varasemast on olemas ka investeering lepingute läbirääkimist automatiseerivasse Eesti ettevõttesse Pactum AI.„Kui sa suudad majanduslikku väärtust lahti lukustada, tehes asju, milleni inimesed kunagi ei jõuakski, siis see võiks üldist majanduskeskkonda palju efektiivsemaks ja paremaks teha,“ märkis Tamkivi.Idusektor muutub füüsilisemaksStart-up-sektor valgub Tamkivi hinnangul järjest enam füüsilisse maailma, sest ees seisvaid suuri probleeme ei saa lahendada ainult tarkvaraga. „Kui on soov näiteks kliimakriisis energiatarbimise ja talletamise trajektoori muuta, siis on vaja tugevat riistvaralist komponenti ja teaduslikke läbimurdeid, olgu selleks paremad akud või energia transportimise viis,“ ütles Tamkivi.Tamkivi sõnul jätkub Eestis idusektori edulugu. „Ma olen jätkuvalt veendunud, et 2030. aastaks on kolmandik Eesti majandusest tehnoloogiaeksport,“ ütles ta. Investeerimisplatvorm Plural loodi eesmärgiga mõjutata terve Euroopa majanduskasvu. „Visioon on see, et Pluralist saab midagi oluliselt suuremat, kui me kahekesi (koos Taavet Hinrikusega - toim) oleks iialgi jõudnud teha,“ lisas Tamkivi. 1"„Uut toiduveofirmat on praegu suhteliselt keeruline teha."VARJUKÜLJEDVaimne tervis tugevamalt esilVõrreldes kümne aasta taguse ajaga räägitakse Sten Tamkivi sõnul idusektoris rohkem ettevõtluse varjukülgedest, olgu selleks vaimse tervise probleemid või võimalikud sotsiaalsed negatiivsed mõjud.„Võib-olla see ongi loomulik tsükkel. Kõigepealt peavad olema inimesed, kes ehitavad palju ettevõtteid, osa neist põlevad läbi, siis nad toibuvad ja on valmis sellest rääkima,“ märkis ta.Eesti era- ja riskikapitali assotsiatsiooni tegevjuht Kadri Lindpere sõnul teavitas 2022. aastal kaheksa era- ja riskikapitali fondi uue fondi loomisest kokku pea 700 miljoni euro eest.Suurim uus tulija oli Sten Tamkivi, Taavet Hinrikuse ja teiste Euroopa ettevõtjate asutatud üleeuroopaline investeerimisfond Plural mahuga 250 miljonit eurot.Trind Ventures lõi möödunud aastal 55 miljoni euro suuruse fondi ja Superangel avas koostöös SmartCapiga süvatehnoloogia investeerimisfondi mahuga 50 miljonit eurot.Specialist VC lõi 50 miljoni euro suuruse fondi, mis teeb üle 40 investeeringu Eesti, Läti, Leedu ja Soome idufirmadesse. Change Ventures teavitas 49 miljoni euro suurusest uuest fondist ja BPM Mezzanine 60 miljoni euro suuruse fondi turuletulekust, Livonia Partners 157 miljoni euro suurusest teisest fondist.Kaspar Viira kaspar.allik@arileht.eeTehisintellekti arengut vaatab Sten Tamkivi nii elevuse kui ka murega.Kaspar Viira


Tietoevry on IT-ettevõttena tegelenud vastutustundlikkusega juba 30 aastatTietoevry on rahvusvaheline IT-ettevõte, mis pakub Eestis IT-alaseid konsultatsiooni-, arendus- ning hooldusteenuseid, äriprotsesside ana...


Tarmo Jüristo: SALKi mõju on ülemüstifitseeritudINTERVJUUValimiste eel EKRE väljalülitamiseks nõu andnud liberaalse kodanikuühenduse SALK vedaja Tarmo Jüristo soovib palju õnne neile, kes üritavad SALKi antud nõu väärtust rahasse arvutada.Vestluse käigus tunnistas Jüristo ühtlasi, et SALKi kurikuulsad mudelid võivad ka puusse panna.Vaadates nädala jagu ägedaid reaktsioone SALKiloole («Võitsime!» liberaalne ühendus SALK seadis juba alustades eesmärgiks valimiste mõjutamise», EE 31.05.2023) - kas SALKi mõju on ülemüstifitseeritud?On. Reaktsioonid on läinud minu jaoks arusaamatutesse kõrgustesse. Tegime mõned asjad paremini, kui keegi varem on teinud, tegime süsteemsemalt ja võibolla mastaapsemalt. Aga fundamentaalselt ei teinud me midagi teisiti, kui on kogu aeg tehtud.Hoiakute kaardistamist valimiste eel on alati tehtud. Martin Helme ütles Tre Raadios, et EKRE teeb täpselt sama, mida SALK: analüüsib andmeid, teeb küsitlusi...Millised on need teie kurikuulsad mudelid, mille järgi kujundasite oma soovitused erakondadele?Kui tahad teada, mida inimesed ühest või teisest teemast arvavad, helistad uuringufirmale ja tellid uuringu. Enamik saab vastuseks andmed töödeldud ja analüüsitud kujul. Meie töötame anonüümsete toorandmetega. Paljude jaoks on arusaamatu, mida me teeme, ja tekib tunne, et mingi Voodoo on sellega. Seda see pole.Saame öelda, et simuleeri kogu valimisringkond 11 ja näita, kuidas hoiak (Nursipalu harjutusvälja laiendamise suhtes - Ü. H.) jaguneb näiteks vanuse lõikes, ja jaota ära, millised on inimeste erakondlikud eelistused.Sealt jõudsitegi soovituseni Reformierakonnale, et koristage Pevkur Kagu-Eesti valimisringkonnast ära ja ärge rääkige Nursipalust?Pevkurist ei rääkinud me kusjuures üldse.Selle peale tulid nad ise?Reformierakonnas ei ole rumalad inimesed! Mida me ütlesime: see on asi, mis sel hetkel läks inimestele korda. See oli empaatia baasilt, et isegi inimesed, kes elasid Lääne-Eestis ja olid Ämari lennujaama müraga harjunud, tundsid kaasa neile, kes oma kodud kaotavad.Reformierakonna üldine Achilleuse kand või asi, mis on laialt elanikkonnas kuvand, on, et nad on ülbed. Nad teavad ise seda ka. See on väga ohtlik kokteil. Ükskõik kui pehmete kinnastega nad püüaksid seda teha - võõrandada need talud see paistab ikkagi mingis mõttes välja vägivallana. See on Reformierakonna jaoks haavatavus.Soovitasite seda varjata?Ei, mitte varjata. Ütlesime, et see on teie jaoks keeruline teema.Kas soovitasime Eesti 200-l varjata, et toetavad abieluvõrdsust - ei. Kui see üldse kellelegi korda läheb, siis EKRE valijatele.Mis kõige rohkem EKRE valijaid polariseerib, on kliimamuutus. Seal on EKRE juhtkond täiesti ühes ääres. Seetõttu ütlen Helmetele, Poolametsadele, Põlluaasadele: andke tuld! Kaevake endale auku. Teine asi - vaenukõne. Jällegi - laske käia!Miks EKRE on praegu SALKi teemal vait, aga Isamaa reageeris hullusti?Tre Raadios Mart ja Martin Helme rääkisid, muidu jah oli väga vaikne. Isamaa osas-Eesti Ekspress tegi oma väljatõsted ja üks neist oli, et meie eesmärk oli Isamaale haiget teha. Arvan, et see torkas inimesi.Eelmises riigikogus oli Isamaal positsioon võimaldada EKREt sisaldavaid valitsusi. See olukord mulle ja SALKile ei meeldi, kui EKRE-l on protsessis selline toetaja. Mis me tegime - püüdsime panna selle külge hinnalipiku. Tuletasime inimestele meelde, et nad tegid EKREega koalitsiooni - ärge seda unustage! See teeb haiget Isamaale, see oli selle tsitaadi idee.Miks laskusite Danilson-Järgiga sotsiaalmeedias sõnasõtta ja nimetasite teda koguni tainapeaks?Mina olen täpselt null korda käinud Lea Danilson-Järgi või Riina Solmani või kellegi teise Isamaa inimese seinal midagi kommenteerimas.Nüüd siis läks närv mustaks?Ei-ei! Kui nemad seal räägivad sellest, kuidas mina juhin kuritegelikku ühendust või et olen amoraalne inimene - mind ei huvita, las teevad. Kui nad tulevad minu seinale sellist asja jaurama kordi ja kordi... Kristjan Järvan on seda teinud palju kordi ja kui olen korduvalt hoiatanud, et palun lõpeta ära... Lõpuks Järvani, Paltsu, Veiko Lukmanni olen ära blokkinud.Lea tuli Twitteris ja Facebookis jaurama. Kust see tainapea-asi tuli: ta ütles, et oleks meil ka selline tugi nagu teil, siis meil ei oleks kaheksat kohta riigikogus. Esiteks, neil on see tugi, mul on suur soov sellest ERJKga pikemalt rääkida. Ja teiseks ütlesin, et mul on kahju seda teile teatavaks teha, aga olite ise tainapead, sest tegite valesid valikuid.Plakat soovitusega valida Isamaa juhiks Lea Danilson-Järg - see oli teil selline kuratlik kättemaks?Ei olnud kättemaks isegi. Tema tuli ja ütles, et esitasite tasuta teenust ja et see on keelatud. Me ei osuta teenust. Meie käest ei saa mitte keegi tellida teenust. Selle peale ta ei jätnud järele ja siis ütlesin, et mul tekkis kiusatus, et ma teeksin sulle kampaania - kuidas seda deklareeriksid? Selle peale ta ka ei jäänud vait! Ütles, et sa ei saa seda teha, seadus kaitseb mind. Siis ütlesin, et «hoia mu õlut» - saan küll. Näitan sulle!le juhe kokku: kas see on päriselt ja mismoodi peaksin reageerima? See näitab, kui lihtne on valimiskampaania keskel tekitada sellise asjaga täielik kaos. Viskad paar sellist trollimist välja ning on kümneid ja kümneid inimesi, kes on täielikus segaduses. (Danilson-Järg kurtis sotsiaalmeedias, et valijad küsisid, miks ta SALKiga koostööd teeb, kui on ise konservatiiv - Ü. H.) See plakat mõjus ju antireklaamina?No see läks üldse lappama. See oli mingis mõttes jahmatav. Tervel hulgal inimestel läks selle pea-Teie kohta on esitatud kuriteoteade ja osa inimesi leiab, et teie nõuannete näol on tegu on keelatud annetusega.Kuriteoteate osas ütlen, et vaba riik, inimesed võivad saata kirju, kuhu tahavad. Kui mingi selline asi kvalifitseeritakse keelatud annetuseks, tuleb sellele arvutada turuhind. No keegi leiab selle turuhinnasoovitused on läinud ka Isamaale, kui nende sees olid veel Parempoolsed. Mis tähendab, et arve läheb kõikidele erakondadele, välja arvatud EKRE.Aga see, et soovitasite, et annetage ühele erakonnale nii- ja teisele naapalju - kas see pole keelatud annetus?Ütlesime, et kui tahad toetada nii, et see võimalikult efektiivsel moel toetaks seda eesmärki, et EKRE valitsuse tõenäosus oleks kõige väiksem, on moodus, kuidas seda teha: 40 protsenti Eesti 200-le, 30 protsenti sotsidele ja 30 protsenti Reformierakonnale.Kui palju erakonnad teie soovitusi kuulda võtsid?See ei ole esmatähtis küsimus, kui palju keegi meie andmeid kasutas või ei kasutanud. Efekt oli muus, see oli kattevari, et saada liberaalse poole erakonnad ühisesse inforuumi, omavahel koordineerima. Isegi olukorras, kus nad üksteisega võistlevad.Liberaalsed erakonnad jagavad omavahel valijaid. Erakonnaeelistus on neile nagu brändieelistus - kas Pepsi või Coca. Eesti 200 instinkt oli rünnata Kallast, et ennast tõsta. Millele saime tähelepanu juhtida - et nende valijate seas on Kallas populaarne. Kui teda ründate, võite inimesi enda juurest eemale peletada.Poliitika on väga paranoiline maailm. Sotside hulgas oli näiteks väga palju inimesi, kes kahtlustasid, et ma ajan mingit Kaja Kallase asja.Keldo: opositsioon leidis kehvale valimistulemusele õigustuseValitsusliidu erakonnad tõrjuvad opositsiooni väiteid, et nende edu taga riigikogu valimistel on MTÜ SALK uuringute ja soovituste järgmine.Sotside endine peasekretär Eduard Odinets ütles, et sotsid kuulavad väga erinevate inimeste arvamusi ja SALK on üks nendest, kelle nõu kuulati. «Teine asi, kas alati käitume, nagu SALK soovitab, see kindlasti ei ole nii,» ütles ta.«Tegu on suure ja kvaliteetse andmestikuga, nad suutsid teatud teemade valimisrelevantsust hinnata,» tunnustas SALKi Jevgeni Ossinovski (SDE). «Poliitika on aga lõpuks dünaamiline.»Reformierakonna hinnangul on opositsioon leidnud nüüd õigustuse oma kehvale valimistulemusele. Reformierakonna fraktsiooni esimees Erkki Keldo kinnitas, et neile on annetanud ainult eraisikud, SALKi käsi seal mängus ei ole. «Väga paljude inimestega on erakond aastaid suhelnud ja asju arutanud,» lausus Keldo. «Tuntud ettevõtjatele läheb meie majanduse käekäik korda.»Ka Reformierakonna peasekretäri Timo Suslovi kinnitusel annetas iga ettevõtja Reformierakonnale isiklikult. Iseenesest pole midagi keelatut selles, kui keegi kolmas isik soovitab teha erakondadele maailmavaatelisi annetusi.»Küsimusele, kas Tarmo Jüristo andis Reformierakonnale soovitusi, vastas Suslov: «Nagu Jüristo on öelnud, jagas SALK meiega kampaania ajal oma andmeid ja analüüse. Need peegeldasid sama ühiskondlikku pilti ja hoiakuid, mida suuresti juba teadsime.»«Mitmed inimesed on juhtunud tähelepanu asjaolule, et SALKi pakutav teenus Reformierakonnale, Eesti 200-le ja SDE-le on tavatingimustes tasuline. Erinevad uuringud, fookusgruppide arutelud ning suunised kampaaiategevuste ja poliitiliste sõnumite osas on tasuline teenus, aga ükski neist erakondadest selle eest maksnud ei ole,» rääkis Priit Sibul (Isamaa).Sibula sõnul on inimestel tekkinud õigustatud pahameel, sest neile tundub, nagu oleks valitsuskoalitsiooni kokku klopsinud «hall kardinal» Tarmo Jüristo. «Ta soovitas valimiste eel mitmete teiste valdkondade hulgas vältida Nursipalu ning eelarvepoliitika, maksunduse valdkonnaga seotud küsimusi. Suur osa ühiskonnast tunneb, et neilt peteti hääl välja. Valitsuserakondade toetuse järsk langus valimiste järel kinnitab seda, et valimisvõit varastati pettusega.» Loora-Elisabet Lomp, Ülle Harju"Reformierakonna üldine Achilleuse kand või asi, mis on laialt ühiskonnas kuvand, on, et nad on ülbed. Nad teavad ise seda ka.""Poliitika on väga paranoiline maailm. Sotside hulgas oli näiteks väga palju inimesi, kes kahtlustasid, et ajan mingit Kaja Kallase asja."«Mõned asjad tegime paremini, kui keegi varem on teinud, tegime süsteemsemalt ja võib-olla mastaapsemalt,» hindas liberaalse kodanikuühenduse SALK juht Tarmo Jüristo ühenduse mõju valimiste mõjutamisel.ÜLLE HARJU, ajakirjanik


Õigusteadlane: Pruunsilla ja Humala kriminaalasi tekitab palju küsimusi, ka tõendite osas. Prokuratuur: kõrvaline isik ei saa teada, milliseid tõendeid oleme kogunudTartu ülikooli õigusteaduskonna professor Jaan Ginter näeb Parvel Pruunsilla ja Priit Humala suhtes alustatud kriminaalasjas mitmeid küsitavusi: näiteks pole arusaadav, kuidas prokuratuur nõustus sellega, et asuda üht kahtlustatavat süüdistama toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises, ja kas praegusegi süüdistuse jaoks piisavalt tõendeid võiks leiduda.
Kaitsepolitsei esitas Bigbanki nõukogu esimehele ja Isamaa suurrahastajale Parvel Pruunsillale kahtlustuse toimingupiirangu rikkumises ning võttis ära tema arvuti ja telefoni.
Üliõpilaskorporatsioon Sakala, mille liikmete hulka kuulub Pruunsild, oli hiljuti ostnud Riigi Kinnisvara AS-ilt 1,22 miljoni euro eest Tartus Kuperjanovi 9 asuva, aastaid kasutuna seisnud endise Eesti Rahva Muuseumi hoone.
Kahtlustuse kohaselt oli Pruunsilla koolivend, toonane Tartu abilinnapea Priit Humal mõjutanud linnavalitsust loobuma maja omandamisest, et selle saaks ära osta Sakala vilistlaskogu.
Ühtlasi väidab kapo Pruunsilla sõnul, et Humal ja tema pereliikmed on võtnud laenu Bigbankist, mis 50 protsendi ulatuses kuulub Pruunsillale.
Professor Jaan Ginteri sõnul on praeguseks kõige suurem vastuolu selles, kas Tartu abilinnapea sai jääda Bigbanki omanikust sõltuvaks Bigbankist saadud laenude kaudu.
„Prokuratuur on olnud raudkindlalt seisukohal, et see nii on ning neil olevat ainult see veel välja selgitamata, millise protsendiga see laen on saadud, s.t kas see oli ikka tavakohastel turutingimustel. Kuid Humal on avalikult väitnud, et tema ega tema perekonnaliikmed Bigbankist laenu võtnud ei olegi. Kui see tõesti nii on, siis jätavad kapo ja prokuratuur endast väga lohaka mulje,“ räägib Ginter.
Prokuratuuri sõnul ei ole nad kordagi väitnud, et ainus, mida nad Humala ja Pruunsilla seose kohta selgitavad, on laenude sisu: „Oleme avalikult selgitanud, et kahtlustuse kohaselt on seos majanduslik (see koosneb mitmest seosest, millest laenud on vaid üks osa – mh on menetlusosalised ise viidanud võlakirjadele ja rahaülekandele) ning ka isiklikud suhted omavad tähtsust. Samuti ei ole Priit Humal eitanud, et tema lähedane on Bigbankist laenu võtnud.”
Ginteri sõnul on omajagu arusaamatu see, kuidas kapo ametnike juurateadmised nii lünklikud on, et nad hakkasid segama kahtlustatava privaatse telefonisuhtluse võimalust oma advokaadiga. „Nad väidetavalt nõudsid, et see toimuks nii, et nemad saaksid seda kõrvalt pealt kuulata. Kõrvalt vaadatuna tundub, et sellega andsid nad selge punktivõidu kaitsemeeskonnale,“ sõnas Ginter.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokurör Gerd Raudsepp selgitab, et Parvel Pruunsilla kahtlustatavana kinnipidamise käigus võeti asitõendina tõepoolest ära tema isiklik mobiiltelefon. „Samale mobiiltelefonile helistades võttis seejärel kahtlustatavaga ühendust tema kaitsja. Telefonile vastas kahtlustatavaga samas ruumis olnud kaitsepolitsei ametnik, kellel tekkis kaitsjaga arutelu, kas ja mil moel saab ta oma kliendiga privaatselt suhelda. Kuigi menetleja esmane vastus oli, et see ei ole võimalik, siis kuna kahtlustatava võimalus kaitsjaga privaatselt vestelda on kriminaalmenetluses kaitseõiguse aluspõhimõte, siis menetleja seda ka võimaldas. Küll aga oli prokuratuuri hinnangul põhjendatud menetleja otsus mitte kasutada suhtluseks ühe tõendiallikana ära võetud telefoni. Selliselt oleks menetleja riskinud võimalusega, et kahtlustatav võib tõendeid hävitada. Kahtlustataval võimaldati kasutada teist telefoni ja kaitsjaga selle kaudu privaatselt suhelda. Seega ei vasta tõele väide, et kahtlustatav ja tema kaitsja ei saanud omavahel privaatselt vestelda.”
„Ega päris arusaadav ole seegi, kuidas prokuratuur nõustus sellega, et asuda üht kahtlustatavat süüdistama toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises. Kui prokuratuuri kirjeldatud sündmuste ahelat jälgida, siis võiks sealt välja lugeda mitmeid muid juriidilisi konstruktsioone, kuid toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamise kvalifikatsioon ei tuleks küll nendest sündmustest pähe,“ tõstatab Ginter. „Märksa mõistetavam oleks kvalifitseerida toimunu toimingupiirangu rikkumisele kihutamiseks või isegi altkäemaksuks, aga ilmselt poleks prokuratuuril selliste süüdistuste toetamiseks tõendeid käes. Üpris kahtlane on muidugi seegi, kas praegusegi süüdistuse jaoks piisavalt tõendeid võiks leiduda.“
Prokuratuuri sõnul on see hinnanguline spekuleerimine, sest Ginter ei tea, millised tõendid on kriminaalmenetluses kogutud. „Lisaks on korduvalt segi aetud kahtlustus ja süüdistus – kui siin kriminaalasjas on piisavalt tõendeid süüdistuse esitamiseks, tehakse seda kohtueelse menetluse lõppedes ja alles siis on võimalik anda hinnang, kas praeguse kahtlustuse jaoks on piisavalt tõendeid või tuleb seda kvalifitseerida kuidagi teisiti. Sellist hinnangut ei saa anda menetlusega mitteseotud inimene.”
Ginteri sõnul oleks kõige skandaalsem asi siis, kui kogu praegune menetlus oleks tõesti kunstlikult püsti pandud selleks, et saada juurdepääs Bigbanki omaniku arvutile, et sealt otsida tõendeid hoopis mõne erakondade tegevusega seotud kuriteo toimepanemise kohta nagu kirjutab Postimees. „Väga tahaks loota, et meie õiguskaitseasutused sellise poliitilise värvinguga avantüüri peale siiski valmis minema ei ole,“ lausus Ginter.
Prokuratuuri sõnul on selline väide meelevaldne ja alusetu. Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokurör Gerd Raudsepp on varem selgitanud, et prokuratuur saab kriminaalmenetlust alustada vaid siis, kui on tekkinud kuriteo toimepanemise kahtlus. „Selline kahtlus ei saa olla hüpoteetiline, see peab olema põhjendatud ja tuginema teabele, mis sellise järelduse teha võimaldab,“ lausus ta. Ta lisas, et kogutud tõendite alusel on võimalik teha järeldus, et kuriteokahtlus on olemas. „Edasise menetluse käigus saame tõendite põhjal kontrollida, kas esialgsete tõendite põhjal esitatud kahtlustus leiab sellisel kujul kinnitust,“ selgitas Raudsepp.


Petisest automüüja: „Ma ei viitsinud ise pilte teha ja kasutasin sarnase auto pilte.“„Võetakse kellegi kuulutusest pildid ja info ning pannakse auto oksjonile. Juurde kirjutatakse, et tasuda tuleb sama päeva jooksul. Minu nimel olev Peugeot sattus niimoodi portaalis Auto24 minu teadmata müüki,“ kirjeldab Mati levima hakanud uut petuskeemi.Õhtulehe poole pöördunud Mati pole ainus, kes sellise petuskeemi pärast närve kulutanud. Eelmisel nädalal elasid ärevad hetked üle Ukraina sõjaväele autosid annetava ühingu United Delivery Mission (UDM) liikmed, sest Osta.ee portaalis pakuti müüa autot, mis teenib sõjatsoonis Ukraina sõdureid.„Kuidas müüdavat autot näha saab, selle kohta arvatavasti valetatakse, et ei ole võimalik täna, homme jne,“ kirjeldab Mati oma püüdlusi libamüüja jälile jõuda. „Minu kuulutuse peale küsiti, kus autot Tallinnas näha saab. Õnneks ma täpset aadressi ei kirjutanud ja vastasin ainult piirkonnaga. Veidi hiljem avastasin oma auto libakuulutuse, helistasin müüjale kohe, kuid telefon oli väljas.“„Oletasin, et minu kui tegeliku müüja number on blokeeritud, ja proovisin teiselt numbrilt,“ jätkab Mati. „Kutsus väga pikalt, kuid keegi vastu ei võtnud ja lõpuks lülitati telefon välja. Lisaks on huvitav, et oksjoni algataja nimi ja kuulutuse lõpus olev nimi on erinevad.“„Me helistasime müüjale ja palusime autot näha,“ räägib UDMi liige Antons. „Siis ta pakkus, et paari päeva pärast kuskil Kostivere kandis. Küsisime üle, kas pildid on äsja tehtud. Tema vastu, et jah, alles hiljuti tegi. Aga pilte vaadates oli näha kollaseid sügislehti ja samad pildid on netist leitavad, need on pärit mitme aasta tagant.“„Lugesime portaalist tagasisidet meie „müüja“ kohta ja seal oli kirjas, et tal polnud mitu korda autot näidata,“ sõnab Antons. „Lõpuks ta tunnistas, et ei viitsinud ise pilte teha ja kasutas teise auto pilte. Aga pärast ta telefoni enam ei võtnud, nii et me ei teagi, kas ta oli pettur või tal tõesti oli sarnane auto.“„Kui paned mitu autot korraga oksjonile ja igaühega saad 500 kuni 1000 eurot, on see juba päris suur summa,“ kurjustab Mati. „Samal müüjal on oksjonil veel vähemasti üks auto. Kas ka teine on pettus, ei tea, kuid minu auto puhul on andmed kopeeritud üsna üks ühele, ainult juttu muudetud. Saatsin ka kirja läbi Auto24 ja SMSi, kuid ka sellele pole vastust tulnud ega kuulutust maha võetud. Lisaks kirjutasin müüjale, et ta on petis, seega isik on nüüdseks igati teadlik oma tegevusest.“„Mõnikord nad loodavad, et saaks ettemaksu või broneerimisraha kätte ja siis kaduda,“ oletab Antons, miks selliseid libakuulutusi üles pannakse. „Kes oksjoni võidab, siis sellele saab juttu ajada, et tee nüüd väike käsiraha ära ja tule siis autole järele. Saab selle viis sotti või tuhat kätte, on ka hästi.“UDMi eestvedajad pelgasid, et Ukrainasse viidud auto müügikuulutus paneb järjekordse pommi alla nende üritusele. Nad olid kindlad, et tegu on libakuulutusega, sest Antonsi sõnul oli sama auto hiljaaegu remonti vajanud ja nad saatsid Ukrainasse varuosi.„Halb oli see, et kuulutus läks foorumitesse ringlema,“ ütleb Antons. „Meil on koduleheküljel kirjas kõik autod, mida me Ukrainasse oleme saatnud, millal ja mis üksusele. Keegi tähelepanelik nägi seda kuulutust ja hakkas foorumites levitama.“Portaali Auto24.ee esindajalt ei õnnestunud kuidagi mingeid vastuseid välja meelitada.Mari Luud VAATA OMA SILMAGA: Kasutatud autot ostes tuleb seda oma silmaga näha.ASSO LADVA


Õigusteadlane: Pruunsilla kriminaalasi tekitab palju küsimusiTartu ülikooli õigusteaduskonna professor Jaan Ginter (pildil) näeb Parvel Pruunsilla ja Priit Humala suhtes alustatud kriminaalasjas mitmeid küsitavusi - näiteks pole arusaadav, kuidas prokuratuur nõustus sellega, et asuda üht kahtlustatavat süüdistama toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises ja üpris kahtlane on seegi, kas praegusegi süüdistuse jaoks võiks küllaldaselt tõendeid leiduda.Kaitsepolitsei esitas Bigbanki nõukogu esimehele ja Isamaa suurrahastajale Parvel Pruunsillale kahtlustuse toimingupiirangu rikkumises ning võttis ära tema arvuti ja telefoni. Üliõpilaskorporatsioon Sakala, mille liikmete hulka kuulub Pruunsild, oli hiljuti ostnud Riigi Kinnisvara AS-ilt 1,22 miljoni euro eest Tartus Kuperjanovi 9 asuva, aastaid kasutuna seisnud endise Eesti Rahva Muuseumi hoone. Kahtlustuse kohaselt oli Pruunsilla koolivend, toonane Tartu abilinnapea Priit Humal mõjutanud linnavalitsust loobuma maja omandamisest, et selle saaks ära osta Sakala vilistlaskogu. Ühtlasi väidab kapo Pruunsilla sõnul, et Humal ja tema pereliikmed on võtnud laenu Bigbankist, mis 50 protsendi ulatuses kuulub Pruunsillale.Ginteri sõnul on praeguseks kõige suurem vastuolu selles, kas Tartu abilinnapea sai jääda Bigbanki omanikust sõltuvaks Bigbankist saadud laenude tõttu. „Prokuratuur on olnud raudkindlalt seisukohal, et see nii on ning neil olevat ainult see veel välja selgitamata, millise protsendiga see laen on saadud, st kas see oli ikka tavakohastel turutingimustel. Kuid Humal on avalikult väitnud, et ei tema ega tema perekonnaliikmed Bigbankist laenu võtnud pole. Kui see tõesti nii on, siis jätavad Kapo ja prokuratuur endast väga lohaka mulje,“ räägib Ginter.Tema sõnul on omajagu arusaamatu see, kuidas kapo ametnike juurateadmised nii lünklikud on, et nad hakkasid segama kahtlustatava privaatse telefonisuhtluse võimalust oma advokaadiga. „Nad väidetavalt nõudsid, et see toimuks nii, et nemad saaksid seda kõrvalt pealt kuulata. Kõrvalt vaadatuna tundub, et sellega andsid nad selge punktivõidu kaitsemeeskonnale,“ sõnas Ginter.„Ega päris arusaadav ole seegi, kuidas prokuratuur nõustus sellega, et asuda üht kahtlustatavat süüdistama toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises. Kui prokuratuuri kirjeldatud sündmusteahelat jälgida, siis võiks sealt välja lugeda mitmeid muid juriidilisi konstruktsioone, kuid toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamise kvalifikatsioon ei tuleks küll nendest sündmustest pähe,“ selgitab Ginter. „Märksa mõistetavam oleks kvalifitseerida toimunu toimingupiirangu rikkumisele kihutamiseks või isegi altkäemaksuks, aga ilmselt poleks prokuratuuril selliste süüdistuste toetamiseks tõendeid käes. Üpris kahtlane on muidugi seegi, kas praegusegi süüdistuse jaoks piisavalt tõendeid võiks leiduda.“ SIIM RANDLA


Maksugurmaanidele | Füüsilised isikud võivad olla käibemaksukohustuslasedSisendkäibemaksu mahaarvamise õigus tekib vaid siis, kui arve on ettevõtja enda nimele väljastatud.
Maksuekspert Tõnis Elling selgitab füüsilise isiku käibemaksukohustuse reegleid.
Foto: erakogu
Proportsionaalsuse põhimõttest lähtudes tuleb tõdeda, et riigisisesed õigusnormid, mis nõuavad maksugrupi liikmete registreerimist pädevas maksuametis enne maksustatavate tehingute tegemist, ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada käibemaksudirektiivi artikli 11 eesmärk. Selleks on kuritarvitava praktika või käitumise ennetamine või võitlus maksudest kõrvalehoidumise või maksustamise vältimise vastu, kuna need võimaldavad maksuhalduril tuvastada maksukohustuslase enne nende tehingute tegemist, hõlbustades seega maksukontrolli.


Põllumajandus- ja Toiduamet hoiatab ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi turustaja eestPõllumajandus- ja Toiduamet
PRESSITEADE
08.06.2023

Põllumajandus- ja Toiduamet hoiatab ebaseadusliku ja imeravimi pähe
müüdava toidulisandi turustaja eest

Põllumajandus- ja Toiduamet (PTA) hoiatab tarbijaid ebaseadusliku ja
imeravimi pähe müüdava toidulisandi Tonerin turustaja eest. Käitleja
müüb toidulisandit veebilehe https://tonerin.store/et/ ja telefonimüügi
kaudu. Kuna toidulisandile esitatud väited ei vasta tõele ja koostis pole
teada, petetakse sedasi tarbijate usaldust ja ohustatakse tervist.

PTA toiduosakonna peaspetsialisti Brigitte Salmuse sõnul ei ole
Põllumajandus- ja Toiduametit toidulisandist teavitatud ning toidulisandi
koostis ei ole teada. "Veebilehel esitatakse toidulisandile ebatõeseid ja
keelatud väiteid, nagu näiteks kõrvaldab peavalu, nõrkuse kehas,
iivelduse, taastab nägemise," kommenteerib Salmus, lisades, et toidule (sh
toidulisandile) ei ole lubatud esitada väiteid, viidates selle
meditsiinilisele mõjule, kui antud väide ei ole tõendatud.
"Toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid,
ravivaid või leevendavaid omadusi," jätkab ta.
Käesoleval juhul on tegemist Araabia Ühendemiraatidesse registreeritud
ettevõttega E-Trade Skyline FZE. Toidulisandi kodulehel puudub info
müüja kohta, niisamuti viitab pettusele raskesti jälgitav tekst ja
eksitav info. Soovitame tarbijal enne ostu sooritamist kriitiliselt hinnata
ettevõtte kodulehte ning igal juhul teavitatud toodete
andmebaasist<https://jvis.agri.ee/jvis/login.html> üle vaadata, kas
toidulisandist on teavitatud. Kõik Eestis müüdavad toidulisandid peavad
olema teavitatud.

Soovitused tarbijale:

-          kontrolli, kas toidulisand on kantud teavitatud toodete
andmebaasi<https://jvis.agri.ee/jvis/login.html>;

-          vaata, kas veebileht on korrektses eesti keeles, kaupleja
kontaktid on adekvaatsed ning olemas on klienditeenindus;

-          vaata, kas veebilehel on korrektsed tellimustingimused ning muu
oluline info. Vaata täpsemalt järele: Ostmine e-poest | Tarbijakaitse ja
Tehnilise Järelevalve Amet (ttja.ee)<https://ttja.ee/eraklient/tarbija-
oigused/kaubandus-teenused/e-kaubandus>;

-          tea, et toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi
vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi;

-          kui üks nendest eelnevatest tingimustest ei ole täidetud,
kaalu ostu sooritamata jätmist, et mitte seada ohtu oma tervist ega
tekitada majanduslikku kahju.

Toiduohutusalase seadusandluse alussäte on, et toidu ohutuse eest vastutab
seda toitu tootev käitleja, kes peab tarvitusele võtma kõik meetmed
ohutuse tagamiseks. Ameti kohustus on teavitada tarbijaid, kui turule on
jõudnud toit, mida ei saa ohutuks pidada.

Lugupidamisega

Merit Pärnpuu
kommunikatsioonispetsialist
kommunikatsiooniosakond
Põllumajandus- ja Toiduamet
_____________________________
merit.parnpuu@pta.agri.ee<mailto:merit.parnpuu@pta.agri.ee>
5697 4405
Teaduse tn 2 / Saku, Harjumaa 75501 / pta.agri.ee<http://www.pta.agri.ee/>

TÄHELEPANU *** See e-kiri (kaasa arvatud manused) on mõeldud ainult
e-kirja adressaatidele ning võib sisaldada ametialaseks kasutamiseks
ettenähtud teavet. Teavet ei tohi ilma saatja selgelt väljendatud loata
edasi saata ega mistahes viisil kõrvalistele isikutele avaldada. Juhul,
kui Te olete saanud käesoleva e-kirja eksituse tõttu, palun teavitage
sellest kohe saatjat ning kustutage e-kiri oma arvutist.
ATTENTION *** This e-mail and its attachments may contain official
information. If you are not the intended recipient, please notify the
sender immediately, delete this e-mail and destroy any copies. Any
dissemination or use of this information by a person other than the
intended recipient is unauthorized and may be unlawful.

TÄHELEPANU *** See e-kiri (kaasa arvatud manused) on mõeldud ainult
e-kirja adressaatidele ning võib sisaldada ametialaseks kasutamiseks
ettenähtud teavet. Teavet ei tohi ilma saatja selgelt väljendatud loata
edasi saata ega mistahes viisil kõrvalistele isikutele avaldada. Juhul,
kui Te olete saanud käesoleva e-kirja eksituse tõttu, palun teavitage
sellest kohe saatjat ning kustutage e-kiri oma arvutist.
ATTENTION *** This e-mail and its attachments may contain official
information. If you are not the intended recipient, please notify the
sender immediately, delete this e-mail and destroy any copies. Any
dissemination or use of this information by a person other than the
intended recipient is unauthorized and may be unlawful.


PTA hoiatab ebaseadusliku toidulisandi Tonerin turustaja eestTALLINN, 8. juuni, BNS – Põllumajandus- ja toiduamet (PTA) hoiatab ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi Tonerin turustaja eest.
Käitleja toidulisandit veebilehe https://tonerin.store/et/ ja telefonimüügi kaudu, teatas PTA pressiesindaja neljapäeval. Kuna toidulisandile esitatud väited ei vasta tõele ja koostis pole teada, petetakse sedasi tarbijate usaldust ja ohustatakse tervist.
PTA toiduosakonna peaspetsialisti Brigitte Salmuse sõnul ei ole ametit toidulisandist teavitatud ning selle koostis ei ole teada. "Veebilehel esitatakse toidulisandile ebatõeseid ja keelatud väiteid, nagu näiteks kõrvaldab peavalu, nõrkuse kehas, iivelduse, taastab nägemise,“ rääkis Salmus, lisades, et toidule, seal hulgas toidulisandile, ei ole lubatud esitada väiteid, viidates selle meditsiinilisele mõjule, kui antud väide ei ole tõendatud. "Toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi,“ lisas ta.
Praeguse juhul on tegemist Araabia Ühendemiraatidesse registreeritud ettevõttega E-Trade Skyline FZE. Toidulisandi kodulehel puudub teave müüja kohta, niisamuti viitab pettusele raskesti jälgitav tekst ja eksitav info. PTA soovitab tarbijal enne ostu kriitiliselt hinnata ettevõtte kodulehte ning igal juhul teavitatud toodete andmebaasist üle vaadata, kas toidulisandist on teavitatud. Kõik Eestis müüdavad toidulisandid peavad olema teavitatud.
Tarbija peaks kontrollima, kas toidulisand on kantud teavitatud toodete andmebaasi; vaatama, kas veebileht on korrektses eesti keeles, kaupleja kontaktid on adekvaatsed ning olemas on klienditeenindus ning vaatama, kas veebilehel on korrektsed tellimustingimused ning muu oluline info. Tarbija peaks ka teadma, et toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi.
Kui üks nendest eelnevatest tingimustest ei ole täidetud, peaks kaaluma ostu sooritamata jätmist, et mitte seada ohtu oma tervist ega tekitada majanduslikku kahju.
Toiduohutusalase seadusandluse alussäte on, et toidu ohutuse eest vastutab seda toitu tootev käitleja, kes peab tarvitusele võtma kõik meetmed ohutuse tagamiseks. Ameti kohustus on teavitada tarbijaid, kui turule on jõudnud toit, mida ei saa ohutuks pidada.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


PTA hoiatab ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi turustaja eestPõllumajandus- ja Toiduamet (PTA) hoiatab tarbijaid ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi Tonerin turustaja eest. Käitleja müüb toidulisandit veebilehe https://tonerin.store/et/ ja telefonimüügi kaudu. Kuna toidulisandile esitatud väited ei vasta tõele ja koostis pole teada, petetakse sedasi tarbijate usaldust ja ohustatakse tervist.
PTA toiduosakonna peaspetsialisti Brigitte Salmuse sõnul ei ole Põllumajandus- ja Toiduametit toidulisandist teavitatud ning toidulisandi koostis ei ole teada.
„Veebilehel esitatakse toidulisandile ebatõeseid ja keelatud väiteid, nagu näiteks kõrvaldab peavalu, nõrkuse kehas, iivelduse, taastab nägemise,” kommenteerib Salmus, lisades, et toidule (sh toidulisandile) ei ole lubatud esitada väiteid, viidates selle meditsiinilisele mõjule, kui antud väide ei ole tõendatud. „Toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi,” jätkab ta.
Käesoleval juhul on tegemist Araabia Ühendemiraatidesse registreeritud ettevõttega E-Trade Skyline FZE. Toidulisandi kodulehel puudub info müüja kohta, niisamuti viitab pettusele raskesti jälgitav tekst ja eksitav info. Soovitame tarbijal enne ostu sooritamist kriitiliselt hinnata ettevõtte kodulehte ning igal juhul teavitatud toodete andmebaasist üle vaadata, kas toidulisandist on teavitatud. Kõik Eestis müüdavad toidulisandid peavad olema teavitatud.
Soovitused tarbijale:
–          kontrolli, kas toidulisand on kantud teavitatud toodete andmebaasi;
–          vaata, kas veebileht on korrektses eesti keeles, kaupleja kontaktid on adekvaatsed ning olemas on klienditeenindus;
–          vaata, kas veebilehel on korrektsed tellimustingimused ning muu oluline info. Vaata täpsemalt järele: Ostmine e-poest | Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (ttja.ee);
–          tea, et toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi;
–          kui üks nendest eelnevatest tingimustest ei ole täidetud, kaalu ostu sooritamata jätmist, et mitte seada ohtu oma tervist ega tekitada majanduslikku kahju.
Toiduohutusalase seadusandluse alussäte on, et toidu ohutuse eest vastutab seda toitu tootev käitleja, kes peab tarvitusele võtma kõik meetmed ohutuse tagamiseks. Ameti kohustus on teavitada tarbijaid, kui turule on jõudnud toit, mida ei saa ohutuks pidada.


Kas süüa magusat või mitte?Suhkur on saanud viimastel aegadel suure kriitika osaliseks. Ennevanasti oli väike magus lubatud. Eriti kui see oli söödud koduse magustoiduna ja koos suhkruga sõid ära ka rohkesti marju. Nüüd on suhkur igal kujul suhkur, isegi agaavisiirup, raflneerimata suhkur või kallis kookospalmisuhkur pole seedimise seisukohalt üldse paremad. Ometi on lohutav teada, et ka suhkrut ja süsivesikuid laiemalt on kehal ikkagi vaja, lausa igal rakul on neid tarvis, et ellu jääda.Küsimus ongi hoopis selles, kuidas me magusat sööme. Kui süüa kommipakk ära igal päeval ja tühja kõhuga, teeb see seedimisele palju kurja ja sööja muutub ootamatult uniseks ja roidunuks. Kui siia lisada pidev valmistoidu söömine, jäävad head kõhubakterid lõpuks nälga, samal ajal kui haigusi tekitavad, rõõmustavad, seedekulglasse tekivad põletikulised pesakesed ja meid hakkab kimbutama ülekaal.Et asja mitte käest lasta, soovitavad toiduteadlased süüa magusat, sh puuvilju, alati millegagi koos: marjadega, valgurikka piima või koorega. Niisama puuviljamahla tühja kõhu peale juua pole ka väga hea mõte — samas kui segad seda porgandi omaga, on olukord jälle hoopis leebem. Nii ei jää midagi söömata, isegi magusroad mitte, kui ampsad juurde naturaalset jogurtit, kasutad magusaga sobivaid vürtse ja eelistad mis tahes magustoidu juures toitainerikkaid marju. Ka on hea jälgida seda, et magustoit jääks siiski teiseks roaks pärast köögiviljarikast pearooga. Kuigi see teadmine kõlab uuelt, siis igapäevaste söömade juures meenutab see jutt väga vanaema oma.KUIDAS KASUTADA MUSTI PLOOME?Lisaks kissellile sobib must ploom hästi ka puuviljasalatitesse, küpsetistesse, toorkookide põhjasegusse, kommivaaganale, lisaks ka soolastesse toitudesse, kuhu me neid tavaliselt väga lisama ei kipu: liharoogade täidiseks, pasteetidesse, pajaroogadesse, kastmetesse, suppidesse - näiteks boršileemes teeb mõni must ploom lausa imet ning jäneselihaga sobib must ploom kui valatult. Prantslastele meeldib musti ploome armanjakis leotada ja neid siis kookides, küpsistes ning jäätise valmistamisel kasutada.ŠOKOLAADIKOOK MUSTADE PLOOMIDEGAKaerahelbed on ühed mõnusamad teraviljad, aidates kaasa seedimisele. Lisaks on need täisväärtuslikud oma valgulise koostise poolest.8-10-LE150 g tükeldatud musti ploome, 80 ml konjakit või magusat ürdilikööriTAINAS: 300 g hakitud tumedat šokolaadi 150 g võitükke 5 muna - kollane ja valge eraldatud näpuotsaga soola 3 sl suhkrut vormi määrimiseks võid ja magustamata kakaopulbritKuumuta potis liköör ja tõsta sinna sisse tükeldatud mustad ploomid. Kuumuta veidi, kuna suurem osa vedelikust on aurustunud. Tõsta kõrvale ning jahuta.Määri 22 cm läbimõõduga ahju vorm võiga ja puista üle kakaopulb riga. Tõsta kastrulisse tükeldatud võija hakitud šokolaad ning lase hästi vaiksel kuumusel sulada. Sega ühtlaseks ja lisa likööri-ploomisegu.Eralda munakollased valgetest ja sega munakollased šokolaadisegu sisse.Vahusta munavalged kergeks vahuks. Lisa ükshaaval 3 sl suhkrut ja vahusta edasi, kuni saad tulemuseks tugeva ja tiheda munavalgevahu. Ühenda esmalt kolmandik munavalgevahust šokolaadiseguga, sega ettevaatlikult läbi ja lisa ülejäänud vaht. Sega taas ettevaatlikult läbi ja kalla segu ettevalmistatud küpsetusvormi.Tõsta küpsetusvorm 160 kraadini kuumutatud ahju umbes 45 minutiks. Tõsta ahjust välja ning jahuta. Kook säilib mahlasena mõne päeva.SIDRUNI-POSSET MAASIKA-PIPARMÜNDISALSAGAKõige levinum koore kalgendaja on sidrun. Vajad lihtsalt midagi happelist ja selle töö teevad sama hästi ära ka laim, greip või teised tsitruselised. Ka rabarberist, astelpajust ja isegi tikritest välja pressitud mahl toimib! Esmalt tasuks aga siiski katsetada klassikaga. Värvilaiguks heledal kreemil on maasikamagus ja piparmündivärske salsa.400 ml 35% rõõska koort 75 g suhkrut 1suurema sidruni mahl (60 ml) ja riivitud koorMAASIKASALSA:12 värsket maasikat 1 peotäis värskeid piparmündilehti 1 laimi koor ja mahl 1 sl suhkrutKuumuta koort ja suhkrut koos sidrunikoorega, kuni tekivad esimesed keemismullikesed ja kogu suhkur on sulanud. Tõsta pott kuumalt pliidilt kõrvale ja sega vähehaaval, pidevalt segades hulka sidrunimahl. Vala klaasidesse või magustoidupokaalidesse ja tõsta paariks-kolmeks tunniks külmkappi, kus see kalgendub mõnusaks kreemiks.Salsa jaoks tükelda maasikad ning sega värskelt pressitud laimimahla, riivitud laimikoore, suhkru ja hakitud piparmündiga. Tõsta enne söömist kreemile.Hea teada!1620. aastast pärit õukonna-päevikus leidub märge, et kuningas Charles I ihuarst oli määranud tema kuningliku kõrguse tervise turgutami seks just nimelt sooja posset’d.SUURTE TAPIOKIPÄRLITE EHK BOBA KEETMINE JOOKIDE JAOKSSuured pärlid vajavad keemiseks palju vett. Etteleotamist - nagu väikeste pärlite korral - need ei kannata, kuna lagunevad siis laiali.Vala 4 sl pärleid 2 liitri tugevalt keeva vee sisse. Keera kuumus keskmiseks ja keeda pärleid 1 tund. Pärlid peavad muutuma suuremaks ja läbipaistvaks (osal võivad sisse jääda valged täpid). Kurna pärlid ja lase kohe sõelal üle jääkülma veega. Edasi pane need kindlasti 500 ml külma (!) maitset ja värvi andva vedeliku sisse likku - nt sobib suhkruga maitsestatud kange Earl Grey tee või mustasõstramoosist tehtud kange morss.Hoia seal öö läbi. Valmis pärleid säilita samas vedelikus klaaspurgis külmikus ja tarvita kolme-nelja päeva jooksul.MANGOSMUUTI PUNASE BOBAGAMahlased ampsud, mida on samas kerge transportida.1 kogus keedetud bobat ehk tapiokipärleid 3 sl karkade- ehk hibiskuseteed 500 ml vett 2 küpset mangot - puhastatult ja tükeldatult (või 5 dl külmutatud mangokuubikuid); 3 dl mandlipiima või maitsestamata jogurtit 1 sl sidrunimahla 2 tl mett soovi korral 6 jääkuubikut värsket mangotLase vesi keema, lisa karkadetee ja keeda madalal kuumusel 10 minutit. Kurna ja jahuta. Pane keedetud boba üleöö maitsestuma ja värvi koguma (sellest kogusest saab kuni 8 portsu).Järgmisel hommikul blenderda ülejäänud ained kreemjaks smuutiks, vala kahte klaasi ja lisa 2 supilusikatäit punast bobat.MANDLIJAHU-NURMENUKUKUKLIDGluteeni- ja rasvavabad paleokuklid hoiavad vormi tänu India teelehe ehk psülliumi seemnete suurele paisumisvõimele. Peotäis värskeid nurmenukulehti ja -õisi lisab kevade maitset ja aroomi. Laktoositalumatud võivad kreemi põhjaks kasutada kaerakoort.170 g mandlijahu 5 sl psülliumiseemneid (nt Piprapoest) 0,3 tl soola 2 tl küpsetuspulbrit 24 nurmenukulehte - hakitult 2 sl nurmenukusiirupit 1 tl valgeveiniäädikat 3 M-suuruses munavalget 230 ml keeva vettNURMENUKUKREEM: 3 sl nurmenukusiirupit 1 tl Demerara suhkrut 50 g toorjuustu 150 ml 35% rõõska koort kaunistuseks peotäis nurmenukuõisiSega kausis mandlijahu, psülliumiseemned, sool, küpsetuspulber ja peeneks hakitud nurmenukulehed.Lisa lahtiklopitud munavalged, valgeveiniäädikas ja nurmenukusiirup. Sega kergelt läbi ja segamist jätkates vala kohe peale keev vesi. Sega hoogsalt ühtlaseks tainaks ja jäta 30 minutiks paisuma.Kuumuta ahi 175 °C - soovitatavalt pöördõhurežiimis. Vormi märgade käte vahel 12 kuklikest ja aseta küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile. Küpseta ahjus 15 minutit, siis keera kuumus 165 °C ja küpseta veel 25 minutit. Ara ahjuust ava! Kuklikesed lähevad pealt päris pruuniks, aga seest on mahlased.Kuni kuklid jahtuvad, valmista kreem. Vahusta kreemiained kõik korraga tugevaks vahuks.Lõika jahtunud kuklid pooleks, tõsta peale kuhil nurmenukukreemi ja kaunista nurmenukuõitega.TERVISESÕBRA RABARBERIMOOS СHIА-SEEMNETE JA MEEGARustikaalsele täisteraspeltajahust põhjale seatuna sobib lihtne hapukoorega kapsatäidis nagu valatult.600 1 liiter tükeldatud rabarberit 100 ml vett 4 sl chia-seemneid 5-6 sl vedelat mettVala rabarber ja vesi potti. Pane vett esialgu veidi vähem, vajadusel saad seda lisada. Keeda madalal kuumusel ilma kaaneta lO minutit, kuni rabarber on pehme.Tambi pudrunuiaga või saumikserit kasutades mass veidi püreesemaks, aga mõni rabarberitükk võib ka sisse jääda.Lase moosil jahtuda u 45 kraadini, et mee-ensüümid ega chia-seemnete õrnad oomega-3-rasvhapped ei saaks kuumuses kannatada. Sega hulka chia-seemned ja vedel mesi. Tõsta moos purki(desse) ja hoia külmkapis.HAPUPIIMA-LEIVAPUDI VÄRSKETE MARJADEGA“Tudi-ludi, hapupiimapudi, võta lusikas ja helbi.” Kardemon annab lapsepõlve lihtsale magustoidule pealinna maitset.800 ml 3,8-4,2% hapendatud täispiima 120 g hapukoort 4 sl heledat kreemjat mett või naturaalset suhkrut 0,25 tl kardemoni 4-6 viilu (160-240 g) musta rukkileiba paar peotäit mustikaid, mureleid ja maasikaidVispelda kokku hapupiim, hapukoor, mesi või suhkur ja kardemon. Lõika või pudista leib kuubikuteks ja sega hapupiimasegusse. Lase pool kuni kolmveerand tundi seista, kuni leib muutub pehmeks.Kaunista klaasid maasika-ja mustikaviiludega - lõika maasikatest ja mustikatest 1 mm paksused viilud ja suru tihedalt vastu klaasi äärt. Vala pudi klaasidesse ja kuhja peale värskeid marju.MAASIKAGALETT TÜÜMIANI JA LAIMIGAMarjapirukas, mis valmib vaid minutitega.TAINAS: 220 g nisujahu, 100 g maisijahu, 60 g suhkrut, 0,5 tl soola, 120 g võid, 100 ml külma vettTÄIDIS: 400 g maasikaid, 50 g suhkrut ja natuke pealeraputamiseks, l tl vanilliekstrakti, 0,5 laimi mahl ja koor, 2 tl maisitärklist, 2 sl hakitud tüümiani, pealeraputamiseks tuhksuhkrutGaleti valmistamiseks sega kokku jahud, suhkur ja sool. Lisa võitükid ning külm vesi. Töötle tainas ühtlaseks palliks, mässi toidukilesse ning tõsta külmkappi pooleks tunniks tahenema.Täidise valmistamiseks viiluta maasikad, lisa suhkur, vanilliekstrakt, laimimahl, hakitud tüümian ning maisitärklis. Sega ühtlaseks.Rulli tahenenud tainas ringikujuliseks ja tõsta küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile. Tõsta taina keskele täidis ja voldi servad maasikasegule. Puista peale natuke suhkrut ning tõsta pirukas 180-kraadisesse ahju 35 minutiks küpsema. Enne serveerimist lase ahjust välja tulnud galetil natuke jahtuda, raputa peale tuhksuhkrut ning serveeri soojalt.MUSTIKAKISSELL KAMA-KOHUPIIMAVAHUGAMustikakisselli täienduseks sobivad nii vanillijäätis, vahukoor kui ka vana hea kohupiima-kamavaht. Kui soovid, võid neid kissellile panna ka korraga.MUSTIKAKISSELL: 8 dl vett 5 dl mustikaid 2-3 sl suhkrut 1 tl vanillsuhkrut 2 sl kartulitärklistKOHUPIIMA-KAMAVAHT: 2 dl 35% koort 2-3 sl suhkrut l tl vanillsuhkrut 200 g kohupiima 2-3 sl rukkikama soovi korral veidi sidrunimahlaTõsta potti vesi, mustikad, suhkur ja vanillsuhkur. Lase keema tõusta, alanda kuumust ja keeda siis 10 minutit. Sega tärklis vähese külma veega ja kalla ühtlase nirena ja pidevalt segades mustikasupi sisse. Kuumuta keemiseni ning tõsta siis tulelt ja jahuta. Kisselli pinnale võid puistata pisut suhkrut, nii väldid kile tekkimist.Kohupiima-kamavahu jaoks vahusta koor koos suhkru ja vanillsuhkruga kohevaks. Lisa kohupiim ja kama ning sega ühtlaseks. Soovi korral maitsesta tibakese sidrunimahlaga. Serveerides tõsta taldrikusse mustikakisselli ja pane sinna keskele kohupiima-kamavahtu.KIIRKOOK TIKRITEGASega, vala vormi, küpseta ja söö. Laimikoor sobib siia buketti jumalikult.6-8-LE250 g tikreid 6 muna 2-3 sl suhkrut 1 tl soola 1 laimi koor 2 dl nisujahu 2,5 dl piima 75 g võidKuumuta ahi 200 °C. Pane võitükid ahjuvormi ja tõsta vorm ahju, kuni või on sulanud ja kuum.Klopi lahti munad, lisa suhkur, sool, laimikoor, läbi sõela jahu ja viimasena piim.Edasi tegutse nii, nagu küpsetaksid omletti. Vala koogisegu kuumale pannile ja sega kergelt läbi, et sulavõi satuks tainasse. Jaota peale tikrid ja pane tagasi ahju.Küpseta 15-18 minutit, serveeri kuumalt.MUSTIKA-HAPUPIIMA-PLAADIKOOKVanaema pärandus - mustika-hapupiima-plaadikas. Veel metsasoojad mustikad, veidi võid, muna, hapupiima ja jahu - nii lihtne on olla mustikavõlur.300 g mustikaid 130 g pehmet võid 130 g + 2 sl suhkrut 1 muna 1,5 dl hapendatud täispiima 300 g nisujahu 2 tl küpsetuspulbrit 1 tl soola 1 sidruni riivitud koorKuumuta ahi 175 °C. Vahusta pehme või 130 g suhkruga heledaks vahuks. Lisa muna, sool ja sidrunikoor, vahusta ühtlaseks.Sega 2 supilusikatäit jahu mustikatega. Ülejäänud jahu sega küpsetuspulbriga.Lisa või-munavahule vaheldumisi jahu ja hapupiim. Viimasena sega tainasse mustikad.Kalla tainas küpsetuspaberiga vooderdatud vormi, tasanda pind ja raputa üle 2 supilusikatäie suhkruga. Küpseta 30-35 minutit, kuni tikk väljub puhtana.HEA TEADARetsept on mõeldud 32 x 22 cm ahjuvormi jaoks, kahekordsest kogusest saad suure ahjuplaaditäie.KAERAHELBEMUFFINID ÕUNATÜKKIDE JA PÄHKLITEGAKaneelihõngulised õuna- ja pähklitükkidega patsikesed sobivad kaasa pakkida nii kooli kui ka seenemetsa.80 g rafineerimata suhkrut 100 g kaerahelbeid 200 g nisujahu 1 tl kaneeli 2 tl küpsetuspulbrit 0,5 tl soola 2 lahtiklopitud M-suuruses muna2,5 dl õunakastet (kodumaine valmistoode) 4 sl rapsiõli 1 õun 50 g hakitud metspähkleid veidi suhkru-kaneeliseguSega omavahel kokku suhkur, kaerahelbed, nisujahu, kaneel, küpsetuspulber ja sool. Siis lisa lahtiklopitud muna, õunakaste ja rapsiõli. Sega tainas ühtlaseks. Viimaks lisa väiksemateks tükkideks lõigatud õun ja hakitud metspähklid. Sega läbi.Lase tainal enne küpsetamist 10-15 minutit seista ja jaga siis muffinivormidesse. Puista peale õhuke kiht suhkru-kaneelisegu. Küpseta 200-kraadises ahjus umbes 18 minutit, kuni muffinid on küpsenud kuldseks.RIISIPUDING PUUVILJAKOMPOTIGAVäga lihtsast riisipudingust saad teha uhke magustoidu, kui pudingut katab hapukas assortiikompott ja peale oled puistanud ohtralt pähkleid. Sobivad ka kergelt röstitud päevalille-ja kõrvitsaseemned.4-LE1 purk kookospiima 200 g pudruriisi 2 sl agaavisiirupit näpuotsaga soola 2 tl vanilliekstrakti 0,5 tl kaneeli 250 ml taimset piima kaunistamiseks peotäis Kreeka pähkleidKOMPOTT: 750 g pirne 500 g ploome 500 g õunu peotäis karusmarju 1 laim 50 g suhkrut 1 sl maisitärklist 1 kaneelikoorPane riis piimaga õrnal tulel keema. Lisa keeduvette agaavisiirup, vanilliekstrakt ja sool. Keeda, kuni riis muutub pehmemaks, ja lisa siis kookospiim. Keeda natuke veel, kuni konsistents on mõnusalt kreemjas. Nüüd lisa kaneel ja sega puder kohevaks.Kompoti jaoks lisa kõik selle komponendid, v.a tärklis, potti. Laim lõika viiludeks. Kui vaja, lisa poti põhja veidike vett. Lase kompotil podiseda, kuni viljad muutuvad pehmeks, siis lisa maisitärklis ja lase veel natuke podiseda.Täida pokaalid riisipudinguga ja peale pane hapukat puuviljakompotti. Kaunista Kreeka pähkli ja riivitud laimikoorega.NIPP!Riisipudingut võid muidugi teha ka tavalisest piimast keedetud pudruga, kuhu oled sisse seganud vanilliga maitsetatud vahukoore.


Amet hoiatab ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi turustaja eestPõllumajandus- ja Toiduamet (PTA) hoiatab tarbijaid ebaseadusliku ja imeravimi pähe müüdava toidulisandi Tonerin turustaja eest. Käitleja müüb toidulisandit veebilehe https://tonerin.store/et/ ja telefonimüügi kaudu. Kuna toidulisandile esitatud väited ei vasta tõele ja koostis pole teada, petetakse sedasi tarbijate usaldust ja ohustatakse tervist.PTA toiduosakonna peaspetsialisti Brigitte Salmuse sõnul ei ole Põllumajandus- ja Toiduametit toidulisandist teavitatud ning toidulisandi koostis ei ole teada. «Veebilehel esitatakse toidulisandile ebatõeseid ja keelatud väiteid, nagu näiteks kõrvaldab peavalu, nõrkuse kehas, iivelduse, taastab nägemise,» kommenteerib Salmus, lisades, et toidule (sh toidulisandile) ei ole lubatud esitada väiteid, viidates selle meditsiinilisele mõjule, kui antud väide ei ole tõendatud. «Toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi,» jätkab ta.
Käesoleval juhul on tegemist Araabia Ühendemiraatidesse registreeritud ettevõttega E-Trade Skyline FZE. Toidulisandi kodulehel puudub info müüja kohta, niisamuti viitab pettusele raskesti jälgitav tekst ja eksitav info. Soovitame tarbijal enne ostu sooritamist kriitiliselt hinnata ettevõtte kodulehte ning igal juhul teavitatud toodete andmebaasist üle vaadata, kas toidulisandist on teavitatud. Kõik Eestis müüdavad toidulisandid peavad olema teavitatud.
Soovitused tarbijale:

	kontrolli, kas toidulisand on kantud teavitatud toodete andmebaasi;
	vaata, kas veebileht on korrektses eesti keeles, kaupleja kontaktid on adekvaatsed ning olemas on klienditeenindus;
	vaata, kas veebilehel on korrektsed tellimustingimused ning muu oluline info. Vaata täpsemalt järele: Ostmine e-poest | Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (ttja.ee);
	tea, et toidulisanditele ei tohi omistada inimeste haigusi vältida aitavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi;
	kui üks nendest eelnevatest tingimustest ei ole täidetud, kaalu ostu sooritamata jätmist, et mitte seada ohtu oma tervist ega tekitada majanduslikku kahju.

Toiduohutusalase seadusandluse alussäte on, et toidu ohutuse eest vastutab seda toitu tootev käitleja, kes peab tarvitusele võtma kõik meetmed ohutuse tagamiseks. Ameti kohustus on teavitada tarbijaid, kui turule on jõudnud toit, mida ei saa ohutuks pidada.


Pärnu mehele lubati 6000 eurot, jäi ilma enam kui 5900 eurostKolmapäeval, 7. juunil alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et maikuus helistati 50-aastasele Pärnu mehele ja öeldi, et tal on krüptovaluuta tehingu eest saada 6000 eurot.
Helistaja juhendamisel laadis mees enda arvutisse AnyDesk programmi ja registreeris end veebilehe Binance kasutajaks.
Seejärel tegi mees helistaja soovitusel LHV panka konto, kuhu kandis tehingu tegemiseks vajamineva raha.
Mai lõpus teatati talle, et rahaülekandeks tuleb tal teha konto ka Krakenis, mida mees ka tegi. Seejärel tehti mehe kontolt krüptoraha vahendusfirmade kaudu kaardimaksena ülekandeid, misjärel õhutati meest krüptoraha vahendusfirma kaudu täiendavalt raha juurde maksma.
Tekitatud rahaline kahju on üle 5900 euro.


Pressinõukogu tegi Raplamaa Sõnumite kohta tauniva otsuseTALLINN, 8. juuni, BNS – Pressinõukogu arutas Andi Liblikmani kaebust 19. aprillil Raplamaa Sõnumites ilmunud artikli "Kehtna valla suhtes on esitatud korruptsioonikahtlus“ peale ja otsustas, et leht rikkus head ajakirjandustava.
Artikkel räägib sellest, et Kehtna valla haljasalade hooldushankes osales ka valla juristi Andi Liblikmani firma.
Andi Liblikman kaebas Pressinõukogule, et artiklis on avaldatud tahtlikult valeinfot. Kaebaja märgib, et artiklist järeldub, et teda kahtlustatakse või süüdistatakse korruptiivse teo toimepanemises, kuigi samas ei ole politsei- ja piirivalveamet algatanud tema suhtes väärteo- ega ka süüteomenetlust korruptiivse teo toimepanemise episoodi uurimiseks.
Kaebaja lisas, et talle ei ole esitatud kahtlustust ega süüdistust korruptiivse teo toimepanemise kohta ning samuti ei toimu kohtumenetlust, kus ta oleks kohtualune. Kaebaja märgib, et artiklis on valeväide, nagu oleks tal ligipääs valla dokumentidele ja nende koostamisele ning võimalus neid endale kasulikult suunata. Kaebaja lisas, et artiklis vastab tõele, et hanke üle teostas järelevalvet rahandusministeerium, kuid järelevalvemenetlus lõpetati. Kaebaja ei ole rahul, et talle sõna ei antud ning vastulauset ei pakutud. Samuti ei parandanud leht valeinfot.
Raplamaa Sõnumid vastas Pressinõukogule, et teema tõstatus sellest, et valla haljasalade hooldushanke valikust kõrvale jäetud firma esitas vaide nõudega tunnistada kehtetuks Kehtna vallavalitsuse poolt korraldatud haljasalade hoolduse hange kõikides osades, kus osales kaebaja firma. Vaide esitajal oli tekkinud kahtlus, et Andi Liblikmanil võis ametist tulenevalt olla ligipääs valla dokumentidele ja nende koostamisele. Artikli autor ei ole uudisloos andnud hinnangut Kehtna vallavalitsuse poolt korraldatud haljasalade hoolduse hankele ja selle tulemustele, vaid kirjeldanud vaide esitamise asjaolusid ja seda, et esitatud vaide alusel alustas rahandusministeerium järelevalvemenetlust.
Kuna vallavalitsus on kohalikku võimu teostav asutus, mille tegevusest on kodanikel õigus teada saada, pidas toimetus vajalikuks juhtunut käsitleda. Toimetus ei pidanud vajalikuks suhelda Andi Liblikmaniga, kes toimetuse hinnangul oli selles juhtumis kõrvaline isik – otsuse hanke võitja kohta tegi vallavalitsus ja nende seisukoht on artiklis ära toodud. Toimetus muutis 19. aprillil oma veebivariandis valla palvel uudise pealkirja selliseks: „Rahandusministeerium uurib Kehtna vallas läbi viidud hanke seaduspärasust” ja pakkus vallavanemale vastulause võimalust, kuid toimetusele saadetud tekst ei olnud sisuliselt vastulause. 26. aprillil ilmus Raplamaa Sõnumites ka uudis „Rahandusministeerium lõpetas Kehtna vallavalitsuse suhtes järelevalvemenetluse”.
Pressinõukogu otsustas, et Raplamaa Sõnumid rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti, mis näeb ette, et konflikti sisaldava materjali puhul peab ajakirjanik ära kuulama kõik osapooled. Pressinõukogu hinnangul oleks pidanud Andi Liblikmanile artiklis sõna andma, sest ta on konflikti osapool ja teda süüdistatakse korruptsioonis. Kuigi vald osapoolena sai sõna ja vallavanem vastas artiklis enamikule etteheidetest, siis artiklis oleks kaebaja pidanud saama võimaluse kommenteerida süüdistust, miks tema ettevõte loodi just hanke ajaks.
Leht avaldas otsuse veebis 1. juunil ja paberlehes 7. juunil.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Pärnakas kaotas kelmile suure summaPolitsei asus uurima juhtumit, kus Pärnus elav 50aastane mees kaotas kelmile pea 6000 eurot.
Nimelt helistati mais pärnakale ja öeldi, et tal on krüptovaluuta tehingu eest saada 6000 eurot. Helistaja juhendamisel laadis mees enda arvutisse AnyDeski programmi ja registreeris end veebilehe Binance kasutajaks. Seejärel tegi mees helistaja soovitusel LHV panka konto, kuhu kandis tehingu tegemiseks vajamineva raha. Mai lõpus teatati talle, et rahaülekandeks tuleb tal teha konto ka Krakenis, mida mees tegigi. Seejärel tehti tema kontolt krüptoraha vahendusfirmade kaudu kaardimaksena ülekandeid, misjärel õhutati teda krüptoraha vahendusfirma kaudu raha juurde maksma.
Ohvrile tekitatud rahaline kahju ületab 5900 eurot.
Juhtunu asjus alustati kriminaalmenetlus paragrahvi alusel, mis käsitleb kelmust. Varalise kasu saamise eest tegelikest asjaoludest teadvalt ebaõige ettekujutuse loomise teel määratakse rahaline karistus või kuni kolmeaastane vangistus.


Raivo Küüt: kuidas usaldada heategevust, kui usaldus on murtud?   Eesti annetuskultuur ja -keskkond on aasta aastalt jõudsalt arenenud ning Johanna-Maria Lehtmele ja MTÜ-le Slava Ukraini langenud kahtlusevari ei tohi heita varju kogu sektori tegevusele. Nii nagu igas valdkonnas peame ka heategevuseks annetamisel muutuma teadlikumaks ja nõudlikumaks, kirjutab Raivo Küüt.   Rahvusvahelise heategevuse uuringu World Giving Indexi annetamise edetabeli andmetel oli Eesti 2017. aastal heategevuseks annetamise edetabelis enam kui saja riigi võrdluses 84. kohal (annetajaid 22 protsenti elanikest). 2022. aastaks oli Eesti tõusnud juba edetabeli 34. kohale. Eelmisel aastal leidis ühtekokku 43 protsenti meie kaasmaalastest võimalusi annetamiseks. Heategevuse määra kasv ja ühiskonna suurem kaasatus annetamisse näitab ühiskonna küpsust, kodanikuks olemise vastutustunnet ja empaatiavõimet. Inimesed mõistavad, et lisaks riigi tegutsemisele saab igaüks ise kiirelt ja paindlikult aidata abivajajaid koondudes kodanikuühiskonnana vabaühendustesse või usaldades ja toetades nende tegevust. Eestis koguti 2022. aastal annetusi 62,8 miljonit eurot, kui jätta arvestamata anonüümsete annetuskastide ja -telefonide osa. See on suurim annetuste summa Eestis läbi aegade. Kui võtta aluseks 2021. aastal tehtud annetused kogusummas 54,7 miljonit eurot (anonüümsete annetuste osakaal moodustas sellest 25 protsenti), siis võiks spekulatiivselt mullu tehtud annetuste kogusumma ulatuda ligikaudu 80 miljoni euroni. Me oleme olnud tublid ja väljendanud oma soovi aidata hädasolijaid. See teeb meile au ja me oleme selle üle uhked. Annetamisega teeme alati heateo. Me usaldame end heategevusorganisatsiooni kätesse, mis annetust küsib ja lubab seda kasutada õilsatel eesmärkidel. Just nendeks lubatud eesmärkideks me heateo teemegi. Kahjuks juhtub ka heategevuses olukordi, mis heidavad sellele varju, panevad meid piinlikkust ja ebamugavust ning teatud süütunnet tundma. Johanna-Maria Lehtmele langenud kahtlustuste vari on täpselt selline juhtum ja teinud ärevaks paljud annetajad. See on tekitanud palju küsimusi stiilis "kuhu läks minu raha?", "kas seda kasutati õigetel eesmärkidel?", aga võib-olla ka seda laadi mõtteid, et miks ma ometi neile annetasin või et ma ei tee seda enam kunagi. Ma mõistan neid vastakaid tundeid ja tunnen ise selles olukorras samamoodi ebamugavalt. Olen siseministeeriumis vastutav kodanikuühiskonna poliitikakujundamise eest. Selle üks oluline osa on heategevus, sealhulgas annetamiskeskkond. Alates Venemaa Föderatsiooni agressioonist Ukrainasse tegelesime ja toetasime erinevaid võrgustikke, et Eesti ja eestimaalased saaksid Ukrainat ja ukrainlasi nii Ukrainas kui ka Eestis aidata. Julgustasime inimesi annetama nii oma raha kui ka vaba aega ja muid esemeid ning vahendeid. Teeme seda siiani, sest annetaja teeb head, süü ei lasu annetajal. Minu seisukoht ja uhkustunne meie ühiskonna abivalmiduse üle ei ole siiski selle ühe juhtumi tõttu kõikuma löönud. Ma tean, kui paljud heategevusorganisatsioonid tegelevad igapäevaselt aitamisega, inimeste või loomade heaolu parandamiseks ja keskkonna heaks. Väga paljud meie ümber vajavad seda abi, mida need tublid organisatsioonid pakuvad."Annetaja tegutseb alati abivajaja huvides. Ta teeb oma annetuse abivajaja vajadusest lähtudes."Me ei tohi üksikutest negatiivsetest juhtumistest lasta kustuda oma sisemisel tahtel aidata. Annetaja tegutseb alati abivajaja huvides. Ta teeb oma annetuse abivajaja vajadusest lähtudes. Ja niipea kui ta on annetuse teinud, on tema oma osa heategevusest korda saatnud. Kõik, kes annetasid MTÜ Slava Ukraini heategevuseks, kõik tegid heateo. Aga samal ajal vajame ka vastuseid. Me vajame vastuseid, sest need parandavad meie ühiskonda löödud haavad ja aitavad meil saada tugevamaks ja teadlikumaks. Aitavad areneda. Ma usun meie õiguskaitseasutustesse, nende võimekusse teha kindlaks need isikud, kes inimeste head tahet aidata kurjasti ja omakasu ajenditel on ära kasutanud. Nii saame kindlasti selgust, mis ikkagi täpselt juhtus MTÜ Slava Ukraini heategevuslike annetustega. Aga ma olen kindel, et ka kõik tuleviku petturid või omakasupüüdjad, kes inimeste head tahet kasutades rikastuda püüavad, saavad ilmsiks ja väärilise karistuse. Sest sellised inimesed rikuvad paljude heategevuse eest seisjate ja täna igapäevaselt annetusi koguvate heategijate ausat ja hea nime. Laias laastus võime annetamisel sattuda kas kelmuse või omakasu toimepanemisele. Ühel juhul pole annetajal kavatsustki heategevusega tegeleda ja ta loob annetajalt annetuse saamiseks pettekujutelma, et keegi vajab abi või et tema seda abi annab. See ei erine mitte kuidagi ükskõik millisest muust kelmusest, välja arvatud oma erilise küünilisuse poolest kasutades ära inimeste kaastundlikkust. Teisel juhul võib juhtuda, et kogutavat annetust kasutatakse lisaks eesmärgipärasusele ka omakasu ajenditel. Mõlemal juhul vastutab ikkagi konkreetne isik, kes sellise süüteo toime paneb, mitte annetaja. Aga kas ma saaksin olla kuidagi teadlikum? Kuidas ma saaksin ise kuidagi võimalikke riske ära hoida? Esimene asi on meie sisetunne, kas mul tekib usaldus annetuse küsija ja organisatsiooni eesmärgi suhtes või tekitab see kahtlusi. Juhinduda tuleb oma sisetundest. Vestelge ja tundke huvi, see näitab ühtlasi ka lugupidamist, uurige annetuse koguja tausta kohta. Kellega on tegu, miks just nemad, mis nende suurem eesmärk on ja kui suur mõju sellel annetusel on? Küsige, kas on olemas avatud ja läbipaistev kommunikatsioon annetuste ja nende kasutuse üle. Kui palju annetustest kulub organisatsiooni kuludeks ja kas ühingul on vastutustundlik juhtimine ning paigas järelevalve protsessid. Kui saadud vastused teid ei veena, siis annetage oma raha mõnele teisele organisatsioonile, mis neile küsimustele vastata suudab. Vestlusel saadud info alusel tasub teha taustauuringut, et oma veendumust kasvatada. Heategevuskeskkonna kujundamisel teeme head koostööd oma strateegilise partneri Vabaühenduste Liiduga. Nende eestvedamisel on koostatud annetuste kogumise hea tava. Hea tavaga liitujad panustavad läbipaistvatesse kokkulepetesse annetuste kasutamisel ja kindlustavad, et abi jõuaks abivajajani. Kokkuleppega liitunud 162 organisatsiooni on lubanud, et täidavad hea tava reegleid, informeerivad annetajaid täpselt annetuste kasutamisest ja pakuvad igakülgset infot organisatsiooni telgitaguste kohta. Nimekiri neist on leitav siit. Annetades olen alati püüdnud juhinduda ülalnimetatust, et kindlustunne annetuste koguja aususe kohta saada. Suurem osa minu annetustest ei ole nõudnud sügavat kontrolli. Annetuse küsijad on olnud tublid, pole jätnud kunagi kahtluse varju ja peale annetust on mul hea ja uhke tunne. Olen annetanud Toidupangale poodides toidu kogumisaktsioonides, aidanud kooli alguses vähekindlustatud lastele koolivahendeid hankida, Jõulutunneli annetusnumbritel helistanud või annetanud kirikute annetuskarpide kaudu ja pandipakendi tagastamisel. Aitäh kõikidele annetajatele ja heategevusorganisatsioonide esindajatele, kes te igapäevaselt seisate silmitsi abivajajate mure ja annetajatega, märkate ja võimaldate meil head teha!     					Toimetaja:  Kaupo Meiel


Prokuratuur vaidlustas Nikolai Ossipenko vabastamise riigikohtusTALLINN, 8. juuni, BNS – Prokuratuur vaidlustas riigikohtus Tartu ringkonnakohtu määruse, millega korruptsioonikuritegudes kahtlustatav Ida-Virumaa ärimees Nikolai Ossipenko vabastati vahi alt, sest leiab, et vabaduses võib Ossipenko jätkata kuritegude sooritamist, kirjutab Põhjarannik.
"Prokuratuur vaidlustas Tartu ringkonnakohtu määruse ning taotleb riigikohtult Ossipenko vahi alla võtmist, sest prokuratuuri hinnangul saab vaid nii ära hoida uute kuritegude toimepanemist ja menetlusest kõrvalehoidmist," lausus Viru ringkonnaprokuratuuri avalike suhete nõunik Kristiina Kivari.
Tartu ringkonnakohus otsustas 24. mail Nikolai Ossipenko vahi alt vabastada, kuna leidis, et tema jätkuv vahi all hoidmine ei ole põhjendatud. Ringkonnakohus tühistas Viru maakohtu 28. aprilli määruse, millega rahuldati riigi peaprokuröri taotlus kahtlustatava Nikolai Ossipenko vahi all pidamiseks rohkem kui 6 kuud.
Ringkonnakohtu hinnangul ei olnud põhjendatud Ossipenko suhtes tõkendina vahistamine. Asja analüüsides nähtus ringkonnakohtule, et üle 6 kuu vahistamise pikendamist taotles prokuratuur alusel, et kriminaalasi on hinnatav eriti keeruka ja mahukana.
Ehkki kahtlustatavaid on mitmeid ei andnud see ringkonnakohtu hinnangul veel alust järelduseks, et tegemist oleks eriliselt keeruka või mahuka kriminaalasjaga. Ossipenko jätkuv vahi all pidamine lihtsalt tõendite vormistamise ning süüdistusakti koostamise tõttu ei olnud ringkonnakohtu hinnangul põhjendatud.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Volikogu kinnitas Tartu abilinnapeaks Meelis LeidtiTALLINN, 8. juuni, BNS – Tartu linnavolikogu kinnitas neljapäeval rahanduse ja linnavara valdkonna uueks abilinnapeaks erakond Isamaa liikme Meelis Leidti.
Meelis Leidti toetas 43 volikogu liiget, vastuhääli ei antud. Meelis Leidt liitus Isamaaga pärast viimaseid kohalikke valimisi 2021. aastal. Ta on lõpetanud ülikooli sporditeaduste erialal.
Senine rahanduse ja linnavara abilinnapea Priit Humal astus seoses kuriteokahtlustuse saamisega ametist tagasi 1. juunil. "Astun abilinnapea ametist tagasi linnavalitsuse tegevuse läbipaistvuse ja töörahu huvides. Mulle esitatud kahtlustused ei ole põhjendatud," ütles Priit Humal toona.
Kaitsepolitsei esitas mai lõpus Tartu abilinnapeale Priit Humalale ja temaga seotud 53-aastasele Parvel Pruunsillale kahtlustuse korruptsioonikuriteos. Abilinnapeale esitati kahtlustus toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, temaga majanduslikult seotud ettevõtjat kahtlustatakse toimingupiirangu rikkumisele kaasaaitamises.
Kahtlustus on seotud Tartus  Kuperjanovi tänav 9 kinnistuga, mis jäi 2017. aastal Eesti Rahva Muuseumi kolimise järel vabaks. Riigi Kinnisvara AS (RKAS) korraldas sellele 2017. aastal avaliku enampakkumise, kuid kuna kinnistut soovis endale ka Tartu linn, tühistas toonane riigihalduse minister enampakkumise ja andis linnale õiguse osta kinnistu esmajärjekorras. Tartu linn plaanis hoonet kasutada Tartu kultuuriasutuste tegevuseks ja sellega oli arvestatud ka Tartu 2025. aastani tehtud arengukavas. 2022. aasta septembris esitas RKAS linnale lepinguprojekti, mille alusel pidi toimuma kinnistu omandamine.
Kahtlustuse järgi oli kinnistust osamal ajal huvitatud Pruunsild, kes soovis, et kinnistu saaks endale 2017. aastal enampakkumise võitnud MTÜ, millega ettevõtja ka ise seotud on. Alates 2022. aasta augustist ehk pärast seda, kui RKAS oli linnale lepinguprojekti edastanud, hakkas ettevõtja kahtlustuse kohaselt suunama abilinnapead nii, et linn tehingust loobuks ja RKAS saaks korraldada uue avaliku enampakkumise. Teades ettevõtja huvi, tegi abilinnapea kahtlustuse kohaselt endast oleneva, et linn oma senistele plaanidele vaatamata loobuks kinnistu omandamisest.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politsei hoiatab telefonikelmuste eestRaimond Keerdo
politseikadett
Aina rohkem on viimase aasta jooksul sagenenud telefoni teel levivad õngitsus- ja petukõned. Petukõned on telefonikõned, mida teevad kurjategijad, kes püüavad inimeste isiklikku teavet varastada ja pettuste teel tulu teenida. Selliste kõnede eesmärk on jätta ohvrile mulje, nagu oleks helistajaks mõni teenusepakkuja (näiteks pank või investeerimisteenuste osutaja). Ohvri käest üritatakse välja petta tema pangakoode või krediitkaardi andmeid.

Kuidas aru saada, et asi pole õige?
● Olge ettevaatlik tundmatute numbrite suhtes. Üsna tihti tehakse petukõnesid teistest riikidest ning välismaise suunakoodiga number on esimene märk sellest, et tegemist ei ole õige asjaga.
● Helistaja räägib võõras keeles. Kelmid kõnelevad valdavalt vene keeles. Tavaliselt on tegemist välismaalastega, kes ei oska mitte ühtegi sõna eesti keelt. Seega, kui saad kõne pangaesindajalt, kes ei räägi eesti keelt, on asi juba kahtlane. Kui tekib kahtlus, siis rääkige edasi eesti keeles, mille peale petturid üldjuhul kõne ise lõpetavad.
● Ärge usaldage automaatseid sõnumeid. Kui saate automaatse sõnumi, milles teil palutakse oma isiklikke andmeid jagada, ärge kunagi vastake sellisele sõnumile. Petturid kasutavad sageli selliseid sõnumeid, et teie isikuandmeid varastada. Kui saad SMS-i, milles on internetilink, siis ära vajuta sellele. Kui tuleb SMS näiteks kullerifirmalt, kuid te ei ole ühtegi pakki tellinud, siis on üldjuhul tegu kelmusega ja mõistlik on mitte linki avada. Üldjuhul küsitakse petukirjades kontakt- või pangaandmeid või näiteks ettemakset paki kohta. Kui SMS tundub kahtlane, tuleks seda ignoreerida ja see enda telefonist kustutada.

Politsei ja pank ei küsi teie paroole. Politsei ei helista kunagi inimesele ja ei küsi tema käest ID-kaardi PIN-koode, veel vähem krediitkaardi koode või muid isiklikke koode. Samamoodi on ka pangaesindajatega, kes kunagi ei küsi inimeselt tema panga PIN-koodi telefoni teel. Kui teie poole pöördutakse sellise küsimusega, tuleks kõne lõpetada.
Kui kahtlustad, et oled võimalikule petturile juba raha üle kandnud või oma pangakonto või kaardi andmeid jaganud, siis võta kohe ühendust enda pangaga ja teavita politseid numbril 112.


Uus abilinnapea Meelis Leidt sai volikogult suure toetuseTartu volikogu kinnitas tänasel istungil linnavalitsuse uue liikme suures üksmeeles, Meelis Leidt sai poolthääli 43.Meelis Leidt (54) on kehakultuuriharidusega ja töötanud mitmetes ettevõtetes turunduse ja ekspordi valdkonnas. Abilinnapeana on tema vastutusvaldkonnad rahandus ja linnavarad.
Isamaa erakond oli sunnitud uue abilinnpea leidma, kui Priit Humal eelimisel nädalal korruptsioonikahtluste kerkides tagasi astus.


Kelmus6. juunil pöördus politseisse inimene, kes soovis Facebook Marketplace'ist osta tõukeratast. Inimene tasus tõukeratta eest küsitud summa, aga ei ole siiani tõukeratast saanud ning müüja ei vasta enam sõnumitele. Kelmusega tekitatud kahju on 222 eurot.PPA/VOOREMAA