Imavere kooli õpilased unistasid poksikotist„Oluline on noori juba varases eas otsustusprotsessidesse kaasata,“ sõnas Imavere kooli ettevõtliku kooli koordinaator ja õppealajuhataja Gerly Lehtmets.
Hiljuti said Imavere kooli õpilased välja pakkuda ideid, mida kooli eelarvest osa rahaga teha. Nimelt tehti esimest korda Imavere kooli kaasav eelarve. Ühingu MTÜ Korruptsioonivaba Eesti ning SA Eesti Koostöö Kogu algatatud kaasava eelarvestamise projekt koolides on esimene laiaulatuslikum ettevõtmine Eestis, kus kohalike omavalitsuste kaasava eelarvestamise eeskujul saavad õpilased välja töötada, arendada ja esitleda ideid, millest koolipere valib kõige sobilikuma välja.
„Juba kevadel (2022. aastal) ma kuulsin sellest, et on olemas selline kogukond nagu kaasavat eelarvet rakendatavate koolide võrgustik. Olime nõus sellest osa võtma,“ selgitas Lehtmets ja lisas, et osalemine on tehtud hästi arusaadavaks ja lihtsaks - olemas on juhendid ja vajadusel tugi. Imavere koolis tegeles kaasava eelarvega peamiselt õpilasesindus.
Lehtmetsa sõnul aitasid õpilaste ideid lõplikeks projektideks vormida õpetajatest mentorid. „Otsustasime, et mentoriks ei tohiks olla klassijuhataja, et õpilased õpiksid ka teistega koostööd tegema.“
Kaasavasse eelarvesse tuli alguses 15 ideed, kuid lõplikult vormistatud oli neist neli. Hääletamisel osalesid projektid „Suured ja väikesed kiiguvad“, „Poksikott jõusaali“, „Puukujuline lugemisnurk“ ning „Koolikell“. Näiteks puukujulise lugemisnurga soovisid õpilased ise teha ning olid enda projekti otsinud materjali ning ideid, kuidas ja millist võiks teha. Koolikella projektis aga sooviti valjemat koolikella, et ka algklasside lapsed seda enda ruumidesse hästi kuuleksid.
Kui ideed olid välja selgitatud, algas tutvustamine ja hääletamine. „Ideid tutvustasime nii trüki- kui ka kirjatähtedes, et kõik saaksid osaleda,“ selgitas Lehtmets ja lisas, et kuigi hääletamine jäi veidi halba perioodi, sest palju oli haigeid, oli siiski projektide omavaheline võistlemine tasavägine ning parim kuulutati välja kooli sünnipäeva aktusel 9. detsembril.
Veebruari vaheajal saadigi võiduidee ehk poksikott koolimajja. Lehtmetsa sõnul siiski ideed veidi kohendati ehk poksikott leidis endale koha hoopis koridoris ning jala peal, et õpilastel oleks võimalikult mugav. Ka jäi sellist kotti ostes veidi raha alles, nii et ka kiiged leidsid endale koolimajas koha.

MARIS PRAATS


Petturid õngitsevad aktiivselt andmeid Omniva pakiteadetegaMitmed lugejad on täna Postimehele teada andnud, et saavad Omnivalt teateid, justkui ei oleks nende pakki valede andmete tõttu võimalik kätte toimetada ning andmeid tuleb uuendada. Linki avades küsitakse saaja kaardiandmeid. Omniva kinnitab, et nemad selliseid andmeid ei küsi ning tegemist on pettusega.Täna mitmele lugejale saadetud sõnumis kirjutatakse, et nende paki kättetoimetamine on peatatud vale sihtkoha teabe tõttu. «Maja number puudub ja seda ei saa kohale toimetada. «Palun ajakohastage oma aadressi, et see uuesti kätte toimetada,» seisab teates.

Omniva nimel saadetud teade
Kuvatõmmis.

Sõnumis sisalduvale lingile vajutades avaneb lehekülg, milles küsitakse krediitkaardi andmeid.

Omniva nimel saadetud teade
Kuvatõmmis.

«Esimese hooga hakkasingi mõtlema, et kas ootan mingit pakki,» lausus Postimehele teate infot jaganud klient.
Omniva meediasuhete juht Kristina Haavala lausus, et petturid tegutsevad viimastel aastatel vahelduva eduga kogu aeg ning püüavad raha välja petta Omniva nimel erinevatel viisidel: sõnumite ja emailidega ning ka e-ostukeskkondades. Pöördumiste sagedus pettuste teemal on igapäevane, kuid maht kõikuv ja oleneb valdavalt uute petuversioonide ilmumisest.
«Just hetkel levib libakampaania, kus kliendile saadetakse e-mail, et teie paki kättetoimetamine on peatatud vale sihtkoha teabe tõttu ja küsitakse aadressi ajakohastamist, et isikuandmete väljapetmisega pääseda ligi pangaandmetele,» lausus ta.
Petturid kopeerivad Haavala sõnul visuaalselt väga detailselt Omniva sõnumeid, digitaalseid keskkondi ja e-teenuseid ning saadavad heausklikele klientidele erinevatel viisidel pöördumisi, et petta välja isikuandmed või küsida ette makset paki kättesaamiseks. Aja jooksul on petturid muutunud ka vilunumaks, kui varem levisid peamiselt venekeelsed pettused ja eestikeelsed olid üldjuhul vigased, siis nüüd on liikvel ka heas eesti keeles pettuseid.

Tasumine Omniva pakiteenuse eest

Pakkide kättesaamiseks Omniva kaudu on tasumiseks kolm varianti: klient maksab juba paki vormistamise ajal või paki kättesaamisel pakiautomaadis, postkontoris või otse kullerile ja saab kohe kauba vastu.
Omniva ei küsi paki eest tasu SMSi ega e-kirja vahendusel. Kulleriga kohale toodud paki eest saab maksta kohapeal, kuid sel juhul makstakse alati paki kättesaamisel.
Kuller alati registreerib paki üleandmise ja maksta saab kaardiga või soovi korral ka sularahas.
Kuller ei tule kunagi kohale makse ettetegemiseks (ilma kauba üleandmiseta) – sel juhul on tegemist pettusega!

Näiteks: pakk on saadetud tagasi, pakil on vaja lisakontrolli, paki eest tuleb tasuda ette, pakk peab minema tollikontrolli jne. Veel küsitakse kinnitust Western Unioni maksele. Ostukeskkonnas saadetakse toote müüjale link, millega petturist ostja küsib müüja andmeid makse tegemiseks. Lisaks saadavad petturid petusõnumeid, kus teatakse kirjavigadega tekstisõnumis, et «Teie saadetis on kinni maksmata tühistamistasude tottu. Ootame teie makset, et saaksime kohaletoimetamist jätkata: https://medfer.ee/shipping».

Olge valvsad

«Soovitame olla valvas iga makse tegemisel, sealhulgas alati kontrollida üle makse saaja andmed. Vähimagi kahtluse korral soovitame enne makse tegemist võtta ise ühendust Omniva klienditeenindusega telefonil 661 6616,» soovitab Haavala.
«Kurikaelad otsivad kahjuks pidevalt uusi võimalusi pettusteks ja nende vastu aitab eelkõige inimeste enda teadlikkus ja tähelepanelikkus. Oluline on meeles pidada lihtsat fakti – Omniva ei küsi paki eest tasu sõnumi või e-maili vahendusel saadetud lingiga,» lausus Haavala.
«Kurikaelad otsivad kahjuks pidevalt uusi võimalusi pettusteks ja nende vastu aitab eelkõige inimeste enda teadlikkus ja tähelepanelikkus. Oluline on meeles pidada lihtsat fakti – Omniva ei küsi paki eest tasu sõnumi või e-maili vahendusel saadetud lingiga,» lausus Haavala.


Riigikogu istung kestab järjest juba kaheksateistkümnendat tundiTALLINN, 11. mai, BNS - Parlamendis täiemahulist obstruktsiooni alustanud opositsioon jätkab sellega juba neljandat päeva ning viimane riigikogu täiskogu istung kestab praegu järjest juba kaheksateistkümnedat tundi.
Riigikogu alustas kolmapäeval tööpäeva kell 12, kui algas kaks tundi väldanud infotund. Kell 14 algas riigikogu täiskogu istung, kus oleks pidanud tulema esimesele lugemisele peretoetusi vähendav eelnõu, kuid seda ei ole saanud parlament opositsiooni obstruktsiooni tõttu seni veel arutama hakata.
Parlament pole alates esmaspäevast jõudnud lõpule isegi istungi rakendamisega, kuna opositsioon on kasutanud õigust esitada istungi alguses arupärimisi ja küsimusi valitsuse liikmetele, mida on vürtsitatud sadade protseduuriliste küsimustega. Seetõttu pole parlament suutnud kinnitada ka selle nädala päevakorda, ühtlasi pole valitsuse esindaja saanud võimalust anda üle seaduseelnõusid, sealhulgas peretoetuste vähendamist puudutavat eelnõu.
Kolmapäeval alanud täiskogu istung, mis on väldanud järjepanu läbi terve öö, lõpeb neljapäeva hommikul kell 10, kui algab uus, neljapäevane täiskogu istung.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE), Isamaa ja Keskerakonna fraktsioon alustasid esmaspäeval riigikogus täiemahulist obstruktsiooni, et takistada valitsusel langetada peretoetusi ja tõsta makse.
EKRE esimehe Martin Helme sõnul plaanib praegune valitsus läbi suruda poliitikat, mis Eesti elu edendamise asemel viib riigi hävingukursile. "Rahva sündimuse tõstmiseks on hädavajalik, et riik suuri peresid igakülgselt toetaks, mitte toetust ei vähendaks. Selleks, et riigieelarvesse raha juurde saada, tuleb majandust hoogustada, milleks on parim viis maksude langetamine, mitte tõstmine. Praegune valitsus ehitab hääbuva rahvastiku ja kiratseva majandusega Eestit. Meie ei lase sellel juhtuda," ütles Helme.
Helme sõnul kavatseb EKRE fraktsioon koostöös Keskerakonna ja Isamaaga kasutada kõiki riigikogu kodukorras ette nähtud võimalusi, et valitsuse poliitikat pidurdada.
"On oluline meeles pidada, et valitsusel puudub rahva mandaat oma plaanide elluviimiseks – valimiskampaanias vaikiti nii peretoetuste kallale minekust kui ka maksutõusudest. Meie eesmärk on rahvale valetanud ja pettusega võimule saanud valitsus esimesel võimalusel kukutada," märkis Helme.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Lauri Hussar kutsus kokku riigikogu vanemate koguTALLINN, 11. mai, BNS - Riigikogu esimees Lauri Hussar kutsus neljapäeva pärastlõunaks kokku riigikogu vanemate kogu, et otsida lahendust opositsiooni viljeleva obstruktsiooni lõpetamiseks.
Hussari ettepanekul koguneb riigikogu vanemate kogu kell 13.15. Riigikogu aseesimehe Toomas Kivimägi sõnul on vanematekogu kokku kutsutud riigikogu töö edasise korralduse paika panekuks.
Parlamendis täiemahulist obstruktsiooni alustanud opositsioon jätkab sellega juba neljandat päeva ning viimane riigikogu täiskogu istung kestab praegu järjest juba kahekümneesimest tundi.
Riigikogu alustas kolmapäeval tööpäeva kell 12, kui algas kaks tundi väldanud infotund. Kell 14 algas riigikogu täiskogu istung, kus oleks pidanud tulema esimesele lugemisele peretoetusi vähendav eelnõu, kuid seda ei ole saanud parlament opositsiooni obstruktsiooni tõttu seni veel arutama hakata.
Parlament pole alates esmaspäevast jõudnud lõpule isegi istungi rakendamisega, kuna opositsioon on kasutanud õigust esitada istungi alguses arupärimisi ja küsimusi valitsuse liikmetele, mida on vürtsitatud sadade protseduuriliste küsimustega. Seetõttu pole parlament suutnud kinnitada ka selle nädala päevakorda, ühtlasi pole valitsuse esindaja saanud võimalust anda üle seaduseelnõusid, sealhulgas peretoetuste vähendamist puudutavat eelnõu.
Kolmapäeval alanud täiskogu istung, mis on väldanud järjepanu läbi terve öö, lõpeb neljapäeva hommikul kell 10, kui algab uus, neljapäevane täiskogu istung. Reedeks on riigikogu juhatus kutsunud kokku täiendava istungi.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE), Isamaa ja Keskerakonna fraktsioon alustasid esmaspäeval riigikogus täiemahulist obstruktsiooni, et takistada valitsusel langetada peretoetusi ja tõsta makse.
EKRE esimehe Martin Helme sõnul plaanib praegune valitsus läbi suruda poliitikat, mis Eesti elu edendamise asemel viib riigi hävingukursile. "Rahva sündimuse tõstmiseks on hädavajalik, et riik suuri peresid igakülgselt toetaks, mitte toetust ei vähendaks. Selleks, et riigieelarvesse raha juurde saada, tuleb majandust hoogustada, milleks on parim viis maksude langetamine, mitte tõstmine. Praegune valitsus ehitab hääbuva rahvastiku ja kiratseva majandusega Eestit. Meie ei lase sellel juhtuda," ütles Helme.
Helme sõnul kavatseb EKRE fraktsioon koostöös Keskerakonna ja Isamaaga kasutada kõiki riigikogu kodukorras ette nähtud võimalusi, et valitsuse poliitikat pidurdada.
"On oluline meeles pidada, et valitsusel puudub rahva mandaat oma plaanide elluviimiseks – valimiskampaanias vaikiti nii peretoetuste kallale minekust kui ka maksutõusudest. Meie eesmärk on rahvale valetanud ja pettusega võimule saanud valitsus esimesel võimalusel kukutada," märkis Helme.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Martin Helme: praegune valitsus ehitab hääbuva rahvastiku ja kiratseva majandusega Eestit. Meie ei lase sellel juhtudaEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE), Isamaa ja Keskerakonna fraktsioon jätkavad Riigikogus täiemahulist obstruktsiooni, et takistada valitsusel langetada peretoetusi ja tõsta makse.
EKRE esimehe Martin Helme sõnul plaanib praegune valitsus läbi suruda poliitikat, mis Eesti elu edendamise asemel viib riigi hävingukursile. “Rahva sündimuse tõstmiseks on hädavajalik, et riik suuri peresid igakülgselt toetaks, mitte toetust ei vähendaks. Selleks, et riigieelarvesse raha juurde saada, tuleb majandust hoogustada, milleks on parim viis maksude langetamine, mitte tõstmine. Praegune valitsus ehitab hääbuva rahvastiku ja kiratseva majandusega Eestit. Meie ei lase sellel juhtuda,” ütles Helme.
Helme sõnul kavatseb EKRE fraktsioon koostöös Keskerakonna ja Isamaaga kasutada kõiki riigikogu kodukorras ette nähtud võimalusi, et valitsuse poliitikat pidurdada.
“On oluline meeles pidada, et valitsusel puudub rahva mandaat oma plaanide elluviimiseks – valimiskampaanias vaikiti nii peretoetuste kallale minekust kui ka maksutõusudest. Meie eesmärk on rahvale valetanud ja pettusega võimule saanud valitsus esimesel võimalusel kukutada,” märkis Helme. (BNS)


Riigikogu opositsioon on nagu Ukraina, kes peab võitlust vägivaldse ja valetava Venemaa vastuMis toimub praegu Toompeal tegelikult? Ei vähem ega rohkem kui võitlus riigi ja rahva kestmise eest! Ei ole liialdus seletada toimuvat lahti Vene-Ukraina sõja näitel. Paralleelid on ehmatavad.
1. Putin kuulutas sõja Ukrainale. Reformierakond kuulutas Nursipalu laiendamise protsessiga, lastetoetuste kärpimisega ja maksutõusuga sõja Kagu-Eestile, suurtele peredele ja kodumaisele ettevõtlusele – sisuliselt kogu rahvale. Reformierakonna maksupoliitika on inimeste suhtes alatu ja ebapädev. Meenutame, et Reformierakonna maksupoliitika aastatel 2008-2009 tõi Eestile kaasa Euroopa karmima majanduslanguse ja massilise väljarände. Sellest ei ole midagi õpitud. EKRE majanduspoliitika aastatel 2019-2021 näitas, et just maksulangetused panid majanduse kasvama ja tõid riigieelarvesse rohkem raha.
2. Putin leiab, et võim annab talle õiguse teha kõike, mida hing ihaldab. Reformierakond leiab samamoodi, et võim annab neile õiguse korda saata kõike, mida parteikontor tahab. Ilma igasuguse debatita. Reformierakond ja kuulekad ripatsid Eesti200 ja sotsid ei ole valmis minema mitte mingisugustele kompromissidele Riigikogu opositsiooniga. Ligi poolest Eestist, kes ei hääletanud nende poolt, tahetakse jõhkralt üle sõita.
3. Putin on kindlustanud oma võimu ning toetuse valede ja pettustega. Reformierakond kindlustas oma valimisvõidu samuti valede ja pettusega. Peale selle, et e-valimistel lasub tõsine võltsimiskahtlus, mida pole suudetud ümber lükata, oli nende valimiskampaania kalkuleeritud pettus. Reformierakonna kampaanias ei räägitud midagi maksutõududest, suurte perede toetuste kärpimisest või Nursipalu laienduse kiirkorras menetlemisest. Valetamine jätkub… Reformierakond on väitnud, et opositsioon takistavat Riigikogu tööd ja et võimuliit tahtvat hoopis parlamentaarset arutelu. Mõlemad väiteid on mõeldud rumala valija petmiseks. Võimuliit on kinniste uste taga korduvalt öeldnud, et nemad järele ei anna. Seetõttu teebki opositsioon tavapärasest innukamalt tööd (öösel toimuvad istungid, arupärimised ja seaduseelnõud), et valitsus ei saaks oma kahjulikke muudatusettepanekuid jõuga läbi suruda. Riigikogus toimub koordineeritud vastupanu võimu kuritarvitavale valitsusele.
4. Kõik, mida Putin räägib, on silmamoodus valijate tinistamiseks, et rahvas toetaks vankumatult suurt juhti ja tema poliitikat. Reformierakondlased valetavad tuima näoga rahvale, nagu ainult nende poliitika olekski riigis ainumõeldav. Tegelikkus on vastupidine – Reformierakonna majanduspoliitika on kodumaist ettevõtlust tappev ja eestlaste vaesumist hoogustav.
5. Nii nagu Putin üritab kõigi vahenditega tõrjuda võimu juurest tõrjuda opositsiooni, püüab Reformierakond tasalülitada oma poliitilisi konkurente ja maailmavaatelisi vastaseid. Valimiste eel toimunud EKRE-vastase laimukampaania niidid viivad Reformierakonna peakontorisse.
6. Putini tegevus toob majanduslikku kasu mitte Vene rahvale, vaid võimu teostavale lähiringkonnale. Reformierakonna tegevus ei too kasu rahvale, enamikule Eesti ettevõtjatele, vaid Reformierakonna „oma jopedele“. Suur osa puurottide tegevusest seisneb soodsate tingimuste loomises ja riigi raha suunamises oma liikmete firmadele ja rahastajatele.
7. Venemaal on sõdimiseks rohkem elavjõudu ja alatust, aga ometi on nad avastanud, et suurusele vaatamata ei ole neil õnnestunud Ukrainat alistada. Ka Riigikogus toimuv meenutab Taaveti ja Koljati võitlust. Võimuliidul – nagu nimigi ütleb – on Riigikogus piisavalt palju hääli, et läbi suruda mistahes sigadusi. Koljatist väiksem Taavet ehk opositsioon peab olema leidlik ja leidma riukaid, et suuremat ja jõhkramat vähegi taltsutada.
8. Nii nagu Vene-Ukraina sõja tulemus lõppeb sellega, kellel jagub rohkem tahet ja püssirohtu, nii sõltub ka praeguse koalitsiooni ja opositsiooni sõda sellest, kellel on rohkem tahet ja vastupidavust oma valijate eest võidelda. Kui koalitsioon kompromissile ei lähe, ei tule kompromissi ka opositsiooni poolt. Nii nagu Ukraina hakkab vastu Venemaale kõikvõimalike vahenditega, teeb seda ka opositsioon, eriti EKRE. Nii nagu Putini Venemaa, mõistab tänane võimuliit ainult jõu keelt. Võimuritele, kes on tõstnud relvad oma rahva vastu, tuleb osutada vastupanu.


Pakistani valitsus tõi sõjaväe rahutusi ohjeldamaISLAMABAD, 11. mai, AP-BNS – Pakistani sõjavägi viis kolmapäeval oma üksused piirkondadesse, kus endise peaministri Imran Khani vahistamise järel on puhkenud rahutused.
Kohus võttis teisipäeval kinni peetud Khani kolmapäeval uute korruptsioonisüüdistuste alusel kaheksaks päevaks vahi alla.
Peaminister Shahbaz Sharif ütles pöördumises rahva poole, et Khani toetajad lõhuvad avalikku ja eraomandit, mistõttu on ta sunnitud tooma sõjaväe pealinna Islamabadi, Pandžabi provintsi ja rahututesse piirkondadesse riigi loodeosas.
Kui Khan teisipäeval kinni võeti, tulid rahvahulgad Islamabadi ja teiste suurte linnade tänavatele, tõkestasid teid ja kähmlesid politseiga. Süüdati politsei kontrollpunkte ja autosid. Vägivald on nõudnud kuue inimese elu ja üle tuhande on kinni peetud.
Kolmapäeval ründasid protestijad Loode-Pakistanis Peshawaris raadiojaama.
"Pakistani rahvas ei ole selliseid stseene veel kunagi näinud," ütles Sharif pärast valitsusistungit. "Isegi patsiendid võetakse kiirabiautodest välja ja autod pannakse põlema."
Niisugused rünnakud on andestamatud, ütles peaminister ja hoiatas, et vägivallas osalejaid ootab näidiskaristamine.
Sharif ütles, et Khan vahistati, kuna ta on seotud korruptsiooniga, mille kinnituseks on piisavalt tõendeid.
Ka sõjavägi tegi jõulise avalduse, lubades rakendada karme meetmeid nende suhtes, kes püüavad tõugata Pakistani kodusõtta.
"Mida välisvaenlane 75 aasta jooksul ei suutnud, seda on teinud see poliitilises rüüs grupp võimuihas," seisis avalduses, kus lisati, et seni on relvajõud end tagasi hoidnud, aga edaspidi kavatsetakse rünnakutele vastata.
AP – Baltic News Service


Hoiu-laenuühistute juhid: inimesed jäid rahast ilma riigi ükskõiksuse tõttu, meid tühistatakse asjatultPärast suuri skandaale küsiti kahelt hoiu-laenuühistu juhilt, kas ühistulisel tegevusel on Eestis üldse tulevikku? Arutelu toimus Maalehe Eakate Festivali raames.Viimasel ajal on hoiu-laenuühistud saanud kõvasti pihta. On olnud kaks eriti eredat juhtumit, kus inimesed on suurtest summadest ilma jäänud - ERIALi ja Eesti Arengu hoiu-laenuühistuga.Eelmine riigikogu soovis hoiu-laenühistute seadust karmimaks muuta, kuid pani selle mõtte pausile. Tallinna hoiu-laenühistu juht Annely Ojametsa ja Tartu hoiu-laenuühistu juhataja Andro Roosi sõnutsi pole aga valitsust juhtiv erakond hoiu-laenühistute kontrolli plaani maha matnud.„Viimasel paaril aastal on kahjuks meil paar tõrvatilka potti sattunud. Ja kõik ühistud kannatavad selle tõttu,“ rääkis Annely Ojamets. Ta on nõus, et ühistute seadused võiks üle vaadata, kuna muidu on võimalik, et tekivad teatud grupeeringud ja petavad inimesi „Praegune paber aga hävitab ühistud Eesti vabariigist,“ teatas ta riigi plaanide kohta.Andro Roos peab aga praeguseid seadusi piisavaks ja pani vastutuse riigi õlule. „Riik ei teinud seda, mida seadus ette näeb – rahapesubüroo ei kontrollinud neid kahte hoiu-laenuühistut.“„Nõustun selles osas Andro Roosiga,“ ütles Ojamets. „Isegi kui riigile tulevad vihjed, et kusagil toimub midagi kahtlast, siis neid ei kontrollita,“ lisas ta.Ühistud siiski populaarsedOjametsa sõnul on kõigest hoolimata ühistutel Eestis tulevikku. Selles mängib suurt rolli ka hoiu-laenuühistute enesekontroll. „Tänasel päeval tuleb meil pingutada, et meie tegevus oleks läbipaistev, riskivaba, toimiv, aus. Meie ühistu on lõpetanud kõikvõimalikud väiksemagi riskiga teenused, näiteks palga tagatisel tarbimislaenu pakkumise.“Tallinna hoiu-laenuühistu liikmete arv on viimase paari kuuga mitmesaja inimese võrra kasvanud. Selle juures on tähtsat rolli mänginud mitmesugused kampaaniad.Andro Roos teatas aga lennukalt, et kümne aasta pärast võiks Tartu hoiu-laenuühistu liikmete arv olla sajakordne - praeguse 4000 asemel 400 000.„Pangad on võõrnähtused, sest neil on vähe omanikke. Raha tilgub ühe või kahe inimese taskusse. Ühistud kuuluvad oma tuhandetele ja kümnetele tuhandetele liikmetele,“ rääkis ta, miks hoiu-laenuühistuid tema arvates pankadele eelistada.


PolitseiPÜSSIS SAI NELI INIMEST AVARIIS VIGA8. mai õhtul sõitis 20aastane mees Lüganuse vallas Püssi linnas Kivitee ja Metsa tänava ristmikul sõiduautoga Volkswagen Passat peateele ette haagisega veoautole Scania, mida juhtis 37aastane mees. Kokkupõrke tagajärjel paiskus veoauto vasakule kraavi, Volkswagen aga haljasalale. Volkswageni juht ja kolm kaassõitjat (14aastane poiss, 20aastane mees ja 18aastane naine) toimetati Ida-Viru keskhaiglasse. Samuti Volkswagenis viibinud 15aastasele poisile anti kohapeal esmaabi.NAINE JÄI TAGURDAVA AUTO ALLA9. mai pärastlõunal sõitis seni tuvastamata juht Narvas Viru tn 13 juures sõiduautoga Hyundai i40 tagurdamisel otsa sõiduki tagant sõiduteed ületanud jalakäijale. 65aastane naine toimetati Narva EMOsse.KELM PETTIS PENSIONÄRILT RAHA VÄLJA9. mail pöördus politsei poole 67aastane naine, kellega oli ühendust võtnud väidetav pangatöötaja, paludes teha koostööd. Avaldaja ei kahelnud pangatöötajana esinenud isiku usaldusväärsuses ja tegutses vastavalt juhistele, lubades petturile ligipääsu oma pangaandmetele. Kelmusega tekitatud kahju on 3300 eurot.


Hannes Rumm: koos on kindlam kui igaüks eraldiPublikut oli küll vähe, kuid ajakirjanik Hannes Rummi ja kuulajate vahel tekkis tihe arutelu. Foto: Ülo Nebokat
Üleeilsel Euroopa päeval rääkis Eesti Ekspressi ajakirjanik, aastatel 2011–2016 Euroopa komisjoni Eesti esinduse juht Hannes Rumm Läänemaa raamatukogu lugemissaalis Euroopa Liidu asjadest.
Publikut oli vähe, kuid sellest hoolimata tekkis kohati küllaltki tihe arutelu ehk dialoog.
Rumm alustas algusest, kui 1964. aastal otsustati esimest korda tähistada Euroopa päeva. 2004. aasta 1. maist on ka Eesti Euroopa Liidu (EL) liige.
„Pidime oma meeskonnaga Eesti rahvast valgustama ja selgitama plusse, mis meid Euroopa Liidus ees ootasid,” meenutas Rumm ettevalmistusi 2003. aasta septembris toimunud rahvahääletuseks. „Eesti inimesed olid algul suuresti vastu. Praegusest kümnest Ida-Euroopa riigist ELis oli Eesti kõige tõrksam. Rahvahääletusel aga andis jaatava vastuse kaks kolmandikku rahvast.”
Üks esimesi toetusi Euroopa Liidult Eestile oli veevärgi korrastamiseks. Muidugi järgnesid toetused teede ehitamiseks, samuti ravivõimaluste parandamiseks, paljude uute töökohtade tekkimine, hoonete renoveerimine jne. Praeguseks ei ole Eestis toetus ELile langenud, kuigi mõnes liikmesriigis võib seda märgata.
„Turiste hakkas palju tulema ja ka sellistest riikidest, kus alles avastati Eesti olemasolu. Eesti sai kvaliteedimärgi. Täna valiti aga aasta eurooplaseks meie peaminister Kaja Kallas,” ütles Rumm.
Rumm vaatas ajas tagasi ja tunnistas, et 2003. aastal olid ELi poolt nooremad ja linnades elavad inimesed. Vanemad ja eriti maal elavad inimesed olid ELi suhtes aga skeptilised. „Tollase presidendi Arnold Rüütli mõju oli hästi oluline, teda maainimesed usaldasid. Näiteks oli siis palju väiketalupidajaid, kel karjamaal kaks lehma. ELi reeglite järgi ei tohi aga piim udarast välja tulles kordagi välisõhuga kokku puutuda, sest õhus liiguvad ju bakterid. Popsitalul pole neid võimalusi. Meil hakkasid tekkima suurfarmid, mis said muidugi EList toetust. Arnold Rüütel kuulutati aga 2007. aastal aasta eurooplaseks.”
Rumm tunnistas, et tegelikult tehti Eesti põllumehele kokkuvõttes ikkagi liiga. „Näiteks vanade Lääne-Euroopa riikide põllumajandust turgutavate toetustega võrreldes said Balti riigid haiget. Praegugi on selles osas veel käärid, turul ollakse ebavõrdsed,” ütles ta.
Rumm meenutas ka, kuidas tähistati 1. maid 2004. „Teised riigid olid nagu pettunud, et meil ei tehtudki ilutulestikku. Meie otsustasime raha taevasse lennutamise asemel teha metsaistutamistalgud. Raplamaal istutasime miljon kuusetaime, mida kümme aastat hiljem vaatamas käisime. Järgmisel aastal läheme jälle vaatama ja siis on see juba toekas mets, mis ELiga liitumise 20. aastapäeval meile otsa vaatab.”
ELi viimased aastad on olnud rasked. 2009 algas majanduskriis, kus oli eriti löögi all Kreeka. 2015 tekkis põgenikekriis, eriti Süüriast põgenenud inimestega. Seejärel pandeemia ja Ukrainas puhkenud sõda. „Euroopa Liit saab läbi kriiside tugevamaks,” ütles Rumm. Tema sõnul võibolla põgenikekriis seda küll eriti kinnita. „Aga pandeemiast jagu saamine ja sõda Ukrainas on teinud ELis liikmesriigid ühtsemaks. Saadakse aru, et koos tegutseda on kindlam kui igaüks omaette,” ütles Rumm. Ta lisas, et kui Süüria sõjapõgenikke tõrjuti, siis Ukraina puhul asjad sujuvad. „Humanitaarkoridorid, mille kaudu liiguvad inimesed ja kaup, loodi väga kiiresti.”
Euroopa komisjoni president Ursula von der Leyen, kes ilmselt valitakse sellesse ametisse tagasi, oli teisipäeval juba viiendat korda Kiievis. „Euroopa Liidu toetus Ukrainale on väga mõjus. Võrreldes NATO peasekretäri Jens Stoltenbergiga, kes on sõja ajal Kiievit külastanud ainult ühel korral, võib ELi tähelepanu väga suureks hinnata,” ütles Rumm.
NATO juhtriik on USA ja organisatsioon ei piirdu ainult Euroopa küsimustega. „Prantsusmaa president Emmanuel Macron on väga ambitsioonikas riigijuht ja Prantsusmaal on üldse populaarne olla USA-le vastu. Ausalt öeldes on aga Saksamaa Ukrainat rohkem toetanud kui Prantsusmaa.”
Ukraina ja Moldova võeti hiljuti ELi kandidaatriikide nimekirja. Iseasi, kuidas suudab näiteks Ukraina kõiki ettekirjutusi täita. Riigis lokkab korruptsioon ja selles osas peavad nad ise kõvasti pingutama, et ELi reeglistikku pääseda.
„Euroopa Liit on sõja võitmiseks Ukrainat väga palju toetanud. Aga millised summad lähevad veel mängu, kui sõja lõppedes tuleb pommitatud riik uuesti üles ehitada,” arutles Rumm. Venelased pidavat praegu ehitama Mariupolis uusi maju, mis näevad küll endistest paremad välja, aga on sisuliselt ikkagi keskpärased.
„Ukraina oleks ELiga liitumisel Ida-Euroopa suurim liikmesriik. Praegu on selleks Poola. Ukrainat on nimetatud Euroopa viljaaidaks. Sealne vili ei jää Lääne-Euroopas kasvavale viljale alla, küll aga on märksa odavam. See tekitab pingeid,” sõnas Rumm.
Rummi sõnul napib Ukrainas aga poliitilist tahet Euroopa Liitu pääseda. „Kui võrrelda Ukrainat 2023 ja Eestit 2003, on selles tohutu vahe. Kas Ukrainas on kohtunikud ausad, on küsimus. Palju on poliitikuil isiklikku varandust. Selles küsimuses näidati Ukrainas aga kõigi erakondade poolt punast stopptuld. Meie siin Eestis näeme Ukrainat nagu ohvrit, aga peaksime siiski aru saama, et nad peaksid ka ise pingutama ja valmistuma, et ELi pääseda.”
Ukraina sõja edasist kulgu ei osanud ka Rumm ennustada. „Ukraina muidugi ei soovi pikaajalist sõda, sest elavjõus rindel on venelastel lõpuks ikkagi ülekaal. Kui paljuräägitud ja iga hetk alata võiv Ukraina pealtung peaks äparduma, läheb lugu täbaraks. Loodetavasti on aga Ukraina vaenlase vastu välja mõelnud mingi üllatuse. Seda ma muidugi ei tea,” ütles Rumm.


Tartumaa mees tahtis veebikuulutuse peale autosid osta, maksis ära käsiraha 2200 ja jäi sellest ilmaKolmapäeval, 10. mail pöördus politseisse 27-aastane mees, kes oli Soov.ee keskkonnas kaht autot ostes sattunud kelmuse ohvriks.
Mees maksis sõidukite eest broneerimistasu, aga pole siiani autosid saanud ja samuti ei ole talle ka raha tagastatud.
Kelmusega tekitatud kahju on 2200 eurot.


Välisriikide ametiasutuste pöördumised viitavad kahtlasele rahaleAutor: Finantsuudised.ee • 11. mai 2023
Rahapesu Andmebüroo ülevaade välisriikidest laekunud päringutest 2022. aastal osutab Eestis loodud juriidiliste isikute ärakasutamisele kuritegeliku kahtlusega vahendite liigutamisel. Möödunud aastal esitati Rahapesu Andmebüroole 562 välispäringut või spontaanset infoedastust.
Foto: Rahapesu Andmebüroo
Eestiga seotud viimaste aastate tehingute maht, mille väärtust päringud kajastasid, oli ligi 63 miljonit eurot. Nii tehingute maht kui ka välispäringute arv on vähenenud seoses päringute lõppemisega Läti ABLV panga kriminaalasja ja mitme teise suure juhtumi osas varasematest aastatest.


Eestkoste all oleva naise kontolt kadus 9500 eurotViljandi politseisse pöördus 84-aastase naise eestkostja, kes andis teada, et tema hoolealuse pangakontolt on kadunud suur summa raha.
Eaka naise pangakontolt on välja võetud 9500 eurot sularaha ja tehtud oste eri poodides. Samuti on pangakaarti kasutades makstud hotellide ja reiside eest.
Juhtunu täpsemad asjaolud selgitab politsei kriminaalmenetluses, mis on algatatud kelmuse paragrahvi alusel. Süüdimõistmise korral saab sel puhul kelmi karistada rahatrahvi või kuni nelja aasta pikkuse vangistusega. Samuti tuleb hüvitada ohvrile tehtud kahju.


Korobeinik peretoetustest: me kindlasti ei arva, et kõik muudatused peab ära jätmaKeskerakonna fraktsiooni aseesimees Andrei Korobeinik rõhutas, et kuigi opositsioonierakondade obstruktsiooni lõpetamist hoiab tagasi perehüvitiste langetamise eelnõu, siis päris mustvalgena nad seda küsimust ei näe.Millised on Keskerakonna fraktsiooni käigud, kas obstruktsiooniga jätkatakse?
Praegu on see küsimus rohkem koalitsioonile. Korralised istungid hakkavad lõppema, siis on täiendav istung, mille koalitsioon kokku kutsus ja seal on nõue, et kohal peab olema 51 saadikut. Kui koalitsioon ei taha teerulli edasi jätkata, siis nad võiksid selle istungi ära jätta.
Ma arvan, et maksunduse eelnõu tükkideks tegemine on väga positiivne: mingisugust arutelu koalitsioon soovib. Nüüd on küsimus peretoetuste eelnõus. Ka seal on võimalik kompromisse leida. Me kindlasti ei mõtle, et asi ongi mustvalge ja kõik peab ära jätma ning muudmoodi ei saa. Aga mingisugust arutelu võiks pidada, sest ükski koalitsioonierakond ei ole peretoetuste vähendamist oma valimisprogrammis lubanud.
Iseenesest ma olen nõus, et eelmise koalitsiooni poolt vastuvõetud seaduses on teatud küsitavused, aga seda me võiksimegi arutada. Ei ole mõtet käituda nii, et ongi ainult koalitsioon ja opositsiooni ei eksisteeri.
Käibemaksu teemadel tulevad arutelud kohe kindlasti väga tulised! Ma ise olen väga skeptiline selles, et see tooks mingit lisaraha eelarvesse. See on vana strateegia, umbes nagu eelmine koalitsioon tegi eelmisel aastal, kui ettevõtetele energiakriisis mitte mingisugust toetust ei tulnud. Ja nüüd järsku avastati, et on suur eelarveauk. Kui sa alguses võtad kõik ära, siis pärast ei tasu loota, et mingi majanduskasv tuleb.
Need arutelud on väga olulised! Ma olen ka sellega nõus, et need võiksid olla riigikogus. Obstruktsioon on mõeldud selleks, et arutelu formaati riigikokku tagasi tuua, mitte riigikogu tööd pidurdada. See on valitsuse otsustada.

 Jüri Ratas.
Matti Kämärä / Põhjarannik

Jüri Ratas: obstruktsiooni lõpetamine sõltub koalitsioonist

Keskerakonna esimees Jüri Ratas märkis, et valitsuse otsus lüüa maksupakett neljaks erinevaks eelnõuks on ainuõige lahendus. «Halb on, et valitsus kohe ei teinud seda,» lisas ta. «See on hea otsus. See on üks teemadest, mida opositsioon vanematekogus mitu korda ütles.»
Kas obstruktsioonile võiks nüüd lõpp tulla? «Aga see sõltub koalitsioonist,» märkis ta. Peamiseks takistuseks on perehüvitiste langetamine, mida Ratas nimetas valelikuks poliitikaks. «Enne valimisi võtsid kõik erakonnad perehüvitiste tõusu vastu ja piltlikult öeldes peale 5. märtsi kella 24 hakati seda muutma,» viitas Ratas.
Opositsiooni ettepanek on riigikogus edasi minna konsensuse saavutanud küsimustega. «Meil on palju eelnõusid, Ukraina toetamise avaldus, isikute määramised jne, kus pole poliitilist vastasseisu. Need kõik võiks menetleda ära esmaspäeval ja selle ettepaneku ma ka teen riigikogu juhatuse koosolekul,» rääkis Ratas.

Valitsus ütles täna, et maksumuudatuste neljaks hakkimine ongi nüüd kompromiss. Peretoetuste puhul ei saa nad aru, et miks obstruktsiooni vaja on – et opositsioon ei soovigi seda arutada…
Opositsioon ei taha kindlasti sellisel kujul arutada. Meie ettepanek võikski olla, et seda arutelu peaksime varem. Kui me vaatame seda, mida peaminister lubas, siis alguses oli juttu sellest, et kõik arutelud on riigikogus põhjalikud, siis teisena juba jutt, et kui opositsioon seda selliselt ei soovi, siis seome usaldushääletusega.
Nüüd ikkagi lepime kokku, et arutame ja võib-olla leiame kompromissi: peretoetuste skeem küll muutub, kuid see ei tähenda, et me võtame kõik ära. Esimeste laste puhul on toetused liiga väikesed – otsime lahendusi koos. Praegu ma seda tahet koalitsioonil ei näe. Eks võib opositsiooni süüdistada selles, et me takistame parlamendi tööd, aga täpselt sama tegid kõik opositsioonierakonnad, kes nüüd on koalitsioonis.
Keskerakonna soov oleks ikkagi, et peretoetuste arutelu ei oleks esimesel lugemisel, vaid riigikogu väliselt koos koalitsiooniga?
Mina arvan, et see kompromiss on täitsa võimalik. Koalitsioonierakonnad näevad asju erineva nurga alt, aga kindlasti ei ole Keskerakonnas, EKREs ega Isamaas huvi, et parlament ei teeks tööd.
Väita, et nüüd me hakkame makse tõstma ja toetusi kärpima, et kinkida 500 miljonit rikkamatele inimestele... Mulle isiklikult on hästi sümpaatne Reformierakonna valimisprogramm, seal on väga palju õigeid asju, aga seda, millega praegu tullakse riigikokku, ei ole seal absoluutselt kirjas.
Mis te arvate, milliste maksumuudatuste vastu on koalitsiooni enda saadikud?
Ma arvan, et koalitsioon ikkagi hoiab distsipliini. Loodan, et näiteks majutusasutuste käibemaksu tõus on niivõrd rumal, et sellest saavad aru ka koalitsiooni juhtivad poliitikud. Muidu juhtub sama lugu, mis juhtus kunagi alkoholiaktsiisiga, et Excelis on väga ilus number... Majandus ei toimi nii. Ma loodan, et sellest saadakse aru ja see kas jääb ära või muutub. Ma ei usu, et koalitsioonierakonnad kuidagi ei toeta seda – koalitsioon püsib. Sellist lõhet ma ei usu, et seal tuleb.

Martin Helme
Eero Vabamägi

Helme: Hussar muutis lepitusžesti koha kätte näitamise žestiks

EKRE esimees Martin Helme märkis ühismeedias, et neljapäevane riigikogu vanematekogu oli üsna kurvakstegev. «Koalitsioon on võtnud nõuks olukorda ja õhustikku eskaleerida ega teeskle isegi, nagu neil oleks mingi soov lahendust leida,» ütles ta.
Avalikkusele esitletakse maksukobara neljaks löömist Helme sõnul kui mingit suurt sisulist järeleandmist, mida see pole. «See, et eelnõusid ei seota puntrasse, on hea õigusloome praktika ja endastmõistetavus, valitsuse otsus oli lihtsalt elementaarse korrektsuse tasemele tulek. Kahjuks tehti sellestki žestist poliitilist olukorda pingestav asi, sest kuigi terve nädala oli olnud seisukoht, et valitsuse esindaja saab eelnõud riigikogule üle anda pärast seda, kui riigikogu liikmed on oma eelnõud ja arupärimised üle andnud, otsustas Lauri Hussar oma istungi juhatamise ajal valitsuse esindaja saadikute järjekorra vahele võtta ning tal eelnõud üle anda. Tegi seda jõupositsioonilt, ilma eelnevalt kellelegi teada andmata. Muutis sellega lepitusžesti koha kätte näitamise žestiks. No ei olnud usalduse loomise või hea tahte samm,» kirjutas Helme.
Ta jätkas: «Tehti seda muidugi selleks, et saaks eelnõud kiiresti rahanduskomisjoni saata, kus korraldati taas eriline jõudemonstratsioon, saates neli maksueelnõud suurde saali ilma vähimagi tutvustuse või aruteluta,» lisas ta.
«Samal ajal lükkasid koalitsioonierakonnad jäigalt tagasi opositsiooni ettepaneku, et järgmise nädala riigikogu päevakorras võiks kõik need eelnõud, mis tüli ei tekita, panna ettepoole peretoetuste vähendamise eelnõust. Sellisel juhul saaks muud eelnõud ära menetleda ja vastasseisu tekitavad eelnõud võiks püüda läbirääkimistel mingi kompromissi suunas liigutada. Ei oldud nõus. Eks ikka selleks, et saaks käia ringi ja kurta, et kogu riigikogu töö seisab. Nagu näeme, komisjonides liigub küll ülehelikiirusel. Aga suures saalis seisab kõik selle pärast, et koalitsioon on nii valinud, mitte sellepärast, et muud moodi ei saa.»
Koalitsiooni peamine nõudmine on Helme sõnul, et opositsioon oleks nõus muutma kodukorda selliselt, et obstruktsioon ei oleks enam võimalik. «Või vähemalt ei oleks tõhusalt võimalik. Sisuliselt nõutakse meie käes olevate takistusvahendite täielikku loovutamist, et reformikad saaks oma käsilastega segamatult valitseda. Miks peaks sellega nõus olema, ei oska keegi täpselt vastata. Miks peaks sellega nõus olema olukorras, kus meile ei pakuta vastu mitte kõige väiksematki järeleandmist koalitsioonist, on veelgi keerulisem vastata.»
Helme on enda sõnul väga mures selle pärast, kuhu meie riik tüürib. «Koalitsiooni jõuvõtted ja kompromissitu «me peame saama teha kõike, mida tahame» lähenemine viib meid järjest ohtlikumasse parlamentaarse demokraatia kriisi. Reformierakond tahab riiki valitseda absolutistliku monarhia positsioonilt, olles nõus, et silmamoonduseks võib ju meil mingid (e-)valimised ja opositsioon olla, aga mitte mingil juhul ei tohi keegi takistada neil teha ükskõik mida, mis neile meeldib. See ei ole kooskõlas meie põhiseaduse ega vaba rahva õigustega. Kogu jutu juures põhiseaduslikust kriisist, mida valitsuserakondade esindajad räägivad, just meie seisamegi praegu põhiseaduses olevate õiguste, vabaduste ja põhimõtete kaitsel. Siin ei saa lihtsalt järgi anda!»


Bidenite perekonna ettevõte sai Rumeeniast ja Hiinast teadmata tööde eest üle 10 miljoni dollariBidenite perekonna ettevõte sai mitme aasta jooksul Hiinast ja Rumeeniast üle kümne miljoni dollari ja seda tõenäoliselt mõjutustegevuse eest, näitavad USA kongressi järelvalvekomisjoni käsutuses olevad pangadokumendid.
Bidenite perekonna liikmed lõid kahekümnest ettevõttest koosneva rahvusvahelise võrgustiku, millest mitmed ettevõtted asutati Joe Bideni asepresidendiks oleku ajal. Komisjoni sõnul said Bidenite perekond, nende äripartnerid ja nende ettevõtted välismaistelt ettevõtetelt üle kümne miljoni dollari, vahendab Breitbart.
Kõnealused summad paistavad olevat vastuolus Joe Bideni väidetaga, et ei tema, ega tema pereliikmed ei ole Hiina Rahvavabariigist raha saanud. Antud summad tekitavad samuti küsimuse, mida Bidenite perekond selle raha eest vastutasuks tegi, kas siis teenuste või toodete näol.
Rumeenia ülekanded
2015. aasta novembrist kuni 2017. aasta maini maksis ettevõte Bladon Enterprises Robinson Walker, LLCle üle kolme miljoni dollari. Bladon Enterprises kuulub ettevõtja Gabriel Popoviciu Küprosel registreeritud ettevõttele ja ta kasutas Bladon Enterprisesi Rumeenias äri ajamiseks. Robinson Walker on Bidenite perekonna äripartner, kes edastas Bidenite perekonnale kokku 1,3 miljonit dollarit.
Bidenite perekonna erinevatele arvetele kanti 1,038 miljont dollarit peale seda kui Robinson Walker, LLC oli saanud raha Bladon Enterprisesilt, avaldas järelvalvekomisjon. Kokku tegi Bladon Enterprises Robinson Walker, LLCle  16 makset 17st ajal kui Joe Biden oli asepresident.
Komisjoni sõnul hakkas Robinson Walker, LLC Rumeeniast raha saama lühikest aega peale seda kui Joe Biden oli Valges Majas kohtunud 2015. aasta 28. septemebril Rumeenia presidendi Klaus Iohannisega.
Kohtumise teemaks oli "Rumeenia korruptsioonivastane võitlus ja õigusriigi põhimõtted, mis aitavad tugevdada rahvuslikku julgeolekut, parandada investeerimiskeskkonda ja edendada majanduskasvu". Iohannise sõnul avaldas Joe Biden heameelt Rumeenia edusammude üle võitluses korruptsiooniga.
Aasta varem, 21. mail 2014, käis asepresident Biden Rumeenias ja pidas kõne Rumeenia peaministrile, kohtunikele, prokuröridele ja parlamendi juhtidele. See oli aeg kui Popoviciu oli uurimise all ja ta mõisteti hiljem süüdi altkäemaksu andmisega seotud rikkumiste eest.
Hunter Biden alustas Popoviciuga koostööd 2015. aasta kevadel. Nagu võib lugeda Hunter Bideni kalendrist, kohtus ta isa Joe Bideniga ajavahemikus 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta märtsini kolm korda ja kõne all oli küsimus, kuidas päästa Popoviciu "süüdistusest, mis said alguse 223 hektari suuruse valitsusele kuuluva maatüki omandamisest eriti odava hinna eest".
Hiina ülekanded
Kongressi järelvalvekomitee valduses olevad pangadokumendid näitavad, et ajavahemiks 2017. aasta augusest kuni 2018. aasta oktoobrini, kandis ettevõte Hudson West III, mille kaasomanik on Hunter Biden, teistele Hunter Bideniga seotud ettevõtetele üle nelja miljoni dollari ja James Bideniga [Joe Bideni vend] seotud ettevõtetele 75 000 dollarit. Pangadokumendid näitavad, et Hudson West II kaasomanikud olid võrdsetes osades Gongwen Dong ja Hunter Biden. Gongwen Dong oli "esimees Ye CEFC emissar" Ameerika Ühendriikides. (CEFC on Hiina RV energiaettevõtete konglomeraat.)
CEFC nõukogu esimees Ye Jianming, kes on lähedalt seotud Hiina RV kommunistliku parteiga, maksis Hunter Bidenile 2017. aastal õigusteenuste ettemaksus üks miljon dollarit. 2017. aasta veebruaris kinkis Ye Hunter Bidenile suure teemandi, mille väärtuseks hinnatakse 80 000 dollarit.
Lisaks kandis Hiina RV ettevõte Shanghai Huaxin Hunter bidenile üle 100 000 dollarit. Antud raha oli ilmselt osa Ye ja Dongi vahelisest CEFC tehingust.
Komisjoni sõnul asutas Dong 11. mail 2017. aastal Delaware'i osariigis ettevõtte CEFC Infrastructure. Ettevõte Hudson West V, mis tegi koostööd Hunter Bideniga, oli ainus CEFC Infrastructure'i omanik. Dong esitles ennast Hudson West V direktorina ja andis oma aadressiks Pekingi Xichengi piirkonna.
Nädal hiljem kandis Hudson West V 100 protsenti oma varadest üle ettevõttele Shanghai Huaxin Group Limited (Shanghai Huaxin), mis on Hiina RVs asuv ettevõte. 2017. aasta 30. juunil kandis Shanghai Huaxin CEFC Infrastructure'i pangakontole kümme miljonit dollarit.
Kuskil kuu aega hiljem kandis CEFC Infrastructure 100 000 dollarit üle Hunter Bidenile kuuluvale õigusbüroole Owasco P.C..
17. aprillil avalikustas kongressi õiguskomisjoni esimees James Comer, et Bidenite perekonna rahvusvahelistest äriskeemidest on tulu saanud kokku üheksa Bidenite perekonna liiget. Hetkel on teada, et raha said James, Hunter ja Hallie Biden (Joe Bideni surnud poja Beau Bideni lesk.) Komisjon on lubanud ülejäänud pereliikmete isikud avalikustada, kuid pole seda seni teinud.
Teada olevad Bidenite perekonna liikmed on saanud Robinson Walkerilt kokku 1,3 miljonit dollarit.
Toimetas Karol Kallas


Kremli allikad: kui Prigožin nii jätkab, teevad julgeolekuorganid sellele lõpuWagneri komandöri kommentaar sõjakaotusi muretult ignoreerivast „taadikesest“ läks üle piiri.Palgasõdurite firma Wagneri asutaja Jevgeni Prigožini kriitika Venemaa kaitseministeeriumi aadressil ja kommentaarid rindel toimuva kohta on hakanud Vene juhtkonda tõsiselt häirima, ütlesid kaks Kremliga seotud allikat portaalile Meduza.Prigožin on kaitseministeeriumi avalikku ründamist endale varemgi lubanud, ent mai algusest on see muutunud regulaarseks. 5. mail nõudis ärimees, et kaitseministeerium annaks talle Bahmutis lahingute jätkamiseks laskemoona, sest muidu tõmbavat ta oma palgasõdurid sealt viie päeva pärast välja. 6. mail tegi Tšetšeenia juht Ramzan Kadõrov ettepaneku, et president Vladimir Putin saadaks neid positsioone hoidma hoopis tšetšeeni pataljoni Ahmat, ja Prigožin andis mõista, et on selle lahendusega nõus. Päev hiljem, 7. mail teatas Wagneri asutaja, et kaitseministeerium on talle siiski laskemoona lubanud ja Wagner jääb Bahmutisse.Aga juba 9. mail avaldas Prigožin 27-minutilise video, milles rääkis, et tema üksused on saanud kõigest kümnendiku vajalikust laskemoonast, ja alustas jälle kaitseministeeriumilt väljapressimist. Muu hulgas teatas Prigožin, et üks Vene armee regulaarüksuseid on juba Bahmutist jalga lasknud. Erilist vastukaja tekitas sotsiaalmeedias Prigožini kommentaar „õnnelikust taadikesest“.„Taadike on täielik s***pea?“„Ühed inimesed võitlevad ja teised inimesed on kunagi elu jooksul kuskilt õppinud, et vaja on reserve, ning nii nad muudkui säästavad, säästavad ja säästavad neid reserve,“ kirus Prigožin. „Ja selle asemel et kulutada mürsk, tappa vaenlane ja säästa meie sõduri elu, tapetakse hoopis meie sõdureid. Ja õnnelik taadike mõtleb, et tal on kõik hästi. Mida peaks riik nüüd edasi tegema? Kui tal on õigus, siis andku jumal kõigile tervist. Aga mida peaks tegema riik, mida peaksid tegema meie lapsed, lapselapsed, Venemaa tulevik?Ja kuidas võita sõda, kui juhtumisi – ma ainult oletan – tuleb välja, et see taadike on täielik s***pea?“Presidendi administratsioonile lähedaste allikate väitel tõlgendati Prigožini nõudmisi Kremlis tõsise ohumärgina. Ühe allika sõnul ei tegutse Prigožin enam ühise meeskonna osana ega ühistes huvides.„Tal on oma projekt ehk Bahmut ja ta teeb selle nimel kõik,“ ütles allikas. „See on isiklik projekt, mille eesmärk on saada mõjuvõim kaitseministeeriumi üle, nii et Wagner oleks peamine võidukas jõud.“Kellegi õnnelikuks taadikeseks nimetamisse suhtuti Kremlis veelgi negatiivsemalt. „Muidugi võib ta hiljem öelda, et see käis [kaitseminister Sergei] Šoigu või mingi abstraktse tavainimese kohta, aga inimesed teevad oma järeldused,“ sõnas allikas, kes usub, et Prigožin vihjas tõesti Putinile. Teine allikas aga arvas, et neid sõnu ei saa siiski käsitleda otsese presidendivastase rünnakuna.Allikate väitel võib Prigožini käitumist seletada isikliku lubadusega, mille ta olevat Putinile Bahmuti kohta andnud. Millise kuupäeva ta endale seadis, ei osanud Meduza allikad täpselt öelda, ent nad oletasid, et tähtaeg on juba möödunud ja see tekitab Prigožinis ärevust. Ukraina relvajõudude väitel tahtsid Vene väed Bahmuti vallutada 9. maiks, aga see ei õnnestunud.„Isikliku lubaduse täitmiseks tõrjub ta kõrvale regulaararmee ja teeb provokatiivseid avaldusi,“ märkis üks allikas. „See on ebakonventsionaalne käitumine.“ Mõlema allika arvates läks Prigožin oma avaldusega üle piiri.Võib probleeme tekitada Allikate sõnul võib selline käitumine Prigožini kõrgetest sidemetest hoolimata tekitada talle tõsiseid probleeme. Meduza allikate sõnul on Prigožini eestkostjad rahvuskaardi juht Viktor Zolotov ja Putini endine ihukaitsja, Tuula kuberner Aleksei Djumin. Viimase ajani arvati nende patroonide hulka ka Putini sõber miljardär Juri Kovaltšuk, aga Meduza allikate sõnul on ta end nüüdseks Wagneri juhist distantseerinud.Vene riigimeedias töötava allika sõnul on Kreml propagandiste juba hoiatanud, et kui Prigožin jätkab kaitseministeeriumi kritiseerimist ja rindel saadud tagasilöökidest rääkimist, tuleb teda reeturina kujutama hakata. USA lehe Washington Post varasema teate järgi üritas Venemaa kaitseministeerium alustada Prigožini kritiseerimiseks avalikku kampaaniat, ent see ei õnnestunud. Nüüd aga valmistatakse samasugust kampaaniat ette Kremlis, juhuks kui Prigožin isetegevust jätkab.Kremlile lähedased allikad usuvad, et sellega võimud ei piirduks. „Kuni Wagner seal [rindel] on, pole Prigožinile erilist ohtu, tal on võimalik presidendiga otsest dialoogi pidada,“ sõnas üks. „Ent kui asi niimoodi jätkub, siis teevad ametlikud julgeolekuorganid sellele kindlasti lõpu.“Prigožin keeldus Meduza küsimustele vastamast ja kommenteerimast, keda ta „taadi“ all silmas peab. „Olen korduvalt öelnud, et vaenlase väljaannetele ma kommentaare ei anna,“ teatas Prigožin. „Kohe, kui selliseid küsimusi esitab kallutamata Vene väljaanne, vastan hea meelega.“ Varem on Prigožin korduvalt Meduzale kommentaare jaganud.Telekanalile RTVI ütles Prigožin, et „taadikese“ all ei pidanud ta silmas Putinit, vaid see võis tähendada üht kolmest inimesest. Üks neist olevat endine logistikavaldkonna asekaitseminister Mihhail Mizintsev, teine kindralstaabi juht Valeri Gerassimov ja kolmas aastaid nn Donetski rahvavabariigi vägedes võidelnud Kremli-meelne aktivist Natalja Him. Mismoodi võis „taadike“ naisaktivisti kohta käia, Prigožin ei täpsustanud.


Toimingupiirang on meie oma terasest Damoklese mõõkÕigusriigis võiks aus inimene õhtul rahulikult magama heita, ilma et ta peaks kartma, et ta päeva jooksul tahtmatult ja enese teadmata kuritegu pole toime pannud. Paraku ei saa paljud selles siiski päris kindlad olla.Vana-Kreeka pärimuse kohaselt laskis Sürakuusa valitseja Dionysios oma kõrgel ametnikul Damoklesel koosolekute ajal istuda istmel, mille kohal rippus hobusejõhvi otsa kinnitatud mõõk. Sellest on tekkinud väljend, mis tähistab elamist pidevalt ähvardava ohu tingimustes.
Ka Eestis on olemas meie oma Damoklese mõõk, mis senise kogemuse põhjal kipub rippuma ebaproportsionaalselt sageli kohaliku omavalitsuse ametnike ja arstide tooli kohal. See mõõk on korruptsioonivastases seaduse toimingupiirangu nõue, mille järgi ametiisik ei tohi teha toimingut või vastu võtta otsust, kui see kuidagi puudutab teda või temaga seotud isikut ja võib olla tema või selle isiku huvides.
Tänases lehes on ülevaade toimingupiirangu rikkumise kahtlustusega alustatud uurimismenetlustest ja mis nendest välja on tulnud (või ei ole tulnud). Üks kõige kurikuulsamaid kaasusi on Kajar Lemberi oma, mis kestab juba kaheksa aastat. Teda süüdistatakse selles, et ta võttis vastu tasuta 8-eurose juukselõikuse, millega väidetavalt püüti teda mõjutada langetama otsust ühe trepikoja remondi osas.
Häda on selles, et toimingupiirangu rikkumise säte on jäetud täpselt määratlemata, mistõttu inimesed ei pruugi aru saada, millistel juhtudel võib nende tegevuses olla kuriteokoosseis. Näiteks Keit Pentus-Rosimannuse puhul tekkis kahtlus, et suheldes oma alluvatega Euroopa Kontrollikoja Eesti liikme määramise dokumentatsiooni asjus, võis ta nõuet rikkuda, kuna ta ise kandideeris sellele kohale.
Toimingupiirangu õigusnormi puudustele juhtis õiguskantsler tähelepanu juba viis aastat tagasi, kuid selle määratlust ei ole siiani täpsemaks muudetud. See ei ole õigusriigile kohane.
Õigusriigi üks tähtsaid põhimõtteid on, et seadusnormid peavad olema määratletud täpselt, nii et kodanikud saavad selgelt aru, millised teod on karistatavad. Teine tähtis põhimõte on see, et inimene peab keelatud toimingut tehes teadma, et see on keelatud. Kumbki nõue pole toimingupiirangu osas täidetud. Neile puudustele juhtis õiguskantsler tähelepanu juba viis aastat tagasi, kuid toimingupiirangu määratlust ei ole siiani täpsemaks muudetud.
Sisuliselt laseb riik kõigil inimestel, kelle töö nõuab rahaliste otsuste vastuvõtmist, kogu aeg töötada Damoklese mõõga all, teadmata, millal ja mille eest uurimisorganid tema vastu kriminaalasja algatavad. Tänases lehes on selles hulgaliselt hoiatavaid näiteid.
Nende juhtumite teine õõvastav tunnus on, et nad hävitavad hetkega inimese renomee ja jätavad ilma ametikohast. Millele järgneb pikk eeluurimine ja seejärel aastaid kestev raha ja tervist kurnav kohtuprotsess.
Põhimõtteliselt ei tohiks see nii olla. Eeluurimisel peaks olema mõistlik ajapiirang ja kui süüdistuseks alust ei leita, siis peaks olema võimalik juhtum lõpetada. Samuti peaks alusetult kahtlustatud ja süüdistatud inimesed saama kompensatsiooni tekitatud kahjude eest.
Selliseid reegleid aga ei ole ja seaduse ebamäärasus võimaldaks seda valikuliselt kasutada isegi poliitiliseks või isiklikuks kättemaksuks. Selline mõõk ei tohiks õigusriigis kellegi pea kohal rippuda.


Kremli allikad: kui Prigožin nii jätkab, teevad julgeolekuorganid sellele lõpuWagneri komandöri kommentaar sõjakaotusi muretult ignoreerivast „taadikesest“ läks üle piiri.Palgasõdurite firma Wagneri asutaja Jevgeni Prigožini kriitika Venemaa kaitseministeeriumi aadressil ja kommentaarid rindel toimuva kohta on hakanud Vene juhtkonda tõsiselt häirima, ütlesid kaks Kremliga seotud allikat portaalile Meduza.Prigožin on kaitseministeeriumi avalikku ründamist endale varemgi lubanud, ent mai algusest on see muutunud regulaarseks. 5. mail nõudis ärimees, et kaitseministeerium annaks talle Bahmutis lahingute jätkamiseks laskemoona, sest muidu tõmbavat ta oma palgasõdurid sealt viie päeva pärast välja. 6. mail tegi Tšetšeenia juht Ramzan Kadõrov ettepaneku, et president Vladimir Putin saadaks neid positsioone hoidma hoopis tšetšeeni pataljoni Ahmat, ja Prigožin andis mõista, et on selle lahendusega nõus. Päev hiljem, 7. mail teatas Wagneri asutaja, et kaitseministeerium on talle siiski laskemoona lubanud ja Wagner jääb Bahmutisse.Aga juba 9. mail avaldas Prigožin 27-minutilise video, milles rääkis, et tema üksused on saanud kõigest kümnendiku vajalikust laskemoonast, ja alustas jälle kaitseministeeriumilt väljapressimist. Muu hulgas teatas Prigožin, et üks Vene armee regulaarüksuseid on juba Bahmutist jalga lasknud. Erilist vastukaja tekitas sotsiaalmeedias Prigožini kommentaar „õnnelikust taadikesest“.„Taadike on täielik s***pea?“„Ühed inimesed võitlevad ja teised inimesed on kunagi elu jooksul kuskilt õppinud, et vaja on reserve, ning nii nad muudkui säästavad, säästavad ja säästavad neid reserve,“ kirus Prigožin. „Ja selle asemel et kulutada mürsk, tappa vaenlane ja säästa meie sõduri elu, tapetakse hoopis meie sõdureid. Ja õnnelik taadike mõtleb, et tal on kõik hästi. Mida peaks riik nüüd edasi tegema? Kui tal on õigus, siis andku jumal kõigile tervist. Aga mida peaks tegema riik, mida peaksid tegema meie lapsed, lapselapsed, Venemaa tulevik?Ja kuidas võita sõda, kui juhtumisi - ma ainult oletan - tuleb välja, et see taadike on täielik s***pea?“Presidendi administratsioonile lähedaste allikate väitel tõlgendati Prigožini nõudmisi Kremlis tõsise ohumärgina. Ühe allika sõnul ei tegutse Prigožin enam ühise meeskonna osana ega ühistes huvides.„Tal on oma projekt ehk Bahmut ja ta teeb selle nimel kõik,“ ütles allikas. „See on isiklik projekt, mille eesmärk on saada mõjuvõim kaitseministeeriumi üle, nii et Wagner oleks peamine võidukas jõud.“Kellegi õnnelikuks taadikeseks nimetamisse suhtuti Kremlis veelgi negatiivsemalt. „Muidugi võib ta hiljem öelda, et see käis [kaitseminister Sergei] Šoigu või mingi abstraktse tavainimese kohta, aga inimesed teevad oma järeldused,“ sõnas allikas, kes usub, et Prigožin vihjas tõesti Putinile. Teine allikas aga arvas, et neid sõnu ei saa siiski käsitleda otsese presidendivastase rünnakuna.Allikate väitel võib Prigožini käitumist seletada isikliku lubadusega, mille ta olevat Putinile Bahmuti kohta andnud. Millise kuupäeva ta endale seadis, ei osanud Meduza allikad täpselt öelda, ent nad oletasid, et tähtaeg on juba möödunud ja see tekitab Prigožinis ärevust. Ukraina relvajõudude väitel tahtsid Vene väed Bahmuti vallutada 9. maiks, aga see ei õnnestunud.„Isikliku lubaduse täitmiseks tõrjub ta kõrvale regulaararmee ja teeb provokatiivseid avaldusi,“ märkis üks allikas. „See on ebakonventsionaalne käitumine.“ Mõlema allika arvates läks Prigožin oma avaldusega üle piiri.Võib probleeme tekitada. Allikate sõnul võib selline käitumine Prigožini kõrgetest sidemetest hoolimata tekitada talle tõsiseid probleeme. Meduza allikate sõnul on Prigožini eestkostjad rahvuskaardi juht Viktor Zolotov ja Putini endine ihukaitsja, Tuula kuberner Aleksei Djumin. Viimase ajani arvati nende patroonide hulka ka Putini sõber miljardär Juri Kovaltšuk, aga Meduza allikate sõnul on ta end nüüdseks Wagneri juhist distantseerinud.Vene riigimeedias töötava allika sõnul on Kreml propagandiste juba hoiatanud, et kui Prigožin jätkab kaitseministeeriumi kritiseerimist ja rindel saadud tagasilöökidest rääkimist, tuleb teda reeturina kujutama hakata.USA lehe Washington Post varasema teate järgi üritas Venemaa kaitseministeerium alustada Prigožini kritiseerimiseks avalikku kampaaniat, ent see ei õnnestunud. Nüüd aga valmistatakse samasugust kampaaniat ette Kremlis, juhuks kui Prigožin isetegevust jätkab.Kremlile lähedased allikad usuvad, et sellega võimud ei piirduks. „Kuni Wagner seal [rindel] on, pole Prigožinile erilist ohtu, tal on võimalik presidendiga otsest dialoogi pidada,“ sõnas üks. „Ent kui asi niimoodi jätkub, siis teevad ametlikud julgeolekuorganid sellele kindlasti lõpu.“Telekanalile RTVI ütles Prigožin, et „taadikese“ all ei pidanud ta silmas Putinit, vaid see võis tähendada üht kolmest inimesest. Üks neist olevat endine logistikavaldkonna asekaitse-Dmitri minister Mihhail Mizintsev, teine Peskov kindralstaabi juht Valeri Gerassimov ja kolmas aastaid nn Donetski rahvavabariigi vägedes võidelnud Kremli-meelne aktivist Natalja Him. Mismoodi võis „taadike“ naisaktivisti kohta käia, Prigožin ei täpsustanud.„Tal on oma projekt ehk Bahmut ja ta teeb selle nimel kõik," ütles allikas."Kaitseministeerium proovis Prigožini kritiseerimiseks kampaaniat alustada, ent see ei õnnestunud."Kreml: võitlus on raske, kuid eesmärgid osalt saavutatudPutini pressiesindaja Dmitri Peskov ütles neljapäeval, et osa Ukrainas alustatud „erioperatsiooni“ eesmärke on saavutatud, kuid kõiki Donbassi elanike „kaitsmiseks“ vajalikke ülesandeid pole veel ellu viidud.Peskov rõhutas, et Venemaa ei tegele Ukrainas sõdimisega.„Te küsite, miks on venelaste tegevus nii aeglane? Sellepärast et venelased ei sõdi,“ ütles Peskov intervjuus Bosnia ja Hertsegoviina kanalile ATV. „Sõjategevus on midagi täiesti teistsugust, see on taristu täielik hävitamine, linnade täielik hävitamine. Meie seda ei tee.“Bahmutis toimuva ja Prigožini kommentaaride kohta ütles Peskov, et olukord rindel on väga emotsionaalne.„Seal käivad väga rasked ründeoperatsioonid, see on väga tugevalt kindlustatud ala,“ märkis Peskov. „Emotsioonid käivad seal muidugi üle pea. Nimesid ma ei nimeta, aga ükskõik mida nad ütlevad ja mis avaldusi teevad, jutt käib Vene relvajõududest. Need on kõik Vene väed ja seisavad sama eesmärgi eest.“Jevgeni Prigožin (keskel ihukaitsjate vahel) aprillis sõjablogija Vladlen Tatarskõi matustelAndrei Pertsev Meduza.io


Koalitsioon proovis präänikuga, kuid võib nüüd kätte võtta piitsaKogu nädala ummikseisus olnud riigikogu töö sundis koalitsiooni neljapäeval esimesele kompromiss-sammule. Kasu oli sellest peale üksikute komplimentide vähe.

Valitsus saatis viimaste nädalate jooksul riigikokku nii maksumuudatuste paketi kui ka perehüvitiste muutmise eelnõu. Opositsioon vastas pretsedenditu obstruktsiooniga: istungil ei lastud ei esmaspäeval, teisipäeval ega kolmapäeval päevakordagi vastu võtta, sest rahvasaadikud täitsid istungi alguse arupärimiste, eelnõude ning protseduuriliste küsimuste esitamisega.

Suures plaanis oli opositsioonil kaks nõudmist. Esiteks, turbokiirusel kooskõlastusringilt läbi käinud maksupaketi lahtisidumine, et kõiki maksumuudatusi menetletaks eraldi eelnõudena. Teiseks, perehüvitiste muutmise eelnõu tagasivõtmine.
Esimeses punktis andiski koalitsioon neljapäeval järele: maksupakett löödi neljaks. Koalitsioon oli sellest seni hoidunud, kuna kõiki maksumuudatusi ning nende mõju eelarveseisule nähakse komplektis. Teisalt tõid nad mängu ajalise faktori: esimesed maksumuudatused on koalitsioonilepingu järgi määratud jõustuma 2024. aasta algusest ning need tuleb vastu võtta vähemalt kuus kuud enne jõustumist.
«Opositsioon on nädala riigikogu tööd takistanud, väites, et riigi kaitsekulude katmiseks ja eelarvepositsiooni parandamiseks tehtud maksupakett on selle põhjus,» kommenteeris rahandusminister Mart Võrklaev (RE). «Olen kindel, et tegelik põhjus on mujal, kuid nüüd peaks nende «probleem» lahendatud olema. Nii nagu varem, olen valmis avatud aruteluks ja debatiks riigikogus.»

Helir-Valdor Seeder.
Elmo Riig

Opositsioonierakonnad kiitsid võimuliidu käigu heaks. Kuid kas see lahendas probleemi? Saab riigikogu nüüd tööga alustada? «Oi, ei-ei-ei,» vastas Isamaa juht Helir-Valdor Seeder küsimusele. «Kaugel sellest, sest perehüvitiste eelnõu puhul pole minu teada mingit edasiliikumist.»
Tüli peretoetuste ümber
Sama vastatakse Keskerakonnast. Nii erakonna esimees Jüri Ratas kui fraktsiooni asejuht Andrei Korobeinik märkisid neljapäeval Postimehele, et obstruktsiooni lõpetamine sõltub koalitsioonist ja täpsemalt sellest, mida nad plaanivad teha perehüvitistega.

Andrei Korobeinik.
Mailiis Ollino

Korobeiniku sõnul pole nende seisukoht mustvalge. «Arutame ja võibolla leiame kompromissi: peretoetuste skeem küll muutub, kuid see ei tähenda, et me võtame kõik ära. Esimeste laste puhul on toetused liiga väikesed – otsime lahendusi koos. Praegu ma seda tahet koalitsioonil ei näe.»

Martin Helme.
Eero Vabamägi

Kõige keerulisem on seis konservatiivse rahvaerakonnaga, kellele mõistagi samuti ei meeldi maksutõusud ega perehüvitiste langus, kuid pahameeleprioriteet on hoopis samasooliste abielu. Martin Helme meenutas neljapäevaselt riigikogu vanematekogu koosolekult, et koalitsioonierakonnad lükkasid tagasi opositsiooni ettepaneku, et järgmise nädala riigikogu päevakorras võiks ette võtta eelnõud, mis tüli ei tekita, seades need ettepoole peretoetuste vähendamise eelnõust.
Teoorias võiks patiseis lõppeda erakorraliste valimistega. Seda juhul, kui riigikogu töö takistamine jätkub kuni järgmise aasta märtsini ehk ajaks, mil peab olema vastu võetud uue aasta riigieelarve. Kui eelarve jääb vastu võtmata, peabki president välja kuulutama erakorralised valimised.
«EKRE on seda otse välja öelnud, et nende soov on igal juhul takistada selle valitsuse tööd absoluutselt lõpuni,» tunnistas neljapäeval ka peaminister Kaja Kallas (RE). «See tähendab mitte lasta valitsusel ühtegi otsust teha. Kui valitsus ei saa riigieelarvet vastu võtta, siis tõesti tulevad erakorralised valimised. See on nende soov.»
Hakatakse käsi väänama?
Seetõttu on võimuliit andnud märku, et kaalutakse jõulisemaid meetodeid. Neljapäeval tehti sellega juba algust. Heili Tõnisson pidi valitsuse esindajana juba esmaspäeval valitsuse eelnõu üle andma. Riigikogus on aga tavaks, et järjekorras on eelisõigus rahvasaadikutel. Ja kuna riigikogu liikmed esitasid lademetes arupärimisi ja seaduseelnõusid, siis pidigi Tõnisson mitu päeva oma korda ootama. Kuni neljapäevasel istungil tõstis riigikogu esimees Lauri Hussar (Eesti 200) Tõnissoni järjekorras ette ning too sai valitsuse maksueelnõud riigikogule üle anda. Opositsioon oli pahane. Helme tõdes, et kui maksupaketi lahtisidumisega tegi koalitsioon justkui positiivse žesti, siis kokkuvõttes pingeid eskaleeriti ja Hussar muutis sellega lepitusžesti koha kättenäitamise žestiks.
«Riigikogus olnud ka erinevaid praktikaid. Nagu ma tähelepanu juhtisin, siis [riigikogu endine esimees] Eiki Nestor võttis alati valitsuse esindaja esimesena,» selgitas Hussar ja tõi esile tervisefaktori: inimesel on põhiseaduslik õigus tervise kaitsele. «Üks minu kaalutlusotsus oli väga selgelt seotud sellega, et proua Tõnisson on siin saalis viibinud kõige rohkem,» ütles ta.
Aga ühele jõumeetodile viitas neljapäevases Postimehe otsesaates riigikogu aseesimees, reformierakondlane Toomas Kivimägi. Täpsemalt riigikogu kodu- ja töökorraseaduse paragrahvile 72, mis annab istungi juhatajale õiguse sõnavõtud lõpetada. «See räägib küll sellest, et selline õigus on juhatajal sõnavõttude puhul, aga analoog on olemas. Arvan, et paragrahvi 72 kasutades on igati põhiseaduspärane ka see, kui ühel hetkel lõpetatakse kas protseduurilised küsimused või eelnõude ja arupärimiste üleandmiseks fikseeritakse aeg,» selgitas Kivimägi. Ta kinnitas ka taas üle, et kui valitsuse eelnõud ühel hetkel riigikogu suurde saali menetlusse jõuavad, siis pole valitsusel plaanis neid siduda usaldushääletusega.

Riigikogu paragrahv 72, mille kasutamisega Toomas Kivimägi hoiatas

§ 72. Istungi juhataja õigused päevakorraküsimuse arutelu läbiviimisel
(1) Kui ettekanne, sõnavõtt või küsimus kestab ettenähtust kauem, nõuab istungi juhataja ettekande, sõnavõtu või küsimuse lõpetamist. Kui ettekandja, sõnavõtja või küsija kaldub päevakorraküsimusest kõrvale, nõuab istungi juhataja, et pöördutaks tagasi päevakorraküsimuse juurde. Kui istungi juhataja nõuet ei täideta, katkestab istungi juhataja ettekande, sõnavõtu või küsimuse mikrofoni väljalülitamisega.
(11) Kui ettekandja, sõnavõtja või küsija kasutab ebakohaseid väljendeid, teeb istungi juhataja talle märkuse. Kui istungi juhataja märkus jäetakse tähelepanuta, katkestab istungi juhataja ettekande, sõnavõtu või küsimuse mikrofoni väljalülitamisega.
(2) Istungi juhataja teeb ettepaneku lugeda sõnavõtud lõpetatuks, kui kõik, kes sõna soovisid, on saanud rääkida, või kui ta leiab, et päevakorraküsimust on piisavalt käsitletud. Kui mõni Riigikogu liige istungi juhataja ettepaneku vaidlustab, otsustatakse sõnavõttude lõpetamine hääletamise teel.

Majutusasutused saavad väikese leevenduse

Kui koalitsioonilepingu järgi pidi majutusasutuste käibemaks tõusma kaheksalt protsendilt 22-le, siis Postimehele on vihjatud, et võimuliit on leppinud, et riigikogu menetluse käigus tuleb see tõus palju tagasihoidlikum. Kriitikat ei ole sellele muudatusele tulnud mitte ainult opositsioonist, vaid ka võimuliidust. Üks põhjustest, miks koalitsioon on valmis sammu tagasi astuma, on asjaolu, et prognoositav maksutulu on niivõrd pisike, et ei kaalu üles võitlust ja mainekahju.
Peaminister Kallas (pildil) jäi sellekohaseid plaane kommenteerides ebamääraseks, kuid põhjendas, miks majutusasutuste käibemaksu nii järsk tõus esialgu üldse teemaks oli.
«9. mail tuli uudis statistikaametist, kuidas võrreldes eelmise aastaga on majutusasutuste hind tõusnud 15 protsenti ja samas on turistide arv tõusnud 18 protsenti. See tekitab minus küsimusi kõikide argumentide suhtes: kas tõesti on nii, et välisturist vaatab, et kui hinnatõus läheb riigi kaukasse, siis sinna riiki ma küll ei tule? Aga kui see läheb ettevõtja kaukasse, siis sinna ma just tahan minna, see suurendab nende kasumit? Need argumendid... Saaks maha istuda, saaks nendest rääkida. Me oleme kuulanud kõiki, aga saaksime ka pakkuda kompromisse – kui saab neid asju arutada. Hetkel aga ei saa.»

Neli maksueelnõu

Esimese eelnõu järgi tõstetakse alkoholiaktsiisi ning sigarettide ja suitsetamistubaka aktsiisi järgneval kolmel aastal alates 2024. aastast viis protsenti aastas. Ära jäetakse kavandatud eriotstarbelise diislikütuse aktsiisi tõus, st eriotstarbelise diislikütuse aktsiisimääraks jääb 21 eurot 1000 liitri kohta, mis on ELi lubatud miinimummäär.
Teiseks kiitis valitsus heaks hasartmängumaksu seaduse muutmise seaduse eelnõu, mille järgi tõuseb mängulaudade maksumäär 1278,23 eurolt 1406 eurole. Osavusmängu mänguautomaatide maksumäär ümardatakse 31,95 eurolt 32 eurole. Loterii ja kaubandusliku loterii maksumäär tõuseb 18 protsendilt 22 protsendile. Kaughasartmängu ja toto määr suureneb alates 1. jaanuarist 2024 viielt protsendilt kuuele ning alates 1. jaanuarist 2026 seitsmele protsendile.
Kolmandaks kiitis valitsus heaks käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu, mille järgi tõuseb alates 1. jaanuarist 2024 käibemaksumäär 20 protsendilt 22 protsendile. Samuti maksustatakse alates 1. jaanuarist 2025 majutus standardmääraga 22 protsendiga ning seni kehtiv vähendatud käibemaksumäär üheksa protsenti kaotab kehtivuse.
Neljandaks kiitis valitsus heaks tulumaksuseaduse ja kaitseväeteenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Alates 2024. aastast kaotatakse füüsilise isiku täiendav maksuvaba tulu lapse ülalpidamise korral ja abikaasa eest ning õigus arvata oma maksustatavast tulust maha eluasemelaenu intressid.

Kaja Kallas: me oleme teinud kõike korrektselt

Kas opositsiooni taltsutamise eesmärgil võiks perehüvitiste eelnõu tagasi võtta ja sügisel sellega edasi minna? Seal pole ju reeglit, et see tuleb vastu võtta kuus kuud enne jõustumist.
Seal on väga selge reegel, et meil on vaja see vastu võtta enne, kui menetleme riigieelarvet. Riigieelarvet hakkame menetlema augustis. Me peame leidma kohti, kus kulusid kokku hoida. Aga vaadake, te saate ise ka aru, et kõigepealt on nõudmine, et see (maksumuudatused) oleks lahti seotud pakett. Me seome selle lahti. Siis öeldakse, et sellest ei piisa: me tahame, et võtate kõik tagasi.
Meil on toimunud valimised, valimistel oleme küsinud mandaati nende asjade tegemiseks. Opositsioonil on tööriistad, et muuta neid asju. Aga kui on lihtsalt soov, et me ei taha, et üldse midagi teete, siis sellele on väga keeruline vastu seista. Ainuke asi on siis see, et tõstan käed üles ja ütlen: «Olgu, mis siis, et valimised said võidetud, annan mandaadi üle nendele, kes valimisi sugugi ei võitnud.»
Kui viimastele nädalatele tagasi vaadata, kas kahetsete ka midagi? Näiteks hea õigusloome tavaga vastuollu minemist – kooskõlastustele lühikesed tähtajad jne?
Ärge ostke ära neid opositsiooni narratiive, andke andeks. Ma lihtsalt toon näite. Kui oli Ratase valitsus, siis tegid nad 2. detsembril 2016 avalikuks, et neil on maksumuudatuste plaanid. Siis ei tehtud mitte mingit uut eelnõu, vaid võeti riigikogus menetluses olev eelnõu ja tehti seal teise lugemise käigus muudatusettepanekutena 11 seadust ja 11 maksu. Muudeti käibemaksu, tulumaksu, sotsiaalmaksu, perehüvitiste seadust jne. Idee avalikustamisest 2. detsembril kuni vastuvõtmiseni oli 17 päeva.
Meie oleme teinud asju korrektselt. Vaadake nendele asjadele otsa. Me saime kokku tulla 17. aprillil, kuna opositsioon takistas valitsuse ametivande andmist. Menetlesime neid asju, suhtlesime juba enne sidusrühmadega, andsime oma plaanidest teada. Siis tegime eelnõu, andsime selle sisse selle vaatega, et riigikogus oleksid normaalsed menetlustähtajad, nii nagu ette nähtud. Kümme päeva muudatusettepanekuteks ja selleks, et jääks aega aruteludeks. Me oleme teinud kõike korrektselt.


Teksamüüja kontolt kadus raha7. mail pöördus politseisse 26aastane naine, kes müüs netis teksasid. Temaga võttis ühendust Dariya nimeline isik, kes soovis neid osta ja saatis avaldajale väidetava Omniva kullerteenuse lingi. Kannatanu avas lingi ja sisestas võltsitud veebilehele oma andmed. Kelmusega tekitatud kahju on 280 eurot. OHTULEHT.EE


Juhtkiri: Meie Damoklese mõõkÕigusriigis võiks aus inimene õhtul rahulikult magama heita, ilma et peaks kartma, et on päeva jooksul ehk tahtmatult ja enese teadmata kuriteo toime pannud. Paraku ei saa paljud selles päris kindlad olla.Vana-Kreeka pärimuse kohaselt laskis Sürakuusa valitseja Dionysios oma kõrgel ametnikul Damoklesel koosolekute ajal istuda istmel, mille kohal rippus hobusejõhvi otsa kinnitatud mõõk. Sellest on tekkinud väljend, mis tähistab elamist pidevalt ähvardava ohu tingimustes.Ka Eestis on olemas meie oma Damoklese mõõk, mis senise kogemuse põhjal kipub rippuma ebaproportsionaalselt sageli kohaliku omavalitsuse ametnike ja arstide tooli kohal. See mõõk on korruptsioonivastase seaduse toimingupiirangu nõue, mille järgi ametiisik ei tohi teha toimingut või vastu võtta otsust, kui see kuidagi puudutab teda või temaga seotud isikut ja võib olla tema või selle isiku huvides.Tänases lehes on ülevaade toimingupiirangu rikkumise kahtlustusega alustatud uurimismenetlustest ja mis nendest välja on tulnud (või ei ole tulnud). Üks kõige kurikuulsamaid kaasusi on Kajar Lemberi oma, mis kestab juba kaheksa aastat. Teda süüdistatakse selles, et ta võttis vastu tasuta kaheksaeurose juukselõikuse, millega väidetavalt püüti teda mõjutada langetama otsust ühe trepikoja remondi kohta.Häda on selles, et toimingupiirangu rikkumise säte on jäetud täpselt määratlemata, mistõttu inimesed ei pruugi aru saada, millistel juhtudel võib nende tegevuses olla kuriteokoosseis. Näiteks Keit Pentus-Rosimannuse puhul tekkis kahtlus, et suheldes oma alluvatega Euroopa Kontrollikoja Eesti liikme määramise dokumentatsiooni asjus, võis ta nõuet rikkuda, kuna ta ise kandideeris sellele kohale.Üks õigusriigi tähtsaid põhimõtteid on, et seadusnormid peavad olema määratletud täpselt, nii et kodanikud saavad selgelt aru, millised teod on karistatavad. Teine tähtis põhimõte on see, et inimene peab keelatud toimingut tehes teadma, et see on keelatud. Kumbki nõue pole toimingupiirangu puhul täidetud. Neile puudustele juhtis õiguskantsler tähelepanu juba viis aastat tagasi, kuid toimingupiirangu määratlust ei ole siiani täpsemaks muudetud.Sisuliselt laseb riik kõigil inimestel, kelle töö nõuab rahaliste otsuste vastuvõtmist, kogu aeg töötada Damoklese mõõga all, teadmata, millal ja mille eest uurimisorganid tema vastu kriminaalasja algatavad. Tänases lehes on sellest hulgaliselt hoiatavaid näiteid.Nende juhtumite teine õõvastav tunnus on, et nad hävitavad hetkega inimese renomee ja jätavad ilma ametikohast. Millele järgneb pikk eeluurimine ja seejärel aastaid kestev raha ja tervist kurnav kohtuprotsess.Põhimõtteliselt ei tohiks see nii olla. Eeluurimisel peaks olema mõistlik ajapiirang ja kui süüdistuseks alust ei leita, siis peaks olema võimalik juhtum lõpetada. Samuti peaks alusetult kahtlustatud ja süüdistatud inimesed saama kompensatsiooni tekitatud kahjude eest.Selliseid reegleid aga ei ole ja seaduse ebamäärasus võimaldaks seda valikuliselt kasutada isegi poliitiliseks või isiklikuks kättemaksuks. Selline mõõk ei tohiks õigusriigis kellegi pea kohal rippuda."Toimingupiirangu õigusnormi puudustele juhtis õiguskantsler tähelepanu juba viis aastat tagasi, kuid selle määratlust ei ole siiani täpsemaks muudetud. See ei ole õigusriigile kohane."


Mõtlemapanev destruktiivsusVaadates riigikogus toimuvat, sunnib see vägisi peale mõtte, et sellel destruktiivsusel on mingi sügavam mõte, mida on esimesel pilgul raske aduda, kirjutab Tartu Ülikooli emeriitprofessor Jüri Saar.Kui vahetult pärast valimisi tundus kõigil opositsiooni jäänud erakondadel olevat muret endaga piisavalt palju, nii et lausa kaheldi opositsiooni kui terviku võimekuses, siis elu ise paneb asjad omal viisil paika. Sel korral liidab kolme opositsioonierakonda sügav pettumus riigikogu mandaatide jaotuses, sest kõik kolm väärisid enda arvates oluliselt paremat tulemust.Valimistel ütles valija selgelt, keda ja milliseid poliitjõude tahetakse näha valitsuses ja milliseid mitte. Seda, et EKRE oma valimiskaotust keeldus tunnistamast, polnud raske ennustada. Nagu ikka, oli kaabude arvates tegemist selektiivse, valikulise pettusega, sest totaalse pettuse korral oleksid pidanud kõik selle erakonna riigikogusse valitud kandidaadid nagu üks mees mandaadist loobuma. Aga ei, valikulist vingu jätkub kauemaks ja õigust jääb neil ülegi, nagu näitab argipäev.Ometi võib kaotuse põhjuseid pidada kõigi kolme puhul täiesti objektiivseteks. EKRE näitas oma valitsusse kuulumisega üheselt enda sobimatust ja suutmatust valitsusvastutusega hakkama saada. Viimase valimiskampaania peasõnumid, mis olid suunatud liitlastega koostöö vähendamisele, ja Vene-Ukraina sõjas valitud väidetav «sõjavastasus» garanteerisid lati alt läbi mineku. Samas praalis EKRE enda tulevase võidu teemadel põhjalikult ja senikaua, kuni jäi ka ise oma bluffi uskuma.Keskerakond peab järjest tõsisemalt vaatama lahknemisele põhivalijaskonna, mille moodustavad traditsiooniliselt venekeelsed valijate rühmad, ja erakonna n-ö eliidi vahel. Ehkki just vanast kaardiväest, mille pani paika juba Edgar Savisaar, toimub pidevaid pudenemisi, jääb parteivorsti jämedam ots endiselt Jüri Ratase ümber koondunud seltskonna kätte. Praegu veel õnnestus üldkoosolek, mille ennustatav tulemus tekitas õudu just Ratase seltskonnas, ära hoida, kuid see võit oli ajutine. Pole vähimatki kahtlust, et praeguse Keskerakonna baasil moodustub varem või hiljem vene erakond Eestis.Ja Isamaa, see vaene vanemateta laps, sest esimesel pilgul sobib ta opositsiooni kuuluva seltskonna hulka nagu sadul sea selga. Aga lähemal vaatlemisel sobib, isegi päris hästi, ja näib, et valiku tegi juhtkond siis, kui lubas kingmaker'ina EKRE valitsusse. Nii ei maksa ka imestada selle valiku tagajärgede üle näiteks viimast valimistulemust hinnates. Selle erakonna juhtkonda peaks aga panema muretsema edaspidine, sest praeguse joone jätkamine viib üsna kindlalt riigikogu erakondade hulgast välja. Pole mingit kahtlust, et üha enam veel Isamaasse alles jäänud asjalikke inimesi leiab endale parema poliitilise väljundi.Aga pettunud ei otsi ju kunagi altmineku põhjuseid iseendast, vaid igalt poolt mujalt, ja nii ongi leitud mõnus viis oma aja sisustamiseks, milleks on riigikogu töö tasalülitamine. Muidugi on õigus nendel, kes peavad obstruktsiooni kui taktikat parlamentaarse praktika juurde kuuluvaks, kuid praeguse riigikogu töö halvamise viis ja eesmärgid räägivad põhimõttelisest keeldumisest valitsuskoalitsiooni ükskõik milliseid tegemisi aktsepteerida.Opositsiooni vastuseis koalitsioonile viisil, et paika pole võimalik panna isegi mitte riigikogu istungite ajakava, näitab obstruktsiooni hoopis uues valguses. Valitsuskoalitsioon peabki tegelema riigi rahakoti küsimustega ja opositsiooni roll peaks selles protsessis tähendama kriitilisi, kuid asjalikke nõuandeid, sooviavaldusi. Midagi sellist me sel korral ei näe, sest koalitsioonile ei anta vähimatki võimalust kompromissideks. Just sellise punnpositsiooni tekitamine a la «mida halvem, seda parem» näibki olevat pettunute soovunelm, et kõigile saaks selgeks asjaajamise võimatus ilma nendeta.EKREIKE opositsioon halvab sihipäraselt riigikogu tööd, ja lihtne vastus küsimusele «miks?» on, et kuna tal lastakse seda teha. Nii need asjad demokraatias ei tohiks käia, sest kõik riigikogu liikmed andsid avalikult vande, lubades seista Eesti Vabariigi huvide eest. Mitte võidelda hambad ristis erakonna või mõne grupi parema ninaesise nimel või raisata lihtsalt kallihinnalist aega riigile oluliste asjade kordaajamiseks.Vaadates riigikogus toimuvat, sunnib see vägisi peale mõtte, et sellel destruktiivsusel on mingi sügavam mõte, mida on esimesel pilgul raske aduda. Näiteks tähelepanu juhtimine eemale mingilt oluliselt teemalt, millega riigikogulased praegu peaksid tegelema. Muuhulgas just praegu on parim ja viimane aeg ilma suurema lärmita lahendada ära kohalike omavalitsuste valimise seaduse vajalikud muudatused, mille taga otseselt ja kaudselt seisab nii mõnigi muu esmapilgul kaugem riigielu valdkond.Möödunud aastal seda muudatust korra eelmise koalitsiooni poolt üritati, kuid praeguseks on eelnõu menetlusest väljas. Eelmise eelnõu raskuspunkt oli pandud eelkõige julgeolekule, samas justkui eeldades, et meie riigi julgeolekule kujutavad võrdselt ohtu kõik kolmandate riikide kodanikud. Praegu võiks eelnõu sihtgruppi täpsemalt ja julgemalt selekteerida.Kohalike omavalitsuste elektoraadi küsimused ei seondu üksnes julgeolekuga, vaid laiemalt riigielu teistegi oluliste aspektidega. Näiteks üleminek eestikeelsele haridusele, mida on nagu kuuma kartulit veeretatud juba üle kolmekümne aasta. Ja lastud selle varjus tekkida uuel põlvkonnal eesti keelt mitte valdaval ja seetõttu halvemas olukorras oleval arvukal inimgrupil. Pole raske näha, millistest omavalitsustest kostab kõige enam häälekat vastuseisu sellele olulisele muutusele, et kõik Eestis üles kasvavad noored saaksid kvaliteetse eestikeelse hariduse.Tänu just kehtivale KOVi valimiste seadusele on ühel erakonnal olnud Tallinnas sisuliselt ainuvõim juba alates 1999. aastast (sic!). Tallinnal on üks ja ainult üks peamine probleem, mis ootab lahendust - selleks on Keskerakonna ainuvõimu kinnistamine liiga pikaks perioodiks. Kuna tegemist on Eesti pealinna kui majanduselu ja üldse närvikeskusega, pole üldsegi teisejärguline küsimus, kuidas aetakse asju selles linnas. Ühe seltskonna asumine võimul, verevahetuse puudumine on toonud kaasa nõudlikkuse vähenemise enda vastu ja ebakompetentsuse mõõdutundetu vohamise.Mida pikaajaline ainuvõim, mida kinnistavad KOVi valimistel võõrriigi kodanikud, endaga kaasa toob, näeme muu hulgas Tallinna transpordikorralduses. See, mis toimub hetkel Tallinna liikluses, oleks justkui mõni Kreisiraadio sketš. Terved pealinna piirkonnad ägavad kaootiliselt algavate ja mitte kunagi lõppevate remonditööde all. Kui mõni suurema liiklusega tänav hommikul eluteena enam-vähem funktsioneerib, siis lõunaks on «probleem» lahendatud ja ka selle üks rida suletud.Liikluse eest vastutav abilinnapea kõneleb paatosega raadios, kuidas tekib ühtne süsteem bussidest, trollidest, trammidest, rongidest ja jalgratastest, mis laieneb hüvena Tallinnast välja ka lähiümbrusse. Omal ajal oleks andnud selline tühi loosunglikkus selge indikatsiooni, et tegemist on lollpea ja kõrgema parteikooli kasvandikuga. Kust nüüd sedasorti juttu veeretavad tüübid sirguvad, võib ainult oletada, kuigi ilmselt on tegemist Edgari koolkonnas sirgunud järelkasvuga.Riigikogu peaks kasutama praegust momenti, et muuta kohalike valimiste seadust nii, et Tallinn ja mõni muu kohalik omavalitsus võiksid saada endale järgmistel KOVi valimistel asjalikuma linnavalitsuse. Sellise, mis ei loobi kaikaid kodaratesse eestikeelsele õppele üleminekule. Sellise, mis suudab ratsionaalselt juhtida linna arengut, sealhulgas korraldada liiklust nõnda, et inimene saaks jõuda Tallinnas punktist A punkti B normaalse aja- ja närvikuluga. Ei ole vaja hoida võimu juures neid, kes toimetavad viisil «tahtsime parimat, aga välja kukkus nagu alati». Selle vaimuka, kuid võõrpäritolu sententsi kehtimise aeg Eestis peab saama ükskord ümber.2 MÕTET• Opositsiooni vastuseis koalitsioonile viisil, et paika pole võimalik panna isegi mitte riigikogu istungite ajakava, näitab obstruktsiooni hoopis uues valguses.• Riigikogu peaks kasutama praegust momenti, et muuta kohalike valimiste seadust nii, et Tallinn ja mõni muu kohalik omavalitsus võiksid saada endale järgmistel KOVi valimistel asjalikuma linnavalitsuse.Jüri Saar


Otse laupäeval kell 10: Lennart Meri konverentsi arutelud   Sel nädalavahetusel toimub Tallinnas 16. korda Lennart Meri konverents, kus tunnustatud välis- ja julgeolekupoliitika mõtestajad arutavad, kuidas sõda Ukrainas on muutnud maailma jõujooni. Valitud arutelusid näeb kogu nädalavahetuse ERR-i portaalis otsepildis.   Konverentsi töökeel on inglise keel, tõlge eesti keelde puudub.  Laupäevased ülekanded  Kell 10-11.30  Arutelu. Nad tõusevad või vajuvad koos: NATO teel Vilniusesse  [embedded content] NATO tippkohtumine Vilniuses on järjekordne samm teel uue Euroopa julgeolekuarhitektuuri rajamise suunas. NATO juhid kaaluvad edasisi muudatusi oma kaitsepositsioonis, et tagada alliansi ajakohastatud kollektiivkaitsekavade usaldusväärsus, tõstatades keerulisi küsimusi kaitsekulutuste kohta ning paljastades lõhed idapoolsete ja teiste liitlaste vahel ohutaju ja sobivate reageerimisstrateegiate osas. Võtmeküsimuseks saab ka NATO laienemine, kus Rootsi ootab endiselt Türgi ja Ungari vastuväiteid ning paljud liitlased taotlevad Ukrainale vähemalt mingisugust julgeolekugarantiid. Samal ajal nõuab üha mõjukam Hiina ja jätkuv ebastabiilsus Euroopa lõunaosas rahvusvahelist reageerimist. Mida NATO veel peab tegema, et Venemaa ohule vastu seista? Kuidas säilitada alliansi ühtsust, mis tugevnes tohutult pärast Venemaa täiemahulist sissetungi Ukrainasse? Mida saab NATO Ukrainale pakkuda? Milline on NATO roll seoses Hiina kasvavate ambitsioonide ja sõjakusega ning väljakutsetega tema lõunapiiril? Osalejad: David Cattler, NATO abipeasekretär luure ja julgeoleku alal; Xavier Chatel, Prantsusmaa presidendi nõunik; Eliot Cohen, Johns Hopkinsi ülikooli professor; Margus Tsahkna, Eesti kaitseminister; Elina Valtonen, Soome parlamendisaadik. Arutelu juhib Ana Isabel Xavier, Universidade Autónoma de Lisboa dotsent. Kell 12-13.30 Arutelu. Ukraina: mille nimel me elame, mille nimel me sureme  [embedded content] Kuna Ukraina võitleb Venemaa agressiooniga teist aastat, on riigi enda, Euroopa ja maailma jaoks endiselt palju kaalul. Kuigi lääne toetus on olnud hädavajalik, ei ole kindel, et Euroopa abi oleks olnud nii ulatuslik ja sidus ilma Ameerika juhtrollita. Kuid nüüd on märke sõja väsimusest –  Atlandi ookeani-üleselt, kus USA toetus sõjale võib muutuda teguriks eelseisvatel valimistel ning samamoodi puudutab see ka mõningaid piirkondi Euroopas. Kas USA suudab säilitada oma rolli Ukrainat toetava lääne koalitsiooni juhina? Kas Euroopa suudab säilitada ühtsust, kui sõda kestab pikemat aega? Kuidas saab Ukraina toime tulla korruptsioonivastase võitluse, EL-i ja NATO liikmelisuse ettevalmistamise, demokraatliku valitsemistava tugevdamise, infrastruktuuri ülesehitamise, majanduse säilitamise ja pagulaste tagasipöördumisega seotud mitmete väljakutsetega, pidades samal ajal brutaalset sõda? Mida tuleb teha tagamaks, et Ukraina väljub sõjast tugeva demokraatia ja eduka majandusega? Kes peaks seda tegema? Osalejad: Samuel Charap, RAND Corporationi vanempoliitikateadlane; Alexander Graf Lambsdorff, Saksamaa Liidupäeva vabade demokraatide (FDP) aseesimees; George P. Kent, USA suursaadik Eestis; Tara Varma, külalisteadur Ameerika Ühendriikide ja Euroopa keskuses, Brookingsi Instituut; Andriy Zagorodnyuk, kaitsestrateegiate keskuse esimees, mõttekoda Atlantic Council. Arutelu juhib Michal Baranowski, German Marshall Fund East, vanemteadur ja direktor Kell 16.15-17.45 Arutelu. Minevik on proloog: Lääs ja Venemaa  [embedded content] Filosoof Ivan Krastev on märkinud, et pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on lääs liikunud ühest äärmusest, kus Ukrainat ei ole, teise äärmusse, kus Venemaad ei ole. Kuigi mingi tulevaste suhete vorm Venemaaga on vältimatu, ei ole selge, millises vormis see peaks olema või et Lääs suudab selles küsimuses üksmeelele jõuda. Siseriiklikud jõud võivad sundida USA-d ja Euroopat eriarvamusele ning Euroopat ennast jagama. Kuid Ameerika Ühendriikide, Euroopa ja Venemaa vaheliste põimunud suhete rikas ajalugu võib pakkuda raamistikku, millele ehitada. Mida saame õppida USA, Euroopa ja Venemaa ajaloolistest suhetest, et suunata stabiilse tuleviku ehitamist? Milliseks kujunevad EL-i ja USA suhted ning kuidas mõjutavad need lääneriikide suhteid Venemaaga? Kuidas mõjutavad neid suhted Hiinaga? Kuidas säilitada lääne ühtekuuluvust Venemaaga suhtlemisel? Osalejad: Sergei Radtšenko, Wilson E. Schmidt professor Johns Hopkinsi ülikool; Gunda Reire, Läti välisministeeriumi parlamentaarne sekretär; Mary Sarotte, professor, Johns Hopkinsi ülikool; Sergei Utkin, Lõuna-Taani ülikooli politoloogia ja avaliku juhtimise osakonna rahvusvahelise poliitika dotsent. Arutelu juhib Carl Bildt, Euroopa Välissuhete Nõukogu kaasesimees Kell 17.45-18.15 Lennart Meri loeng (esitaja avalikustatakse kohapeal) [embedded content] Kell 18.45 Arutelu. Hädameri: Indo-Vaikse ookeani piirkond  [embedded content] Indo-Vaikse ookeani piirkonna hõivatud mereteed muudavad selle ülemaailmse geostrateegilise huvi peamiseks keskuseks. Kuna Hiina ja USA vaheline võitlus on ägenenud, on panused ainult kasvanud: Washington püüab näidata oma pühendumust Taiwani navigatsioonivabadusele ja julgeolekule, samas kui Hiina soovib saada piirkonna selgeks hegemooniks. Konkurents piirkondlike võimude vahel kasvab samuti, kuna sellised riigid nagu Austraalia, India ja Jaapan järgivad oma huve ja püüavad tasakaalustada Hiina mõju. Samal ajal, kuigi sõda Ukrainas võib tunduda kauge, on see avaldanud sügavat mõju piirkonnale, kus paljud riigid on püüdnud säilitada oma suhetes Venemaaga delikaatset tasakaalu. Mida saab piirkondlike võimude erinev kogum paremini teha, et tasakaalustada Hiina mõju ja parandada piirkondlikku julgeolekut? Kuidas saavad panustada osalejad väljastpoolt piirkonda? Millistel asjaoludel võiks Hiina Taiwanit rünnata? Mida saab teha, et heidutada Hiina sõjalisi ambitsioone piirkonnas? Kuidas võib Venemaa Ukraina sõja tulemus mõjutada piirkonna julgeoleku dünaamikat? Osalejad: Akiko Fukushima, Tokyo poliitikauuringute sihtasutuse vanemteadur; Matthew D. Johnson, Hooveri institutsiooni külalisprofessor ja Garnaut Globali teadusdirektor; Bobo Lo, sõltumatu rahvusvaheliste suhete analüütik; Jonathan Miller, Macdonald Laurier'i instituudi välisasjade, riigikaitse ja riikliku julgeoleku programmi vanemteadur ja direktor; Rebecca Strating, La Trobe Asia direktor Arutelu juhib Justin Vogt, Ajakirja Foreign Affairs tegevtoimetaja     					Toimetaja:  Mirjam Mäekivi