Fredi Oja: petturid on üha kavalamadPankadega otsesemalt või kaudsemalt seotud pettused on Eestis viimastel aastatel märgatavalt sagenenud. Kurjategijad on välja töötanud uusi ja keerukaid skeeme, et inimeste pangakontodelt raha välja petta.
Kuna sularaha kasutatakse üha vähem ning raha liigutatakse valdavalt digitaalselt, püüavad petturid leida võimalusi kontodel oleva raha varastamiseks maksete või kaarditehingute kaudu. Klientide ootus pangale on mõistagi, et nende raha on igati kaitstud. Pangad hoiavadki klientide vara turvaliselt, kuid probleemid tekivad, kui kliendid annavad petturitele ise ligipääsu oma kontodele.
Silmast silma petujutu asemel on tänased kelmid haaranud telefonid, et tõmmata inimesed kõnega konksu otsa, pakkudes näiteks investeeringutele ulmelisi kasumeid. Nad loovad autentsena tunduvaid, aga vale aadressiga veebilehti, mis panevad uskuma, et oled õiges kohas, kuhu maksmiseks oma PIN-koodid sisestada. Ringlevad ka petukirjad ja SMSid, mille kurjategijad saadavad panga või mõne muu teenusepakkuja nime alt, et suunata pahaaimamatuid edasi lingile, kus on jälle vaja PIN-koodid sisestada.
Veel mõned aastad tagasi olid petukirjad ja -lehed kergesti äratuntavad, kuid praegu näevad need väga usutavad välja. Samas olgu öeldud, et ükski teenusepakkuja ei palu kliendil kunagi telefoni, SMSi ega e-kirja teel pangakonto paroole või krediitkaardi andmeid kuhugi saata või sisestada.
Silmast silma petujutu asemel on tänased kelmid haaranud telefonid, et tõmmata inimesed kõnega konksu otsa, pakkudes näiteks investeeringutele ulmelisi kasumeid.

Panga töös näeme iga päev haritud ja arukaid inimesi igas vanuses, olenemata soost, kes sattunud mõne petuskeemi ohvriks. Uuringud tõestavad, et inimesed sageli alahindavad riske ja ülehindavad enda võimeid petuskeeme ära tunda. Sageli sõltub petta saamine pelgalt juhusest.
On oluline mõista, et PIN-koodide sisestamine võrdub allkirjaga ning iga tehingu kinnitamisel peab kasutaja olema äärmiselt ettevaatlik.
Kliendid eeldavad sageli, et pangad suudavad kurjategijaid jälitada ja raha tagasi saada. See on keerulisem, kui paljud arvavad, kuna raha liigub kiiresti välisriikidesse ning saaja kontolt edasi. Näiteks kaardiandmete lekke korral võib kaardiorganisatsioon aidata raha tagasi saada, kuid see ei laiene kõikidele maksetele.
Kui inimene satub pettuse ohvriks, on oluline teha politseisse avaldus, kuna pettuste uurimine ja lahendamine kuulub politsei pädevusse. Pettuste lahendus- ja ennetusmeetmete üksikasjad ei ole sageli avalikud, et vältida kurjategijate teadlikkust meetmetest.
Ükski teenusepakkuja ei palu kliendil kunagi telefoni, SMSi ega e-kirja teel pangakonto paroole või krediitkaardi andmeid kuhugi saata või sisestada.

Pettuste ennetamiseks tegelevad pangad teavitustööga, arendavad oma süsteeme pettusekindlamaks ning teevad aktiivset monitooringut petulehtede avastamiseks ja eemaldamiseks. Näiteks on tänavu tehtud juba üle 150 petulehe, mis matkivad LHV veebilehte: enamjaolt jõuavad need internetis üleval olla vaid mõnikümmend minutit, sest pank saab nendele reeglina kiirelt jälile.
Pettuste lahendamiseks tegelevad pangad klientide informeerimise ja nõustamisega ning suhtlevad kaardiorganisatsioonidega kaardipettuste korral. Lisaks teevad pangad koostööd politseiga andmete jagamiseks ja teiste pankadega suhtlemiseks.
Nii pangad kui ka politsei teevad jõupingutusi turvalisema elukeskkonna tagamiseks, kuid ka inimesed peavad olema valvsad. Pangad tegelevad pettuste ennetamise ja lahendamisega mitmesuguste meetmete abil ning klientidel on oluline olla teadlik petuskeemidest ja kasutada oma raha ettevaatlikult. Et raha oleks kindlalt kaitstud, on vajalik nii klientide kui ka pankade koostöö ja teadlikkus.


Petturid on üha kavalamadInimesed sageli alahindavad riske ja ülehindavad enda võimeid petuskeeme ära tunda. Sestap juhib panga juhtivtöötaja tähelepanu tundemärkidele, mis aitavad juba eos rahaõngitsemise katsetele jälile jõuda.Pankadega otsesemalt või kaudsemalt seotud pettused on Eestis viimastel aastatel märgatavalt sagenenud. Kurjategijad on välja töötanud uusi ja keerukaid skeeme, et inimeste pangakontodelt raha välja petta.Kuna sularaha kasutatakse üha vähem ning raha liigutatakse valdavalt digitaalselt, püüavad petturid leida võimalusi kontodel oleva raha varastamiseks maksete või kaarditehingute kaudu. Klientide ootus pangale on mõistagi, et nende raha on igati kaitstud. Pangad hoiavadki klientide vara turvaliselt, kuid probleemid tekivad, kui kliendid annavad petturitele ise ligipääsu oma kontodele.Silmast silma petujutu asemel on tänased kelmid haaranud telefonid, et tõmmata inimesed kõnega konksu otsa, pakkudes näiteks investeeringutele ulmelisi kasumeid. Nad loovad autentsena tunduvaid, aga vale aadressiga veebilehti, mis panevad uskuma, et oled õiges kohas, kuhu maksmiseks oma PIN-koodid sisestada. Ringlevad ka petukirjad ja SMSid, mille kurjategijad saadavad panga või mõne muu teenusepakkuja nime alt, et suunata pahaaimamatuid edasi lingile, kus on jälle vaja PIN-koodid sisestada.Veel mõned aastad tagasi olid petukirjad ja -lehed kergesti äratuntavad, kuid praegu näevad need väga usutavad välja. Samas olgu öeldud, et ükski teenusepakkuja ei palu kliendil kunagi telefoni, SMSi ega e-kirja teel pangakonto paroole või krediitkaardi andmeid kuhugi saata või sisestada.Panga töös näeme iga päev haritud ja arukaid inimesi igas vanuses, olenemata soost, kes sattunud mõne petuskeemi ohvriks. Uuringud tõestavad, et inimesed sageli alahindavad riske ja ülehindavad enda võimeid petuskeeme ära tunda. Sageli sõltub petta saamine pelgalt juhusest.On oluline mõista, et PIN-koodide sisestamine võrdub allkirjaga ning iga tehingu kinnitamisel peab kasutaja olema äärmiselt ettevaatlik.Kliendid eeldavad sageli, et pangad suudavad kurjategijaid jälitada ja raha tagasi saada. See on keerulisem, kui paljud arvavad, kuna raha liigub kiiresti välisriikidesse ning saaja kontolt edasi. Näiteks kaardiandmete lekke korral võib kaardiorganisatsioon aidata raha tagasi saada, kuid see ei laiene kõikidele maksetele.Kui inimene satub pettuse ohvriks, on oluline teha politseisse avaldus, kuna pettuste uurimine ja lahendamine kuulub politsei pädevusse. Pettuste lahendus- ja ennetusmeetmete üksikasjad ei ole sageli avalikud, et vältida kurjategijate teadlikkust meetmetest.Pettuste ennetamiseks tegelevad pangad teavitustööga, arendavad oma süsteeme pettusekindlamaks ning teevad aktiivset monitooringut petulehtede avastamiseks ja eemaldamiseks. Näiteks on tänavu tehtud juba üle 150 petulehe, mis matkivad LHV veebilehte: enamjaolt jõuavad need internetis üleval olla vaid mõnikümmend minutit, sest pank saab nendele reeglina kiirelt jälile.Pettuste lahendamiseks tegelevad pangad klientide informeerimise ja nõustamisega ning suhtlevad kaardiorganisatsioonidega kaardipettuste korral. Lisaks teevad pangad koostööd politseiga andmete jagamiseks ja teiste pankadega suhtlemiseks.Nii pangad kui ka politsei teevad jõupingutusi turvalisema elukeskkonna tagamiseks, kuid ka inimesed peavad olema valvsad. Pangad tegelevad pettuste ennetamise ja lahendamisega mitmesuguste meetmete abil ning klientidel on oluline olla teadlik petuskeemidest ja kasutada oma raha ettevaatlikult. Et raha oleks kindlalt kaitstud, on vajalik nii klientide kui ka pankade koostöö ja teadlikkus."Ükski teenusepakkuja ei palu kliendil kunagi telefoni, SMSi ega e-kirja teel pangakonto paroole või krediitkaardi andmeid kuhugi saata või sisestada."FREDI OJA, LHV PANGA PETTUSTE ENNETAMISE JUHT


Eesti inimesed maksavad juba aastaid kopsakat kliima-maksuKuigi Eestis rajatakse aina enam taastuvenergialahendusi ka ilma riigi toetuseta, maksavad elektritarbijad siiski iga kuu miljoneid eurosid nn taastuvenergiatasu, mis läheb edasi tootjatele. Riik maksu mahavõtmisega ei kiirusta.Samal ajal kui valitsus aina makse tõstab, tasuvad kõik eestimaalased truisti üht maksu, mille kaotamise ametnikud ise juba mitu aastat tagasi välja pakkusid.Tegu on taastuvenergiatasuga, mis kogutakse iga energiaarve pealt ja millest ei pääse keegi. Kui automaksuga püütakse koguda aastas 120 miljonit eurot, siis taastuvenergiamaksuga kogutakse inimestelt igal aastal julgelt samas suurusjärgus raha. Seejuures teenivad varasemate valitsuste soovide tõttu paljud energiafirmad inimeste pealt kena summa.Kui kena? Konkurentsiameti hinnangul liiga kena: amet ütles juba 2021. aasta alguses, et taastuvenergiatoetused tuleks järk-järgult kaotada, sest koormus Eesti rahva jaoks on põhjendamatult suur. Kuid toona ei tahtnud valitsus toetuste vähendamisest midagi kuulda, skeemi jätkamist põhjendati ettevõtete õigustatud ootustega.Toetus andis kindluseKuigi praegu on taastuvenergia puhul kasutusel vähempakkumise süsteem, tuleb meenutada, et 2007. aastal määrati elektrituruseadusega taastuvenergiatoetuste perioodiks 12 aastat ning viimase 12-aastase toetuse sai 2021. aastal võrku läinud jaam. See tähendab, et 2007. aastal tootmist alustanud ettevõtja sai toetust tema saab alati oma garanteeritud miinimumsumma kätte, kas siis tarbijatelt või läbi valitsuse toetuse. Teine põhjus seisnes pankades: kui oli vaja investeeringuid teha, oli hea pankuritele näidata, et nulliring investeeringust tulla ei saa, sest riik paneb teatud summadega õla alla.Kus on, sinna antakseKuid nagu kõik asjad maailmas, muutus ka taastuvenergia turg. Järsku olid elektrihinnad kõrged, firmad superkasumis, aga toetust puistati ettevõtetele maksumaksja rahast endiselt.See ei meeldinud isegi konkurentsiametile. «Praeguse toetusskeemi juures on ka tarbijatele pandud põhjendamatult suur maksukoormus, mis jätkub veel aastakümneid. Eesti on täitnud küll võetud taastuvenergia kohustused, kuid tarbija jaoks ei ole see tulnud odavalt. Prognooside kohaselt ulatuvad tarbijate makstud subsiidiumid 2030. aastani 1,5 miljardi kuni 2019. aastani. Kuigi tehniliselt on nüüdseks üle mindud vähempakkumispõhisele süsteemile, mis elektritootjatele enam nii lihtsalt raha jagada ei lase, pääses vana skeemi sisse veel koroona-aastalgi, mis tähendab, et Eesti inimesed peavad veel vähemalt 2031. aastani elektrifirmade kasumitesse panustama.Vana skeem tähendas rahas 5,37 senti kilovatt-tunni (kWh) kohta. Selle skeemi ehk fikseeritud määraga toetuste varal toodetakse kliimaministeeriumi andmetel 743 megavatti (MW) energiat, vähempakkumiste järgi makstava toetusskeemi alusel praegu 5 MW ning viimasesse peaks lähiaastatel lisanduma veel 405 MW võimsust.Taastuvenergiatasu mõte oli õilis: riik tahtis, et loodaks rohkem päikese- ja tuuleparke, ning toetus pidi siin kahtepidi kaasa aitama. Süsteem töötab nii, et vahet ei ole, milline on elektri börsihind või millise summa eest tootja elektrit võrku müüb - elektritarbija maksab ikka 5,37 s/kWh peale. Esiteks: tootja teab, et tulgu mis tuleb, euroni ning eeldatavalt makstakse toetusi aastani 2045,» leiti konkurentsiameti analüüsis.Kaks aastat tagasi ei tahtnud majandus- ja kommunikatsiooniministeerium toetuste vähendamisest midagi kuulda ja suhtumine pole muutunud siiani.Kõige markantsem olukord tekkis läinud aasta augustis, mil elektri börsihind küündis mõnel tunnil 4000 euroni MWh kohta, aga ka nende tundide eest pakuti tootjatele heldelt pealemaksu.«Kindlasti on riigi taastuvenergia arendamise eesmärk jõuda punkti, kus taastuvenergiaprojektide rahastamine ja rajamine ei vajaks enam riigi ehk maksumaksja tuge. Samm-sammult oleme sinnapoole ka teel. Aina levinumad on taastuvenergiaprojektid, mida rajatakse täiesti turupõhiselt, ilma toetusskeemide abita,» vastab kliimaministeeriumi asekantsler Timo Tatar.«Kui taastuvenergia varasemad toetusskeemid nägid ette taastuvenergia tootjatele toetuse maksmist igasuguse turuhinna juures, siis praegu rakendatav taastuvenergia võistlev vähempakkumine põhineb loogikal, et toetust makstakse üksnes siis, kui elektri turuhind langeb alla tootja vähempakkumisel esitatud lävendi. Viimasel vähempakkumisel jäid edukaks osutunud taastuvenergia tootjate lävendid vahemikku 19-35 eurot/MWh. See tähendab, et nendest tasemetest kõrgemate turuhindade puhul tootjad lisatoetust ei saa,» lisas Tatar. Ta rõhutas, et taastuvenergia varasemate toetusskeemide alusel tootjatele makstavad toetused vähenevad igal aastal järk-järgult, sest toetust on õigus saada üksnes 12 aastat tootmise alustamisest. Valdav osa vana toetusskeemi alusel toetust saanud tootjaid alustas tegevust aastail 2010-2016.«Taastuvenergia toetusskeemi tagasiulatuvalt sekkumine vähendaks Eesti taastuvenergia investeerimiskeskkonna usaldusväärsust. Seepärast ei pea kliimaministeerium vana toetusskeemi tagasiulatuvalt muutmist mõistlikuks,» ütles Tatar.Kui palju me maksameElering teatas vastu suve, et langetab alates juulist taastuvenergia tasu 1,24 sendilt 1,13 sendile kWh kohta, millele lisandub käibemaks. Elering põhjendas hinnalangust asjaoluga, et tegelikud kulud toetuste väljamaksmiseks taastuvenergia tootjatele on sellel aastal olnud prognoositust madalamad.«Toetuste mahtu on mõjutanud ilmastikuolud ehk päikeseliste tundide vähenemine ja kehvemad tuuleolud võrreldes aastataguse ajaga, aga samuti elektrijaamade ehituse ja tegelike töötundidega seotud ühekordse iseloomuga asjaolud. Samuti vähendavad toetusteks kuluva raha vajadust riikidevahelisest statistikakaubandusest laekunud tulud,» teatas Elering.Elering teatas, et kuna toetust saavate elektrijaamade hulgas on kasvanud just päikesejaamade osakaal, tähendab see, et päikesepaistelistel kuudel suurendab see makstavate toetuste summat. Toetust tuleb neile maksta siis nii palju, et see ületab suvekuudel tarbijatelt kogutava tasu summat.Kindlasti on riigi taastuvenergia arendamise eesmärk jõuda punkti, kus taastuvenergiaprojektide rahastamine ja rajamine ei vajaks enam riigi ehk maksumaksja tuge.Kliimaministeeriumi asekantsler Timo TatarTaastuvenergiatoetusVana skeemToetust makstakse kaksteist aastat alates kuupäevast, mil võrguettevõtja poolt nõuetele vastavaks tunnistatud tootmis0,0537eurot/kWhseade andis esimest korda elektrienergiat võrku või otseliini.0,032eurot/kWhTaastuv- Tõhusa energia- koostoottoetus mise toetusUus skeemVähempakkumise võitja toetus: 0,0537 eurot/kWh kuid mitte rohkem kui 0,093 eurot/kWhTaastuv- + Eesti hinnaenergia- piirkonna kesktoetus mine börsihind0,032eurot/kWhEesti Energial oli hea aasta• müügitulu 2022. aastal:2,2 miljardit eurot• puhaskasum 2022. aastal:215,7 miljonit eurotkuid mitte rohkem kui 0,072 eurot/kWhTõhusa + Eesti hinnakoostoot- piirkonna keskmise toetus mine börsihindTaastuvenergia toetuse summa jaguneb eeldatavalt järgmiselt:päikeseelektrijaamade -n, toetuseks 37%elektrienergia toetuseks tuulikute- toetuseksTaastuvenergia tootmisele pealemaksmine aitas säästliku energiatootmise käima saada, nüüdseks tekitab pealemaksmine küsimusi.LIINA LAKS ajakirjanik


Kes vastutab aastaaruande vigade eest?Vigade põhjuseks võib paraku olla ka info varjamine omanike, töötajate või koostööpartnerite eest ning tegemist võib olla ka teadliku pettusega.
Tegemist võib olla teadliku pettusega
Foto: pexels
Juriidiline isik on kohustatud Äriregistrile esitama majandusaasta aruande ja sellega koos vajalikud lisadokumendid.


Volinike töölaualt tegelikkuseksMaardu Linnavolikogu eelmise kuu istung toimus 20. juunil.Majandusaasta aruanneAruanne annab ülevaate Maardu Linnavalitsuse ja tema hallatavate asutuste 2022. aasta majandustegevustest ja finantsseisundist, aasta jooksul toimunud olulistest sündmustest ning eeldatavatest arengusuundadest järgmisel majandusaastal.Aruanne sisaldab: • tegevusaruannet, sh ülevaadet linna valitseva ja olulise mõju all olevate äriühingute ning sihtasutuse tegevustest;• Maardu linna konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, sh linna eelarve täitmise aruannet; • vandeaudiitori aruannet.Konsolideerimisgrupi olulisemad finantsnäitajad olid seisuga 31.12.2022 alljärgnevad:• konsolideerimisgrupi bilansimaht 63,4 miljonit eurot ja netovara 53,9 miljonit eurot;• aruandeaasta tegevustulud 28,3 miljonit eurot ja tegevuskulud 28,4 miljonit eurot;• linna konsolideerimisgrupi kahjum 170 tuhat eurot.Maardu linna I lisaeelarveKäesoleva aasta eelarve võeti vastu 31. jaanuari istungil. Aasta jooksul on võimalik eelarvet muuta lisaeelarvega, millega lisatakse vajadusel eelarvesse peale eelarve kinnitamist laekunud sihtotstarbelised tulud, sõlmitud lepingute või otsuste alusel laekuvad tulud ja nende arvel tehtavad kulud ning muudetakse mitmeid muid tulude ja kulude eelarveid vastavalt täpsustunud andmetele.20. juunil vastu võetud I lisaeelarve tulude maht on 1 582 680 eurot, kulud moodustavad 1 182 680 eurot.Lisaeelarve vastuvõtmise järel on 2023. aasta eelarve põhitegevuse tulude kogumaht 28 700 637 eurot, kulude maht 28 300 637 eurot. Investeerimistegevuseks on 2023. aastaks planeeritud 10 730 864 eurot, finantseerimistegevuseks 6 936 985 eurot.Liikluskorraldusskeem Uue skeemi peamiseks eesmärgiks on parandada liiklusohutust liikluskorralduse muutmise teel. Ette on nähtud puuduolevate liiklusmärkide paigaldamine või sobimatute eemaldamine, lubatud sõidukiiruse kohatine muutmine ja nähtavuse suurendamiseks liikluspeeglite paigaldamine.Skeem ei hõlma Maardu linna haldusalasse jäävate riigimaanteede liikluskorralduse korraldamist ning ei sisalda fooriristmike ega muude elektrooniliste liikluskorraldusvahendite paigaldamist.Lasteaia osalustasuLähtudes määruse muudatusest on alates 01. septembrist 2023 vanemate poolt kaetava osalustasumäär juhul, kui laps ja lapse seadusliku esindaja elukoht ei ole Eesti rahvastikuregistri andmetel Maardu linn 20% Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärast kuus, s.o käesoleval aastal 145 eurot.Muudatus ei puuduta neid, kelle laps ja lapse seadusliku esindaja elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Maardu linn. Sellisel juhul on osalustasuks jätkuvalt 40 eurot.2024. aasta maamaksumäärMaa-amet korraldas 2022. aasta sügisel maade ümberhindamise, mille tulemused hakkavad kehtima 2024. aastal. Maamaksuseaduse kohaselt pidi kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestama uued maamaksumäärad 1. juuliks 2023.Eelnevale toetudes on Maardu linnas alates 01.01.2024 maksumäärad alljärgnevad:1) elamumaale ja maatulundusmaa õuemaa kõlvikule 0,5% maa maksustamishinnast aastas;2) punktis 1 nimetamata maatulundusmaale 0,5% maa maksustamishinnast aastas;3) punktides 1 ja 2 nimetamata sihtotstarbega maale 1,0% maa maksustamishinnast aastas.4) Kirjaliku avalduse alusel on represseeritutel võimalik saada maamaksust vabastus kuni 45 euro ulatuses.Toetused korterelamuteleTäiendati kahte määrust. Korterelamute rekonstrueerimise toetuse andmise korra muudatusest lähtudes on nüüdsest toetust võimalik saada kuni 24 korteriga elamul.Korterelamute hoovide heakorrastamistööde toetamise korda viidi sisse muudatus, millest lähtudes on taotluste esitamise tähtajaks nüüdsest 31. märts. Samuti nähti ette võimalus toetada ka neid korteriühistute projekte, mille elluviimisega on alustatud varem, kui on saadud linnavalitsuse positiivne otsus projekti rahastamise kohta. Seda juhul, kui linnaeelarves on jäänud veel rahalisi vahendeid korteriühistute tegevuse toetamiseks. Oluline on, et projekti elluviimist on alustatud taotluse esitamise aastal.Üldhooldusteenuse osutamineUue korra vastuvõtmise peamine põhjus oli alates 01.07.2023 kehtiv hooldusreform. Selle tulemusel peab keskmist pensioni saav kodus üksi mitte toime tulev eakas saama hooldekodukoha lisatasuta.Võrreldes eelnevalt kehtinud seadusega väheneb inimese osalus hooldekodukoha eest tasumisel. Omaosaluseks jääb majutus ja toitlustus ning muud isiklike vajadustega seotud kulud. Arvestuslikult saab 2023. aasta keskmise vanaduspensioniga (u 700 eurot) omaosaluse kulud kaetud. Kui inimese sissetulek on keskmisest vanaduspensionist madalam (2023. aastal alla 636 euro), hüvitab omavalitsus puudujääva osa kuni inimese sissetuleku ja keskmise vanaduspensioni vaheni.Hooldekodukoha tasu hulka arvestatavaid hooldus- ja abihooldustöötajate tööjõukulusid ja tööriietuse, tervisekontrolli ning koolituskulusid hakkab tasuma kohalik omavalitsus.LühidaltMaardu Linnavolikogu revisjonikomisjon esitas tegevusaruande. Kiideti heaks otsus, millega lisati Harju maakonna arengustrateegia 2040+ tegevuskavasse tulevikus investeeringuid vajavad Maardu linna objektid.Volikogu võõrandas Viimsi vallale tasuta Viieaia tee L3 kinnistu. Antud katastriüksus on esmajoones vajalik Viimsi valla Laiaküla elanikele. Sellest lähtuvalt esineb Viimsi vallal oluline ja ülekaalukas avalik huvi ehitada piirkonna liikluskoormuse hajutamiseks välja Viieaia tee.AILAR LYRA Maardu Linnavolikogu esimees


Politsei hoiatab: petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keelesViimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel hetkel kannatanuid ei ole.Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varasemalt on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis peale seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Eile hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku kohtumiseks politsei majas. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest meid ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. „Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,“ lisas ta.
Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. „Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,“ lisas Tambre.

Kelmide eest oled kaitstud, kui:
katkestad need kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast;
sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.


Petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keeles
Viimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel hetkel kannatanuid ei ole.
Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varasemalt on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis peale seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Eile hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku kohtumiseks politsei majas. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Kelmide eest oled kaitstud, kui:

	katkestad need kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast;
	sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.
	Andmed: PPA

Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest meid ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. "Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada," lisas ta.
Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. "Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke," lisas Tambre.


Kelmid teevad petukõnesid nüüd ka eesti keelesTALLINN, 25. juuli, BNS – Ligi kümme inimest on viimastel päevadel teatanud politseile, et on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad heal tasemel eesti keelt.
Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele, teatas BNS-ile politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja. Helistajaks on väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja, kes räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varem on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis peale seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Esmaspäeva hommikul teatas üks inimene politseile, et ka temale oli helistanud väidetavalt politseinik ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi ettepaneku kohtumiseks politseimajas. Kõne vastuvõtnu katketsas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. „Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,“ lubas Tambre.
Kriminaalbüroo juht kinnitas, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. „Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,“ lisas Tambre.
Kelmide eest kaitsmiseks palub politsei katkestada kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast. Lisaks palub politsei mitte jagada oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisestada neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Politsei hoiatab: petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keelesViimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel hetkel kannatanuid ei ole.
Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varasemalt on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis peale seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Eile hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku kohtumiseks politsei majas. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest meid ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. "Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada," lisas ta.
Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. "Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke," lisas Tambre.
Kelmide eest oled kaitstud, kui:

	katkestad need kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast;
	sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.


Politsei hoiatab: petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keelesViimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel hetkel kannatanuid ei ole.
Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varasemalt on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis peale seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Eile hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku kohtumiseks politsei majas. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest meid ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. „Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,“ lisas ta.
Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. „Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,“ lisas Tambre.
Kelmide eest oled kaitstud, kui:
katkestad need kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast;
sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.


Politsei hoiatab: petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keelesFoto: Pixabay
Viimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel hetkel kannatanuid ei ole.
Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varasemalt on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis peale seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Eile hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku kohtumiseks politsei majas. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest meid ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. „Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,“ lisas ta.
Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. „Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,“ lisas Tambre.

Kelmide eest oled kaitstud, kui:
katkestad need kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast;
sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.


Politsei hoiatab: petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keelesViimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel hetkel kannatanuid ei ole.Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varasemalt on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis peale seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Eile hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku kohtumiseks politsei majas. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest meid ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. „Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,“ lisas ta.
Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. „Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,“ lisas Tambre.
Kelmide eest oled kaitstud, kui:

	katkestad need kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast;
	sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.


Hiina ametnik mõisteti altkäemaksu võtmise eest tingimisi surmaPEKING, 25. juuli, AFP-BNS – Hiina Kommunistliku Partei endine juht Hangzhou linnas mõisteti 23 miljoni euro ulatuses altkäemaksu võtmise eest tingimisi surma, vahendas teisipäeval riigimeedia.
Korruptsioonivastasest võitlusest on saanud president Xi Jinpingi võimuperioodi üks keskseid programme ja see on mõjutanud rohkem kui 1,5 miljonit ametnikku, näitavad ametlikud andmed.
Süüdimõistetu Zhou Jiangyong oli kompartei endine sekretär Hangzhous, e-kaubanduse hiiu Alibaba kodulinnas, vahendas rahvusringhääling CCTV.
Kohus mõistis ta süüdi 182 miljoni jüaani ehk 23 miljoni euro ulatuses altkäemaksu võtmises ja määras talle karistuseks tingimisi surmanuhtluse kaheaastase katseajaga, vahendas ringhääling.
Hiina tava kohaselt muudetakse tingimisi surmanuhtlus eluaegseks vanglakaristuseks kui surmamõistetud katseaja jooksul uutes kuritegudes süüdi ei mõisteta.
Zhou suhtes alustati uurimist 2021. aastal. Briti ärileht Financial Times kirjutas aasta hiljem, et Alibabaga seotud Ant Groupile tehti soodustust kinnisvara ostult pärast investeeringut Zhou vennale kuuluvatesse mobiilimaksete firmadesse.
Kohus leidis, et Zhou kasutas ametivolitusi teenete osutamiseks altkäemaksu eest ehitus- ja kinnisvarasektoris.
Korruptsioonivastast võitlust on kujutatud kui hädavajalikku riigi- ja parteiaparaadi puhastust, kuid kriitikute sõnul kasutab Xi seda ka oma rivaalide kõrvaldamiseks.
AFP – Baltic News Service


Petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keelesViimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel hetkel kannatanuid ei ole.Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks.
Varasemalt on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis peale seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Eile hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku kohtumiseks politsei majas. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest meid ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. „Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,“ lisas ta.
Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. „Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,“ lisas Tambre.

Kelmide eest oled kaitstud, kui:

	katkestad need kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast;
	sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.


KUULA | RAHA PANEB VALED KÄIMA: investeerimisskeemid valeinfo superlevitajate tagaKas infomüra on kõigest kattevari, mille arvelt rikastuda? Eesti valeinfo superlevitajate tagant leiame alatihti investeerimisskeemid, mille kaudu väärinfo uskujaid enda rahakotti avama meelitakse.
Olgu selleks kullaäri, krüptovaluuta või nii-öelda „majandusühistud“ – valeinfo levitajate loodud võrgustikud on käima pannud korralikud rahamasinad. Seekordses „Valeinfo: paljastatud!“ podcastis just nendest skeemidest juttu ongi.
Juba koroonalainetega tekkinud valeinfo levitajate erinevaid skeeme on ajakirjanik Martin Laine korduvalt uurinud. Toona tuli päevavalgele näiteks väärinfo levimise ja kullaäride seos Eesti „alternatiivuudiste“ lehekülgedel. Näiteks Telegrami ärikeha Telegram Media OÜ 49% osanik on hoopis sakslasest kullaärimees ja raamatute kirjastaja. „Me toona tabasime ära, et temalt tuleb Telegramile palju reklaamiraha, aga pärast seda on see omanikuseos ka ametlikuks saanud,“ märkis Laine, viidates 2020. aastal ilmunud uurivale artiklile.
Loe lähemalt siit: „Vandenõuteoreetikute hall kardinal: valeinfo superlevitaja Eestis on saksa kullamiljonär“
„Kriise võimendades rikkaks: Eesti kullaärimeeste raha vandenõuteooriate taga“
Valeinfo levitajad kasutavad ka peale koroonat ära endale loodud võrgustikke, söötes neile ette skeeme, millega ise raha teenivad. Näiteks viimase aasta jooksul ehk aktuaalseim rühmitus ja poliitpartei KOOS, mis on oma tegutsemisaja vältel järjepidevalt kahjulikku ja eestivaenulikku valeinfot levitanud ning terve see aeg ka sujuvalt enda jälgijaskonnale erinevaid finantsskeeme söötnud.
Näiteks mullu sügisel hakkas rühmituse KOOS liider – kes oli juba varem üks väga oluline pettuses kahtlustatava Dagcoini turundaja – selle Telegrami sotsiaalmeediakanalis reklaamima oma jälgijatele järjekordset investeerimisskeemi. Suur roll selles skeemis on Dogbossi krüptovaluutal, mille ärikeha asub küll Eestis ning seda juhivad ametlikult 20-aastased noormehed, kuid mida Oleg Ivanov selgelt väga agressiivselt enda sotsmeedias turundab.
Üks hetk tekkis KOOS Telegrami kanali kõrvale salajasem grupp „Rahvusvaheline koostöö“. Nimetatud grupis on heal juhul 60 liiget, kuid kaks neist on Dogbossi Venemaa vedurid Pavel Aljoshin ning Ruslan Zakharin. Viimane on kusjuures Venemaa kohalikus poliitikas tegev väike-influentser. Aljoshin on IT-ärimees.
Milliseid investeerimisskeeme sellised grupid täpsemalt ajavad? Kuidas inimesi võrku püütakse? Sellest räägime täpsemalt „Valeinfo: paljastatud!“ saates. Eelmisi episoode saate järele kuulata Delfi Taskust, Spotifyst ja Apple podcastist. Järgmine episood ilmub ülejärgmisel nädalal.


UUS PILETIPAANIKA: petturid müüvad The Weekndi kontserdile võltsitud pileteid„Ainult eestlaste käest ostaks, kuigi neid ei usalda ka enam. Korraldaja ei soovita kelleltki pileteid osta. On ka neid, kes on piletid saanud 80 euroga ja müüvad edasi ulmehindadega. Ma poleks uskunud, et üks kontsert võib sellise teema tekitada!“ räägib naine, kes on proovinud osta The Weekndi kontserdile pileteid järelturult.
Kanada popstaar The Weeknd esineb vähem kui kolme nädala pärast, 12. augustil esmakordselt Eestis, Tallinna lauluväljakul. Kontserdi korraldaja Live Nation märkis juba mullu detsembris, et kõik piletid on välja müüdud. Eelmisel nädalal, 19. juulil tulid müüki lisapiletid, kuid ka need läksid nagu soojad saiad.
Nõudlus piletite järele on suur ning paljud loodavad neid saada sotsiaalmeediagruppidest. Seal varitsevad piletiostjaid aga petturid, kes on saanud raha nii mõneltki heausklikult inimeselt.
Ka Anni (nimi muudetud) tõdeb, et on otsinud pileteid nii Yaga müügiplatvormilt kui sotsiaalmeediagruppidest. Facebookis olevat piletite müügiks ja ostuks eraldi grupp. „Olen sealt saanud välismaa nimega inimestelt täpselt sama tekstiga sõnumeid, et saada DM (sõnum postkasti – toim). On tehtud hoiatavaid postitusi, et nende nimedega inimestelt ei ostetaks pileteid, aga ikka ja jälle kirjutavad needsamad. Ma ei reageeri enam nendele kirjadele,“ räägib Anni.
Tõepoolest, pileteid müüakse agaralt avalikus Facebooki grupis „Tallinna lauluväljak – The Weeknd: After Hours til Dawn Tour – 12.08.2023“. Piletiotsijaid lisandub iga tunniga. Postituste all kommenteerivad piletipakkujad on suuresti võõramaalased, kellel on tihti kolm, neli või koguni viis piletit „üle“. Petturid on jõudnud isegi nii kaugele, et teevad piletite müügiks võltsitud veebilehti ning ostavad Instagramis spetsiaalseid reklaame.
PETTUS! Instagramis reklaamitakse usinasti veebilehti, kus müüakse võltsitud pileteid.
(Kuvatõmmis reklaamist)„Hoiatan petturi eest!“
Avalikku gruppi on lisatud mõned hoiatavad postitused ka võltspiletitega äritsevast petturist nimega Yvonne Krüger. Lätlane Mārcis kirjutab, et langes pettuse ohvriks. „Yvonne Krüger saadab võltspileteid. Tema käitumine tundus kahtlane, seega otsustasime tasuda vaid ühe pileti eest, et enne teise ostmist kontrollida, kas piletid on seaduslikud ja kehtivad,“ kirjeldab Mārcis.
Mees saigi pileti, mis oli võlts. Isegi artisti nimi oli piletile valesti kirjutatud! „Ametlik piletimüüja Piletilevi kinnitas, et Yvonne saadetud piletid on võltsitud. Raha, mille talle saatsin, ei tee mind vaeseks, aga tahan teisi hoiatada, et nad seda inimest ei usaldaks!“ sõnab ta.
Ringo Raudvee on teinud piletimüügi gruppi postituse, kuidas petturid ära tunda. „Enamik, kellega olen siin suhelnud, on paraku pesuehtsad scammer'id (inglise k – petturid). Olen sel teemal üsna vilunud, nad tunneb ära võrdlemisi kergelt. Otsisin mitu kuud pileteid ja kõik üksteise järel olid scam. Eile läks kõigest paar minutit ja mõni teravam küsimus, et saada aru – järjekordne scammer,“ kirjutab ta.
Raudvee juhib tähelepanu, et see pole kuigi realistlik, et piletite müüja on pärit USAst või väljastpoolt Euroopat. „Tuleb loogika tööle panna! Usalda vaid lähiriikide pakkujaid,“ soovitab mees. Lisaks on hoiatusmärk, kui müüja tahab pileteid saata mõne teise keskkonna kaudu. „Aga miks ta ei jaga siis seda linki, kust saaks otse pileti osta. Ehk tagaks see turvalise ostu. Jälle loogikaviga. Maksad PayPali kaudu ära ja kontserdi asemel võid YouTube’ist The Weekndi videoid vaadata!“ kirjutab Raudvee.
Liiga hea, et olla tõsi
Tähelepanu tasuks pöörata ka sellele, kui müüja soovib PayPali makset tingimusel „for friends and family“ – sel juhul puudub ostul kaitse. See on Raudvee sõnul selge ohumärk. Mees lisab, et pettusele viitab ka see, kui müüja ja PayPali konto nimi ei kattu. „Näiteks müüja on neiu, PayPali konto nimi viitab aga mehele, johnlasevesipeale@gmail.com vms,“ jätkab Raudvee.
Kahtlane on ka see, kui müüja soovib Revoluti ülekannet. Raudvee mainib veel ohumärke: „Müüja toob põhjenduseks, et tema õel on samal ajal pulmad ja ta ei saa ise Tallinnasse tulla. Müüja elab-õpib Tallinnas, aga ei tea, kummal pool Viru tänavat asub McDonald’s. Müüja ei taha vastata ebamugavatele küsimustele. Liiga hea pakkumine ongi valdavalt lõks! Müüja Facebooki profiil on liiga värske, ajaloota või varjatud sisuga. Isegi, kui konto on leedu nimega – lõks, proovib tekitada usaldust!“
Live Nationi turundusjuht Ott-Sander Palm hoiatab, et Instagramis reklaamitakse järelturul tegutsevaid lehekülgi. „Paljud inimesed on juba pettuse ohvriks langenud. Palume igal juhul selliseid müügiplatvorme vältida. The Weekndi pileteid müüdi piletilevi.ee ja Ticketmasteri keskkondades,“ selgitab ta.
Palm rõhutab veelkord, et võõraste sotsiaalmeedias või mujal platvormidel müüdavate piletite ostmisel on oht sattuda pettuse ohvriks, kuna pileti autentsust pole võimalik peale vaadates tuvastada. Ta kinnitab: „On tõenäoline, et sama piletit on müüdud edasi mitmele inimesele või see on võltsitud. Live Nation Estonia ei saa pettuse puhul aidata või vastutada ega tee eraldi piletite kontrolli.“


Sotsiaalmeedia: Reformierakonna keelepoliitika siiski töötab – kurjategijad petavad nüüd raha välja puhtas eesti keelesSotsiaalmeedias naerdakse, et Reformierakond on siiski midagi eesti keele õpetamisel saavutanud – nendemoodi kraaded pole enam päris umbkeelsed, vähemalt väljapetmises on eesti keelega paremaks läinud.
BNS vahendab: “Kelmid teevad petukõnesid nüüd ka eesti keeles”. Ehk siis: “Ligi kümme inimest on viimastel päevadel teatanud politseile, et on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad heal tasemel eesti keelt.
Helistajaks on väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja, kes räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varem on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.”
Reformierakond, sotsid ja kahesajatajad on tuntud poliitiliste petjatena, kes petsid inimestel hääled välja, rääkimata neile seejuures, et kavatsevad valimiste järel järsult maksukoormust tõsta. Ehk siis on nad kelmide mõtte- ja hingekaaslased poliitikas.
Eesti venestav valetajate valitsus, kelle eelnõud eesti keele kaitseks venestamise tingimustes on teostamatu naljanumber, on nüüd midagi ikkagi saavutanud, venekeelsete juttudega vist enam midagi välja ei peta ja vargad lähevad üle eesti keelele – vähemalt oravaparteilaste mänguruumis. On ju erakond tuntud paljude rahaskandaalide poolest: Siim Kallase kümme miljonit, VEB Fond, Kristen Michali kilekotirahad, Liina Kersna ülikallis testihange omade kaasamisega…
Aga inimestele hoiatuseks: kriminaalbüroo juht kinnitas, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. „Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,“ lisas Tambre.
Kelmide eest kaitsmiseks palub politsei katkestada kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast. Lisaks palub politsei mitte jagada oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisestada neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.


Vallavolinik selgitab, kuidas ta 2500-eurose aastatuluga ära elab ja 3500-eurose valimiskampaania tegiViljandi vallavolikogu Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni juhi, opositsiooniliidri Valmar Haava 2500-eurone aastasissetulek, millest Sakala laupäeval kirjutas, pani nii mõnegi kulmu kergitama: kuidas on võimalik keskmiselt 208 euroga kuus ära elada? Lisaks tavalistele väljaminekutele tuli Haaval selle aasta alguses kanda riigikogu valimiskampaania kulud, kuid oma sõnul aitavad tal toime tulla kasinus ja varem kogutud säästud.
Pärast Viljandimaa poliitikute avalike huvide deklaratsioone käsitlenud lugu postitas Viljandi vallavalitsuse liige Viljar Lohu Isamaast oma Facebooki seinale artikli kuvatõmmise ning kirjutas, et Haava on tema arvates maksupetturist suli.
"Ei ole küll viisakas teiste rahakotis sorida, aga kuna Sakala seda juba teinud on... Siis on hea meel tõdeda, et valla juhtimisse on kaasatud inimesi igast sotsiaal-majanduslikust klassist. Ka madalaimast," ironiseeris Lohu ja lisas kommentaarides: "Tavaline suli, kes makse ei maksa."
Vallavolikogu liikme ja EKRE Viljandi valla osakonna esimehe Valmar Haava mullune sissetulek polnud erandlikult väike. 2021. aastal olid tema tulud 2398 eurot 74 senti, 2020. aastal deklareeris ta oma tuludeks aga vaid 720 eurot 60 senti. Sellest varasemad andmed pole kättesaadavad, sest enne seda ei olnud Haava poliitikuna tegev ega pidanud seetõttu ka oma huve deklareerima.
Mulluste tulude, kulude ja hakkamasaamiste kohta ütles Haava möödunud nädalal Sakalale, et elabki väga kokkuhoidlikku elu, väljas söömas ei käi, saab osa toidust talupidajatest sõpradelt ning auto on tööauto. "Käib sõber, toob kartulit, käib teine, toob mune," kirjeldas Haava 22. juuli artiklis oma eluviisi. "Toitu kasvatame ka ise nii palju kui võimalik ja Eesti Energiat nuumame nii vähe kui võimalik. Ma olen seda varemgi Sakala veergudel kirjeldanud, kuidas liha ostmine käib poole sea kaupa ning liha sööngi peres sisuliselt ainult mina."
Viljar Lohu ütles, et tema hinnang, et vallavolinik Haava on tavaline suli, kes makse ei maksa, põhineb Sakalas toodud huvide deklaratsiooni andmetel. Haavaga tal isiklikult suuremaid kokkupuuteid ei ole ning kahtlusi võimaliku maksupettuse või mustalt maksmise kohta Lohul varem polnud. Haava enda jutt sellest, et ta elabki väga kasinat ja tagasihoidlikku elu, tundub Lohule siiski kahtlane. "Kui ta suudab tõesti 200 euroga kuus ära elada, siis see oleks ju võrdlemisi märkimisväärne saavutus," tähendas ta.
Valmar Haava eitas igasuguseid süüdistusi maksupettuses ning sõnas, et maksuamet on teretulnud tema ettevõtete majapidamist üle vaatama. "Mitte midagi varjata ei ole," kinnitas ta.
Vallavolinikuna istungitel osaledes ja komisjonides tööd tehes teenib Haava oma sõnutsi paar-kolmsada eurot kuus. Umbes teist sama palju tuleb tema sõnutsi sellest, et minevikus on ta sõpradele raha laenanud ning need maksavad laene tagasi. "Me räägime kümnetest tuhandetest eurodest," täpsustas Haava. "Ma olen eluaeg kõvasti tööd rüganud ning otsinud viise, kuidas hakkama saada. Aastaid tagasi tegelesin näiteks krüptoraha kaevandamisega, aga need seadmed müüsin maha, sest ma ei ole siiski suurem asi itimees. Lisaks müüsin krüptoraha maha, sest selle väärtus oli piisavalt tõusnud. Juba sealt sain ma tuhandeid eurosid. Bisnismen olen juba noorest saadik olnud, ostnud, müünud ja vahetanud, enne ettevõtjaks hakkamist olin ka palgatööline."
Oma kolmest firmast suurimasse, osaühingusse Kärstna Vili vormistas Haava ennast osalise tööajaga aasta algusest tööle, sest eelmine aasta oli majanduslikult edukas, ning maksab endale nüüd ka väikest palka. Talle kuulub veel kaks teist ettevõtet, neis ta tööl ei ole. Miks ta seda siis nüüd tegi? "Juba üksnes haigekassa ja pensionistaaži saamiseks," rääkis Haava. "Ilma naljata, olen juba vanem kui kolmkümmend aastat, aasta algusest on vaja olnud mitu korda arsti juures käia ja tulevikule on ka vaja mõtelda."
Puhaskasum ei tähenda kasusaamist
Vallavolinikust ettevõtja sõnas, et tema arvates on ka veidi eksitav välja tuua ettevõtete puhaskasum, sest inimesed võivad arvata, et see liigub otse tema taskusse. Enamik kasumist jääb aga välja võtmata ning läheb parandusteks ja investeeringutena tagasi ettevõtetesse.
"Et kui keegi vaatab, et ohoo! Kärstna Viljal eelmisel aastal üle kahesaja tuhande kasumit! Hakkame vaatama: meestel tõstsin eelmisel aastal palka, masinaparki sai uuendatud, Kärstna Viljale sai üks uus kinnistu ostetud," loetles Haava kuluartikleid. Seda, et ta töötajatele osa palka ümbrikus maksaks, eitas Haava samuti ning sõnas, et põllumajandusettevõttes ei ole aasta ringi nii palju tööd, et meestele kõrgemat palka maksta. Nõnda tuleb igakuine palk suhteliselt väike, aga tihti on on ka töökoormus pisike.

Haava sõnas, et esmapilgul võib ju näiteks osaühingu Kärstna Vili kasum (eelmisel aastal 235 264 eurot, kasumimarginaal 54,7 protsenti) tõesti tunduda suur, aga kuna see jäetakse välja võtmata ja investeeritakse ettevõttesse tagasi, on pigem küsimus selles, kuidas ots otsaga kokku tulla.
"Mullu oli väga hea aasta, sest ettenägelikult vara valmis ostetud väetis õnnestus odavalt kätte saada ning Ukrainas lahvatanud sõda paiskas vilja hinna lakke," rääkis Haava. "Selle kasumiga saime hulga tehnikat välja vahetada. Tänavu jääme tõenäoliselt aga kahjumisse. Odavat väetist enam osta ei saa ning vilja hinnad on kukkunud. Vilja ei tule, talivili läks osaliselt tuksi ning pidime ülekülvi tegema."
Ta rääkis, et inimesed ei tea ka seda, kui kallid on põllumajandusmasinad. "Algusaastatel kasutasime üldse väga vanu masinaid, jõudumööda oleme ostnud või liisinud uuemaid," rääkis ta. "Need on kallid ja sul ei ole võimalik kasumit välja võtta või endale tuhande või paari tuhande euro suurust palka maksta. Lihtsalt ei ole. Kõigepealt on vaja hoolitseda selle eest, et töötajatele saaks palka maksta ning oleks korralik masinapark. Viimastel aastatel oleme väga palju masinaid välja vahetanud."
Haava loetles täpsemalt ka masinapargi peale kuluvat raha: John Deere‘i traktor – 165 000 eurot pluss käibemaks; kasutatud kombain – 154 000 eurot pluss käibemaks, mõlemad liisiitud. Külvik osteti aga kohe välja ja läks maksma 30 000 eurot. "Teehöövli ostsime, ühe kasutatud traktori ostsime, 60 000 eurot pluss käive, auto ostsime, tehnilise bussi ostsime, haagise ..." meenutas ta. "Ja palgapäev on meil sisuliselt kord aastas, sügisel pärast viljakoristust. Talviti toob teehooldus ka midagi sisse, aga mitte palju: eelmisel talvel pidin rentima kolm masinat lisaks ja palkama kolm lisatöötajat. Lisaks intressid: eelmise aasta alguses maksin kombaini pealt 280 eurot kuus intressi, aga kaks kuud tagasi oli intress 780 peale kerkinud. Need on üüratud summad ja ma ei ole tõesti saanud endale palka maksta ja ei jaksa ka praegu suurt palka maksta."
Kinnisvara Valmar Haaval ametlikult puudub, aga sellega on tema sõnutsi hoopis omaette lugu.
Haava elab Kärstnas Pärna tänaval kortermajas, mis koos paljude teiste majadega on registrisse kandmata. Seda küsimust on üritatud lahendada juba sellest ajast, kui elupaik asus Tarvastu vallas, aga protsess on läinud vaevaliselt ning pärast suure Viljandi valla tekkimist on Haava sõnutsi ametnikel üldse järg käest läinud, mis ja kus toimub. "Selle kohta võin ausalt öelda, et elan täiesti ehku peal," tõdes Haava. "Usalduse peal. Mul on korter, mille ostu-müügilepinguga juba nooruses ostsin, aga registrisse seda pandud pole. Sisuliselt on tehing toimumata ja elan justkui võõras korteris. Ja ma pole jaksanud seda asja ajada enam."
Haava lisas lõpetuseks, et kui Viljar Lohu nimetab teda madalaima klassi inimeseks, siis see teda ei solva. "Ma olen pigem selle üle uhke," märkis ta. "Ja vaat olengi nõndanimetatud madala klassi inimene! Eluaeg olen olnud. Ja mis sellest siis on?"
Kuidas rahastas Haava valimiskampaaniat?
Tänavustel riigikogu valimistel kandideeris Valmar Haava EKRE nimekirjas riigikokku ning tegi selleks siin ühe silmapaistvama kampaania. Erakondade järelevalve komisjonile esitatud andmete kohaselt kulutas ta selleks 3496 eurot isiklikku raha. Arvete maksmise kuupäevad ulatuvad käesoleva aasta 21. jaanuarist 2. märtsini.
Haava sõnul finantseeris ta kampaaniat peamiselt säästudest ja vähestest sissetulekutest. Natuke raha andsid talle valimiskampaaniaks ka sõbrad. Ta ütles, et summa oli tuhande euro ringis, aga ta pigem jääks vastuse võlgu, sest ei soovi valeinfot jagada. Küsimuse peale, kas see mitte keelatud annetus pole, jäi Haava samuti vastuse võlgu. "Ma tõesti ei tea, ei mõelnud selle peale," tunnistas ta. "Kas sõpradelt kingituse vastuvõtmine on keelatud annetus ...?"
Erakondade rahastamise järelevalve komisjoni esimees Liisa Oviir sõnas Valmar Haava juhtumi kommentaariks, et jutt umbes paarisajaeurosest igakuisest sissetulekust, sõpradest, kes laene tagasi maksavad, ning 3500-eurosest valimiskampaaniast on esmapilgul kahtlane, ent kahtlane ei tähenda keelatut. "Paljud poliitikud võtavad isikliku valimiskampaaniaga võetud kuludeks näiteks laenu," rääkis Oviir ning lisas, et kuidagi ei saa välistada seda, et inimesel tõepoolest ongi säästud, mida ta sellisteks asjadeks kasutab.
Seaduse järgi on annetused juriidilistelt isikutelt, näiteks ettevõtetelt keelatud ning keelatud on ka varjatud sponsorlus, näiteks variant, et ettevõte tasub poliitiku arved reklaamibüroole. Lubatud on üksnes eraisikute annetused ning need on vaja nõuetekohaselt deklareerida. Anonüümsed annetused lubatud pole. Sularahas tehtud annetused tuleb samuti deklareerida ning arvestada, et nende puhul kehtib annetuse suuruse piirang: annetada tohib kuni 100 eurot kuus ehk siis 1200 eurot majandusaasta jooksul. Seega pole annetused sõpradelt või sugulastelt keelatud, kui need on nõuetekohased ja deklareeritud.
Liisa Oviir lisas, et seadus näeb ette, et keelatud annetused tuleb tagastada, aga kui tegu on siiski lubatud annetustega, mis on teadmatusest või varjamissoovist deklareerimata jäänud, siis tuleb see esimesel võimalusel lihtsalt deklareerida.
Valmar Haava kinnitas, et valimiskampaania heaks mõeldud annetused sõpradelt tulid pangaülekandega, aga ta ei mäleta, kas deklareeris need või mitte. "Esimesel võimalusel uurin järele ning vajadusel deklareerin kohe ära," kinnitas Viljandi valla EKRE osakonna esimees.


Kõne tundmatult numbrilt andis lootust. Metsküla koolijuht võitleb valla väikekooli eest juba teist korda21 aastat Metsküla algkooli juhtinud Pille Kaisel ei saa aru, miks tahab vald tänavust aasta kooli iga hinna eest erakooliks kujundada. „See on mu elutöö ja tööelu,“ lubab Kaisel kooli säilitamise nimel edasi võidelda.
Teisipäeval, 18. juulil helises Pille Kaiseli mobiiltelefon. Kaiselil polnud tuju võtta vastu võõrast kõnet tundmatult numbrilt. Ta oli masendunud, sest päev varem oli ringkonnakohus tühistanud nende esialgse õiguskaitse võitluses Metsküla algkooli säilitamise nimel.
Ent kümme minutit hiljem hakkas Kaiselil kripeldama ja ta helistas tundmatule numbrile siiski tagasi. Telefon andis kinnist, kuid veidi aja pärast helistas tundmatu taas, alustades kõnet sõnadega:
„Tere, olen Parvel Pruunsild, mõtlesin Metsküla kooli toetada 40 000 euroga.“
Kaisel oli keeletu. Ta teadis ärimees Pruunsilda meediast, kuid isiklik kokkupuude puudus. Tõenäoliselt tajus ka Pruunsild koolidirektori kohmetust ning täpsustas kohe, et kas kool ehk ei tahagi seda raha.
Alles siis sai Kaisel kõnevõime tagasi ja kinnitas kiirelt, et tahab küll!
Kõne Pruunsillaga kestis kümmekond minutit.
Metsküla algkool on päästetud, lootis Kaisel kõnet lõpetades. Aga paistab, et nii lihtsalt need asjad ei käi.
Kui Pille Kaisel ülikoolis geograafiaõpingud lõpetas ning oli oma noorema lapse kolmeaastaseks kasvatanud, kutsus „dr Noormann“ ehk Lihula kooli juht Tõnu Ots ta Lihulasse õppealajuhatajaks ja õpetajaks. Neli aastat õpetaski Kaisel seal bioloogiat ja inglise keelt. Tema oma tütar õppis samal ajal Metsküla koolis, mis asub umbes viie kilomeetri kaugusel Matsalust.
Ent 2002. aastal kutsuti Pille Kaisel juhtima Metsküla algkooli, sest senine direktor Ann Polma lahkus siitilmast. Polma oli koos abikaasa Gunnariga 1989. aastal Metsküla algkooli (taas)avanud ja vaheldumisi olid nad seda ka juhtinud. Esimeses klassis oli alguses neli last ja see oligi kogu kool. Tasapisi kasvati kuueklassiliseks.
Kui Kaisel kooli juhtimise üle võttis, õppis seal 17 last. Ta alustas kohe erinevate projektide kirjutamist, et vallalt võimalikult vähe raha küsida. Laste õpitase oli nii kõrge, et näiteks pranglimise ja looduse tundmise üleriigilistel võistlustel edestati isegi toona Gunnar Polma juhitud Tallinna Reaalkooli.
Tänavu kevadel valiti Metsküla algkool aasta kooliks. Õpilased osalevad maakondlikel ja üleriigilistel olümpiaadidel, kus saavad häid kohti. On õuesõpe, matkamine, orienteerumine, rahvatants, pillimäng, kunst, robootika. Koolis tegutsevad kodutütred ja noorkotkad ning tehakse rahvusvahelist koostööd. Kahel lapsel on tugiisik, üle poole lastest käib õpiabirühmas.
Kaisel peab Metsküla kooli eest juba mitmendat võitlust. 2011. aastal tahtis vald sulgeda nii Metsküla kui ka Tuudi ja Kasari algkoole. Kaisel seisis vastu. „Tegime kõva kisa, suutsime selgeks teha, et see pole hea mõte, ja kõik kolm kooli jäid alles.“ Hiljem Tuudi ja Kasari koolid siiski suleti. Kaisel sai kooli päästmise eest kodanikupäeva aumärgi.
„Tegime kõva kisa, suutsime selgeks teha, et see pole hea mõte, ja kõik kolm kooli jäid alles.“
Enne haldusreformi oli Lihula vallas kokkulepe, et kuueklassilised koolid tegutsevad seni, kuni õpilaste arv ei lange alla 12. Tänavu oli Metsküla koolis lapsi 21, sellest hoolimata algasid kevadel taas jutud kooli sulgemisest. Ka nüüd, mil suurettevõtja Pruunsild kandis valla arvele kooli ühe aasta tegutsemisraha, ei tea keegi, mis edasi saab.
Juba paar päeva pärast Pruunsilla raha laekumist teatas Lääneranna volikogu esimees Armand Reinmaa, et Pruunsilla raha kui „ärimeeste poolt tehtav annetus“ võib olla korruptsioon.
Kaisel pole senini saanud vallajuhtidele otse selgitada, miks kooli sulgeda ei tohiks. Volikogu juht Reinmaa viskas märtsis Kaiseli volikogu istungilt välja.
Esmaspäeva, 24. juuli hommikul kell pool kümme oli Kaiselil ja Metsküla rahval kokku lepitud kohtumine nii Reinmaa kui vallavanema Ingvar Saarega, kuid Reinmaa ei saanud tulla.
Ingvar Saarega arutati erinevaid võimalusi, millest üks on teistest konkreetsem – Metsküla algkool võtab kõik hagid kohtust tagasi ja kool jätkab tulevikus erakoolina. Küsimus on, millal. Nimelt on Pruunsild öelnud, et tema raha on mõeldud 2023/24. õppeaastaks.
„Erakool peab loodud olema 31. märts 2024,“ ütleb Saare ja lubab, et nemad on nõus iga õpilase õppimist edaspidi toetama 100 euroga kuus.
Kaiselile erakooli mõte ei meeldi, kuid temagi on töörahu poolt.
„Kui nad annaksid meile kaks aastatki, siis ehk jõuaksime (erakooli asutada – EE),“ ütleb Kaisel, kes ei mõista, mida kooli sulgemisega saavutada tahetakse. Selline „koolivõrgu korrastamine“ tema sõnul erilist kokkuhoidu ei anna. Ta teab 40 inimest, kes on viimase 10 aasta jooksul kolinud Lääneranna valda just Metsküla kooli pärast. Nad on viinud sinna valda oma maksuraha. Näiteks Lääneranna vallavanem Ingvar Saare ise ei ole oma juhitavasse valda sisse kirjutatud, tema tulumaks läheb Kihnu.
„Kui paljud pered jäävad siia edaspidi tulemata?“ küsib Kaisel. „Ka nende tulumaks jääb saamata. Ja kui meie elujõuline kogukond laiali jookseb, ei tule enam ka nende maksuraha.“
Metsküla kooli sulgemine on tema jaoks seda kummalisem, et riik soovib elujõulised maakoolid oma tiiva alla võtta. Ka haridus- ja teadusminister Kristina Kallas on lubanud leida omavalitsustega lahendused kodulähedaste väikekoolide säilitamiseks.
Vallavanem Saare ütleb, et asi pole ainult rahas, vaid eelkõige valla koolivõrgu ümberkorraldamises, sest raha vallal on – näiteks eraldati reservfondist 40 000 eurot kohtukuludeks.
Aga miks tõstavad volikogu liikmed, kes seda kõike teavad, siiski käe, et Metsküla algkool sulgeda? Kaisel ei tea. Kevadel esitas Metsküla kooli hoolekogu vallale 14 lehekülge põhjendusi, miks kooli ei tohiks kinni panna. Nendega ei arvestatud.
„Meil pole kunagi olnud rohkem õpilasi, sügisel lisanduks 5–6 last, kooli mahub kuni 30 last. 90ndatel oli korra 28 last, varsti on see meil taas nii,“ näeb Kaisel koolil tulevikku. Ega muidu poleks tehtud ka kooli juurdeehitise projekti.
Ka vallavanem Saare ütleb, et asi pole ainult rahas, vaid eelkõige valla koolivõrgu ümberkorraldamises, sest raha vallal on – näiteks eraldas vald oma reservfondist 40 000 eurot kohtukuludeks. Umbes nii palju maksab üks Metsküla algkooli õppeaasta.
Mis koolist saab, peab selge olema 1. augustiks, sest Lääneranna valla volikogu peab 10. augustil tegema lõpliku otsuse.


Politsei hoiatab: petukõnesid tehakse nüüd ka eesti keelesViimastel päevadel on politseid teavitanud ligi kümme inimest, et nad on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad eesti keelt. Politsei andmetel hetkel kannatanuid ei ole.
Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele, nimelt helistab väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja ning räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varasemalt on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis peale seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Eile hommikul andis üks kodanik teada, et ka temale oli helistanud väidetavalt politsei ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi isegi ettepaneku kohtumiseks politsei majas. Kodanik katkestas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest meid ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. „Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,” lisas ta.
Kriminaalbüroo juht kinnitab, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. „Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,” lisas Tambre.
Kelmide eest oled kaitstud, kui:
katkestad need kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast;
sa ei jaga oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisesta neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.


End väidetavalt Rootsi miljardäri väimehena esitlenud saarlane saadetakse kelmuse süüdistusega kohtu etteAugustis astub kohtu ette Marek Alle-Lundberg-Ollen-Tamm-Stell, kes väidetavalt esitles end Rootsi miljardäri väimehena ja tõmbas seeläbi äripartneritele koti pähe.Möödunud aasta märtsis oli eetris «Kuuuurija» saade saarlasest Marek Tammest, kes on väidetavalt enda libeda jutu ja osava pilditöötlusega aastate jooksul äripartneritelt välja petnud kümneid tuhandeid eurosid.
Nimelt olevat saarlane enda äripartneritele väitnud, et on Rootsi ettevõtja, miljardär Fredrik Lundbergi tütre Johanna Lundbergi elukaaslane. Mees olevat loonud endale miljonärikuvandi, kelle Facebooki sõprade seas olid mitmed staarid ja riigikogu liikmed.

Kollaaž Saarte Häälest.
Saarte Hääl

Augusti alguses astub mees kohtu ette süüdistatuna korduvas kelmuses. «Marek Stelli süüdistatakse kelmuses ehk selles, et ta tekitas teistele inimestele tegelikest asjaoludest teadvalt ebaõige ettekujutuse ja põhjustas neile nii varalise kahju,» lisas prokuratuuri avalike suhete nõunik Allan Rajavee. Saarte Hääl aga kirjutab, et 52-aastane Stell on äripartneritelt aastate vältel kokku välja petnud 62 000 eurot.
Süüdistuse täpsem sisu avatakse kohtuistungil.

Kott pähe?

Möödunud aasta märtsis rääkis ettevõtja Peeter Anninon «Kuuuurija» saates, kuidas Stell talle väidetavalt koti pähe tõmbas. Nimelt olevat Stell pakkunud Anninonile abi ettevõtluse laiendamisel. Hiljem hakati koos ka õlleäri ajama. 27 000 eurot Stellile kandnud ettevõtja seda summat aga enam ei näinudki. «Ta oskab luua kontosid ja kuvandit endast. Sa ei suuda inimesena ette kujutada, et viiekümnendates mees nii jultunult valetab,» rääkis Anninon toona saates.
Loe pikemalt siit:
End Rootsi miljardäri väimeheks valetanud Saaremaa mees suutis äripartneritelt välja petta hunniku raha
Ka möödunud aastal kirjutas Saarte Hääl, et «Rootsi miljardäri väimees» tõmbas väidetavalt haneks kuulsa ukraina kunstniku Alla Shlyakhova ja pettis Shlyakhovalt ja tema kaasalt välja 5000 eurot.
«Ta väitis, et tal on sidemeid Rootsi kuningliku perekonnaga,» rääkis kunstnik toona. «Suhtluse käigus tekkis küsimus, kas ta võiks korraldada Stockholmis mu maalidest heategevusnäituse ja tutvustada mulle Rootsi kuningat Carl XVI Gustafit.»

Marek Lunberg
Kuvatõmmis saatest

Sõnumivahetuse teel lepiti maalinäituse korraldamine Rootsis kokku, ent selleks pidi Shlyakhova kandma üle 5000 eurot. Kui esialgu oli väidetavalt jutt, et raha läheb välisministeeriumile, siis hiljem tuli naise sõnul ilmsiks, et 5000 eurot läks Stelli varjatud kontole.
Näitust aga lõppude lõpuks ei toimunudki. Selle asemel hakkas väidetavalt üks keerutamine ja tagaajamine.
Marek Stell on kõik süüdistused siiani tagasi lükanud. «See ei ole tõsi! Meil oli hoopis teine lepe. Esiteks nad ei ole mulle raha kandnud,» kommenteeris ta Saarte Häälele, väites, ei ole kedagi petnud. «Mina ei ole seda raha saanud. Võin näidata isegi pangaväljavõtteid, mul ei ole sellist raha kunagi tulnud. Ma ei tea, kust see jutt üldse tulnud on,» jäi Stell endale kindlaks.
Vaata täispikka «Kuuuurija» intervjuud Marek Stelliga siit:
TÄISPIKK INTERVJUU 〉 Saaremaa mees Marek Stell esitab oma versiooni vaidlustest

Kelmused ja võltsimine

Kohtu ees on mees aga varemgi seisnud. 2017. aastal mõisteti ta Harju maakohtus süüdi kelmuses ja võltsimises. Stelli karistati nelja-aastase liitvangistusega, mis asendati 1440 tunni üldkasuliku tööga.

Marek Stell
Kuvatõmmis «Kuuuurija» saatest.


Kelmid teevad petukõnesid nüüd ka eesti keelesLigi kümme inimest on viimastel päevadel teatanud politseile, et on saanud petukõnesid, milles kelmid räägivad heal tasemel eesti keelt.Kelmide skeem on sarnane varasematele petukõnedele, teatas BNS-ile politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja. Helistajaks on väidetavalt politsei, panga või mõne muu usaldusväärse asutuse töötaja, kes räägib kõne vastuvõtjale, et tema pangakontol on tekkinud probleem või tema andmeid kasutatakse kuritegude toimepanemiseks. Varem on need kõned olnud ainult vene- ja ingliskeelsed, kuid viimastel päevadel on politsei saanud infot, et kelmid räägivad väga heal tasemel eesti keelt.
Näiteks võttis kelm ühendust inimesega ja väitis, et helistab politseist ning keegi püüab hetkel tema pangakontolt raha välja võtta. Kõne alguses oli kelm rääkinud vene keelt, kuid kui kõne vastuvõtja palus rääkida eesti keeles, siis peale seda kõnetas teda juba teine inimene, kes rääkis sama juttu täiesti selges eesti keeles.
Esmaspäeva hommikul teatas üks inimene politseile, et ka temale oli helistanud väidetavalt politseinik ja rääkinud, et keegi püüdis volitusega tema pangakontolt raha välja võtta. Helistaja rääkis eesti keeles ja tegi ettepaneku kohtumiseks politseimajas. Kõne vastuvõtnu katketsas kõne, kui kelm oli palunud jutu jätkamiseks rääkida vene keeles.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre ütles, et eesti keel enam kelmide eest ei kaitse ja nad kasutavad seda usalduse tekitamiseks, et kätte saada inimeste raha või andmeid. „Hetkel on info veel värske, mistõttu ei ole meil teada, kas kelmid tegutsevad Eestis või on tegemist välismaal viibivate eestlastega, kes aitavad kelmustele kaasa. Teeme omalt poolt kõik, et selles selgust saada ja nende kelmide tegevus peatada,« lubas Tambre.
Kriminaalbüroo juht kinnitas, et Eesti politsei ei helista inimestele ega teavita pangakontol toimuvatest kahtlastest tehingutest. „Me ei näe kodanike pangakonto andmeid ja ei saa nendel kontodel toimuva osas anda hoiatusi. Tänan kõiki inimesi, kes tundsid petukõned ära ja teavitasid koheselt ka politseid, et kelmid teevad nüüd petukõnesid ka eesti keeles. Tänu nende teavitamisele saame hakata kohe uurima, kes on nende petukõnede taga ja hoiatada ka teisi kodanikke,» lisas Tambre.
Kelmide eest kaitsmiseks palub politsei katkestada kõned kohe, kui keegi väidab, et pangakontol toimub midagi kahtlast. Lisaks palub politsei mitte jagada oma isiklikke andmeid, nagu näiteks Smart-ID, ID-kaardi või Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koode teisega, ega sisestada neid koode oma seadmes teiste inimeste palvel.


Heido Vitsur: miks meil on ikkagi vaja teises pensionisambas raha „põletada“? Vastus on lihtneMeil pole eriti kombeks mõelda sellele, milline on elu pärast 65. eluaastat ning miks on pensionäride võimalused Eestis ja teistes arenenud maades nii erinevad.
Siiski elavad Eestiski inimesed pärast 65. sünnipäeva keskmiselt veel 15 aastat, aga erinevalt enamikust arenenud maadest on paljude meie pensionäride saatus endiselt elada need 15 aastat vaesena. Üks selle põhjus on ilmselt 1990. aastate alguse erakordselt madal stardipakk, mille järgi hakati kõikidele pensionäridele maksma ühesugust elatisraha. See summa oli nii väike, et kattis hädavaevu minimaalsed vajadused, kuid inimesed leppisid sellega, sest vabadus tundus tollal piisava tasuna.
Paraku koostatakse Eestis riigieelarve suuresti nn baasist lähtudes: aluseks võetakse eelmise aasta kulutuste tase ja neid on raske tuntaval määral suurendada. Viimasel ajal on lisandunud teinegi pensionäride kahjuks töötav tegur: riik ei arvesta piisavalt tulevikuga. Pensioni valdkonnas tuleb näha ette vähemalt inimese elukaare pikkust ajalõiku, aga parem kui veel pikemat.
Ka Eestis elavad inimesed pärast 65. sünnipäeva keskmiselt veel 15 aastat, aga erinevalt enamikust arenenud maadest tihti vaesena.
Lühiajalises maailmas – see tähendab aasta või mõne jooksul – ei muutu tingimused, soovid ega ka võimalused ja nende omavahelised seosed märkimisväärselt. Ent kui analüüsida ees olevat 40 aastat, mis on tavalisest kümme korda pikem planeerimise periood ja võrdne inimese aktiivse elueaga, siis pilt muutub.
Paraku ei ole demograafia ainuke jooksva rahastamise süsteemi piiraja. Just niisama, nagu pole me suutnud oma suva järgi muuta praeguses sotsiaal-majanduslikus keskkonnas inimeste demograafilist käitumist, pole me suutnud vältida ka avalike kulutuste kasvu. Kuskil pole suudetud seda teha, ent Eesti eelarve on tugevama surve all kui rikkamatel naabritel.
Mida tähendavad need sotsiaalseteks vajadusteks mineva raha protsendid, paistab kõige paremini välja pensionide töötasu asendusmäärades. Majanduskoostöö ja arengu organisatsioon (OECD) hindab pensionisüsteemide adekvaatsust selle järgi, milline on meeste keskmine pension võrreldes nende pensionieelse töötasuga. Eesti oli selle näitaja poolest 2020. aastal 50 riigi võrdluses Lõuna-Aafrika ja Leedu järel 28% asendusmääraga tagantpoolt kolmandal kohal. See tähendab OECD ja Euroopa Liidu keskmisest 52% asendusmäärast 1,9 korda viletsamat taset.
Sotsiaalmaksu suurendamisele kui täiendavale katteallikale pole pensionide maksmisel mõtet loota. Eriti selgelt paistab see tõsiasi välja neist maksutõusudest, mida kavandatakse eelarve puudujäägi katmiseks, samuti kärbetest, mida tuleb teha maksude tõstmisest hoolimata.
Seega ei ole Eestil praeguses olukorras rohkem valikuid kui täiendada oma pensionikorraldust selliselt, et pensionide inimväärikale tasemele tõstmine ei oleneks riigi tuludest. Ent sellel teel on üksjagu takistusi. Esiteks, nagu juba öeldud, ei tähtsusta me vanadusega kaasnevaid probleeme ja elame lühiajalises maailmas. Teiseks pole ka valitsuse tegemised, makroökonoomiline keskkond ja kogu avalik ruum soodustanud elanike pikaajalist majanduslikku mõtlemist.
Me võime ju vaielda selle üle, kas teine pensionisammas on tänaseid ja ka homseid esimese samba pensione vähendanud või mitte, kuid teise sambasse kogujatele on see sammas kasulik igal juhul – isegi kui inflatsioon kiireneb mõnel aastal 25%-ni. Paneb ju riik igale eurole kaks juurde ja 200% on igal juhul kaheksa korda rohkem kui 25%.
Osa lahendusest on töötajatele teise samba suuremate sissemaksete võimaldamine ja tööandjapensioni rakendamise toetamine.
Pensionitega Euroopa keskmisele tasemele jõudmiseks tuleb meil oma kitsit pensionisüsteemi veelgi arendada ja paraku ka keerukamaks. Arenenud riikides levinud pensionide rahastamise allikate paljusus ei ole tekkinud ilmaasjata: seda on nõudnud inimeste erinevad soovid ja võimalused ning pidevas muutumises olev elu.
Lahendust otsides tuleks alustada kõige lihtsamast ja maailmas ammu järele proovitust: töötajatele teise pensionisamba suuremate sissemaksete võimaldamine ja tööandjapensioni laialdasema rakendamise toetamine. Kumbki poleks võluvits, kuid nende koosmõjus saaks pensionäride elujärg hakata tuntavalt paranema.
Lisaks tuleb hakata vanaduspäevadeks oma raha kõrvale panema. Professionaalselt juhitud pensionifondid on hoiukontost tunduvalt paremad raha kogumise ja säästude ostujõu säilitamise instrumendid. Isegi kui inflatsiooni või karuturu tõttu haihtub sambast ajutiselt üle viiendiku, mõjutab selline väärtuse kõikumine üksnes neid, kes võtavad sellel õnnetul perioodil kogu oma raha teisest sambast välja. Neile, kelle raha jäi valitud fondidesse alles või kes võtsid seda välja kuu kaupa, tuleb see „haihtunud“ raha alati tagasi.
Majanduslanguste draama jääb küll heast ajast paremini meelde, kuid langused on alati olnud keskmiselt viis korda lühemad kui tõusuperioodid. Viimase saja aasta andmed näitavad, et majanduskasvu ajajärkudel on eelmise languse ajal kaotatu tagasi teenitud keskeltläbi üheksakordselt.
Teise samba plussid matemaatika keeles
Et teise pensionisamba kasu paremini hoomata, võtame vaatluse alla kaks inimest. Üks neist on 32-aastane, kes hakkas töötama 2014. aastal ja võtab teisest sambast ükskõik mis otstarbel välja selle vanuserühma keskmise 6800 eurot. Teine inimene on 57-aastane.
Esimene näide, 32-aastane inimene
Eesti keskmine 32-aastane kogumise lõpetaja, kes teenib keskmisest 10% kõrgemat palka, kaotab oma sammuga (peale tulumaksu) võimaluse saada kümne aasta jooksul riigilt 12 000 eurot. Isegi kui fondid suudavad korvata üksnes inflatsioonikahju (pikaajaliselt suudavad nad enamat), ulatub see summa kokku 14 500 euroni.
Lisaks on ta ära andnud võimaluse hakata saama 65-aastaseks saades arvestamisväärset pensionilisa, mida saavad need tema eakaaslased, kes kogumist jätkavad. Isegi kui pensionifondide tulusus jääb selliseks, nagu oli viimased 20 aastat, oleks 2014. aastal töötamist alustanud inimese esimene II samba väljamakse 1000 eurot kuus. Kui ta valib väljamaksete tegemiseks fondipensioni, on see summa 15 aastat hiljem 1800 eurot kuus.
Seejuures oleks tema enda panus 40 aasta jooksul 37 000 eurot ja riigi oma 74 000 eurot. Ülejäänu kogunenud 265 000 eurost annaks 3–4% nominaaltootlus, mis ületaks inflatsiooni 0,5–1%.
Tõsi, teisest sambast lahkudes oleks meie keskmisel 32-aastasel pensionisüsteemist lahkujal ka väike eelis. Kui praegune esimese samba skeem jätkub ja pensioneid indekseeritakse rahandusministeeriumi prognoositavas tempos (pikaajaliselt 3% aastas), hakkaks ta juhul, kui ta ei lahku teisest sambast, saama 2065. aastal esimese samba pensioni ligikaudu 1800 eurot kuus, lahkumise korral aga 1950 eurot kuus.
Valik teie: kas lahkuda teisest sambast ja teha panus 150 euro võrra suurema esimese samba pensioni saamisele või jätkata kogumist, et saada 150 euro võrra väiksemale esimese samba pensionile lisaks 1000-eurost fondipensioni makset. Seejuures tasub meelde jätta, et see 850-eurone vahe saab aastatega ainult kasvada.
Teine näide, 57-aastane inimene
Sambast raha välja võttev 57-aastane inimene kaotaks eelseisva kaheksa kuni kümne aasta jooksul riigi 4% osalusest ilmajäämise tõttu ümmarguselt 12 000 eurot ja kogutud 20 000 eurolt makstud tulumaksu. Pärast 65-aastaseks saamist jääb ta ilma ka teise pensionisamba väljamaksetest.
Kui ta poleks pensionikogumisest loobunud ja oleks valinud fondipensioni, moodustaks saadav summa 15 aasta jooksul kokku 66 000 eurot. Esimene teise samba väljamakse oleks seejuures 270 eurot.
Nagu 32-aastasel väheneks mõnevõrra ka selle inimese esimese samba pension, kellel oli pensionini jäänud kümme aastat. Juhul kui ta on teisest sambast lahkunud, hakkaks ta kümne aasta pärast saama 970–1050 eurot kuus (eeldusel, et lähiaastatel suurendatakse pensione 3% aastas). Kui ta aga jätkab teise sambasse kogumist, jääks tema esimese samba pension 900–950 euro piiresse, mis on 70–100 eurot vähem.
Ja jälle on valik sinu: kas valida 85 euro võrra suurem esimese samba pension või eelistada 900 eurole lisaks pensioniaastatel esimesest sambast kiiremini kasvavat 260-eurost fondipensionit.
Ülaltoodust järeldub, et teise sambasse kogutud raha väljavõtmise korral ei ole kindlasti mõtet rääkida rahalisest võidust.


Luminor tuletab meelde: petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saadaLuminori pettuste tõkestamise spetsialisti Veiko Kiige sõnul on autentimisvahendid muutunud ajas turvalisemaks, kuid nendega seotud pettused pole kuhugi kadunud. Kõige enam eksitakse lihtsa põhitõe vastu, et autentimisvahendite, näiteks Smart-ID ja mobiil-ID, PIN-koode ei tohi kellelegi avaldada.„Telefoni teel PIN-koodide küsimisse tuleb igal juhul suhtuda skeptiliselt ning alati mõelda enne, kui kellelegi mingisugust infot avaldada või kellegi palvel midagi kinnitada. Kuna PIN1 ja PIN2 on turvakoodid, mis peaksid olema teada vaid sellele inimesele, kellele need kuuluvad, siis ei tohi neid kellelegi edasi öelda. Kindlasti ei küsi koodide avalikustamist pangatöötaja, kelleks pettur sageli telefoni teel kehastuda üritab. Tuleb meeles pidada, et petturitele öeldud info võib kontojäägile saatuslikuks saada,“ ütles Kiik.
Kui inimese seade küsib PIN-koodide sisestamist ajal, mil ta seda ise ei algatanud, siis on see kindlasti suur ohumärk. Nii võib üksnes paar nupuvajutust viia olukorrani, kus petuskeemi ohvriks langenud inimesel tuleb tegeleda kurbade tagajärgedega. „Kui inimene on koodid ise sisestanud ning selle tulemusel on toimunud tehingud, siis on hiljem tehtut raske tagasi pöörata. Seetõttu on tõenäolised ka olukorrad, kus pettusega kaotatud raha on väga keeruline või lausa võimatu tagasi saada,“ tõdes spetsialist.
PIN1-koodi kasutatakse isikutuvastamiseks ning sellega autoriseeritakse näiteks internetipanka sisse logimine. PIN2 toimib seevastu nagu digitaalne allkiri ehk sellega on näiteks võimalik kinnitada makseid. Turvakoodid on täpselt nii turvalised kui meetmed, mida nende kaitsmiseks rakendatakse, seetõttu tuleb PIN-koode ja paroole võõraste silmade eest kaitsta – kunagi ei tasu neid hoida nähtavas kohas nagu külmkapiuks või kontori töölaud.
„Kui kirjutada koodid paberitükile, tuleb hoolt kanda ka selle eest, et paberi edasine hoiustamine oleks turvaline ja kõrvalistel isikutel välistatud sellele ligipääs. Kõige parem, kui turvakoodid oleksid inimesel peas, kuid kuna kõike meelde jätta on keeruline, tasub paroolide asukohta hoolega valida,“ lisas Kiik. Näiteks pole telefoniga tehtud foto või kuvatõmmis kaugeltki parim variant info talletamiseks.
Paroolide ja koodide hoiustamiseks on olemas ka spetsiaalsed rakendused. Kiik soovitab tutvuda erinevate võimalustega ning leida endale sobivaim. Pettuste tõkestamise spetsialist paneb inimestele südamele, et paroole ja turvakoode tuleb hoolega kaitsta ning hoiduda nende jagamisest kolmandate isikutega nii, nagu hoidutakse allkirja kirjutamisest lepingule, mida läbi pole loetud.


Kiirelt kasvava Nordica müügiks on aeg küpsKliimaminister Kristen Michali (RE) välja öeldud plaan lennufirma Nordica müümiseks lõpetab Eesti riikliku lennunduse pika saaga. Lõpp on kibemagus, aga turg on soodne ja lõpuks on maksumaksjal võimalik tagasi saada lennufirmasse pandud raha.
Firma loodi 2015. aasta sügisel, kui peaministriks oli Taavi Rõivas (RE) ja majandusministriks just Michal. Kui praegune erastamisplaan õnnestub, võib öelda, et Michal oli selle firma looja ning ka lõpetaja.
Kaheksa aasta jooksul on valitsus andnud lennundusse umbes 90 miljonit eurot: asutamisel 32 miljonit Transpordi Varahalduse aktsiakapitali, 40 miljonit Nordic Aviation Groupile ja viimasele koroonaajal veel 22 miljonit lisaks. Praegusel hetkel on müügihinnast rääkimine puhas spekulatsioon, aga üks ametnik ütles Postimehele, et alla 100 miljoni pole mõtet rääkida.
Erastamiskava on kaheastmeline. Kõigepealt tuleb panna ühte kontserni kokku aktsiaselts Transpordi Varahaldus ja aktsiaselts Nordic Aviation Group ehk NAG ning seejärel asi müüa. Teiste lennufirmadega võrreldes on Eesti oma isegi lihtsa struktuuriga, aga segaduste vältimiseks võib üle korrata. On kaks ettevõtet, millest üks (Varahaldus) omab lennukeid ja teine (NAG) lendab nende lennukitega. NAG omakorda koosneb kahest osast. Esimene on kõigile tuntud Nordica kaubamärgi kaudu, mille alt lennati 2019. aastani. Teine on vähem tuntud – see on NAGi tütarfirma Regional Jet –, kuid sisuliselt olulisem, sest just nemad kasvasid, teenisid päriselt raha, teevad kasumit ja lõid kogu grupile väärtuse.
Ei saa välistada, et isegi kui Varahaldus ja NAG kokku pannakse, siis tehingu tegemise hetkel müüakse nad ikkagi eraldi. Varahalduse äri on lennukite omamine ja väljarentimine. NAGi äri läbi tütarfirma Regional Jet on lendamine. Eri ostjatel võib olla erinev huvi. Mis iganes viisil lõpuks müük vormistatakse, on valitsuse huvi müüa «kogu kupatus». Varianti, kus mingi jupp jääb veel riigi omaks, ei soovita.

Palmér lennufirmat ei osta

Kuna teade lennufirma müügist langes samasse aega kui uudis, et aasta lõpus lahkub ka lennufirma juht Jan Palmér, siis paratamatult tõi see kaasa spekulatsiooni, et äkki tahab Palmér ise osta. Et paneb kokku konsortsiumi ja ostab riigilt lennufirma välja. Juhtide poolt väljaostmine on iseenesest tavaline äripraktika, kuid enda puhul Palmér eitab sellist kava. «Kinnitan, et mul ei ole plaani väljaostmise osas,» sõnab ta, aga lisab diplomaatiliselt, et on valmis valitsust aitama müügi korraldamises. Palmér ütleb, et tema lahkumine on seotult puhtalt vanusega, tahaks mõnusalt pensionit veeta, muud plaani selle taga pole.
Kaheksa aastat tegutsenud riikliku lennufirma saaga on finišisirgel. Lootused, mis alguses pandi, pole täitunud, aga kui just uut suurt katastroofi (uut pandeemiat näiteks) ei tule, saab tõenäoliselt ettevõttesse paigutatud raha vähemalt tagasi. Kolmest ülesandest, mis firmal aastate jooksul olnud, on kaks täidetud ja üks mitte.
Esimene ülesanne oli tollal akuutne probleem – pankrotti mineva Estonian Airi lendude ja liinide ülevõtmine. Et Tallinnast ei kaoks lendamine. Nii Michal kui majandusministeeriumi kantsler (tollal asekantsler) Ahti Kuningas, samuti kõik teised, kes Eesti lennunduse ümber toimetanud, on alati toonud paralleeli Leedu pealinna Vilniusega. Seal läks omal ajal riiklik lennufirma pankrotti, kedagi asemele ei tulnud ja mõne aasta jooksul Vilniusest sisuliselt kvaliteetsel moel Euroopasse lennata ei saanud. See osa läks suhteliselt valutult: Estonian Air kadus ja NAG sündis, võeti üle liinid ja lendamine ei lõppenud.
Kolmest ülesandest, mis firmal aastate jooksul olnud, on kaks täidetud ja üks mitte.
Teine etapp oli uue lennufirma ehitamine Nordica kaubamärgi alla. Et õpime Estonian Airi vigadest ja teeme ilusamalt, puhtamalt ja paremini. Võimalik, et tehtigi paremini, aga lõpuks see ülesanne luhtus ja 2019. aastal Nordica lendamine Tallinnast lõppes.
NAGi ehk Nordica trumbiks, kuid ka komistuskiviks sai ettevõtte alla loodud tütarfirma Regional Jet. Paar aastat pärast asutamist toodi seda juhtima rootslane Jan Palmér. Ta oli niikuinii Nordicat nõustanud, aga nüüd tehti asi ametlikumaks. Selleks hetkeks oli seis suhteliselt hapu. Nordica küll lendas, aga suure kahjumiga; tütarfirma Regional Jet nagu teenis midagi, aga ei midagi erilist.
Palméri juhtimisel läks tütarfirma Regional Jet aga kiiresti lendu. Ta suutis tuua kümnete miljonite eurode eest uusi lepinguid. Kõige magusamad muidugi SASiga. Sisuliselt tegi Palméri juhitud Regional Jet allhanget teistele lennufirmadele alates SASist ja lõpetades Nordica endaga. Poliitikud ja ametnikud hakkasid rääkima, et see ongi uus äriplaan, kuidas Regional Jet teeb Skandinaavias tulusat äri ja teenitud rahaga saab toetada Nordica otselende Tallinnast. Tütar toetab ema.
Sellesse mudelisse oli algusest peale aga sisse kodeeritud mitmekordne pinge. Üks pool, Palméri juhitav Regional Jet kasvab, teenib raha ja laieneb, teine pool ehk Nordica kaotab raha, kidub ja kahaneb. Ja kes on kelle ülemus? Ühelt poolt nagu Nordic Avation Grupi juhid – läbi aegade Jaan Tamm, Hannes Saarpuu ja Erki Urva – peaks olema tütre, mida juhtis Palmér, ülemused. Sisuliselt muutus päris bossiks aga Palmér.
Eriti absurdseks muutus olukord Erki Urva ajal, kui NAG (Nordica kaubamärgi alt) lõpetas sisuliselt üldse lendamise ja jäi tegelema ähmase strateegia ning müügiplatvormi teemaga. Kes veel mäletab, siis ühel hetkel toodi NAGi juhtima Gunnar Kobin, aga viimasel hetkel ütles Kobin ära, sest nägi ametis lihtsalt kõrgepalgalist esindusfunktsiooni, mitte sisulist lennufirma juhirolli. Ka majandusministrid ja ametnikud, kui neil oli vaja päris lennundusäri juttu ajada, ajasid seda Palméri, mitte NAGi inimestega.
Kasvas ka stress firma sees. Inimesed, kes läksid Nordicasse tööle, Eesti lennundusäri ajama, avastasid kiiresti, et põnevad asjad, st lendamine ja äri, käivad hoopis tütarfirmas. Mis tähendas, et kui oli vähegi nutti ja ambitsiooni valdkonnas karjääri teha, tuli hoopiski Palméri poole vaadata.

Praegune seis on hea

Lisaks pinge ametiühingutega. Väidetavalt ähvardas Palmér tänavu kevadel äri üldse Eestist ära viia, kui ametiühingud järele ei anna. Üks Palméri lähedane ütleb tema kaitseks, et rootslane on harjunud ametiühingutega diile tegema, kui need on normaalsed nagu Rootsis, aga Eesti lendureid esindab transpordi ametiühing ehk bussi- ja vedurijuhid, kes ei tea lendamisest midagi ja oskavad ainult välja pressida. Kus tõde ka ei oleks, aga maksumaksja raha eest loodud riikliku firma puhul tekitavad laused stiilis «muidu viin äri Eestis ära» – isegi kui need on majanduslikult ratsionaalsed – poliitikutele jubedat peavalu.
Eelmisel aastal vormistati Palmér lõpuks ka NAGi juhiks. Sisuliselt juhtis ta kogu seda asja juba ammu. Igatahes oli seegi üks väike samm firma korrastamise ning müügiks ettevalmistamise teel. Muuseas, kuigi müügiplaani seostatakse Michali nimega, on see kava vanem. Juba Taavi Aasa (KE) ajal 2021. aastal tehti otsus Varahaldus ja NAG ühendada ning müügiks ette valmistada. Otsus tuli, aga vahepeal pole sellega lihtsalt eriti tegeletud.
Praegu on riiklik lennufirma heas seisus. Kiirmüüki ei toimu. Otseselt midagi ei põle. Aga strateegilist mõtet riigil selles äris osaline olla, nagu sõnastab minister Michal, enam pole. Parem müüa siis, kui firmade eest võiks teenida. Oleks ju tore, kui ettevõtte peakorter jääks ka pärast müüki Eestisse, aga seda enam keegi ei garanteeri.

Kui palju võiks lennufirma müügist raha saada?

Valitsus on aastate jooksul kahte lennundusfirmasse paigutanud natuke üle 90 miljoni euro. Lisaks kaheksa miljoni eurone koroonalaen Nordic Aviation Groupile.
Lihtsam on hinnata Transpordi Varahalduse seisu. Nemad ostavad lennukeid, mootoreid ja varuosi ning rendivad neid NAGile, täpsemalt selle tütarfirmale Regional Jet. See on spetsiifiline, erialast juriidikat täis, aga muidu üpris igav äri. Nemad on pidevalt kasumis. Eelmise aasta aruandes olid nad oma varade väärtuseks hinnanud 85 miljonit eurot. Bilansis on neil ka ca 20 miljoni eurone laen, mis võetud LHVst.
Võimalik, et neil on ka ruumi oma varasid veel ülespoole hinnata, sest koroonaajal hindasid alla. Lõppeks on see aga lihtsalt läbirääkimiste küsimus, kui palju lennukid ja mootorid maksavad. Küsimus on ka selles, kas müüakse ainult tehnikat või müüakse koos tuluteenivate lepingutega, kas müüakse eraldi või koos NAGiga. Igal juhul saab Varahaldusest kenasti sinna pandud raha tagasi ja jääb ülegi.
NAGi ehk sisuliselt selle tütarfirmat Regional Jeti on hoopis keerulisem hinnata. Eelmisel aastal said nad 90 miljoni eurose käibe juures 1,5 miljonit kasumit. Veelgi tähelepanuväärsem, et suutsid olla väikeses kasumis ka 2021. aastal, kui suuresti kehtisid veel koroonapiirangud. Väidetavalt oli tollal Euroopas ainult kaks firmat –Ryanair ja NAG –, mis teenisid kasumit.
NAGi puhul on kasumist rääkimise asemel pigem küsimus selles, kas võimalik ostja usub sellise äri kasvu. Tegu on kasvuettevõttega. Aastaga on töötajate arv kasvanud 400-lt 700 peale. Ka praegu on NAGi kodulehel üleval umbes 70 tööpakkumist, enamik neist küll mitte Eestis. Kui NAG nii kiiresti ei kasvaks, võiks nad juba praegu teenida hoopis kopsakamat kasumit, hetkel enamik sellest ikkagi investeeritakse.
Nad on ka avalikult välja öelnud, et on hiljuti pikendanud ja sõlminud mitmeaastased lepingud ette. Kellega ja mis tingimustel, pole avalikustatud, aga on tõenäoline oletada, et tegu on SASiga. See võiks juba tähendada mitmekümne miljoni eest garanteeritud tulevikutulu. Kui ostja usub sellisesse ärisse, siis saab ka NAGi kenasti müüa.


Mali kaitseminister sanktsioonide allUSA rahandusministeerium kehtestas sanktsioonid Mali kaitseministrile Sadio Camarale, põhjendades seda Wagneriga tehtud koostööga. Samuti tabas võimalike varade külmutamine ja äritegevuse keeld Mali õhujõudude juhte. EPL