Tallinnas toimuv konverents toob kokku DAO entusiastidKonverentsi korraldajaks on Eestis asutatud MTÜ Internet Native Organization, mis ühendab kohalikke DAO entusiaste.Kuvatõmmis INO kodulehelt.
PRO tellijale
DAO ehk detsentraliseeritud autonoomsete organisatsioonide võrgustiku edendamiseks loodud ühing Internet Native Organization (INO) korraldab 28. märtsil Tallinnas rahvusvahelise konverentsi DAO Day Estonia, millega soovitakse tutvustada innovaatilisi ettevõtluse ja valitsemise lahendusi.
Oma definitsioonilt tähendab DAO digitaalset lahendust ja otsustusmehhanismi, mis on mõeldud olema läbipaistev, täielikult liikmete kontrollitav ning keskse juhtimiseta. Finantsinspektsiooni selgitusel on DAO digitaalne koostöövorm, mille funktsioonid on matemaatiliselt automatiseeritud ning juhtimis- ja kontrollifunktsioonid jagatud liikmete vahel viisil, mis välistab vajaduse keskselt juhitud struktuuri järele.
Konverentsi korraldavad DAO entusiastid ütlevad, et Eestis on innovaatiliste ettevõtete hulgas toimumas suisa DAO-organisatsioonide registreerimise buum. Korraldajate sõnul on tegemist esimese rahvusvahelise DAO-konverentsiga kogu maailmas ning seepärast on huvi ürituse vastu olnud ka erakordselt suur.
DAO Day Estonia
DAO Day Estonia konverentsil on kokku 30 kõnelejat, kellest pooled on rahvusvahelised eksperdid ning ülejäänud Eesti juristid, tehnoloogiaeksperdid ja ettevõtete juhid.
Ürituse korraldaja INO kirjeldab end kui Eestis asutatud mittetulundusühingut, mille eesmärk on vähendada juriidilisi riske ja testida Eesti õigusliku raamistiku sobivust DAO-dele. Lisaks töötab ühing enda sõnul selle nimel, et arendada välja DAO-dele sobivaid tööriistu ja juriidikat, mis lubaks DAO-sid kasutada Eesti digitaalse residentuuri ja identiteedi süsteemide arendamiseks.
Konverentsi toetajateks on õigusbüroo PwCL, idufirmade asutajaid toetav organisatsioon Founderly, krüptofirmad CoinsPaid, Wert ja EasyFeedback ning Chainalysis, kes plokiahela analüüsijana on aidanud ka Eesti riigil tuvastada rahapesu numbreid seoses virtuaalvääringutega.
INO teatel on üritusel plaanis muuseas arutleda selle üle, kuidas korrata DAO maailmas e-residentsuse edu.
“Luues DAO-dele õigusraamistikud, saame aidata Eestil olla see esimene riik Euroopas, kes pakuks DAO-dele juriidilise isiku staatust, ärgitades sellega meedia ning ettevõtete huvi Eesti vastu ja tuues juurde maksumaksjaid. Konverentsi soov ongi vaadata nendele võimalustele ja riskidele koos otsa,” selgitatakse.


Sõnumeid Sõgedatest: meediarõvedusest lummatud eestlaste tagauksest viiakse minema EestiMõned aastad tagasi köitis minu tähelepanu uudis Iisraelist: ühes sealses keskmise suurusega linnas – nimi ei tule praegu meelde – köitis majaelanike tähelepanu mingi vali oigamine otse nende akende all. Inimesed läksid loomulikult akende peale vaatama, mis toimub – ja jäidki tardunult vahtima: maja ees seisis lahtise katusega auto, milles alasti paarike tegeles seksiga.
Nii nad vaatasid, kommenteerisid ja hakkasid nõuandeidki karjuma, kuni üks korterielanik kuulis äkki midagi oma selja taga, pööras pead ja nägi, kuidas kaks tursket selli tassivad uksest välja pere poolt äsjasoetatud ülikalli android-teleka. See õnnestus siiski päästa, kuid nii mõnigi teine majaelanik oli tol päeval jäänud oma kallimatest asjadest ilma.
Eestis toimub juba aastaid midagi sarnast, ainult et peavoolumeedia abiga: meile kirjutatakse iga päev sellest, kui kaunid Barbid on Pärtelpoeg, Aaslaid ja teised üsna ebatäiuslikud kujud, näidatakse tüütuid staarikesi bikiinides ja ei tea veel milles, pajatatakse lugusid Hundi metsikust meestejahist, üksikasju mõttetute elupõletajate intiimelust ja krooniks veel näitab ühe Ameerikasse kolinud endise eesti blondi sportlase neegrist boyfriend meile oma üllatavalt heledat keelt.
Millegipärast jälgivad eestlased kogu seda lakkamatut kollast jada nii internetist kui ka saastatelevisioonist nagu naelutatult. Näiteks üheks viimaseks meediahitiks on saanud see, et kaks ja pool head laulu esitanud sümpaatse noore Stefani vanaema tuleb Eestisse. Kõik laulja kohapealsed sugulased on publikule juba tüütuseni eksponeeritud ja nüüd imporditakse neid siis sisse. Järgmisena ilmselt leitakse vanaema nooruspõlve eksi uue elukaaslase endine kallim ka üles.
Samal ajal kui te kõike seda pingsalt jälgite, ka kõiki neid lõputuid Mihkel Rauaga vempe ja värke, viiakse teie selja tagant teie enda Eesti minema, nagu toda juutide televiisorit.
Täna hommikul potsatas minu postkasti tööalane e-kiri, kus teatatakse järgmist:
„Tallinna strateegiakeskuse direktor Raido Roopi kaudu tuli kohtumisel välja, et Tallinnasse plaanitakse 200 000 uut elanikku, Roop ise oli ka mures, ütles, et ei tea ega saa aru, kuidas seda korraldada kavatsetakse ja see on väga keeruline või isegi teostamatu. Kuna teised teemad tulid peale ja see ei olnud kohtumise põhiteema, siis rohkem sellest juttu ei olnud. Teiseks, kui Harjumaa arengukava oli komisjonis, siis selle ettekandja mainis suuliselt, et Tallinnasse on oodata tohututes kogustes kliimapõgenikke lõunast. Kui küsiti, kas ta mõtleb ikka Ukraina sõjapõgenikke, siis tuli vastus, et ups, need ma unustasin üldse ära. Kolmandaks, olete ehk juba märganud, et abilinnapea Madle Lippus annab praegu järjest ehituslubasid igasugustele projektidele, Tallinnasse on juurde tulemas meeletult uusarendusi.“
Vaadake, need juudid said oma teleka politsei abil ju tagasi, äärmisel juhul oleksid uue ostnud. Aga Eestit ei aita meil tagasi saada ei korruptsioonist räsitud politsei ega ükski kaubanduskeskus, kus on saada meeletul hulgal Anu Saagimi kaanepildiga ajakirju, aga Eestit mitte. Ja need tarneraskused on ületamatud.
Kuid ilmselt ei jõua see lihtne seos meie valijateni. Kadrioru karuott ulatab lauluväljakul inimestele lillekimbukesi, EKRE on kogu progressiivse inimkonna vaenlane ning laibaveoerakonna reiting tõuseb, nagu kraananoole külge roostes ankruketiga seotud impotendi rudiment.
Seega nautigem vahvat pommuudist: Ženja Fokin ronis Elroni rongi, alakeha merineitsi saba sisse pakitud.
No mina arvan, et tegemist on esimesega Eestis ametlikult registreeritud inkarnatsiooni juhtumiga – Fokin on kindlasti Esimese maailmasõja ülemleitnant Dankli kehastus. Schröder (mitte see putinistlik kaabakas, kellelt meie presidendiametnik Karis ordenit ära võtta ei julge, vaid Hašeki kirjeldatud polkovnik Schröder) rääkis kirjanduse annaalidesse loo:
„Ei ole tänapäeval meie vahel enam õiget seltsimehelikkust. Mul on meeles, kuidas ennemalt ikka iga ohvitser kasiinos omalt poolt elu lõbusamaks püüdis teha. Ma mäletan, et üks ohvitser, keegi ülemleitnant Dankl, kiskus enese alasti, viskas põrandale kõhuli, pistis endale heeringasaba tagumikku ja etendas meile näkineidu“.
Mis juhtus samal ajal Austria-Ungari keisririigiga, kõik peaksid ju ka ise mäletama.
Ja palun hoidke Elroni rongides puhtust.
Ivan Makarov


Brigitte Susanne Hunt saavutas kohtus õela netikommentaatori üle võidu: kui sõimatakse, siis seadus kaitseb!Brigitte Susanne Hunt, kes on korduvalt võidelnud õelate netikommentaatoritega, jõudis viimaks ühes kohtulahingus lõpuni ja saavutas ka võidu.
Hunt sai kohtulahingu lõppemisest teada oma esindaja Robert Sarve kaudu. Selgus, et kolm aastat kestnud vaidluses sai Hunt esmalt maakohtus lüüa, ent ringkonnakohus otsustas siiski naise kasuks.
Brigitte story — FOTO: Brigitte Susanne Hunt/Instagram
Hunt kajastas kohtuvõitu agaralt oma Instagrami lugudes ja rõõmustas antud otsuse üle. „Täna on üks väga õnnelik päev, sest õiglus ja õigus võidutseb,“ kirjutab ta.
„Täna saab iga naine ja mees koos minuga rõõmustada – kui meid sõimatakse, alandatakse, laimatakse ja nende vastu ollakse vaimselt vägivaldne, siis seadus kaitseb meid,“ ütleb Hunt.  „Asi pole kunagi olnud rahas või „väljapressimises“, vaid vägivallale vastu astumises ja minu väärikuses!“ teatas Hunt.
Brigitte story — FOTO: Brigitte Susanne Hunt/Instagram
Hüvitise suuruseks jäi lõpuks 200 eurot, mille Hunt otsustas täies ulatuses heategevusorganisatsioonile Kiusamisvaba Kool ära annetada.
Brigitte story — FOTO: Brigitte Susanne Hunt/Instagram
Remondifirma.ee
TV3.ee
Sisuturundus
Köögi planeerimine – ole loov, jää praktiliseks


Lehed eilePOSTIMEES kirjutas, et riigi politseijuhti ja julgeolekuametkonna endist asejuhti puudutav kelmuseskandaal, mille kohta on esitatud kahtlustus, raputab läbi mis tahes riigi avalikkuse ning avaliku teenistuse. Pole imestada, miks Elmar Vaheri ja Eerik Heldna isikud nii teravalt valgusvihus on. Hinnang saab olla vaid ühene: korravalvur peab olema üdini aus, ja kui ta seda ei ole, siis ta oma ametisse ei sobi.Selle juhtumi puhul vajavad selgeks rääkimist päris mitmed küsimused, mis on seotud politseinike ametipensioniga, staažiarvestusega ning tippametnike andmisega ühest ametkonnast teise "laenule". Kuid need küsimused ja küsitavused ei saa kuidagi õigustada juhtide väärkäitumist.Heldna ja Vaheri juhtumi teeb eriti valusaks see, et tegemist on inimestega, kelle vahetu töö on seista tippjuhina õiguskuulekuse ja korrektse käitumise eest. Siseminister tegi õigesti, kui peatas teenistussuhte Vaheriga. Politseijuhi ametist vabastamise üle saab aga otsustada valitsus.Valitsusel on samuti aeg küsida, kui pikk on jõuametkonna juhi mõistlik ametiaeg. Liiga kauaks liiga kõrgele jäädes kipuvad pidurid kaduma.EESTI PÄEVALEHT kirjutas, et opositsioonierakondadest on praegu kõige õigemal teel Keskerakond, sest seal esitatakse juhile − Jüri Ratasele − kõige teravamaid küsimusi. Pole võimatu, et lüüasaamise põhjusi analüüsima kogunev Keskerakonna juhatus otsustab kokku kutsuda erakorralise parteikongressi, kus pannakse hääletusele Ratase erakonnajuhiks sobivus.Ka Isamaas ja EKREs oleks põhjust kaaluda juhivahetust. See on pettumust valmistanud valimistulemuse üks võimalikke lahendusviise. Rohkem kui Keskerakonna puhul olenes see just nimelt parteijuhtide valitud strateegiast. Aga mõlemad tegid kampaania ajal suuri valearvestusi ja kaotasid valimised.Helme süüdistab nüüd põhiliselt peeglit ehk e-valimisi, Seeder aga heidab EKRE-le ette Isamaa maailmavaate kaaperdamist. Sellise "eneseanalüüsiga" järgmisteks valimisteks Eesti nr 2 erakonnaks ehk Reformierakonna põhivastase rolli ei jõua.


Eerik Heldna ja politsei vahel sõlmitud leping võis olla seaduslik   Politsei- ja piirivalveametist (PPA) öeldakse, et taolisi lepinguid, mille sõlmimisega seoses esitati kahtlustus PPA peadirektorile Elmar Vaherile ja maksu- ja tolliameti osakonnajuhatajale Eerik Heldnale, lubab seadus iseenesest sõlmida. Endistele ametnikele võib aga saatuslikuks saada lepingu sõlmimise motiiv.   Politseiametnikke võib tööle suunata nii teise valitsusasutusse kui rahvusvahelisse organisatsiooni. See nõuab nii mõlema asutuse kui ka ametniku nõusolekut ning käib ilma suurema bürokraatiata. "Tähtajalise üleviimise eesmärk on ametnike motiveerimine, nende pädevuse suurendamine, kogemuste saamine, lisaks ametiasutuste vahelise koostöö edendamine," rääkis politsei- ja piirivalveameti personaliarvestuse- ja analüüsi talituse juht Svetlana Meister, kelle sõnul saavad sellest kasu nii ametiasutus kui ka ametnikud. Taoline roteerumine on tavaline ka teistes asutustes. PPA-st on praegu mujale viidud 43 inimest, kellest 15 töötab siseministeeriumis ja seitse Frontexis. Lisaks on politseiametnikke näiteks Europolis, sisekaitseakadeemias ja välisministeeriumis. "Roteeruvad nii valdkonnaspetsialistid, eksperdid kui juhid," ütles Meister. Eerik Heldna saadeti politseist tööle kaitseväe luurekeskusesse. Ning seda prokuratuur kellelegi ette ei heidagi. Riigiprokurör Maria Entsik selgitas teisipäeval, et Heldna töötas kaitseväes juba aasta aega, enne kui ta pöördus politseijuhi Elmar Vaheri poole palvega end politseisse tööle vormistada. Vaheri korraldusel seda tehtigi. Ja siis saadeti ta oma senisesse töökohta ehk luurekeskusesse rotatsiooni korras tagasi. Nii hakkas tiksuma Heldna tööstaaž politseis, mis võimaldas tal 2022. aasta kevadel väljateenitud aastate pensioni taotleda. Prokuratuur usub, et kogu skeem punutigi igakuise 400-eurose teenistuse nimel.  Seadus ei keela senisesse töökohta tagasi roteerida  Politsei- ja piirivalveamet ei kommenteerinud rahvusringhäälingule Heldna ja Vaheriga seotud kaasust ega andnud hinnangut nende motiividele. Küll aga kirjeldas Meister, missuguseid lepinguid lubab seadus sõlmida. "Seadus ette ei näe, kui kaua peaks inimene olema politsei teenistuses või üldse mõne ametiasutuse teenistuses enne, kui ta roteerub," sõnas Meister. Selle kohta ei leia sõnagi ka vastavate seaduseelnõude seletuskirjades. Seadus ei piira ka näiteks rotatsiooni pikkust. "Inimese võib roteerida kümneks aastaks või kolmeks aastaks," märkis Meister. Seaduses pole midagi ka selle kohta, kus võib inimene enne ametisse võtmist ja roteerimist töötada. Ehk põhimõtteliselt võib PPA võtta teenistusse siseministeeriumi töötaja ja ta siis kohe tähtajaliselt siseministeeriumisse üle viia. "Üldjuhul on niimoodi, et veidi pikemat aega inimesed on teenistuses," märkis Meister küsimuse peale, kas kirjeldatud toiming on politseis tavapärane. "Aga meil ei ole mingit statistikat selle kohta."  Võimalike fiktiivsete lepingute kohta PPA-l infot pole  Ka riigiprokurör Entsik selgitas teisipäeval, et Heldna töölevõtmine ja lähetamine iseenesest polnud veel kuritegu. Prokuratuur vaatas seda kelmust ettevalmistava faasina. "Aga karistatavaks muutub kelmus alates sellest hetkest, kui isik on toime pannud kelmuse katse, ehk siis esitanud sotsiaalkindlustusametile avalduse, et ta soovib nende dokumentide alusel pensionit saada," rääkis Entsik. Ühtlasi märkis ta, et prokuratuurile teadaolevalt võib taolisi lepinguid, nagu sõlmiti Heldnaga, veel olla. Nagu öeldud, kokku on politseist mujale roteeritud üle neljakümne inimese. Entsiku sõnul on kahtlasi lepinguid alla kümne. Mida prokuratuur sellega mõtleb, ei osanud Meister pakkuda. "Meie juhindume täiesti sarnastest põhimõtetest kõigi roteerumiste puhul. Me vormistame neid sarnaselt ja ka need otsustamise põhimõtted on sarnased. Meil ei ole mingit erinevat suhtumist mingitesse roteerumistesse," kinnitas Meister ning avaldas lootust, et selgust lisab siseministeeriumi algatatud audit.    					Toimetaja:  Marko Tooming


LHV: telefonipetturid on praegu eriti aktiivsedKuna praegu on enammakstud tulumaksu tagastamise aeg, on märgata telefonipetturite aktiveerumist, kes püüavad inimestelt välja petta Smart-ID-d, et sellega ohvrite pangakontosid rüüstata.
LHV on viimastel päevadel märganud juhtumeid, et kurjategijad, kes on saanud enda valdusesse inimese Smart-ID, püüavad seda kasutades ning inimese enda teadmata avada talle pangakontot, teha makseid või kasutada pangateenuseid. Pank ärgitab tähelepanelikkusele, kuna osavad petukõnede tegijad võivad esineda usutavalt nii politseinike kui ka pangatöötajatena. Kui kurjategijad saavad enda seadmesse ohvri Smart-ID on sellega võimalik teha erinevaid kalliks maksma minevaid toiminguid.
LHV jaepanganduse juht Annika Goroško sõnas, et kuigi õnneks on seni LHV Pangas nimetatud juhtumeid vaid mõni üksik, siis märgata on uue skeemi jooni. „Aktiviseerunud on eelkõige vene keelt kõnelevad petturid, kes esinedes politseiniku või pangatöötajana, otsivad telefoni teel inimesi, kellel pole Smart-ID-d, kuid keda õnnestub oma Mobiil-ID-d või ID-kaarti kasutama ning PIN koode sisestama meelitada. Nii teevad pätid enda seadmesse inimese teadmata Smart-ID, mida kasutavad raha väljapetmiseks,“ rääkis Goroško.
„Tuletame meelde, et saades kõne pangast või tundmatult ametnikult, tuleks võtta mõtlemisaeg, et veenduda, kas see on ikka õige jutt, mida räägitakse. Vajadusel tuleks ise otse teenusepakkuja poole pöörduda. Enamasti rõhuvad kurjategijad kiiret lahendamist vajavale probleemile, näiteks autoriseerimata pangatehingule, et inimesi tagant kiirustada ja mõtlematusi tegema panna. Isikutuvastusvahendiga PIN2 sisestamine võrdub inimese allkirjaga – selleks et seda sisestada peab inimene olema 100% kindel, mis toimingut ta parajasti teeb,“ ütles Goroško.
Juhul kui inimene märkab midagi kahtlast, tuleb sellele kohe reageerida ning võtta teenusepakkujaga ja politseiga ühendust.


Finantsturgude spetsialist: kõige ohtlikum oleks, kui keskpangad jätkaksid intresside tõstmistKahe panga – Credit Suisse’i ja Silicon Valley Banki – kollapsid on külvanud finantsturgudel parajalt segadust, mistõttu on hakanud taas paljudele meenuma mälestused ülemaailmsest finantskriisist.
Swedbanki finantsturgude spetsialist Meelis Maasik sõnas saates „Tark investor“, et kui ajaliselt sattusid kaks panga kollapsi väga lähestikku, siis nende olemus on väga erinev, mistõttu ei tasuks neid ühte patta panna.
„Ma ei tooks väga palju paralleele USA pankade ja Credit Suisse'i vahel. Credit Suisse'i teema on juba mitu-mitu aastat pulbitsenud,“ sõnas Maasik. „Seal on olnud erinevad probleemid, mis on pikalt kestnud: probleemid erinevate sanktsioonide eiramisega, rahapesu juhtumitega, eetikaprobleemid, korruptsioonijuhtumid, Iraani ettevõtetega äri tegemine ja ka valed investeerimisotsused, mis COVIDi kriisi ajal väga valusalt kätte maksid.“
Kui olukord justkui meenutab väga kangesti 2008. aastat, siis Maasiku hinnangul on olud — vähemalt hetkel — teistsugused. Toona pakkus palju probleeme vastutustundetu laenamine, kus USA-s anti kinnisvara tagatisel laenu kõikidele, kellele võimalik ning mille tulemusena tekkis krediidikriis. Kui laene enam ei suudetud teenindada, tekkis omakorda pankadeülene usalduskriis, mille pani plahvatama Lehman Brothersi pankrot.
„Peale seda läks Armageddoniks, kus turud läksid vabalangusesse. Seal me tõesti nägime, et absoluutselt kõikidel pankadel kadus usaldus teiste pankade vastu. Keegi ei usaldanud kedagi, kuna pankade bilansid olid niivõrd tohutult krediidiriski täis,“ sõnas Maasik.
Seda seisu ta hetkel ei näe, kuna probleemid on tekkinud hoopis teistel põhjustel: pikaajaliste võlakirjade hinnad on oluliselt alla tulnud tulenevalt järsust intressitõusust, mis toob pankadele realiseerimata kahjumit. „Pankade bilanssides on USA riigi võlakirjad, mis sisaldavad endas Ameerika riski. Aga see on maailmas kõige madalam risk tegelikult, sa pead lihtsalt ootama ära võlakirjade tagasimaksetähtaja. Kui selle ära kannatad, siis realiseerimata kahjumit ei tulegi.“ See on ka üks põhjustest, miks on tema hinnangul praegune panganduskriis hoopis teistsugune võrreldes 2008. aastaga, kui just keskpangad ei astu valet sammu.
Üldjoontes on Maasik finantsturgude osas hetkel optimistlik. „Investeerimine on natuke nagu pokkerimäng: pead vaatama tõenäosuseid. Kui sa vaatad 70 aastast S&P 500 ajalugu ja otsid sealt selliseid aastaid, kus kaks järjestikkulist aastat on olnud langus, siis seda on ainult kahel korral. 1973. ja 1974. aastal, mil oli ka samamoodi naftakriis ja inflatsioonikriis. Ja kolm järjestikkulist aastat langust oli 2000-2002. Eelmine aasta oli ka langus. See tõenäosus, et nüüd on kolmas kord, et see aasta tuleb ka sügav miinus, on üsna väike, aga kindlasti on olemas.“
Kõige suurem risk peitub tema hinnangul jätkuvalt keskpankade tegevuses. „Kõige ohtlikum on see, kui föderaalreserv ja keskpangad jätkavad intressimäärade tõstmist. Me näeme, et esimesed mõrad on juba tekkinud finantssüsteemi. Kui sa pikalt eirad seda, lähevad mõrad aina suuremaks, raha hind läheb aina kallimaks ja pankade bilanssides kahjum suureneb veelgi. See võib mingil hetkel turul põhja ära tõmmata,“ sõnas Maasik.
Selle juures täpsustas ta siiski, et föderaalreservil võiks üks kord ehk sel nädalal olla veel ruumi väikese tõusu teha, Euroopa keskpangal on aga natukene enam mänguruumi alles, kuid peaasi, et asi üle võlli ei läheks.
„Kui sa hoiad raha hinda niivõrd kaua hästi kõrge, siis varem või hiljem jookseb see töötusmäära sisse kui ka ettevõtete majandustulemustesse, kasumitesse ja see ilmselt tekitab probleemi, mis võivad hästi kiiresti tulla.“
Miks tekkis praegune panganduskriis? Kas intressitõusud võiksid olla nüüd peatunud? Miks võiks olla põhjust optimismiks? Mida head ja halba see kriis võiks kaasa tuua? Kuula täpsemalt saatest:


Swedbank kaotas ka riigikohtus: pank võib kliendi konto sulgeda vaid erandjuhulRiigikohtu tsiviilkolleegium otsustas, et pank võib kliendiga sõlmitud põhimakseteenuse lepingu lõpetada ainult väga mõjuval põhjusel.
Riigikohtus oli menetluses endise kliendi hagi Swedbanki vastu, kes pani naise arvelduskonto ja kaardi kinni, põhjendades seda, et naine on seotud ettevõtetega, kes võivad olla seotud rahapesuga. Klient vaidles sellele vastu – põhimakseteenus olevat eluks vajalik teenus.
Riigikohtu tsiviilkolleegium nõustus ringkonnakohtuga, et põhimakseteenuse lepingu korraline ülesütlemine ei olnud lubatud, mistõttu kliendi hagi tuli rahuldada. Võimalik on ainult lepingu erakorraline ülesütlemine, mida krediidiasutusel tuleb sisuliselt põhjendada ja millele tarbijal on võimalik ka vastuväiteid esitada, otsustas riigikohus.
Kolleegium viitas otsuses sellele, et makseteenused on tänapäeval igapäevaelus hädavajalikud teenused ning arvelduskonto lepingu olemasolu on seotud isiku põhiõiguste teostamisega, st tal on õigus saada näiteks toetusi ja töötasu, tasuda kaupade ja teenuste eest jne.
Loe riigikohtu otsust siit.


Elmar Vaher kahtlustusest: tegu on kolm aastat kestnud vaidlusega kapo ja PPA vahelKelmusele kaasaaitamise kahtlustuse saanud senine politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher endal süüd ei näe. Samas ei avaldanud ta põhjust, miks PPA 2019 kevadel kelmusekahtlustuse saanud Eerik Heldnaga ikkagi pealtnäha fiktiivse töölepingu sõlmis.Vaheri sõnul on nad sel teemal kaitsepolitseiga kohtunud ja kirjavahetuses olnud viimased kolm aastat.
Kuidas te riigiprokuratuuri kahtlustust kommenteerite? Kas näete endal süüd?
Ütlen otse välja, et mul on hästi piinlik selle loo pärast. Tegu on kolm aastat kestnud vaidlusega kapo ja PPA vahel ning vaidluse esemeks on pikaajaline politseistaaži, rotatsiooni ja töölevormistamise küsimus.
Oleme juba mitu aastat vahetanud kirju, kohtunud kaitsepolitseiga ja jäänud eriarvamusele. Minu kolleegid on aasta tagasi konsulteerinud sel samal teemal riigiprokuratuuriga saamaks kinnitust, kas selliselt võib rotatsiooni korraldada või mitte. Sama tähtis on ka see, et üks teine PPA partnerasutus, kuhu oleme roteerinud inimesi täpselt samal moel nagu Eerik Heldna puhul, on tellinud selles küsimuses õigusliku analüüsi õigusbüroost, mis samuti kinnitab meie seisukohti. Nii et tegemist on pikaajalise õigusliku vaidlusega ja puudutab politseistaaži, rotatsiooniküsimust.
Aga Eerik Heldna puhul oli ju kaasus konkreetselt nii, et enne seda, kui ta 2019 vormistati PPAsse tööle, ei töötanudta  seal ja kohe tööle vormistamise järel lähetati tagasi kaitseväe luurekeskusesse. Ehk oligi ju justkui fiktiivne tööleping puhtalt selle tagamõttega, et talle staaži tekitada?
Ma kordan veelkord, et selle eelneva näite puhul oleme eriarvamusel kaitsepolitseiga, kuidas toimub tööle võtmine ja inimeste roteerimine PPA-st välja. PPA-st välja on roteeritud inimesi kokku 51 - siseministeeriumisse kõrgetele ametikohtadele, välisministeeriumisse, luureasutustesse jne. See rotatsioon ei ole küll igapäevane, aga 51 on üsna suur arv.
Aga ikkagi, mis Heldnaga tehti? Mis eesmärgil temaga 2019 tööleping sõlmiti?
Ma ei saa kõiki detaile avada, sest see oleks juba uurimisandmete avaldamine. Aga ma jätkuvalt jään selle juurde, et me räägime töölevormistamise, politseistaaži ja rotatsiooni eriarvamusest. See on praegu liiga detailen küsimus. Andke andeks, ma vastaks hea meelega, aga läheks sellega vastuollu öösel vabanedes kaitsepolitseis antud lubadusega.
Nii et sellega ei nõustu, et töölepingu sõlmimise eesmärk oli ainult staaži tekitada, et Heldna muutuks kõlblikuks eripensioniks?
Minu seisukoht selles õiguslikus küsimuses on jätkuvalt sama, mis eelmised kolm aastat. Seda seisukohta kaitsen ma kriminaalmenetluses ja vajadusel kohtus.
Kui te viimased kolm aastat olete kapoga süsteemi üle vaielnud, siis mis teie seisukoht laiemalt selle rotatsioonisüsteemi osas on? Mis vaidluse tuum on?
Ma kahjuks ei saa öelda, sest see ongi kuritöö uurimise ese ja läheks juba detaili. Seda ma kahjuks ei saa seletada. Kunagi tulevikus - igati päri -, aga praegu ei saa.
Siin-seal on räägitud, et te võite ka enda eripensionist [Vaheri puhul tähendaks see iga kuu ca 5000 eurot - M. P] ilma jääda, kuna ametiaeg lõppes viis nädalat enne tähtaega. On teil ülevaade olemas, mis sellest saab?
Uurimistoimingud lõppesid peale südaööd. Ma olen võtnud lihtsalt aega, et välja puhata ja tegelen selle küsimusega, mis saab edasi. Aga küsimus on siseministri (Lauri Läänemetsa) käes. Homme kell 10 kohtun siseministriga ja mulle teadaolevalt läheb siseminister oma seisukohaga vabariigi valitsusse, et mind teenistusliku järelkontrolli ajaks ametist kõrvaldada. Kuidas see kõik läheb - ootame ära homse päeva.
Sündmuste ajateljest rääkides - oli teil mingitki indikatsiooni, et kahtlustus võib päriselt realiseeruda?
Ütlen korra veel, et mul on olnud kirjavahetus kaitsepolitseiga. Me oleme kohtunud Arnold Sinisaluga sel teemal. Me oleme konsulteerinud riigiprokuratuuriga ja meie partnerasutus on võtnud väljast arvamuse. Jään jätkuvalt selle juurde, et me oleme käitunud korrektselt.
Kuidas eilne päev teil välja nägi? Kas kaitsepolitseiametnikud tulid politsei peamajja teid kinni võtma või kuidas see kõik toimus?
Kaitsepolitseiuurijad käitusid väärikalt. Kõik oli väärikas.
Kas päeva jooksul rääkisite ka Lauri Läänemetsaga?
Alates eile hommikul kella üheksast kuni täna lõunani mul põhimõtteliselt ei olnud ühtegi sidevahendit. Ma lootsin, et saan telefoni kätte, et kontakteeruda siseministriga, aga sain seda teha alles täna. Täpsema ülevaate oma nägemusest annan homme, sest mulle teadaolevalt on siseminister kaitsepolitsei poolt.
Kahtlustus tuli kuu aega enne teie ametiaja lõppu. Kuidas toimunu PPA maja toimimist mõjutab? Kas uus peadirektor Egert Belitšev on tööks valmis?
Egert Belitšev on valmis asutust juhtima ja selle üle on ainult hea meel.

Mis toimus?

Kaitsepolitsei ametnikud esitasid eile hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse järgi lasi Heldna end Vaheri osalusel 2019. aasta kevadel vormistada näiliselt politsei- ja piirivalveameti teenistusse, kuid samal päeval viidi ta tähtajaliselt üle ka Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kusjuures Heldna on töötanud ka kaitsepolitsei peadirektori asetäitjana.
Tööstaaži venitati pikemaks
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse.
Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib prokuratuuri teatel menetluse kestel muutuda.


Elmar Vaher: vaidlus staaži teemal on mul kapoga kestnud aastaidTALLINN, 22. märts, BNS – Kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse tõttu ametist kõrvaldatud politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektor Elmar Vaheri sõnul on tal õiguslik vaidlus politsei teenistustaaži teemal kaitsepolitseiga kestnud juba aastaid ning ta kavatseb sellepärast kohtus edasi võidelda.
„Ma ei tunne süüd. Minu seisukoht, mille pärast on kestnud õiguslik vaidlus politsei staaži, rotatsiooni ja tööle asumise küsimuses kestnud kolm aastat, jääb samaks, mis varem. Kaitsen seda ka kriminaalmenetluses,” ütles Vaher BNS-ile.
Vaheri sõnul on ta kaitsepolitseiga vahetanud palju kirju selles küsimuses ja ka kohtunud. „Minu kolleegid on aasta tagasi samal teemal kohtunud ka riigiprokuratuuriga, et teada saada, kas sellist rotatsiooni võib korraldada või mitte,” rääkis Vaher.
Üks PPA partnerasutus, kuhu PPA on inimesi roteerinud, on võtnud Vaheri sõnul ka õigusbüroolt hinnangu, kas selline käitumine on õiguspärane. „Ka see on andnud mulle kindlust, et oleme käitunud õigesti,” lausus Vaher.
Tema sõnul on PPA-st erineval moel välja roteeritud 51 inimest, kuid kogu vaidlus sai Vaheri kinnitusel alguse Eerik Heldna kaasusest ja see vaidlus on kestnud kolm aastat.
Endise uurijana ei pidanud Elmar Vaher tema kinni pidamist kapo poolt meeldivaks. „Kui inimene peetakse kuriteos kahtlustatavana kinni, ei ole see mulle kui endisele uurijale meeldiv. Ma ei tagane oma seisukohtadest ja jään oma huve kaitsma ning kui on vaja kuni kohtuni välja. Teen kaitsepolitsei uurijatega koostööd, et asi saaks kiiresti selgeks,” lubas Vaher.
Elmar Vaheri sõnul vabanes ta kolmapäeva öösel kella veerand ühe paiku. Kinni peeti ta teisipäeva hommikul kella 9 paiku.
Kaitsepolitsei esitas teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse PPA peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tallinna toimetus, +372 610 8814, sise@bns.ee
Baltic News Service


Tagandatud politseijuht Elmar Vaher Delfile: „Kas ma tunnen end süüdi? Ei.“Kapo ametnikud esitasid eile maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale kelmuse kahtlustuse ning politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse.
Kahtlustuse järgi vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse järgi esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus sotsiaalkindlustusametile pensioniavalduse, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Selleta ei oleks Eerik Heldna saanud täis nõutavat 25-aastast politseiametniku staaži ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Täna vestles tagandatud politseijuht Elmar Vaher Delfiga ja esitas oma arvamuse olukorrast. Ta on kindel, et pole midagi valesti teinud.
„Mul on hästi piinlik selle loo pärast. See on kolm aastat kestnud vaidlus PPA ja kapo vahel, kus oleme juba mitu aastat tagasi vahetanud asutuste vahel kirju ning jäänud eriarvamusele. Minu kolleegid on aasta tagasi konsulteerinud sel teemal ka prokuratuuriga, saamaks kinnitust, et selliselt võib rotatsiooni korraldada,“ ütles Vaher Delfile.
„Üks PPA partnerasutus, kuhu roteerisime inimesi täpselt samamoodi nagu Eerik Heldna puhul, tellis selle küsimuse kohta ka õigusliku analüüsi, mis samuti meie seisukohta toetab,“ lisas ta.
Vaher kinnitas, et ei tunne end süüdi ja on valmis kohtus oma seisukohti kaitsma.
„Kas ma tunnen ennast süüdi? Ei, sest minu seisukoht selles õiguslikus vaidluses on sama, mis varem. Seda seisukohta kaitsen ka kriminaalmenetluses ning vajadusel kohtus. Andsin eile kaitsepolitseiametis esmased ütlused ja teen loomulikult uurimisega igakülgselt koostööd."


Vaheri-Heldna juhtumiga on seotud veel inimesi! Teiste seas keskkriminaalpolitsei juhtPPA teatas, et praegustel andmetel oli Eerik Heldna PPAsse tööle vormistamisega seotud viis inimest. Peale Elmar Vaheri on nende seas Priit Pärkna, kes 2019. aastal oli PPA toonase teabehaldus- ja menetlusosakonna juht. Samuti puudutab see Aivar Alaveret, kes on keskkriminaalpolitsei juht, Toomas Lõhmust, kes on keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht, ja üht PPA personalispetsialisti.
PPA peadirektori asetäitja Egert Belitšev sõnas, et tal on väga kahju, et sellised kahtlused on tekkinud ja kindlasti on see organisatsioonile suur löök. „Praegu on oluline tõde välja selgitada ja samal ajal tagada tavapärase töö jätkumine. Teeme kaitsepolitsei ja prokuratuuriga igakülgset koostööd, et selles asjas selgus saada. Sain sellest juhtumist teada eile ja olen sellest ajast alates suhtluses koostööpartneritega kui ka asutuse sees kolleegidega suhelnud, et asjaolud välja selgitada. Siseministeerium on algatanud ka teenistusliku järelevalve rotatsioonide osas. PPA vaatab kindlasti ka sisemiselt üle kõik praegused rotatsioonid ja hindame, kas need on mõistlikud.“
Praegustel andmetel oli Eerik Heldna PPAsse tööle vormistamisega seotud viis inimest. Peale Elmar Vaheri on nende seas Priit Pärkna, kes 2019. aastal oli PPA toonase teabehaldus- ja menetlusosakonna juht. Samuti puudutab see Aivar Alaveret, kes on keskkriminaalpolitsei juht, Toomas Lõhmust, kes on keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht, ja üht PPA personalispetsialisti.
„Meie jaoks on oluline, et organisatsioonis oleks töö võimalikult vähe häiritud, ja on selge, et juhtumiga seotud inimesed ei saa oma tööülesandeid praeguses olukorras edasi täita. Ootame kindlasti uurimiselt vastuseid, seni täidavad nende inimeste kohti asendajad,“ märkis Belitšev.
„Politseinike roteerimine mõnda teise asutusse on tavapärane praktika ja praegusel hetkel on ligi 50 PPA inimest lähetatud mujale tööle. Näiteks on inimesi, kes on lähetatud rahvusvahelistesse organisatsioonidesse nagu Frontex ja Europol, aga ka riigisiseselt liikunud inimesi, paljud töötavad praegu siseministeeriumis. Kuigi seaduses ei ole sätestatud, kui kaua peab inimene PPAs töötama, et teda oleks võimalik kuskile muude asutusse tööle lähetada, on reeglina tegemist PPAs igapäevaselt töötavate inimestega.“
Vormistati näiliselt PPAsse tööle
Kaitsepolitsei ametnikud esitasid eile hommikul maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale kelmuse kahtlustuse ning PPA peadirektorile Elmar Vaherile kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse.
Kahtlustuse järgi vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse järgi esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus sotsiaalkindlustusametile pensioniavalduse, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Selleta ei oleks Eerik Heldna saanud täis nõutavat 25-aastast politseiametniku staaži ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda.
„Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,“ sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
Küsimus on 400-euroses igakuises rahasüstis
EPL kajastas, et väidetavasti saab Heldna politseiametniku pensionistaaži täitumise tõttu oma põhipalgale iga kuu juurde umbes 400 eurot. Sellist eelpensioni nimetatakse politseinike seas „liisingupensioniks“.
Ühel mullu suvel toimunud koosviibimisel andis Heldna kolleegidele mõista, et tema hakkab saama politseipensioni. Kolleegid, kellest nii mõnigi oli just politseist EMTA-sse tööle läinud, ei mõistnud: kuidas tema saab ja meie mitte?
Tõenäoliselt jõudis Heldna mõtlematult pillatud lause just sellelt koosviibimiselt kaposse ja riigiprokuratuuri.


Politseijuht Vaher uurimisest: see on väga piinlik juhtum tegelikultKolmapäeva õhtul politsei ja piirivalveameti peadirektorina antud ilmselt oma ametiaja viimases usutluses avalikkusele ütleb Elmar Vaher, et tegelikult on politsei talle kelmuse kaasaaitamise kahtluse toonud juhtumiga kapoga vaielnud juba kolm pikka aastat ning selle vaidluse kriminaalmenetluseks arenemine oli talle üllatuseks.
See on ilmselt viimane kord, kui te politsei peadirektorina sellise usutluse saate anda ja teeme konkreetselt - kas te olete sõbrale politseipensioni tegemise kelmusele kaasaaitamises süüdi või mitte?
Ei ole.
Miks?
See, milles mulle teisipäeval kuriteokahtlustus esitati, seda me oleme kaitsepolitseiga vaielnud tegelikult juba kolm aastat. Kirjutanud omavahel kirju, kohtunud, ma olen kohtunud kapo juhiga. Ja iga kord me oleme jäänud siin eriarvamusele.
Mille üle te seal kolm aastat siis vaidlesite?
Kolme põhiasja üle, mida tuleb vaadata korraga. Inimeste politseiteenistusse võtmine. Nende roteerimine. Ja nende tööstaaži arvestust. Jah, see vaidlus sai alguse tõepoolest Eerik Heldna pärast, aga politsei ja piirivalveamet on oma inimesi roteerinud juba pikki aastaid. Ka enne Heldnat. Meil on praegu majast välja roteeritud näiteks 51 inimest.
Oot-oot. Peame nüüd hoogu. Eilsest prokuratuuri ja kaitsepolitsei pressiteatest jäi mulje, et teie kunagise kolleegi Eerik Heldna tööstaaž tehti peadirektori otsusega justkui kuskil salaja ja seljataga. Ja nüüd te räägite, et see oli pikalt teada teema nii politseis kui kapos.
Minu jaoks algas see teema 2020. aasta suvel, kui kaitsepolitsei sellest mulle teada andis. Sellest ajast oleme me vaielnud, esitanud eriarvamusi ja minu kolleegid on kohtunud selles küsimuses, just võimaliku kuriteo küsimuses ka riigiprokuratuuriga, kus küsiti, kas sellises roteerumise viisis esinevad kuriteo tunnused või mitte. Vastus oli, et ei esine. Me oleme sarnasel moel nagu Eerik Heldnat, roteerinud oma töötajaid ka teistesse partnerasutustesse. Ja see konkreetne partnerasutus on tellinud sellise juriidilise vaidluse tarbeks väljast õigusliku analüüsi, mis toetab politsei seisukohta. Et nii me oleme vaielnud ja nüüd siis sellised tegevused kaitsepolitsei poolt teisipäeval.
Jah, kapoga vaidlemine üldiselt kasulik inimesele reeglina ei ole… aga kas te endise uurijana tunnetasite, et see vaidlus võib ühel hetkel minna üle kriminaalmenetluseks?
Ma jään jätkuvalt selle juurde, et meie oleme käitunud õigesti. Seda on öelnud inimesed, kes Eerik Heldna tööle vormistasid ja inimesed, kes selle juhtumi ka hiljem eraldi üle vaatasid.
Ometi, me teame nüüdseks, et kaitsepolitsei on siin absoluutselt teisel ja märksa jõulisemal seisukohal?
No me oleme selles küsimuses eriarvamusel jah. Ja eks see kapo eriarvamus on selles kahtlustuses selgelt nüüdseks kirjas.
Ja kapo tegi oma eriarvamusest mingil hetkel lihtsalt sujuvalt kriminaalmenetluse.
Ma sain eile sellest jah teada. Siis kui mind teisipäeva hommikul kell üheksa tööl kahtlustatuna kinni peeti.
Selge, te vaidlesite kapoga ja jumal taevas teab, et isegi kapo eksib, kuid siin on üks aga… Selle kahtlustuse taga on ka riigiprokuratuur, kes kiitis kapo sellise sammu heaks.
Miks just sellisel moel ja sellisel ajal nagu nüüd minuga tehti, seda oskab vastata ainult kaitsepolitsei. See pole minu ampluaa. Mina teen uurimisega igakülgset koostööd ja minu huvides on, et asjad oleks selged. Andsin eile nende kohta ütlusi ja andsin välja asju, mis on uurimise huvides. Uurijad olid viisakad ja väärikad.
Juristina te ju mängitegi sellele, et teie praegused väited võivad oluliselt mängu muuta. Eriti kui on olemas teie mainitud mingi sõltumatu eksperthinnang, mis ütleb, et selline tööle vormistamine oli Heldna puhul okei. Kes sellise hinnangu üldse andis?
Asutus, kes selle rotatsiooni vastu võttis. Ja ka meie oleme ise andnud sellele õigusliku hinnangu, et kõik on korras.
Eerik Heldna on muidugi teie vana sõber.
Jaa. Aga siin peab arvestama asjaoluga, et mina pole Eerik Heldnat kunagi tööle võtnud. Minu allkirja sellel töölepingul pole.
Kelle allkiri seal siis on?
Minu oma seal ei ole.
Aga te pidite ju vana sõbrana teadma, et Heldna võetakse politseisse tagasi tööle.
Mina tunnen Eerik Heldnat jah pikka aega. Kuidas see kaasus algusest peale arenes, ma kahjuks detailselt rääkida ei saa kriminaalmenetluse huvides.
Aga te saate kinnitada, et kui me kunagi loeme kohtutoimikus jälitusprotokolle, siis seal ei ole episoodi, kus te oma sõbra Heldnaga selles kõiges salamisi kokku lepite, et ta lõpuks eripensionit saama hakkaks?
See on väga piinlik lugu kokkuvõttes… Aga veelkord – meie oleme oma arvamused esitanud ja jääme selle juurde, et kõik on õiguslikult korrektne. Ma jään seda seisukohta kaitsma kohtuni.
Te ju teate, et kriminaalasju ei algatata Eestis niisama. Ja kui see olukord on nii kahetine, nagu te väidate, siis kõige rohkem saab siin pihta Eesti politsei usaldusväärsus. Mis paneb küsima, kellele selline olukord kasulik on?
Ma olen aru saanud, et neid osapooli on seal palju. Ja mina olen üks nendest. Miks nüüd ja niimoodi, seda oskab vastata kapo. Ja prokuratuur. Mina ei saa siin filosofeerida. Mina pean tegelema enda huvide kaitsmisega ja mulle on tähtis, et ka politsei huvid oleks kaitstud. See, mida ma tegin, tegin ma ju politseinikuna ja ma pole sellest saanud mitte mingit isiklikku kasu. Mina tunnen Eerik Heldnat ja see on ka kogu minu seos selle asjaga.
Mis edasi saab?
Kinni on peetud praeguseks mitu inimest, kes annavad siiani ütluseid. (Õhtulehe andmeil peeti kolmapäeval kinni ka keskkriminaalpolitsei juht Aivar Alavere, kuhu Heldna tööle vormistati. Alavere viibis teisipäeval nimelt välislähetuses. Lisaks peeti juba teisipäeval koos Vaheriga kinni politsei sisekontrolli juht ja endine peadirektori asetäitja Priit Pärkna - RB). Kuna ma olin kuni teisipäeva südaööni uurimistoimingutel, siis sain alles end kolmapäeval tagasi sidesse. Neljapäeval kell kümme kohtun ma siseministriga, kes esitab valitsusele minu ajutiselt teenistusest kõrvaldamiseks juurdluse ajaks. See juurdlus puudutab PPA personalitoiminguid, mida siseminister teisipäeval alustas. Ja mis edasi saab, eks vaatame.
Teie ametiaja väärika lõpuni jäi umbes nelikümmend päeva. Mida see kuriteokahtlustus teie elus muudab?
Väga palju muudab. Ma pean nüüd keskenduma enda huvide kaitsmisele.
Aga teie plaanid tulevikus osas olid ju tehtud.
Oleks ebaaus neist nüüd rääkima hakata. Ma pean hetkel mõistma neid osapooli, kes tulevikus minuga koostööd teha ei taha. Vähemalt praegusel hetkel.


Heldna: olen alati järginud kehtivaid norme nii sisuliselt kui vormiliselt   Teisipäeval kelmuse kahtlustuse saanud maksu- ja tolliameti tolliosakonna juht Eerik Heldna ütles ERR-ile antud intervjuus, et on kogu oma teenistuse käigus järginud kehtivaid norme nii vormiliselt kui ka sisuliselt.    Millised menetlustoimingud teiega eile tehti ja teie käest vist võib ka küsida, kas need olid korrektselt tehtud?  Need olid väga korrektselt tehtud. Mul ei ole kaitsepolitsei kolleegidele kindlasti ühtegi etteheidet menetlustoimingute korrektsuse osas. Oli erinevaid menetlustoiminguid. Üks neist oli ülekuulamine, aga teiste toimingute puhul ma siin detailidesse laskuma ei hakkaks.  Ma pean ikkagi küsima - kas te eile õhtul saite oma voodisse magama või peeti teid pikemalt kinni?  Jah, sain oma voodis magada.  Elmar Vaher ütles, et teie rotatsioon oli tähtajaline. Kui pikaks ajaks teid kaitseväe luurekeskusesse saadeti ja mis ametikohale te pidite tagasi tulema?  See, mis puudutab konkreetset rotatsiooniperioodi, siis sarnaselt Elmar Vaherile ma ütlen, et siinkohal jätame need kuupäevad lahtiseks. Ja rotatsioon oli vormistatud kaitseväe luurekeskusesse ja kaitseväe luurekeskuses teenisin ma ülema asetäitja ametikohal.  Kas see rotatsioon oli üks aasta, kolm aastat, kümme aastat?  Ma jätaks siinkohal perioodi kindlasti täpsemalt avamata, aga see oli pikem kui üks aasta.  Kuidas see võimalikuks sai, et teid roteeriti asutusse, kus te tegelikult olite juba ühe aasta ametis olnud?  Kogu selle politseiteenistusse vormistamise ja rotatsiooni käigus järgiti kõiki neid seaduse nõudeid, mis kehtivad ka praegu, kehtisid siis ja tulenevad teenistuslikust vajadusest nii tollel hetkel kui ka sellel hetkel, kui see vormistati. Siinkohal ei oska ma rohkem sellele teemale juurde lisada.  Mulle tundub, et see oli nagu fiktiivne leping, mis teiega sõlmiti selleks, et teil n-ö sotsiaalsed garantiid säiliksid.  Kindlasti ei ole see fiktiivne leping. Kõikides oma teenistusküsimustes ei ole ma kunagi asunud ühegi fiktiivse lepingu teele või selle mahitusele. Kõik, mis puudutab teenistuse asjaolusid, on alati olnud nii juriidiliselt kui ka sisemiselt, eetiliselt ja õiguslikult korrektne.  Elmar Vaher ütles, et see vaidlus on kestnud kaitsepolitsei ja PPA vahel kolm aastat ja ma sain aru, et see on alguse saanud teie kaasusest. Miks kaitsepolitsei ja PPA vahel tekkis üldse selline vaidlus sellise rotatsiooni üle?  Ilmselt seda, miks tekkis vaidlus PPA ja kaitsepolitsei vahel, ei ole kohane küsida minu käest.  Ta viitas otseselt teie juhtumile.  Ma paraku ei oska neile asjaoludele vastata, sest ma ei ole selle vaidluse juures olnud. Rotatsioonipraktika on suhteliselt levinud praktika, neid ei ole üks, kaks ja kolm inimest, vaid neid on kümneid inimesi. Ja nagu täna oli võimalik ka uudistest lugeda, siis kõikide nende juhtumite puhul on järgitud samu protseduurireegleid. Nii et siinkohal ei ole mul võimalik rohkem midagi sel teemal lisada.  Ma kuulsin ka seda, et selle vaidluse juurpõhjuse puhul tuleb küsida, miks teil ja kaitsepolitseil suhted risti läksid?  Minul pole kaitsepolitseiga suhted kindlasti risti läinud. Ja kaitsepolitseis kaheksa teenitud aastat on olnud väga vägevad, väga vahvad aastad. Ja kui lugeda neid ka äramineku hetkel (kaitsepolitseiameti praeguse peadirektori) Arnold Sinisalu poolt kaasa antud headest sõnadest, siis kindlasti see oli tunnustus.  Kas teil endal kordagi selle protseduuri puhul, kui see rotatsioon oli, ei tekkinud küsimust, kas kõik ikkagi on juriidiliselt korrektne, et see jätab halva maitse – ma olen aasta aega töötanud, siis mind roteeritakse ja ma jätkan sama tööd, mida seni olen teinud?  Mitte kunagi oma teenistuse käigus ei ole ma astunud selliseid samme, kus mul peaks olema kuskil kuklas või sees punane tuluke, et ma teen midagi valesti. Ma olen järginud neid norme, mis kehtivad, ja mitte ainult vormiliselt, vaid ka sisuliselt ja ka enda eetikast kinni pidades. Vastasel juhul ma lihtsalt ei oleks seda teinud.  Kui seda Saksamaa riigiteenistujate sotsiaalsete garantiide süsteemi ei oleks samal ajal üle võetud ja seda 2020. aasta alguses muudetud, kas oleks olnud siis sellist vajadust vormistada enda töötamine rotatsioonina?  Me räägime ju minu politseiteenistusega seotud teenistuse vormistamise küsimusest aastast 2019 ja keegi meist ei ole selgeltnägija, nii et ma ei oska sellele küsimusele vastata. Siis oli vajadus, oli õigus ja see vastas kõik sisulistele ja vormilistele nõudmistele.  Aga oli ju teada, et 1. jaanuarist 2020 peab olema kas staaž täis või te peate olema politseis tööl.  Siinkohal kordan veelkord, et kõik need toimingud, mis olid seotud politseiteenistusse vormistamisega, olid õiguspärased, korrektsed nii sisuliselt kui ka vormiliselt.  Kui see kõik oli nii korrektne, siis miks te praegu olete sattunud sellisesse olukorda? Teie karjäär, maine – kõik on vastu taevast.  Kindlasti ei ole siinkohal minul võimalik kommenteerida, miks on ühed või teised menetlustoimingud läbi viidud. Menetlust viib läbi prokuratuur. Mul on tõesti äärmiselt kahju, et teenekad ja laitmatu staažiga politseiametnikud on sattunud sellesse olukorda. Aga see on ka kõik, mis mul on siia lisada.  Kuidas elada selle teadmisega, et lisaks teile on veel vähemalt ühe käe sõrmede jagu inimesi sattunud probleemidesse ja saanud kahtlustuse?  Kõik need inimesed on täpselt samamoodi nagu mina, vähemalt minu kaasuse puhul, käitunud korrektselt nii sisuliselt kui ka vormiliselt.    					Toimetaja:  Merili Nael


Elmar Vaher: Tegu on kolm aastat kestnud vaidlusega KAPO ja PPA vahelKelmusele kaasaaitamise kahtlustuse saanud senine politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher endal süüd ei näe, kirjutab Postimees. Samas ei avaldanud ta põhjust, miks amet kelmusekahtlustuse saanud Eerik Heldnaga ikkagi pealtnäha fiktiivse töölepingu sõlmis.


Igale asjale õige nimiKoalitsiooni tegevusplaan on ühtlasi hinnang riigi ja ühiskonna terviseseisundile.Tükike usaldust läks jälle katki, kui tuli välja, et politseijuhid on põhitöö kõrvalt jaksanud ka natuke omakasupüüdlikult susserdada. Sõltumata sellest, millise järelduseni jõutakse juurdluses ning mida lõpuks otsustab kohus, on kahju juba sündinud, politsei usaldusväärsus kannatada saanud. Institutsioonide usaldusväärsuse edetabelis on politsei aastaid kõrgel kohal seisnud ning on, kuhu kukkuda. Seetõttu on ka intsidendi mõju avalikule arvamusele tõenäoliselt hoopis suurem juhust, kui mõni samaväärse rahalise mahuga kelmustükk tulnuks ette mõnes erakonnas. Erakonnad lohisevad teatavasti usaldusväärsuse osas alati edetabeli sabaotsas ja tasemel, kust suurt langemisruumi ei ole.Kuidas asi ka tegelikult oli või ei olnud, seisab asjassepuutuvatel ees kuude kaupa tööd tõestamaks, et sohitegemine endale parema pensionipõlve kindlustamiseks oli isoleeritud üksikjuhtum, mitte korrakaitseorganites laialt levinud haigus. Paratamatult peavad osalema selles selgitustöös oma lähedastele ja tuttavatele ka kõik täiesti süütult pihta saanud reapolitseinikud. Aga ega kõiki ei õnnestu veenda, eriti neid, kes „juba ammu teadsid“ ja kelle usule nüüd mõned poliitikudki, antud juhul EKRE juhid, hoogsalt kütust juurde valavad.Valimistulemust võib tõlgendada kui valijaskonna enamuse soovi võimu suurema stabiilsuse järele pärast terve eelmise poliitilise tsükli väldanud kaootilist, kohati põhimõttelageda kombineerimise, kaalutlemata ja kalliks maksma läinud otsuste ja segaduste aega valitsemises.Stabiilsus on kodanike ja võimu usaldussuhte kasvatamise eeldus. Koalitsiooni moodustamiseks kõneluste pidajad on küll maininud eesmärki juhtida Eesti riiki samas koosseisus järgmiste valimisteni, aga see peaks olema põhilubadus.Politoloogide valem võib selle lubaduse küll kahtluse alla seada, sest kui parlamendienamus on võimalik kokku saada rohkem kui ühe kombinatsioonina, on kiusatus raskuste saabumisel teist varianti proovida alati olemas ja Eesti praeguse vabaduse ajajärgul ei ole üks koalitsioon kunagi tervet neliaastakut vastu pidanud. Seda tähtsam on nüüd tõestada, et see on valemi kiuste võimalik. Alles õnnestumise järel saab ka öelda, oli see hea või halb. Stabiilsus ei ole eesmärk iseeneses, sel on viljad, tagajärg, mille eest tuleb tegijatel ja otsustajatel järgmiste valimiste eel ka täies mahus vastutada. Jääks ära üksteise peale näpuga näitamine ning tühi jutt, kelle teise süül midagi head ja vajalikku tegemata jäi või valesti läks.Muidugi ei ole kodanikkonnas ega ka moodustuva võimuliidu valijate hulgas täielikku üksmeelt, mis on see asi, mida uus valitsus ennekõike ajama peab. Kas see on käputäis suuri reforme, kogu riigi ja ühiskonna uueksloomine või hoopis korvitäis pisiasju, mis viiksid riigikorralduse väliskeskkonna muutuste ning ühiskonna siseelu arengusuundadega paremasse kooskõlla. Kampaaniasõnumites koalitsiooni moodustajate rõhuasetus ei kattunud, nii et igal juhul on loodav valitsus omamoodi kahvlis. Tegevusplaan on ühtlasi hinnang riigi senisele seisule ning väidetel, et kõik on halvasti (vaja on suuri reforme) või et kõik on enam-vähem hästi (vaja on peenhäälestust), on ühtviisi vähe uskujaid. Siin on peamurdmist eeskätt kommunikatsioonivõtete kujundajatel, sest nii reformidel kui ka peenhäälestusel on tegevuse koondnimetajana pikk ja mitte plekitu ajalooline slepp. Reform tähendab paljudele seda, et nõrgematele tehakse liiga, sunnitakse taluma loobumisi ja kandma ohvreid kunagi kauges tulevikus võib-olla saabuva õnne nimel. Ka mälestus peenhäälestusest kui härrandliku elustiili nautimisest õndsas tegevusetuses on visa kaduma.Kui tõde ongi vahepeal, peaks selle kirjeldamiseks ka mingi uue, sisult täpse ja kõlava sõna turule tooma, mitte ootama, kuni vaderid ajakirjanduse ja politoloogia vallast koalitsiooni ise ära ristivad mõne tobeda akronüümi või loodusnähtuse nimega. Nimi peaks võtma kokku valijate tellimuse asjalikkuse, arukuse, ratsionaalsuse ja andmetest lugu pidava, kaalutletud ning tulemusliku tegutsemise järele. Pole sugugi tähtsusetu, et nimi peaks kõnelema valmisolekust valijaskonna ja eriti ka iga ala asjatundjatega kui võrdne võrdsega läbi rääkida, mitte seda ainult teeselda ja lõpuks juhinduda ikka vaid ideoloogilistest kinnismõtetest. Kuni usaldust valitsuse vastu on ebapiisavalt, saab seda kasvatada ja kui nimi vastab sisule, nii lähebki. Teisisõnu, valitsuskoalitsiooni eluea pikkuse määrab tema selgitamisoskus.Et jutt ei jääks liiga ümmarguseks, ilmestan seda nn riigireformi näitel. Vähe on sõnu, mis on sama ära lörtsitud ja mida katusmõistena kasutataks mis tahes meelevaldsete juhuotsuste õigustamiseks. Mäletatavasti kirjutasid 2019. aasta veebruaris kõik valimistel osalenud erakonnad pidulikult alla „Erakondade ühismemorandumi riigireformiks“. Selles sisutus dokumendis oli poliitilises salakeeles kirjas, et riigireform seatakse poliitiliseks prioriteediks, võetakse vastu asjakohane riigikogu otsus reformi etappide, sisu ja tähtaegade kohta ning määratakse ametisse riigireformi minister koos abistavate ametnikega. Mida mõeldi, pole tänaseni teada, kuid kõlas nagu kapitaalremont, kuigi halvimalgi juhul oli vajadust vaid sanitaarremondi järele. Kas ükski toona parlamenti pääsenud erakondade allakirjutajatest (Priit Sibul, Jüri Ratas, Henn Põlluaas, Arto Aas, Kalvi Kõva) saaks praegu kinnitada, et „Tehtud!“ või vähemasti osutada millelegi, mis kas või mikroreformi nime vääriks? Ega vist. Ei oleks mõistlik nüüd erakondade konsensusena või ka ainult koalitsiooni osanikel uuesti samale rehale astuda.Muidugi on näiteks riigireformist kõige häälekamalt rääkival erakonnal Eesti 200 õigus, et muutmist ja täiendamist vajavad valimisseadused, erakonnaseadus, riigikogu töökorraldust ning seadusandliku ning täitevvõimu suhteid reguleerivad seadused. Aga mis seal vaja teha, on nagu tilkuva kraani asendamine vettpidavaga, selleks ei lammutata ju tervet maja vundamendini maha ega tohiks ka luua sõnades muljet sellisest kavatsusest. Kõige vähem on sellise töö jaoks vaja eraldi ministrit ja ametnikke.Ükski plaan alla põhiseaduse muutmise ei kvalifitseeru riigireformiks. Sellega oleks tegu, kui monarhia muutuks vabariigiks või parlamentaarne võimusüsteem presidentaalseks. Elektroonilise hääletussüsteemi arendamine, valimisringkondade suuruse või seaduseelnõude menetlemise korra muutmine ega erakondade riigieelarvest rahastamise lõpetamine seda ei ole.Juba valitsuskõneluste esimesel päeval asusid osalised - ja paraku edukalt - maalima kogu plaanitava tegevuse taustaks rahapuudust. Üle jõu elamine on pärispatt, mis ei saa jääda karistuseta. Karistuseks on „kärbe“ ja õnnelikud peavad olema need avaliku sektori vähem patustanud või eriõigustega osad, mille finantseerimine jääb järgmisel aastal samaks ega kahane. Rahapuudusest on tehtud ka üks nn riigireformi põhiettekäändeid, aga vaevalt küll vähegi asja tundvatest otsustajatest keegi ise ka usub, et rahapuuduse peamine põhjus on mõõdutundetu laristamine alamkihtides, aga mitte vilets juhtimine ülemkihis. Täpsemalt ülejuhtimine, mis aitab riigil teel püsida sama halvasti nagu kramplik roolipigistamine autokooli õpilasel. Seega võiks vähemasti kaaluda ja proovida, kas ehk ülalt kärpimise asemel annaks rahapuudusele leevendust hoopis vastutuse ja (otsustus)vabaduse delegeerimine praegusest allapoole märgina usalduse kahesuunalisest loomusest. Kui võim usaldab mind, siis mina ka võimu. Seega, kui tahate korda saata midagi nii suurt, mis vääriks reformi nime, proovige usaldusreformi. Küll siis näete, et ka raha hakkab tulema nagu seeni sügismetsas."Mälestus peenhäälestusest kui härrandliku elustiili nautimisest õndsas tegevusetuses on visa kaduma."Stabiilsus ei ole eesmärk iseeneses, vaid suurte ja väikeste ülesannete targa tasakaalustamise tagajärg. Piia RuberKAAREL TARAND


Maadevahetuse vaim tuleb riigiametitest välja ajadaEesti Wabariigi ajal lauldi, et kes on rikas, selle jaoks kõik uksed valla, kes on vaene, lendab tihti trepist alla. Sada aastat on vahepeal mööda läinud, aga riik ei ole oma subjektide kohtlemise praktikat eriti muutunud, seda iseäranis suurtes asjades.Tänases lehes on ülevaade riigikontrolli aruandest selle kohta, kuidas kujuneb maa hind juhtudel, kui looduskaitsealuseid maid võõrandatakse riigile. Postimehe järeldus aruande tulemustest on, et tegu on sogasest veest kala püüdmisega, kus lisaks kõigele võivad otsad ka vette viia.
Riigi ja omanike vahelised tehingud maaga on ajalooliselt kurikuulsad. Meenutada tasub kunagist maadevahetuse afääri, mille käigus anti pistise eest mõjukatele omanikele looduskaitsealuste kinnistute eest vastu hinnalisi arenduspotentsiaaliga krunte. Afääri avalikuks tuleku järel lõpetati maade vahetamine ära kui liiga korruptsiooniohtlik, praegu saab looduskaitsealuste piirangutega krunte riigile üksnes müüa.
Kuigi müük toimub maa hindamise alusel, on ametnikele jäetud otsustusruum sedavõrd suur, et sama krundi eest võiks seda eri viisil hinnates maksta väga erinevat hinda. Ja praktikas seda pahatihti ka tehakse.
Kõige markantsem näide on Emajõe-äärne seitsme hektari suurune üleujutusalune lammi-madalsoo krunt Tartus, mis jääb üleujutuste ajal vee alla. Sel põhjusel on peaaegu kogu krundi alale kehtestatud ranna ja kalda ehituskeeluvöönd. See tähendab, et tegu pole elamumaaga, mis peaks hinda tublisti vähendama. Ometi suutis maa omanik, suurettevõte AS Nordecon saada maale hindamisakti elamumaa hinnaklassis ja riik ostiski maatüki selle hinnaga ära.
Ametnikele jäetud otsustusruum maa hindamisel on sedavõrd suur, et sama krundi eest saab maksta väga erinevat hinda. Et vähendada korruptsioonivõimalust, tuleb reegleid täpsustada.
Iseenesest on ametnikest väga suuremeelne otsustada maade ostmisel omaniku kasuks, sest riik on selliste tehingute puhul alati omaniku suhtes jõupositsioonil. Peab ju omanik arvestama riigi seatud looduskaitsepiirangutega ja huviga rajada ühiskondlikult olulist taristut.
Kuid põhiseaduse paragrahvi 32 järgi on eraomand puutumatu ja seda võib omaniku tahte vastaselt omandada vaid õiglase ja kohese hüvituse eest. Arvestades, et Nordecon sai riigilt vesise jõeluha eest rohkem kui 4000 eurot hektarist, ei saa keegi öelda, et hüvitis ei olnud õiglane.
Paraku näitab riigikontrolli aruanne, et ametnikud ei ole mitte kõigi omanike suhtes ühtviisi vastutulelikud. Näiteks RMK-l on maade ostmiseks aastas viis miljonit, paraku tehakse tehinguid näpuotsaga, sest riik pakub omanikele sedavõrd vähe, et nood jätavad oma maad pigem müümata.
Omanike ebavõrdse kohtlemise probleem on olnud õhus ka Nursipalu omanikele maade hüvitamisel. On avalik saladus, et ametnik võib teha oma arvestused väga suuremeelselt, aga sama hästi ka nii ihnsalt, et mingist õiglasest hüvitisest ei ole juttugi. Mõnikord ei aita ka sõltumatult eksperdilt tellitud maa hindamine. Riik pakub ikka oma, mitu korda madalamat hinda, ja kui omanik kohtusse läheb, võib riigile õiguski jääda.
Seega on maade hindamise reeglid liiga ebamäärased, võimaldades ametnikel karistamatult maaomanikke ebavõrdselt kohelda. Siin on vaja selgemat regulatsiooni, et maadevahetuse vaim lõpuks valdkonnast välja ajada.


Endised politsejuhid on ameti maine pärast muresNii endine keskkriminaalpolitsei direktor Andres Anvelt kui ka endine politsei- ning kaitsepolitseiameti peadirektor Raivo Aeg väidavad, et rotatsioon ei ole nende staaži ajal kordagi suurt segadust tekitanud. Siiski ei tõtta kumbi veel ennatlikke järeldusi Vaheri ja Heldna juhtumist tegema.Aastatel 2002-2003 keskkriminaalpolitsei direktorina tegutsenud Anvelt ise probleemi roteerumise süsteemis ei otsiks. Ta toonitas, et konkreetse juhtumi puhul on oluline rotatsiooni ehk lähetuse eesmärgipärasus. «Eesmärgipärasust tuleb iga kord hinnata ja antud juhul on kaitsepolitsei hinnang ühtmoodi ja Elmar Vaher hindab seda teistmoodi.»
Anvelt selgitab, et kuigi roteerimine toimub ka väljaspool politseid, siis on see mitukümmend aastat juba tavaline politseiteenistuse osa, mis toimub lihtsalt väljaspool organisatsiooni. «See on nii organisatsiooni kui ka riigi huvides.»
Sügavam probleem on Anvelti hinnangul hoopis mujal. «Eriteenistused on aastaid vaevelnud pensioni kriisis. [Eripensioni] järgmisel põlvkonnal enam ei ole, aga eelnevatel põlvkondadel on see olnud erinevate muutustega ja see on tekitanud palju arusaamatusi,» selgitas Anvelt.
«Kahju, et selline vaidlus on jõudnud kriminaalmenetluseni. See kindlasti ei tõsta mainet mitte kellelgi. Igal juhul on see nii palju tolmu üles kiskunud, et seda saab ära kasutada poliitiliselt ja tänapäeva maailmas ka välispoliitiliselt.» nentis Anvelt, kuid lisas, et ta konkreetseid põhjuseid menetluse taga ta ei oska arvata.
Raivo Aeg ei soovi teha järeldusi enne, kui konkreetseid süüdistusi esitatud pole. Aeg, kes oli aastatel 2005–2008 politseiamet peadirektor ning seejärel 2008–2013 kaitsepolitseiameti peadirektor, oma ametiaegadest rotatsiooniga seoses suuri segadusi ei mäleta.
Siiski tundub talle praegu avaldatud info puhul, et Heldna puhul on vormistatud fiktiivne leping. «Just et kaitseväe luurekeskusesse vormistati lähetus siis, kui Heldna oli juba mingi aeg seal töötanud. See jätab selles mõttes halva maigu asjale külge, mida peab tõsiselt suutma lahti seletama,» sõnas Aeg.

Milles seisneb skandaal?

Postimees kirjutas eile, et kaitsepolitsei ametnikud esitasid kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse politsei- ja piirivalveameti peadirektorile Elmar Vaherile.
Kahtlustuse järgi lasi Heldna end Vaheri osalusel 2019. aasta kevadel vormistada näiliselt politsei- ja piirivalveameti teenistusse, kuid samal päeval viidi ta tähtajaliselt üle ka Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.


Eerik Heldna: oli vajadus, oli õigus ja see vastas kõik sisulistele ja vormilistele nõudmisteleTeisipäeval kelmuse kahtlustuse saanud maksu- ja tolliameti tolliosakonna juht Eerik Heldna ütles ERR-ile antud intervjuus, et on kogu oma teenistuse käigus järginud kehtivaid norme nii vormiliselt kui ka sisuliselt.
Kahtlustuse järgi vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikult töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse järgi esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus sotsiaalkindlustusametile pensioniavalduse, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Selleta ei oleks Eerik Heldna saanud täis nõutavat 25-aastast politseiametniku staaži ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile. Eerik Heldna seda asja nii ei näe, selgub intervjuust.
Kas teil endal kordagi selle protseduuri puhul, kui see rotatsioon oli, ei tekkinud küsimust, kas kõik ikkagi on juriidiliselt korrektne, et see jätab halva maitse – ma olen aasta aega töötanud, siis mind roteeritakse ja ma jätkan sama tööd, mida seni olen teinud?
Mitte kunagi oma teenistuse käigus ei ole ma astunud selliseid samme, kus mul peaks olema kuskil kuklas või sees punane tuluke, et ma teen midagi valesti. Ma olen järginud neid norme, mis kehtivad, ja mitte ainult vormiliselt, vaid ka sisuliselt ja ka enda eetikast kinni pidades. Vastasel juhul ma lihtsalt ei oleks seda teinud.
Kui seda Saksamaa riigiteenistujate sotsiaalsete garantiide süsteemi ei oleks samal ajal üle võetud ja seda 2020. aasta alguses muudetud, kas oleks olnud siis sellist vajadust vormistada enda töötamine rotatsioonina?
Me räägime ju minu politseiteenistusega seotud teenistuse vormistamise küsimusest aastast 2019 ja keegi meist ei ole selgeltnägija, nii et ma ei oska sellele küsimusele vastata. Siis oli vajadus, oli õigus ja see vastas kõik sisulistele ja vormilistele nõudmistele.
Aga oli ju teada, et 1. jaanuarist 2020 peab olema kas staaž täis või te peate olema politseis tööl.
Siinkohal kordan veelkord, et kõik need toimingud, mis olid seotud politseiteenistusse vormistamisega, olid õiguspärased, korrektsed nii sisuliselt kui ka vormiliselt.
Kui see kõik oli nii korrektne, siis miks te praegu olete sattunud sellisesse olukorda?
Mul on tõesti äärmiselt kahju, et teenekad ja laitmatu staažiga politseiametnikud on sattunud sellesse olukorda.


Vaheri-Heldna juhtumiga on seotud viis inimest, nende seas ka keskkriminaalpolitsei juhtPolitsei- ja piirivalveamet teatas, et praegustel andmetel oli Eerik Heldna PPA-sse tööle vormistamisega seotud viis inimest. Peale Elmar Vaheri on nende seas Priit Pärkna, kes 2019. aastal oli PPA toonase teabehaldus- ja menetlusosakonna juht. Ülejäänud seotud isikud on Aivar Alavere, kes on keskkriminaalpolitsei juht, Toomas Lõhmus, kes on keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht, ning üks PPA personalispetsialist.PPA peadirektori asetäitja Egert Belitšev sõnas, et tal on väga kahju, et sellised kahtlused on tekkinud, ja kindlasti on see organisatsioonile suur löök. „Praegu on oluline tõde välja selgitada ja samal ajal tagada tavapärase töö jätkumine. Teeme kaitsepolitsei ja prokuratuuriga igakülgset koostööd. Siseministeerium on algatanud ka teenistusliku järelevalve rotatsioonide kohta. PPA vaatab kindlasti ka sisemiselt üle kõik praegused e rotatsioonid ja hindame, kas need on mõistlikud.“Tavapärane praktika„Politseinike roteerimine mõnda teise asutusse on tavapärane praktika ja praegusel hetkel on ligi 50 PPA inimest lähetatud mujale tööle. Näiteks on inimesi, kes on lähetatud rah-V vusvahelistesse organisatsioonidesse nagu Frontex ja Europol, aga ka riigisiseselt liikunud inimesi, paljud töötavad praegu siseministeeriumis. Kuigi seaduses ei ole sätestatud, kui kaua peab inimene PPA-s töötama, et teda oleks võimalik kuskile muude asutusse tööle lähetada, on reeglina tegemist PPA-s igapäevaselt töötavate inimestega.“Kaitsepolitsei ametnikud esitasid üleeile hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse PPA peadirektorile Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt PPA-s teenistusse ning viidi H samal päeval tähtajaliselt üle kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta oli tegelikult töötanud juba aasta aega.„See on kolm aastat kestnud vaidlus PPA ja kapo vahel, kus oleme juba mitu aastat tagasi vahetanud kirju ning jäänud eriarvamusele. Kolleegid on aasta tagasi konsulteerinud sel teemal ka prokuratuuriga, saamaks kinnitust, et selliselt võib rotatsiooni korraldada,“ ütles Vaher. „Üks PPA partnerasutus, kuhu roteerisime inimesi täpselt samamoodi nagu Heldna puhul, tellis selle küsimuse kohta ka õigusliku analüüsi, mis samuti meie seisukohta toetab,“ lisas ta.Vaher kinnitas, et on valmis kohtus oma seisukohti kaitsma. Karoliina Vasli


Kapo hoiatuste eiramine ja ülekäte läinud pidu sai PPA tippudele saatuslikuksEndise kaitsepolitseiametniku Eerik Heldna ning politsei- ja piirivalveameti (PPA) senise juhi Elmar Vaheri kriminaalmenetlus võinuks sama ka hästi ära jääda. Tagajärgi kahtlemata adunud mehed tundsid kullipilke kuklas juba ammu, kui kapo hoiatussignaali andis.
Teisipäeva hilisõhtul lõppesid esmased menetlustoimingud, mehed jätsid sidevahendid kapole ja pääsesid koju. Filmilikku mahasurumist polnud, vaid nagu ütles ka Vaher, oli kõik väärikas. Ometi on kahtlustus ennenägematu mastaabiga, sest mehed tõmbasid endaga kaasa veel viis politseiametnikku, nende seas keskkriminaalpolitsei juhi.
«Mu jaoks on see arusaamatu – Vaher võib olla veidi ülbe, aga ta ei ole loll. Ja sa riskid oma karjääri lõpusirgel oma mainega ühe mehe pensioni pärast. Ja kui sulle öeldakse kapost, et ära tee seda, siis sa ikka teed,» arutles üks asjaga kursis olev riigiametnik. Vaher teadiski väga hästi – ta kinnitas Postimehele, et on sel teemal kapoga vaielnud juba kolm aastat.
Miks nii läks? See jääb esialgu mõistatuseks. Vaher võis arvata, et keegi ei keri nii väikese asja pärast tüli üles. Ja kui kerib, siis naerdakse ta välja, kuna Vaheri reputatsioon on laitmatu. Ja selleks ajaks, kui see päriselt suureks teemaks saab, on ta ametist lahkunud.
Heldnat kahtlustatakse kelmuses ja Vaherit sellele kaasa aitamises. Kui Heldna oli kaitseväe luurekeskuses juba mõnda aega töötanud, tehti lepingutega nihverdus: 2019. aastal kirjutati ta PPA hingekirja ning kaitseväest sai veel samal päeval justkui teisejärguline, tähtajalise lepinguga töökoht. Kahtlustuse järgi oli selle eesmärk tööstaaži kunstlik pikendamine, mille abil Heldna jõudis ka väljateenitud aastate alusel pensionit taotleda.
Kelkimine äratas tähelepanu
Just juriidika tõttu läkski kapo ja Vaheri vahel ütlemiseks. Kapo kutsus Vaherit juba ammu korrale, viimane ei võtnud kuulda.
Heldna ja Vaheri staažinihverduse idee ulatub aga aastatetagusesse aega, kui Heldna kaitsepolitseist lahkus ja pensioni pärast muretsema hakkas. 25 tööaastast ja sellega kaasnevast kopsakast pensionist jäi tal puudu. Praegu saab Heldna küll kõigest 450-eurost eelpensioni, kuid päriselt pensionile minnes on tal lootust juba igakuisele tuhandete eurode suurusele summale.
«Ühel hetkel ütles ta: mul on Vaheriga räägitud, me leidsime lahenduse,» rääkis riigiametnik. Maksu- ja tolliametisse suundunud Heldnale tehti taustakontroll ja teadaolevalt siis kapo avastaski, et too oli Hunt Kriimsilmana töötanud kaitseväe luurekeskuses, ühel hetkel sattunud PPA hingekirja ning samal päeval lähetatud tagasi kaitseväe luurekeskusesse.
Kapo andis Vaherile mõista, et lõpetagu see pull ära. «Elmar justkui ei reageerinud. Kelmusekahtlustus realiseerus siis, kui Heldna hakkas saama 450-eurost eelpensioni ehk liisinguraha. Kapo uuris-puuris mitu kuud, luges läbi kõik meilivahetused,» teadis üks allikas rääkida.
Pole tavapäratu, et kapo hoiatab, sest delikaatsemate uurimiste puhul panevad nad rõhu eelkõige ennetusele. Enne hoiatavad ja kui kuulda ei võeta, siis n-ö lendavad peale. Küll aga kõlab seisukoht, et see kehtib avalikus sektoris. Erasektoris nii leebelt ei käituta.
Saatuslikuks sai aga Heldna enda liiga suur suu ühel seltskonnaüritusel. Ta hooples, et saab politseistaaži, kolleegides tekitas see imestust ja pani aluse ka kriminaalmenetlusele.
Pahandus pensioniavaldusest
2020. aastal kehtima hakanud süsteemi järgi ei ole pärast seda kuupäeva politseiteenistusse tööle asunutel õigust eripensionile. Seega pidi Heldna, kel oli 25-aastasest staažist napilt puudu, end kindlasti enne 2019. aasta lõppemist politsei hingekirja vormistama.
«Kui niisama töölepinguid teha, oleks see lihtsalt imelik. Süüteoks muutub see siis, kui sa lähed näilise töösuhte alusel hüvesid küsima,» selgitas üks julgeolekuekspert. Samasugune põhjendus kõlab ka julgeolekuasutustelt: alus, kui mitte et suisa kohustus menetluseks tekkis hetkest, kui Heldna oma näilise PPA-teenistuse abil sotsiaalkindlustusametist (SKA) pensioni taotles.

  Ajale jalgu jäänud pensionisüsteemi paradoksid
  «Üks asi on tähtaegadega skeemitamine, teine asi on see, mida ütleb eripensione reguleeriv seadus: pension määratakse spetsialistidele, kes teevad tööd, millega kaasneb enne vanaduspensioniikka jõudmist kutsealase töövõime kaotus või vähenemine, mis takistab töötamise jätkamist,» kommenteeris Tallinna Ülikooli sotsiaal- ja rahvastikupoliitika professor Lauri Leppik.
Vastuolu seisnebki selles, kui pensioni taotleb 40ndates Heldna, kellel eeldatavasti jagub veel ka töövõimet.
«Politseinike puhul on keerukus selles, et neil on (pensioni – toim) õigused kahe seaduse alusel. Heldna puhul on mängus väljateenitud aastate pension, mille ainus kriteerium on 25 aastat töötamist,» selgitas ta, lisades, et teine õigus tuleneb PPA seadusest. «Aga seda saavad nad hiljem ja natuke rangematel tingimustel.»
Leppik selgitas, et süsteemi on reformitud ja üritatud kokku tõmmata väga pika üleminekuperioodiga. «Aga eks teatud paradoksid sellel perioodil säilivad ja see lugu mingis mõttes illustreerib neid.»

Ehkki Vaher viitab korduvalt ametnike majadevahelisele liikumisele ehk rotatsioonile, ei ole see ühe asjatundja sõnul pädev argument: nii mõnigi ametnik naasebki staaži nimel PPAsse, aga päriselt, mitte Heldna moodi mängult. «Näiteks Veiko Kommusaar lähetati ka PPAst ministeeriumisse, aga tema enne reaalselt töötas PPAs,» tõi teine näite.
Küsimusele, mis oli eesmärk, et Heldnaga 2019. aasta kevadel sõlmida tööleping nii, et too päriselt PPAs tööd ei teegi, Vaher kriminaalmenetluse konfidentsiaalsusele viidates ei vastanud.
Vaid jäämäe tipp
«Selliseid kaasuseid võib olla veel: vahe on see, et need ei ole realiseerunud. Ehk kunstlikult lähetatud inimesed ei ole läinud SKAsse pensioni välja nõudma. Nad on veel aktiivselt tööl,» arvas riigiametnik. Versiooni võimalikest lisajuhtumitest usuvad ka anonüümsust palunud politseiametnikud, kes on jutu järgi paljastusega kohati isegi rahul. «See on ilmselgelt bosside privileeg. Ma olen väga pettunud, sest tavaametnikule poleks iialgi lubatud,» viitas üks ebavõrdsusele, lisades, et isegi võimaluse tekkides poleks ta sellist lepingut küsima läinud. «Sisekontroll pidanuks need läbi hammustama,» ütles ta.
Eile õhtupoolikul said mõned uuritud kõlakad kinnituse. Heldna ja Vaheri plaaniga oli PPAs seotud veel viis inimest: keskkriminaalpolitsei juht Aivar Alavere, keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht Toomas Lõhmus, PPA büroojuht Priit Pärkna ja üks PPA personalispetsialist. Õhtulehe andmetel peeti Pärkna juba teisipäeval kinni ning üleeile välislähetuses olnud Alaveret tabas sama saatus kolmapäeval.
PPA juhi asetäitja, Vaheri toolile asuva Egert Belitševi sõnul ei saa need inimesed uurimise ajal tööga jätkata. «PPA vaatab kindlasti ka sisemiselt üle kõik praegused rotatsioonid ja hindame, kas need on mõistlikud,» lubas ta.

  Vaherit ähvardab eripensionist ilmajäämine
  Kapo ja riigiprokuratuuri kahtlustuse ajastus on seda märkimisväärsem, et Vaher kaotab töö vaid umbes viis nädalat enne oma ametiaja määratud lõppu. See aga võib iroonilisel kombel tähendada, et ta ise jääb nüüd eripensionist ilma. Tema puhul tähendaks see iga kuu ligi 5000 eurost ilmajäämist.
Selle oleks ta välja teeninud, kui oleks töötanud peadirektori kohal kaks järjestikust täispikkuses ametiaega. Puhtalt politseistaaži arvesse võttes jäi 1997. aastal politseiteenistusse asunud Vaheril aga väljateenitud aastate pensionist puudu kõigest kaks kuud.
Sellele, kas asi nii ka on, ei õnnestunud Postimehel lõplikku kinnitust kolmapäeval saada.


Kapo hoiatuste eiramine sai PPA tippudele saatuslikuksEndise kaitsepolitseiametniku Eerik Heldna ning politseija piirivalveameti (PPA) senise juhi Elmar Vaheri kriminaalmenetlus võinuks sama hästi ka ära jääda. Tagajärgi kahtlemata adunud mehed tundsid kullipilke kuklas juba ammu, kui kapo hoiatussignaali andis.Teisipäeva hilisõhtul lõppesid esmased menetlustoimingud, mehed jätsid sidevahendid kapole ja pääsesid koju. Filmilikku mahasurumist polnud, vaid nagu ütles ka Vaher, oli kõik väärikas. Ometi on kahtlustus ennenägematu mastaabiga, sest mehed tõmbasid endaga kaasa veel viis politseiametnikku, nende seas keskkriminaalpolitsei juhi.«Mu jaoks on see arusaamatu - Vaher võib olla veidi ülbe, aga ta ei ole loll. Ja sa riskid oma karjääri lõpusirgel oma mainega ühe mehe pensioni pärast. Ja kui sulle öeldakse kapost, et ära tee seda, siis sa ikka teed,» arutles üks asjaga kursis olev riigiametnik. Vaher teadiski väga hästi - ta kinnitas Postimehele, et on sel teemal kapoga vaielnud juba kolm aastat.Miks nii läks? See jääb esialgu mõistatuseks. Vaher võis arvata, et keegi ei keri nii väikese asja pärast tüli üles. Ja kui kerib, siis naerdakse ta välja, kuna Vaheri reputatsioon on laitmatu. Ja selleks ajaks, kui see päriselt suureks teemaks saab, on ta ametist lahkunud.Heldnat kahtlustatakse kelmuses ja Vaherit sellele kaasa aitamises. Kui Heldna oli kaitseväe luurekeskuses juba mõnda aega töötanud, tehti lepingutega nihverdus: 2019. aastal kirjutati ta PPA hingekirja ning kaitseväest sai veel samal päeval justkui teisejärguline, tähtajalise lepinguga töökoht. Kahtlustuse järgi oli selle eesmärk tööstaaži kunstlik pikendamine, mille abil Heldna jõudis ka väljateenitud aastate alusel pensionit taotleda.Kelkimine äratas tähelepanuJust juriidika tõttu läkski kapo ja Vaheri vahel ütlemiseks. Kapo kutsus Vaherit juba ammu korrale, viimane ei võtnud kuulda.Heldna ja Vaheri staažinihverduse idee ulatub aga aastatetagusesse aega, kui Heldna kaitsepolitseist lahkus ja pensioni pärast muretsema hakkas. 25 tööaastast ja sellega kaasnevast kopsakast pensionist jäi tal puudu. Praegu saab Heldna küll kõigest 450-eurost eelpensioni, kuid päriselt pensionile minnes on tal lootust juba igakuisele tuhandete eurode suurusele summale.«Ühel hetkel ütles ta: mul on Vaheriga räägitud, me leidsime lahenduse,» rääkis riigiametnik.Maksu- ja tolliametisse suundunud Heldnale tehti taustakontroll ja teadaolevalt siis kapo avastaski, et too oli Hunt Kriimsilmana töötanud kaitseväe luurekeskuses, ühel hetkel sattunud PPA hingekirja ning samal päeval lähetatud tagasi kaitseväe luurekeskusesse.Kapo andis Vaheriie mõista, et lõpetagu see pull ära. «Elmar justkui ei reageerinud. Kelmusekahtlustus realiseerus siis, kui Heldna hakkas saama 450-eurost eelpensioni ehk liisinguraha.Kapo uuris-puuris mitu kuud, luges läbi kõik meilivahetused,» teadis üks allikas rääkida.Pole tavapäratu, et kapo hoiatab, sest delikaatsemate uurimiste puhul panevad nad rõhu eelkõige ennetusele. Enne hoiatavad ja kui kuulda ei võeta, siis n-ö lendavad peale. Küll aga kõlab seisukoht, et see kehtib avalikus sektoris. Erasektoris nii leebelt ei käituta.Saatuslikuks sai aga Heldna enda liiga suur suu ühel seltskonnaüritusel. Ta hooples, et saab politseistaaži, kolleegides tekitas see imestust ja pani aluse ka kriminaalmenetlusele.2020. aastal kehtima hakanud süsteemi järgi ei ole pärast seda kuupäeva politseiteenistusse tööle asunutel õigust eripensionile. Seega pidi Heldna, kel oli 25-aastasest staažist napilt puudu, end kindlasti enne 2019. aasta lõppemist politsei hingekirja vormistama.«Kui niisama töölepinguid teha, oleks see lihtsalt imelik. Süüteoks muutub see siis, kui sa lähed näilise töösuhte alusel hüvesid küsima,» selgitas üks julgeolekuekspert. Samasugune põhjendus kõlab ka julgeolekuasutustelt: alus, kui mitte et suisa kohustus menetluseks tekkis hetkest, kui Heldna oma näilise PPA-teenistuse abil sotsiaalkindlustusametist (SKA) pensioni taotles.Ehkki Vaher viitab korduvalt ametnike majadevahelisele liikumisele ehk rotatsioonile, ei ole see ühe asjatundja sõnul pädev argument: nii mõnigi ametnik naasebki staaži nimel PPAsse, aga päriselt, mitte Heldna moodi mängult. «Näiteks Veiko Kommusaar lähetati ka PPAst ministeeriumisse, aga tema enne reaalselt töötas PPAs,» tõi teine näite.Küsimusele, mis oli eesmärk, et Heldnaga 2019. aasta kevadel sõlmida tööleping nii, et too päriselt PPAs tööd ei teegi, Vaher kriminaalmenetluse konfidentsiaalsusele viidates ei vastanud.Plaaniga oli seotud veel inimesi«Selliseid kaasuseid võib olla veel: vahe on see, et need ei ole realiseerunud. Ehk kunstlikult lähetatud inimesed ei ole läinud SKAsse pensioni välja nõudma. Nad on veel aktiivselt tööl,» arvas riigiametnik. Versiooni võimalikest lisajuhtumitest usuvad ka anonüümsust palunud politseiametnikud, kes on jutu järgi paljastusega kohati isegi rahul. «See on ilmselgelt bosside privileeg. Ma olen väga pettunud, sest tavaametnikule poleks iialgi lubatud,» viitas üks ebavõrdsusele, lisades, et isegi võimaluse tekkides poleks ta sellist lepingut küsima läinud. «Sisekontroll pidanuks need läbi hammustama,» ütles ta.Eile õhtupoolikul said mõned uuritud kõlakad kinnituse. Heldna ja Vaheri plaaniga oli PPAs seotud veel neli inimest: keskkriminaalpolitsei juht Aivar Alavere, keskkriminaalpolitsei operatiivbüroo juht Toomas Lõhmus, PPA büroojuht Priit Pärkna ja üks PPA personalispetsialist.Õhtulehe andmetel peeti Pärkna juba teisipäeval kinni ning üleeile välislähetuses olnud Alaveret tabas sama saatus kolmapäeval.PPA juhi asetäitja, Vaheri toolile asuva Egert Belitševi sõnul ei saa need inimesed uurimise ajal tööga jätkata. «PPA vaatab kindlasti ka sisemiselt üle kõik praegused rotatsioonid ja hindame, kas need on mõistlikud,» lubas ta.Ajale jalgu jäänud pensionisüsteemi paradoksid«Üks asi on tähtaegadega skeemitamine, teine asi on see, mida ütleb eripensione reguleeriv seadus: pension määratakse spetsialistidele, kes teevad tööd, millega kaasneb enne vanaduspensioniikka jõudmist kutsealase töövõime kaotus või vähenemine, mis takistab töötamise jätkamist,» kommenteeris Tallinna Ülikooli sotsiaal- ja rahvastikupoliitika professor Lauri Leppik (pildil).Vastuolu seisnebki selles, kui pensioni taotleb  40ndates Heldna, kellel eeldatavasti jagub veel ka töövõimet.«Politseinike puhul on keerukus selles, etneil on (pensioni - toim) õigused kahe seaduse alusel. Heldna puhul on mängus väljateenitud aastate pension, mille ainus kriteerium on 25 aastat töötamist,» selgitas ta, lisades, et teine õigus tule1 neb PPA seadusest. «Aga seda saavad nad hiljem ja natuke rangematel tingimustel.»Leppik selgitas, et süsteemi on reformitud ja üritatud kokku tõmmata väga pika üleminekuperioodiga. «Aga eks teatud paradoksid sellel perioodil säilivad ja see lugu mingis mõttes illustreerib neid.»Vaherit ähvardab eripensionist ilmajäämineKapo ja riigiprokuratuuri kahtlustuse ajastus on seda märkimisväärseni, et Vaher kaotab töö vaid umbes viis nädalat enne oma ametiaja määratud lõppu. See aga võib iroonilisel kombel tähendada, et ta ise jääb nüüd eripensionist ilma. Tema puhul tähendaks see iga kuu ligi 5000 eurost ilmajäämist.Selle oleks ta välja teeninud, kui oleks töötanud peadirektori kohal kaks järjestikust täispikkuses ametiaega. Puhtalt politseistaaži arvesse võttes jäi 1997. aastal politseiteenistusse asunud Vaheril aga väljateenitud aastate pensionist puudu kõigest kaks kuud. Sellele, kas asi nii ka on, ei õnnestunud Postimehel lõplikku kinnitust kolmapäeval saada."Pole tavapäratu, et kapo kõigepealt hoiatab, sest delikaatsemate uurimiste puhul panevad nad rõhu eelkõige ennetusele."Üks skandaalne aastatetagune tööleping sai saatuslikuks mitmele kõrgele riigiametnikule: Priit Pärknale (vasakult), Elmar Vaheriie, Eerik Heldnale ja Aivar Alaverele.MEINHARD PULK, ajakirjanikBRITA-MARIA ALAS, ajakirjanik


Juhtkiri: Maadevahetuse vaimEesti Wabariigi ajal lauldi, et kes on rikas, selle jaoks kõik uksed valla, kes on vaene, lendab tihti trepist alla. Sada aastat on vahepeal mööda läinud, aga riik ei ole oma subjektide kohtlemise praktikat eriti muutunud, seda iseäranis suurtes asjades.Tänases lehes on ülevaade riigikontrolli aruandest selle kohta, kuidas kujuneb maa hind juhtudel, kui looduskaitsealuseid maid võõrandatakse riigile. Postimehe järeldus aruande tulemustest on, et tegu on sogasest veest kala püüdmisega, kus lisaks kõigele võivad otsad ka vette viia.Riigi ja omanike vahelised tehingud maaga on ajalooliselt kurikuulsad. Meenutada tasub kunagist maadevahetuse afääri, mille käigus anti pistise eest mõjukatele omanikele looduskaitsealuste kinnistute eest vastu hinnalisi arenduspotentsiaaliga krunte. Afääri avalikuks tuleku järel lõpetati maade vahetamine ära kui liiga korruptsiooniohtlik, praegu saab looduskaitsealuste piirangutega krunte riigile üksnes müüa.Kuigi müük toimub maa hindamise alusel, on ametnikele jäetud otsustusruum sedavõrd suur, et sama krundi eest võiks seda eri viisil hinnates maksta väga erinevat hinda. Ja praktikas seda pahatihti ka tehakse.Kõige markantsem näide on Emajõe-äärne seitsme hektari suurune lammi-madalsoo krunt Tartus, mis jääb üleujutuste ajal vee alla. Sel põhjusel on peaaegu kogu krundi alale kehtestatud ranna ja kalda ehituskeeluvöönd. See tähendab, et tegu pole elamumaaga, mis peaks hinda tublisti vähendama. Ometi suutis maa omanik, suurettevõte AS Nordecon saada maale hindamisakti elamumaa hinnaklassis ja riik ostiski maatüki selle hinnaga ära.Iseenesest on ametnikest väga suuremeelne otsustada maade ostmisel omaniku kasuks, sest riik on selliste tehingute puhul alati omaniku suhtes jõupositsioonil. Peab ju omanik arvestama riigi seatud looduskaitsepiirangutega ja huviga rajada ühiskondlikult olulist taristut.Kuid põhiseaduse paragrahvi 32 järgi on eraomand puutumatu ja seda võib omaniku tahte vastaselt omandada vaid õiglase ja kohese hüvituse eest. Arvestades, et Nordecon sai riigilt vesise jõeluha eest rohkem kui 4000 eurot hektarist, ei saa keegi öelda, et hüvitis ei olnud õiglane.Paraku näitab riigikontrolli aruanne, et ametnikud ei ole mitte kõigi omanike suhtes ühtviisi vastutulelikud. Näiteks RMK-1 on maade ostmiseks aastas viis miljonit, paraku tehakse tehinguid näpuotsaga, sest riik pakub omanikele sedavõrd vähe, et nood jätavad oma maad pigem müümata.Omanike ebavõrdse kohtlemise probleem on olnud õhus ka Nursipalu omanikele maade hüvitamisel. On avalik saladus, et ametnik võib teha oma arvestused väga suuremeelselt, aga sama hästi ka nii ihnsalt, et mingist õiglasest hüvitisest ei ole juttugi. Mõnikord ei aita ka sõltumatult eksperdilt tellitud maa hindamine. Riik pakub ikka oma, mitu korda madalamat hinda, ja kui omanik kohtusse läheb, võib riigile õiguski jääda.Seega on maade hindamise reeglid liiga ebamäärased, võimaldades ametnikel karistamatult maaomanikke ebavõrdselt kohelda. Siin on vaja selgemat regulatsiooni, et maadevahetuse vaim lõpuks valdkonnast välja ajada."Ametnikele jäetud otsustusruum maa hindamisel on sedavõrd suur, et sama krundi eest saab maksta väga erinevat hinda. Et vähendada korruptsiooni võimalust, tuleb reegleid täpsustada."LOE LK 4-5


Elmar Vaheri ametist kõrvaldamine jõuab valitsuse etteTALLINN, 23. märts, BNS - Siseminister Lauri Läänemets esitab neljapäeval valitsusele eelnõu kriminaaluurimise alla sattunud politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektori Elmar Vaheri suhtes distsiplinaarmenetluse algatamiseks ja teenistusest kõrvaldamiseks.
Kaitsepolitsei esitas teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda. „Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,“ sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
„Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,“ lisas riigiprokurör.
Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.
Tallinna toimetus, +372 610 8832, sise@bns.ee
Baltic News Service


Elmar Vaheri ametist kõrvaldamine jõuab valitsuse etteSiseminister Lauri Läänemets esitab neljapäeval valitsusele eelnõu kriminaaluurimise alla sattunud politsei- ja piirivalveameti (PPA) peadirektori Elmar Vaheri suhtes distsiplinaarmenetluse algatamiseks ja teenistusest kõrvaldamiseks.Kaitsepolitsei esitas teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati Eerik Heldna tema soovil ja Elmar Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Eerik Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit. Sotsiaalkindlustusamet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Eerik Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Eerik Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda. «Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,» ütles riigiprokurör Maria Entsik.
«Süsteemi ärakasutamine isiklikuks hüvanguks ei ole ühelgi juhul aktsepteeritav ning ka heatahtlikkusest teiste suhtes ei tohi ettenähtust kõrvale kalduda. Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima. Kahetsusväärne, et peame selliseid etteheiteid tegema inimestele, kelle igapäevatöö on seista hea käitumise korrektsuse ja õiguspärasuse eest ning kes oma ametikohast tulenevalt teavad, milline tegevus võib olla käsitletav kuriteona,» lisas riigiprokurör.
Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.


Politseijuht vaher uurimisest: see on piinlik juhtum tegelikultKinni peeti ka keskkriminaalpolitsei ja politsei sisekontrolli juhtKolmapäeva õhtul ilmselt viimases politsei- ja piirivalveameti peadirektorina antud usutluses ütleb Elmar Vaher, et tegelikult on politsei ja kapo talle kelmusele kaasaaitamise kahtluse toonud juhtumi üle vaielnud juba kolm pikka aastat ning selle kriminaalmenetluseks arenemine oli talle üllatus.See on ilmselt viimane kord, kui te politsei peadirektorina sellise usutluse saate anda. Teeme konkreetselt - kas te olete sõbrale politseipensioni tegemise kelmusele kaasaaitamises süüdi?Ei ole. Seda, milles mulle teisipäeval kuriteokahtlustus esitati, oleme kaitsepolitseiga vaielnud tegelikult juba kolm aastat. Kirjutanud kirju, kohtunud. Iga kord oleme jäänud eriarvamusele.Mille üle te kolm aastat vaidlesite?Kolme põhiasja üle, mida tuleb vaadata korraga. Inimeste politseiteenistusse võtmine. Nende roteerimine. Ja nende tööstaaži arvestus. Vaidlus sai alguse tõepoolest Eerik Heldna pärast, aga politsei- ja piirivalveamet on oma inimesi roteerinud juba pikki aastaid. Ka enne Heldnat. Meil on praegu majast välja roteeritud 51 inimest.Prokuratuuri ja kaitsepolitsei pressiteatest jäi mulje, et teie kunagise kolleegi Eerik Heldna tööstaaž tehti peadirektori osalusel justkui salamahti. Nüüd räägite, et see oli pikalt teema nii politseis kui kapos.Minu jaoks algas see 2020. aasta suvel, kui kaitsepolitsei mulle teada andis. Sellest ajast oleme vaielnud, esitanud eriarvamusi ja minu kolleegid on kohtunud selles küsimuses, just võimaliku kuriteo küsimuses ka riigiprokuratuuriga, kus küsiti, kas sellises roteerumise viisis esinevad kuriteo tunnused või mitte. Vastus oli, et ei esine. Oleme sarnasel moel nagu Eerik Heldnat roteerinud oma töötajaid ka teistesse partnerasutustesse. Ja see konkreetne partnerasutus on tellinud sellise juriidilise vaidluse tarbeks väljast õigusliku analüüsi, mis toetab politsei seisukohta. Nii me oleme vaielnud ja nüüd siis sellised tegevused kaitsepolitsei poolt.Kas te endise uurijana tunnetasite, et vaidlus võib ühel hetkel minna üle kriminaalmenetluseks?Jään jätkuvalt selle juurde, et oleme käitunud õigesti. Seda on öelnud inimesed, kes Eerik Heldna tööle vormistasid ja inimesed, kes selle juhtumi hiljem eraldi üle vaatasid.Ja kapo tegi eriarvamusest lihtsalt sujuvalt kriminaalmenetluse.Sain eile sellest teada. Kui mind teisipäeva hommikul kell üheksa tööl kahtlustatuna kinni peeti.Kuid siin on üks aga... Kahtlustuse taga on ka riigiprokuratuur.Miks just sellisel moel ja sellisel ajal, oskab vastata ainult kaitsepolitsei. Mina teen uurimisega igakülgset koostööd ja minu huvides on, et asjad oleks selged.Juristina ju mängitegi sellele, et teie praegused väited võivad oluliselt mängu muuta. Eriti kui on olemas teie mainitud mingi sõltumatu eksperdihinnang, mis ütleb, et selline tööle vormistamine oli Heldna puhul õige. Kes sellise hinnangu üldse andis?Asutus, kes selle rotatsiooni vastu võttis. Ka meie ise andsime õigusliku hinnangu, et kõik on korras.Eerik Heldna on muidugi teie vana sõber.Jaa. Aga mina pole Eerik Heldnat kunagi tööle võtnud. Minu allkirja sellel töölepingul pole.Kelle allkiri seal siis on?Minu oma seal ei ole.Pidite ju teadma, et Heldna võetakse politseisse tagasi tööle.Jah, mina tunnen Eerik Heldnat pikka aega. Kuidas see kaasus algusest peale arenes, ma detailselt rääkida ei saa kriminaalmenetluse huvides.Aga saate kinnitada, et kui me kunagi loeme kohtutoimikus jälitusprotokolle, siis seal pole episoodi, kus te Heldnaga salamisi kokku lepite, et ta lõpuks eripensioni saaks?See on väga piinlik lugu kokkuvõttes... Aga veel kord - oleme oma arvamused esitanud ja jääme selle juurde, et kõik on õiguslikult korrektne. Ma jään seda seisukohta kaitsma kohtuni.Kui see olukord on nii kahetine, siis kõige rohkem saab pihta politsei usaldusväärsus. Mis paneb küsima, kellele see kasulik on.Ma olen aru saanud, et osapooli on seal palju. Mina olen üks nendest. Miks nüüd ja niimoodi, oskab vastata kapo. Ja prokuratuur. Mina pean tegelema enda huvide kaitsmisega ja mulle on tähtis, et ka politsei huvid oleks kaitstud. See, mida ma tegin, tegin ma ju politseinikuna ja ma pole saanud mingit isiklikku kasu. Mina tunnen Eerik Heldnat ja see on ka kogu minu seos selle asjaga.Mis edasi?Kinni on peetud praeguseks mitu inimest, kes annavad siiani ütluseid. (Õhtulehe andmeil peeti kolmapäeval kinni ka keskkriminaalpolitsei juht Aivar Alavere, kelle alluvusse Heldna tööle vormistati. Lisaks peeti teisipäeval kinni politsei sisekontrolli juht ja endine peadirektori asetäitja Priit Pärkna - R. B.).KIIRELT MUUTUVAD AJAD: Tiina Kõrtsini Siseminister Lauri Läänemetsa ja politseijuht Elmar Vaheri viimane kohtumine piirivalve sünnipäeval oli veel rõõmsates toonides. Homme hommikul teeb minister kriminaaluurimise alla sattunud Vaheri ametist priiks.RISTO BERENDSON


Kurjategija võttis Saarde valla elaniku nimele 7400 eurot laenuTALLINN, 23. märts, BNS – Kurjategija võttis Pärnumaa Saarde valla elaniku elektroonilist identiteeti kasutades tema nimele 7400 eurot laenu.
Politsei hakkas kolmapäeval uurima juhtumit, milles kasutati 16.-17. märtsi vahel ära 48-aastase Saarde valla elaniku elektroonilist identiteeti ning võeti tema nimel laenufirmadest laenu.
Kelmusega tekitatud rahaline kahju on 7400 eurot.
Tallinna toimetus, +372 610 8866, sise@bns.ee
Baltic News Service


Kurjategija võttis Saarde valla elaniku nimele 7400 eurot laenuKurjategija võttis Pärnumaa Saarde valla elaniku elektroonilist identiteeti kasutades tema nimele 7400 eurot laenu.Politsei hakkas kolmapäeval uurima juhtumit, milles kasutati 16.-17. märtsi vahel ära 48-aastase Saarde valla elaniku elektroonilist identiteeti ning võeti tema nimel laenufirmadest laenu.
Kelmusega tekitatud rahaline kahju on 7400 eurot.


Elmar Vaher kohtub siseminister Lauri LäänemetsagaPolitsei- ja piirivalveameti (PPA) senine juht Elmar Vaher kohtub täna kell 10 siseminister Lauri Läänemetsaga (SDE). Läänemets esitab täna valitsusele eelnõu kriminaaluurimise alla sattunud PPA peadirektori Elmar Vaheri suhtes distsiplinaarmenetluse algatamiseks ja teenistusest kõrvaldamiseks.
Kaitsepolitsei esitas teisipäeva hommikul kelmuse kahtlustuse maksu- ja tolliameti tolliosakonna juhile Eerik Heldnale ning kelmusele kaasaaitamise kahtlustuse Elmar Vaherile. Kahtlustuse kohaselt vormistati Heldna tema soovil ja Vaheri osalusel 2019. aasta aprillis näiliselt teenistusse politsei- ja piirivalveametis ning viidi samal päeval tähtajaliselt üle Kaitseväe struktuuriüksusesse, kus ta tegelikkuses töötas juba aasta aega.
Kahtlustuse kohaselt esitas Heldna 2022. aasta maikuus pensioniavalduse sotsiaalkindlustusametile, millega taotles eluaegset väljateenitud aastate pensionit, ning amet rahuldas taotluse. Pensioniavalduse aluseks olid dokumendid, mis kajastasid muu hulgas Heldnale näiliselt loodud politseiteenistuse staaži ligi kahe aasta vältel. Ilma selleta ei oleks Heldnal täitunud nõutav 25-aastane politseiametniku staaž ja tal ei oleks olnud õigust eluaegsele väljateenitud aastate pensionile.
Tegemist on esialgse kahtlustusega, mis võib menetluse kestel muutuda. «Kuigi inimlikult on mõistetav soov vanaduspensionist oluliselt kõrgemat politseipensioni saada, on nn eripension mõeldud neile, kes on oma riigi heaks panustanud mahus, mis eripensionile kvalifitseerumise nõuded täidab,» sõnas riigiprokurör Maria Entsik.
«Reeglid kehtivad kõigile ühte moodi ning seaduse järgi oleme kuriteotunnuste ilmnemisel kohustatud meile teatavaks saanud asjaolusid kriminaalmenetluses kontrollima,» lisas riigiprokurör.
Menetlust viivad riigiprokuratuuri juhtimisel läbi kaitsepolitsei ametnikud.