Lennuaktsiatega miljonäriks?Vana investorite nali kõlab, et miljonäriks saamiseks on kindel tee: olla miljardär ja investeerida mõnda lennuliini. Selles naljas on omajagu tõtt, sest lennuaktsiate investorite käsi on tõesti tihti väga halvasti käinud. Kuid on erandeid.Lennundus on maailma kõige turvalisem transpordivorm, kaotades fataalsetes õnnetustes palju väiksema protsendi reisijaid kui bussid, rongid, laevad või autod. Samal ajal on see sektor ettevõtjale ja investorile üks riskantsemaid.Lennufirma võib kahju saada ja selle aktsia kukkuda, kui lennukikütus on kallis või kui maailmas on pandeemia ja seetõttu lendajaid vähe. Samuti juhul, kui lendurid streigivad, kui lennusaatjad streigivad. Kui lennujaamatöötajad, keda lennufirma kuidagi mõjutada ei suuda, streigivad. Isegi siis, kui keegi ei streigi ega pole haige ning kütus on soodsa hinnaga, on halvasti, sest siis alustavad konkurendid hinnasõda.Lühidalt on lennundusega praegu nii, nagu oli raudteedega eelmisel sajandivahetusel või autofirmadega möödunud sajandi algupoolel. Sektor tundub atraktiivne ja arenev, investoreid ligimeelitav, kuid kasumit teenida mingil põhjusel kuidagi ei õnnestu. Välja arvatud mõne väga valitud aktsiaga.Odavlennud Californiast IslandiniLennundussektori üks alamsektor on odavlennufirmad. Selles lahtris käib veel omakorda peen liigitamine, sest näib, et igale ettevõtjale on tähtis tema tegevust väga täpselt kirjeldav silt külge saada.Sektori firmade üldine akronüüm on LCC (low eost carrier - madala kuluga lennufirma), kuid selles on ka ettevõtteid, mille kirjeldamiseks kasutatakse akronüümi ULCC (ultra low eost carrier) ehk siis äärmuslikkuseni viidud kulutasemega lennufirma.Samuti on kasutusel väljendid no-frills carrier, diseount carrier ja budget carrier, vastavalt siis “kaunistusteta” lennufirma, allahindlusega lennufirma või taskukohane lennufirma. Ehk heal lapsel mitu nime ja iga nime taga oma peensused.Rahvusvaheline lennundusorganisatsioon IATA nii peent lahterdamist ei tee ja liigitab nad kõik LCCdeks, odavlennufirmadeks, mille peamised tunnusjooned on tasuta lisateenuste puudumine, agressiivselt madalad hinnad, üht ja kindlat tüüpi lennukipark, vähene lennuväljadel oldud aeg ning lõviosas turistimarsruutidele keskendumine.Maailma esimene LCC oli Pacific Southwest Airlines, mis alustas 1949. aastal lende California põhja- ja lõunaosa linnade vahel. PSA tegutses edukalt neli kümnendit, laienedes pärast 1978. aasta lennuliikluse regulatsioonide lõdvendamise seadust ka mujale USA läänerannikule ja isegi Mehhikosse. 1988. aastal ostis USAir (hilisema nimega US Airways - toim) eduka odavlennufirma 400 miljoni dollariga ja kasutas selle kaubamärki veel pikalt.Teine märkimisväärne ettevõte odavlennunduse ajaloos on Islandi Loftleiõir (eesti keeles õhuteed). See 1944. aastal asutatud firma vedas 1960ndatel reisijaid Euroopast USAsse ja tagasi, vahemaandumisega Reykjavikis, kasutades osavalt Islandi soodsat geograafilist asendit ja ka tõika, et polnud kohustatud järgima rahvusvahelisi regulatsioone, sest tehniliselt võttes toetusid kõik ta lennumarsruudid üht otsapidi Islandile.Loftleiõir pakkus noortele taskukohast võimalust näha võõraid kontinente ja sai sestap tuntuks “hipiekspressina”. Lennuliinina, mida reklaamiti uhkelt loosungiga “We are the slowest but the lowest” (“Oleme küll kõige aeglasemad, aga ka kõige odavamad”), käisid teiste seas Euroopat avastamas tulevane USA president Bill Clinton ja tema abikaasa Hillary. 1970ndate naftakriis sundis Loftleiöirit liituma teise Islandi firma Flugfelag Islandsiga ettevõtteks, mille järeltulija on praegune Icelandair.Pärast 1970ndaid korjas Euroopas islandlaste mahapillatud tõrviku üles Laker Airways, Briti ärimehe Freddie Lakeri kõigest 10 000 naelaga asutatud firma. Laker vedas Skytraini ehk õhurongi nime all reisijaid Londoni ja New Yorgi vahet kuni miljonitesse küündiva põhikapitaliga British Airways ja PanAm ta turult dumpinghindadega välja surusid ja pankrotti ajasid (hiljem sundis kohus neid Lakerile kahju kinni maksma).1980ndatel ja 1990ndatel alustasid juba Ryanair, easyjet, Norwegian ja Wizz Air, kes kõik rakendasid edukalt vana head “punktist punkti” skeemi, mille suured lennuliinid olid seks ajaks hüljanud.Rummud, kodarad ja fookused“Punktist punkti” skeem tähendabki seda, et lennuk lendab põhimõtteliselt kahe asustatud punkti vahel. Lennundus alustaski sedasi, kuni 1955. aastal tuli Delta Airlines ja rakendas “rummu ja kodara” skeemi (ingl keeles hub and spoke). Ülejäänud lennufirmad avastasid peagi, et Delta skeem on hea mõte ja asusid seda kopeerima. Tänapäeval on “rummu ja kodara” skeem mitte-LCCde seas valdav.“Rummu ja kodara” skeem tähendab, et kõik reisijad veetakse kokku ühte sõlmpunkti, “rummu” ja sealt jälle “kodaratesse” laiali. Kui kümne linna omavahel otselendudega ühendamiseks on vaja 45 marsruuti, siis “kodara ja rummu” puhul ainult üheksa. Sellel süsteemil on oma plussid, nii näiteks on süsteemi rikkimineku kohti ainult üks - “rumm” - ning lennukite täitumus on üldiselt suurem.Teisest küljest lennatakse “rummu ja kodara” puhul kokku pikem vahemaa, mis mõjub halvasti efektiivsusele. Nii võtsid odavlennufirmad tarvitusele taas vana hea “punktist punkti” meetodi, mida täiendati “fookuslinnadega”. See skeem paistab treenimata silmale sama mis “rumm ja kodar”: reisijad veetakse “punktist punkti” lendudega “fookuslinnadesse” kokku ja sealt jälle laiali.Ent tähtis erinevus on selles, et õige LCC ei huvitu sellest, kuidas tema reisija edasi lendab.LCC ei müü jätkulende ja ümberistumine tuleb reisijal endal korraldada. Odavlennufirma lendude graafik on sobitatud mitte niiviisi, et reisija kindlasti järgmisele lennule jõuaks, vaid niiviisi, kuidas on kõige efektiivsem ja odavam.Näiteks võib tuua Finnairi, kes on puhas “rummu ja kodara” rakendaja. Hommikul vara toovad nn toitjaliinid (feeder) reisijad väikestest lennujaamadest, nagu Tampere, Rovaniemi, Riia ja Tallinn Helsingisse kokku, et need jõuaksid ilusasti hilishommikul lendavatele Finnairi pikkadele liinidele Euroopa metropolidesse, Aasiasse ja USAsse. Kui pikkade liinide lennukid on Helsingisse naasnud, veavad toitjaliinid reisijad nende kodukanti tagasi.Fookuslinnade skeemi rakendaja on Ryanair, kelle fookused on kindlatel väga odava kulutasemega lennuväljadel üle Euroopa. Näiteks tähendab Ryanairi Pariisi-lend tegelikult saabumist Pariisist 100 kilomeetri kaugusel asuva Beauvais' linna lennuväljale. Beauvais on üks Ryanairi fookuseid, kuhu lendavad kokku punktist punkti lennud Helsingist, Riiast, Tallinnast, Viinist ja Lissabonist, kokku paarikümnest sihtkohast.Reisija, kes otsib soodsaimat viisi näiteks Riiast Helsingisse saada, võib vabalt avastada, et selleks on Ryanairiga Beauvais'sse lendamine ja sealt Helsingi lennule ümber istumine. Nagu “rummu ja kodara” puhul. Välja arvatud see, et pole Ryanairi mure, kuidas reisija või tema pagas ühelt lennult teisele jõuab. Lendude vahe on üsna sageli ka pool päeva või enam, nii et Beauvais' linna vaatamisväärsustega on aega tutvuda tublisti.Odavlennufirma üks tunnuseid on samuti see, et lennuk lendab suurema osa ajast. Vaevalt on see Beauvais'st Riiga ja tagasi lennanud, kui tuleb asuda uuele teekonnale Beauvais'st näiteks Veneetsiasse ning seejärel ootab lend Dublini. Lennuki kasutusmäär on kõrge, palju kõrgem kui mitte-LCCdel. Puhata saab lennuk vaid paar tundi päevas, hilistel öistel tundidel fookuslennuväljadel, kui tehakse ära ka hooldus. Muidu pole rattad maas ühelgi lennuväljal pikemalt kui ajaks, mis kulub ühe lennukitäie reisijate mahalaadimisele ja teise lennukitäie pealelaadimisele.Üks lennuk sobib igale pooleÜks ja suur kokkuhoiukoht tänapäeval on ka lennukid. Pikka aega oli lennunduses kombeks sobitada lennukid marsruutidega ja potentsiaalse reisijate mahuga. Ehk kui lennufirmal on plaanis vedada päevas 30 inimest Tartust Tallinna, 200 inimest Tallinnast Stockholmi ja 600 inimest Stockholmist Lanzarotele, siis on tal põhimõtteliselt vaja kolme eri suuruse ja eri lennukaugusega lennukit.Kolm eri lennukimudelit eri tootjatelt tähendab kolmekordset väljaõpet lendureile, et neid saaks vastavalt vajadusele valutult ühelt teisele lennukile ümber paigutada. See tähendab kolm korda keerulisemat hooldusahelat. Kolm korda komplitseeritumat lennuplaani planeerimist, et kõiki lennukeid ja meeskondi ühtlaselt kasutada. Kolm korda suuremat tõrkeohtu, kui mõni ahela lüli ei toimi, nagu plaanitud.Juba pool sajandit tagasi avastasid esimesed lennufirmad, et üldistamine annab kokkuhoidu. Tuleb kasutada ühe tootja lennukeid, soovitavalt isegi ainult ühte mudelit. See küll ei sobi kõigile liinidele kui rusikas silmaauku, kuid selle häda kompenseerivad kuhjaga vähenenud kulutused hooldusele, väljaõppele ja planeerimisele.Suuna eestvedaja on Southwest Airlines, odavlennufirmade kroonimata kuningas. Kogu oma poole sajandi pikkuse ajaloo vältel on Southwest lennanud ainult Boeing 737 lennukitega - välja arvatud paariaastane periood 1980ndate alguses, kui testiti paari liisitud lennukit Boeing 727. Southwest on nüüdseks neljanda põlvkonnani jõudnud 737 suurim kasutaja.Boeing 737 usku on samuti Ryanair, kes omal ajal alustas üsna eklektilise seguga kuuest eri lennukitüübist kuuelt eri tootjalt (ATR, BAC, Convair, Embraer, Hawker, Short). Üsna peatselt kopeeriti Southwest! mudelit tervele kontsernile ja praegu lendab teistsuguse lennukiga (Airbus A320) vaid tütarfirma Lauda Air.Mudelitruuduse juures on hea külg ka mastaabisääst. Lennufirma, kes tellib paarsada ühte tüüpi lennukit, on lennukitehase kuldklient ja saab oma tellimuselt märkimisväärse allahindluse. Asjaosalised tavaliselt arvudest ei räägi, aga hinnangud küündivad 30-50protsendise soodustuseni nn hinnakirjahinnast (mida samuti ei taheta eriti avaldada).Igatahes saavad lennufirmad oma õhu laevastikud väga soodsalt kätte ja see kompenseerib enam kui kuhjaga tõiga, et ostetav lennuk väga täpselt mõne teenindatava liiniga ei sobi. Kümmekond aastat tagasi oli suurtel odavlennufirmadel isegi komme osta suur partii lennukeid, kasutada neid maksimaalselt paar aastat ja siis müüa edasi mõnele väiksemale firmale, mõnigi kord isegi ostuhinnaga sarnase hinnaga.Kokkuhoid teeb buumi saabudes ruumiMõni kokkuhoiumeede on praegu ka ümbervaatamisel. Pandeemia oli üks peamisi põhjuseid, miks Lufthansa ja mõned teisedki suured ja tugevad lennufirmad otsustasid kärpida äriklassi kohti lennukeis ja ka nende pakkumist. Nõudlust lihtsalt polnud.Nüüd polegi paljudel lendudel enam võimalust reisijaid äriklassi paigutada, aga nõudlus on taas tekkinud. Et äriklassi tasuvus on kordades üle turistiklassi omast, toovad hädas lennufirmad rivvi tagasi isegi kütusejanusemad nelja mootoriga A340 ja Boeing 747 lennukid, mis viimased aastad kuskil kõrbelennuväljal pargituna on veetnud.Lufthansa on lisaks tellinud oma uutesse Airbusidesse ja Boeingutesse nii mitu erinevat äriklassi varianti, et reisijal võib piletit ostes täitsa segadus tekkida: kas eelistada üle ookeani lennul suuremat laiekraantelerit, laiemat voodit või rohkem jalaruumi.Tegelikult on nõudlus isegi plahvatuslikult taastekkinud. Inimesed üritavad takkajärele ära teha pandeemia tõttu ära jäänud reise ning tänavu suveks ennustatakse rekordilist piletimüüki ja reisijate arvu. Juba eelmine suvi pidi mitme lennufirma jutu järgi olema kuldaeg, mil kõigist allikaist münte purskab, kuid polnud seda sugugi: kõik kasum kadus noil päevil, mil lennujaamades tekkisid ummikud kaadripuuduse või palgavaidluste või mõlema tõttu.Tänavu paistab pidu siis viimaks kätte jõudvat. Lufthansa on lubanud sel aastal teenida palju rohkem kui mullune poolteist miljardit eurot maksueelset kasumit. Air France-KLM on teatanud uuest boonussüsteemist pilootidele, et nood lendaksid terve suve ilma tõrgeteta ega takistaks firmal kasumi teenimist.Ryanairi tegevjuht ja suurosanik Michael O'Leary ütles omakorda, et kümneeuroste piletite aeg on möödas, andes niimoodi mõista, et odavlennufirma kavatseb buumist maksimumi võtta mitte sugugi enam odavaid hindu pakkudes.11%oli tänavu jaanuarist kuni aprilli alguseni kerkinud Nasdaq Global Smart Airlines Index.27%on aastaga kerkinud STOXX Europe Total Market Airlines Index.57%on odavlennufirma Ryanair aktsia kerkinud alates koroonapandeemiaaegsest madalseisust märtsis 2020. Aprilli algul maksis aktsia ligi 93 USA dollarit.Sent siit, teine sealtKulutuste kokkuhoiuks on palju teisigi kohti. Näiteks Ryanairi tellitavail lennukeil on vaid üks klass ja kõva seljatoega istmed, millel pole taskuid ja mille seljatoed ei liigu. Selline sisustus on odav, lihtne koristada ja võimaldab lennukisse rohkem reisijaid mahutada.Mõni odavlennufirma ei müü lennukeile kohti: inimesed hõivavad kohad põhimõttel “kes ees, see mees”. See lühendab lennuki laadimiseks kuluvat aega. Mõni teine müüb kohti taas lisatasu eest ja eriti kõrge hinnaga veel avariiväljapääsu juures olevaid suure jalaruumiga kohti. Lennukis näidatakse sõidu ajal reklaame, müüakse alkoholi ja parfümeeriat ega anta tasuta midagi, isegi vett mitte.Raha hoitakse kokku lennujaamateenustelt: trapp on odavam kui lennukiukseni viiv tuubus, nii läbivadki paljude lennufirmade kliendid lennuki ja lennujaama vahelise tee tihti vihma ja tuule käes.Veel eriti suure kokkuhoiu annab kütuseturu tulevikutehingutega mängimine. Kütus on lennufirmal püsikulu ja selle hinnatõusude vastu on firmad eriti kaitsetud. Lahenduse leidis Southwest, kes alustas 1980ndatel kütuseturul ostuoptsioonide soetamist. Varsti järgnesid teisedki. See maandas kütusehindade kerkimise riske. Kallines kütus, teenis lennufirma futuuridega, odavnes kütus, teenis lennufirma oma põhitegevusega. W/in-win.Kõik see kokkuhoid on leidnud LCCde juurest tee ka traditsiooniliste lennufirmadeni. Mõne idee rakendamine on läinud valutumalt kui mõne teise. Näiteks üritas SAS mullu pandeemiajärgselt taas lende alustades kasutusele võtta mitme odavlennufirma kasutatavat mudelit, kus lennukimeeskondade palkamisega tegeleb tütarfirma ja müüb nende teenust emafirmale.See skeem manööverdab mööda suurest osast asukohariigi maksukohustustest ning ka varem ametiühingutega kokku lepitud kulukatest boonustest ja tagatistest. Loomulikult alustasid Rootsi ametiühingud selle peale sõda, mis häiris SASi lende päris pikka aega.Pärandvara häirib Euroopas investeerimistInvestoreile tähendab oodatav buum ennekõike aktsiate kallinemist. Mitme Euroopa lennufirma aktsiad ongi juba börsidel reipalt ülespoole suundumas, pürgides pandeemiaeelsete tasemeteni.See on aga teisalt ohtlik, sest tõusmas on mitte ainult finantsiliselt kindlal järjel ja jätkusuutlikud ettevõtted, vaid praktiliselt kõik, mis lendab ja liigub. Välja arvatud ehk ainukesena pankroti piiril vaakuv SAS, mille väikeaktsionäre on riigi rahaga lahjendatud välja juba sedavõrd mitu korda, et ühelgi investoril pole enam tahtmist oma õnne proovida.SAS ongi hea näide sellest, kuidas Euroopa lennundusturg on endiselt sedavõrd killustatud, et investoreil on vähe lootust siin jätkusuutlikult kasumeid teenida. Põhja-Ameerika turul toimus konsolideerumine juba 2000ndate alguses, jättes alles neli suuremat firmat: juba mainitud Delta ja Southwest, lisaks United Airlines ja American Airlines (kes muu hulgas on odavlennunduse algataja PSA pärandi omanik).Need neli suurt on jätkusuutlikud, püsivad kasumiteenijad (kui mitte arvestada erandlikku pandeemiaaega) ja tublid dividendimaksjad. Southwest näiteks on olnud kasumis ajavahemikus 1972-2020 ja maksnud igal aastal ka ilusti investoreile nende kasumiosa.Euroopa lennundusturul on aga palju rohkem ettevõtteid, mis sest, et lendajate arv on üldjoontes sama. Siin on hulk “pärandvara”, nagu toosama SAS või Itaalia lennufirma ITA, pankrotti läinud Alitalia omakorda pankrotti läinud mantlipärija. Pandeemia oleks tõenäoliselt turgu sellest pärandvarast puhastanud, kuid Euroopa Liit otsustas teisiti ja lubas riikidel oma rahvuslikke lennufirmasid suures mahus rahaliselt toetada. Tigedad odavlennufirmad protestisid, kuid ei saavutanud midagi. Ja ITA läks ikkagi põhja, hoolimata toetusest.Seesama pärandvara takistab ka Euroopa lennufirmadesse pika perspektiiviga kasumlikult investeerimist. Enne kui turg ei läbi konsolideerumist ega korrastu, enne kui Euroopa Liit ei otsusta, et aitab ITA ja SASi suguste toetamisest nüüd ja igavesti, seisku oma jalgel või kadugu turult, seni on siinsetesse lennufirmadesse investeerimine siiski sarnane loteriipileti ostmisega.SKANDINAAVIA LENNUFIRMA AKTSIA LENDUTÕUSU MÄRKE EI NÄITASASi aktsia hind Rootsi kroonidesALLIKAS: NASDAQ NORDIC4 PÕHJA-AMEERIKA LENNUHIIGLASTUSA börsidel noteeritud Delta Air Lines, American Airlines ja United Airlines on käibelt maailma kolm suurimat lennufirmat, neile järgneb pärast Lufthansat ja Air France-KLMi neljas Põhja-Ameerika gigant Southwest Airlines. Pärast turbulentseid aegu lennunduses on need neli kenasti püsima jäänud, võimaldades investoreilgi tihti omanikutulu saada.Andmed4, aprilli seisuga.Delta Air LinesNYSE sümbol: DAL Aktsia hind: 33,92 dollarit P/E: 16,08 Turuväärtus: 21,75 mld dollarit Käive 2022:50,6 mld dollarit Kasum 2022:1,3 mld dollaritKäibelt maailma suurim lennufirma mõõdab oma ajalugu 1925. aastast, mil kohalikud investorid panid raha kokku ja ostsid ära Louisianas põldudele taimekaitsevahendeid piserdanud ettevõtte lennuki ja muu likviidse vara. Firma sai nime Mississippi delta järgi. Neli aastat hiljem alustati reisilendudega Dallasest Texases Jacksonini Mississippis vahepeatumisega Monroes Lousisianas.Delta on maailma kümne vanima tegutseva lennufirma seas ja USA tegutsevatest lennufirmadest vanim. Ettevõte kasvas aastakümnetega tõsiseks tegijaks USA lennunduses, ostes teel tippu ära Chicago and Southern Airlines!, Northeast Airlines!, Western Airlines! ning lõpuks osa põhjaläinud PanAmi varast.2005. aastal viisid ülikõrgele kerkinud kütusehinnad firma pankrotti. Delta oli üks väheseid lennufirmasid, kes naftaturul tõusu poolel kaasa ei mänginud ja see sai ettevõttele saatuslikuks. Kaks aastat hiljem tõusis Delta uute tuumikinvestorile toel pankrotist, naasis börsile, põikles kõrvale vaenulike ülevõtukatsete eest ja ostis ise Northwest Airlines!, saades USA suurimaks lennundusettevõtteks.Deltal on maailma üks suurimaid õhulaevastikke, mis koosneb 921 lennukist. Neist 70 oli viimaste andmete põhjal pargitud, ootamas tippaegade tagasitulekut. Pooled lennukeist on Airbusid, pooled Boeingud, kokku on eri mudeleid kümme, mis on suur arv tänapäeval, kus firmadel on kasutusel 1-5 eri lennukimudelit. Juurdegi on lennukeid ostetud mõlemalt suurelt tootjalt, viimati A220 ja A321neosid Airbusilt ning 737 MAXe Boeingult.2020. aastani maksis Delta regulaarselt kvartaalset dividendi, mis aasta arvestuses küündis aktsia kohta 1,61 dollarini.American AirlinesNasdaqi sümbol: AAL Aktsia hind: 14,16 dollarit P/E: 3,85 Turuväärtus: 18,99 mld dollarit Käive 2022:49 mld dollarit Kasum 2022:0,13 mld dollaritEttevõtte ajalugu koosnebki suurel määral ühinemistest ja ülevõtmistest. Alustati 1930. aastal 80 väikese lennuettevõtte liiduna ja kasvati üheks USA suurimaks transpordiettevõtteks, kuni 2011. aastal emafirmal AMR Corporation! pankrot ähvardas.AMR lõi 2012. aastal ühinemiseks käed US Airwaysiga, samuti ühinemiste läbi kasvanud firmaga, mis oli teinud sajandivahetusel läbi kaks järjestikust pankrotti, aga oli nüüd finantsiliselt sedavõrd tugev, et otsis börsidžunglis endale suurt saaklooma. Deltaga ühinemine ei õnnestunud Delta vastuseisu tõttu, kuid Americaniga läks asi korda. 28% aktsiaist ühendfirmas jäi mitu korda väiksema US Airways! ja ülejäänu American! osanikele, juhtkond tuli muidugi US Airwaysist. Ühendfirma jättis alles American! kaubamärgi kui kahest tugevama.American on Ühendriikide suurim Airbuside operaator. Kokku 937 arvel lennukist on 469 Airbusid, mudelid A319, A320 ja A321. Veel on ettevõttel üle kolmesaja Boeing 737 ja üle saja Boeing 777 ja 787 lennuki. Juurde on tulemas 50 A321XLR1 ning üle saja Boeingu, 737MAXija 787 mudeleid.Pärast ühinemist ühtlaselt kasumlik American maksis samuti kuni pandeemiani korrapäraselt dividende. 2019. aasta eest maksti 0,4 dollarit aktsia kohta, mis tegi dividenditootluseks 1,4%.United AirlinesNasdaqi sümbol: UAL Aktsia hind: 42,54 dollarit P/E: 19,51 Turuväärtus: 14,2 mld dollarit Kasum 2022:: 45 mld dollarit Kasum 2022:: 0,74 mld dollaritPraegune United Airlines sündis 2010. aastal kahe suure, varasema United Airlines! (UAL) ja Continental Airlines! ühinemisel. Huvitaval kombel tekitas võimaluse selleks liitumiseks see, et Delta ostis ära Northwest!. Nimelt olid Northwesti käes Continental! esitajaaktsiad, mis võimaldasid kõik tehingud blokeerida, kuid Northwest! enda ostmine lõi Continentalile šansi need esitajaaktsiad tagasi osta. Kõnelused liitumise üle käisid vahelduva eduga kaks aastat, vahele segas ka US Airways, kes, nagu märgitud, oli suurte saakloomade jahil.Kummagi liituja esiisad asutati sajand tagasi ja nagu USA lennunduses kombeks, palistasid mõlema teekonda liitumised, ülevõtmised ja muidugi pankrotid. Continental tegi oma pankrotid ja reorganiseerimised läbi aastatel 1983 ja 1990, UAL käis põhjas ära aastal 2002.UAL! teekonna alguses mängis tähtsat osa William Boeing, omanimelise lennukitehase rajaja. Ta sai USA valitsuselt postivedamise lepingu, siis veel järgmised lepingud ja otsustas asutada nende täitmiseks eraldi lennufirma. See liitus teiste samasugustega, mille tulemusel oli UAL 1930ndate algul postiveos üks suuremaid tegijaid. Ent siis tuli nn õhupostiskandaal - vastusena kongressi uurimisele, et postiveolepingud on väikesi kõrvale tõrjudes antud suurematele vedajatele, käskis president Roosevelt posti laiali vedada USA õhuväel. Tulemus oli katastroof: kolme kuuga juhtus kogenematutel pilootidel 66 õnnetust, mille käigus sai 13 lendurit surma. Skandaali järel anti lepingud tagasi kogenud eravedajatele, kuid need ei tohtinud olla lennukitootjäte omanduses. Nii lammutati Boeingu omanduses United mitmeks osaks ja see kõige suurem osa hakkas tööle hoopis reisilennunduses.Continentalilgi oli oma visionäär. Neli ja pool kümnendit kuni 1981. aastani juhtis firmat Robert F. Six, kes oli näiteks 1960ndatel reaktiivlennukite ajastu pioneer ja odavate lennupiletite eestkõneleja. Viimased said osariikidevahelistel lendudel siiski teoks alles pärast 1978. aasta lennunduse reeglite vähendamise seadust.United on Southwest! ja Ryanairi kannul üks suuremaid Boeing 737 operaatoreid. Kokku 883 lennukist on üle poole selle mudeli omad. Lisaks on ettevõtte õhulaevastikus Boeingult mudelid 757, 767, 777 ja 787 ning 180 Airbusi A319 ja A320. Eelmisel aastal teatati saja 737 ja kahesaja 787 ostust. See tehing muudab Unitediüle ookeani lendudel märksa võimekamaks.United on ainus firma tippnelikust, kel pole regulaarset dividendiajalugu.Viimati maksti aktsia kohta 2,15 dollarit aastal 2008. Dividendide saabumist võib analüütikute sõnul loota näiteks aastal 2026.Southwest AirlinesNYSE sümbol: LUV Aktsia hind: 31,72 dollarit P/E: 36,46 Turuväärtus: 19,36 mld dollarit Käive 2022:23,8 mld dollarit Kasum 2022:0,56 mld dollaritEttevõtte nimega Air Southwest Co asutas hoolikalt odavlennufirma Pasific Southwest Airlines! kogemust tudeerinud Herb Kelleher 1967. aastal Dallases. Praegu Southwest Airlines! nime kandev ettevõte kopeeris PSA tegevust ja kandis selle üle Texase osariiki. Kui PSA saabumise magasid suured lennufirmad maha, siis seekord olid nad valvel ja üritasid odavlennufirma starti takistada, nõudes kohtu kaudu, et tallegi laieneks üle riigi kokku lepitud nõuded ja tariifid. Nelja-aastase kohtuvaidluse järel võitis Kelleher: ühe osariigi piires tegutsevale firmale kokkuleppetariifid ei laiene ja ta võib pileti eest küsida nii vähe, kui tahab.Southwest alustas 1971. aastal Love Fieldi nimeliselt lennuväljalt Dallases lende Houstonisse ja San Antoniosse. Algus oli raske ja palkade maksmiseks tuli üks ostetud neljast Boeingust maha müüa. Lendude arvu aga ei kärbitud, need lennati ära nelja asemel kolme lennukiga, vähendades nende kahe lennu vahelist lennuväljal viibimise aega kümne minutini.Southwest! kodu on endiselt Love Fieldi lennuväljal nagu ka pool sajandit tagasi. Ettevõte on vahepeal pidanud võitlema nii osariigi- kui ka föderaalvõimudega, et ta saaks Love Fieldilt lennata ning tema aktsiasümbol on LUV just kodulennuvälja pärast.Olles üks odavlennunduse rajajaid, on Southwest siiski veidi reisijasõbralikum kui paljud LCCd. Reisijail lastakse lisatasuta kaasa võtta kuni kaks ühikut pagasit ja veel pakutakse neile pardal tasuta alkoholivabu jooke.Southwest, nagu öeldud, lendas varem ja lendab nüüd vaid üht tüüpi lennukiga: Boeing 737. Praegu on firmal lennukeid 786, millest 28 tagavaraks pargitud. Uusi on tellitud 84.Juba 1972. aastast muutus firma kasumlikuks ja hakkas maksma dividende, mida tehti kuni 2020. aastani. Lisaks dividendide maksmisele on Southwest üks USA börsi ajaloo enim tõusnud aktsiaid, mis on seda pöörasem saavutus, et IPO tehti üsna vahetult enne 1970ndate karuturgu. 51 aasta keskmine investeeringu tootlus on aktsiajagunemisi arvestades ja ilma dividendideta 18,4% - tõsi, sellest tõusust suurema osa tegi Southwest! aktsia enne millenniumi pulliturgu ja pärast on kasv olnud keskmiselt 3 protsenti aastas.2019. aasta eest maksis Southwest 72 senti dividendi. Dividendimaksmine taastub tänavu juulis, mil aktsionärid saavad 18 senti omanikutulu. NELJAST HIIGLASTEST TÄNAVU PARIMAS HOOS UNITEDaktsia hinna muutus võrreldes aasta algusega, protsentidesRyanair tellib ainult selliseid lennukeid, mille istmete seljatoed on kõvad ning mida ei saa allapoole lasta.Tekst AIVAR ÕEPA


Krüptovaluuta – kas Ponzi skeem või vara kuhu investeerida?Krüptovarad müntidena.Allikas: Shutterstock
Rikka tellijale
Krüptovaluutadel on tohutu innovatsioonipotentsiaal ning uue varaklassina on nad endiselt oma arengu algfaasis. Nagu iga uue tehnoloogiaga, on ka krüptovaluutade ümber mitmeid müüte ja väiteid. Muuhulgas on krüptovaluutasid, nagu muid kõrge riskiga varasid, nimetatud ka Ponzi skeemideks. Polina Brottier, Binance’i esindaja Eestis, selgitas, mis on Ponzi skeem ja mis eristab seda krüptotehnoloogiatest.
“Tõsiasi on see, et krüptoalal ilmub aeg-ajalt projekte, mis osutuvad pettusteks, samuti nagu traditsioonilises finantsmaailmas. Kuid sellised juhtumid on pigem erandlikud ja ei iseloomusta sektorit tervikuna. Üldiselt leiavad sellised teemad ka avalikkuses suurt kõlapinda, tuues endaga negatiivse meediakajastuse ja luues soodsa pinnase müütide ning eelarvamuste tekkimiseks kogu sektori üleselt,” sõnas Brottier.
Mis tegelikult on Ponzi skeem?
Eksperdi sõnul nimetatakse Ponzi skeemiks finantspettust, kus algsetele investoritele makstakse tulu uute investorite rahast. Uued skeemi osalejad tagavad kõrge „tootluse“ vanadele osalejatele, luues petliku mulje, et projekt on edukas. Skeem saab toimida nii kaua, kuni lisanduvad uued ohvrid.
Tavaliselt ei loo projekt ise investoritele mingit lisaväärtust, vaid toimub lihtsalt vahendite ümberjaotamine skeemi osalejate vahel. See mudel on väga sarnane erinevatele „püramiidskeemidele“ ehk MLM-idele (Multi-Level Marketing), kuid Ponzi skeemi raames ei nõuta investoritelt uute osalejate värbamist. Algsetele Ponzi skeemi osalejatele võib tegevus tõesti olla kasumlik, kuid uute investeeringute lakkamisel variseb skeem kokku ja enamik osalejaid kaotab alati oma investeeringud.
Ka krüptotehnoloogia valdkonnas on olnud Ponzi-skeemide juhtumeid, nagu näiteks BitConnect ja PlusToken. “Õnneks on sellised juhtumid väike osa krüptoökosüsteemist ja neid ei tohiks pidada krüptovaluutade sünonüümiks,” ütles Brottier.
Digitaalne majandus ja uued tehnoloogiad
Ta selgitas, et krüptoraha põhineb uutel plokiahelatehnoloogiatel, mille eesmärk on digitaalmajanduse arendamine. “Krüptotehnoloogiad ei sisalda ühtegi elementi, mis muudaks selle varaklassi Ponzi skeemidele kuidagi rohkem avatumaks kui traditsiooniline finantssüsteem. Sarnaselt teiste varaklassidega nõuab ka krüptoraha enne investeerimist põhjalikku analüüsi. Finantsinvesteeringuid tuleb hoolikalt kaaluda, mitte teha neid hetkeemotsioonide ajel.”
Kõrge risk – suured kasumid ja suured kahjud
Brottier kirjeldas, et kõrge riskiga investeeringuid kirjeldatakse mõnikord ekslikult Ponzi skeemidena. Kõrgem risk tähendab tavaliselt ka suuremat kasumipotentsiaali, kuid see töötab mõlemal viisil – kõrgem risk tähendab ka suuremat potentsiaali kaotada.
“Kõrge riskiga varade investeerimise kaudu võivad mõned investorid teenida suuri kasumeid, samas kui teised võivad kaotada enamuse osa oma säästudest. Suur osa uusi ettevõtteid läheb pankrotti, sealhulgas head ja paljulubavad projektid. Põhjuseks võib olla halb juhtimine ja vale strateegiline otsustamine, halvad ärilised tavad või sobimatu tehnoloogia valik,” sõnas Brottier. Ta lisas, et Ponzi sildi automaatne lisamine igale kõrge riskiga varale või investeeringule ei ole õigustatud ning seda tuleks arvestada ka uute tehnoloogiaprojektide puhul, kus on palju tundmatuid ja uusi avastusi.
Krüptovaluutad on turukõikumistest mõjutatud sarnaselt teiste varadega
“Potentsiaalsete riskide osas võrreldakse krüptovaluutasid näiteks tehnoloogiaettevõtete ja naftavarudega. Erandiks on sidusmündid (stablecoin), mille riskiprofiil on oluliselt madalam, kuna nende kurss on 1:1 seotud mõne tavarahaga,” sõnas Brottier.
Coinbase’i instituut tõi välja oma 2022. aastal läbi viidud uuringus, kus analüüsiti krüptovaluutade langust eelneval aastal, ning selgus, et otsustavaks põhjuseks olid makromajanduslikud tegurid, mitte krüptovaluutade väljavaadete nõrgenemine, selgitas ta. “Välised tegurid võivad oluliselt mõjutada mis tahes vara väärtust.”
Ta sõnas, et krüptovaluutade volatiilsus toob endaga kiire tehnoloogilise arengu ja muutumise ning suurte riskidega kaasneb ka potentsiaal suurtele kasumitele ja kahjumitele.
“Ühiskonnas tervikuna peetakse krüptovaluutasid üldiselt riskantseks varaks. Ebaõnnestunud investeeringuid krüptovaluutadesse kirjeldatakse vahel kui Ponzi skeeme, samas kui sarnase riskiga traditsiooniliste varade kahjumeid defineeritakse kui ebaõnnestunud investeeringuid. Sageli on see ainult seetõttu, et krüptovaluutad on midagi uut ja nendest rääkivad inimesed ei ole piisavalt teadlikud krüpto- ja plokiahelatehnoloogiatest,” ütles Brottier.
Ta rõhutas, et investeerides ükskõik millisesse valdkonda, tuleb olla ettevaatlik võimalike pettuste suhtes. “Ükski tööstusharu pole selle eest kaitstud. Teisalt on krüptovaluutade riskiprofiil investeerimisvaldkonnas võrreldav teiste riskantsete varadega. Seetõttu on igasuguste investeeringute tegemisel oluline teha ise eeltööd, langetada otsuseid läbimõeldult ja vastavalt iga vara riskiprofiilile.”


Suur ülevaade: Ajujahi tähed, kes on saanud edukamaks kui hooaja võitjadEestis on alustavatel startup’idel olnud alates 2008. aastast võimalik osaleda idukiirendina toimuval konkursil Ajujaht, kuhu püüab igal aastal pääseda sadu ettevõtteid. Kuigi kiirendist on tuule tiibadesse saanud paljud iduettevõtted, pole alati just võitjad need, kes hiljem maailmas laineid löövad.
PRO tellijale
Ajujaht on hea stardiplatvorm iduettevõtetele, kes soovivad saada meediakajastust, nõustamist mentoritelt ja ekspertidelt ning võidu puhul ka stardikapitali. Igal aastal pääsevad 10 parimat ka teleekraanile, mille vahendusel saavad idufirmade arengule kaasa elada ka vaatajad. Ent nagu Ajujahi ajalugu on näidanud, ei ole konkursi võitjad alati need, keda tulevikus kõige suurem edu saadab. Näiteks võitis 2014. aasta Ajujahi Timbeter Diameter (Timbeter), kuid tollases võistlustules olid ka hiljem lendu läinud GoWorkaBit ja Taxify (Bolt).
Et näha, kas Ajujahi võit on idufirma jaoks tõesti kiirtee helgesse tulevikku, vaatasime üle, kuidas läheb eelnevate hooaegade osalejatel.
Ajujahi säravamad tähed
2022 – 15. hooaeg
2022. aastal võitis Ajujahi ettevõte Complok, mis ehitab lahendust, et aidata finantsasutustel läbi viia kohustuslikku rahapesu tõkestamise koolitusi. Comploki asutasid 2020. aastal Mari-Liis Kurg ja Maarja-Liisa Soe. Maksuameti andmetel tegi Complok 2022. aastal käivet 75 834 eurot.
2022. aasta “Ajujahi“ võitis Complok.
Konkurendid
Samal aastal olid lisaks Complokile võistlustules sellised iduettevõtted nagu FitSphere ja Filaret, kes on ka enne saadet saanud kajastust.
FitSphere
FitSphere’i asutasid 2020. aastal Karl Vihul ja Kristo Sõerd, kes ehitavad lahendust, mis premeerib inimesi liikumise eest. Ettevõte on pardale saanud ka mainekad nimed nagu Ott Kiivikas ja Paavo Siimann.
FitSphere’i tiim (vasakult): Kristo Sõerd, Siim Lepisk, Carl-Robert Reidolf, Karl Vihul, Piret Vahter.
Funderbeamis kirjutab ettevõte, et neil läheb läbi aegade kõige paremini – kinnitatud on nii äriplaan kui ka kasumlikkuse saavutamise kava. Aprillis oli ettevõtte müügitulu ligikaudu 30 442 eurot, mida on 175% rohkem võrreldes eelmise aasta aprilliga, mil müügitulu oli 11 085 eurot. Maksuameti andmetel tegi FitSphere eelmisel aastal käivet kokku 117 276 eurot.
2023. aastal kaasas ettevõte ka 80 000 eurot, et laieneda esimestele välisturgudele. Aprillis hakati koostööd tegema ka Samsungi, Ninja Casino, Linnamäe lihatööstuse, Nestle, Tere ja Rexonaga.
Filaret
2022. aastal pääses Ajujahi üheksa parima hulka ka Filaret, mille eesmärk on muuta maailm keskkonnasõbralikumaks — seda tehakse läbi suitsukonide kogumise ja töötlemise, et luua neist uus komposteeruv materjal.
Filaret pääses Ajujahis üheksa parima hulka ja pälvis Tallinna linna eriauhinna.Foto: Filaret
Ines-Issa Villido ja Kristina Jacqueline Leoni asutatud idufirma materjali müügiks küll veel ei tooda, kuid nad kinnitavad, et ettevõttel on plaan viia ümbertöödeldud graanulmaterjal tulevikus nii plastitööstuse kui 3D-printimise turule. Sellest tulenevalt on ettevõtte kahe viimase kvartali käive kokku vaid 3544 eurot.
2021 – 14. hooaeg
2021. aasta Ajujahi võitis hambapesutablette tootev Münt, keda tänaseks tuntakse Othersi nime all. Münt sai alguse 2019. aastal loodud õpilasfirmast ja selle asutajateks on toonased Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi lõpuklassi õpilased Marilin Berg, Märten Kala, Aksel Joonas Redi ja Eva Maria Ilves.
Paraku teatas ettevõte 2023. aasta alguses, et Aksel Joonas Reedi ja Marilin Berg nendega enam ei jätka. Sellegipoolest kinnitas Ilves toona, et ettevõte jätkab tegevust ning neil on plaan laieneda uutele turgudele.
Õpilasfirmast välja kasvanud Others (endise nimega Münt).Foto: Others
Lisaks Ajujahi 30 000 eurosele auhinnale on Others ka raha kaasanud. 2021. aasta suvel kaasas ettevõte 100 000 eurot ning investorite seas oli ka Ragnar Sass.
Maksuameti andmetel tegi Others 2022. aastal kokku 252 539 eurot käivet. Seejuures on Teatmik.ee keskkonnas märge, et ettevõttel 4279 euro suurune maksuvõlg.
Teised sama lennu tähed
Lisaks Othersile osales 2021. aasta Ajujahi lennus palju tänaseks tuntud ettevõtteid, nende seas näiteks Lexi Market ja Migrevention.
Lexi Market
Lexi Market on jaekaubanduse infovahetusplatvorm, mille on välja töötanud Eesti tarkvaraarendusettevõte Brightspark. 2022. aastal kaasas ettevõte Funderbeami platvormil 100 000 eurot ja aasta enne seda 395 000 eurot.
Lexi Marketi tiim.FOTO: Ajujaht
Funderbeamis kirjutab ettevõte, et 2023. aasta esimene kvartal möödus edukalt ning uus leping on sõlmitud näiteks Selveriga. Arengud on toimunud ka tellimismooduliga. Esimene edukas tehing ühendab Tartu naftatootja (Baltoil) oma Soome klientidega ehk Lexi Market on nüüdsest igapäevane Baltoili B2B võrgu tarkvara.
Maksuameti järgi töötab täna ettevõttes viis inimest ja käivet tehti 2022. aastal kokku 371 886 eurot.
Migrevention
Ajujahi 2021. aasta kümne parima hulka pääses ka Migrevention, mis ehitab maailma esimest digitaalset peavalukliinikut. Ettevõtte asutajad on Eesti peavaluspetsialistid Katrina Laks, Mark Braschinsky, Triinu Niiberg-Pikksööt ja Karl Käis.
Migreventioni tiim loob üle maailma tuntud migreeniäppi.Foto: Migrevention
2021. aasta lõpus kaasas ettevõte 355 000 euro suuruse investeeringu. Maksuameti andmetel on täna Migreventionis tööl seitse inimest.
Maksuametil andmed Migreventioni 2022. aasta käibe kohta puuduvad. 2021. aastal oli ettevõttel varasid kokku 411 451 eurot ning käivet kokku 229 eurot. Migreventionil on maksuameti andmetel ka tasumata maksuvõlga ligikaudu 7399 eurot.
2020 – 13. hooaeg
2020. aastal võitis Ajujahi idufirma Pagger, mis muudab trükiste tellimise eraisikutele ja ettevõtetele lihtsamaks ja soodsamaks. Ettevõte aitab säästa loodust tänu spetsiaalsele trükiste optimeerimise viisile, mis muudab kasutamata jäänud trükipotentsiaali väidetavalt uuteks klientideks.
Ehkki idufirma pole pärast Ajujahi võitu enam eriti silma paistnud, tehti 2022. aastal maksustatavat käivet kokku 404 090 eurot. Tuntud on ka Paggeri kaasasutaja Rudolf-Gustav Hanni teine ettevõte Seik.
Teised tähed
Lisaks Paggerile osales Ajujahis veel palju edukaid ettevõtteid, nende seas näiteks kindlustusidu DriveX ja üüriidu Bidrento.
DriveX
DriveX Technologies on 2019. aastal loodud tehnoloogiaettevõte, mille asutajad on Rauno Sigur, Kentti Koppel ja Valter Läll. Ettevõte loodud tuvastusrobot võimaldab hinnata sõidukite seisukorda. Oma teenuseid pakutakse hetkel Baltikumis.
DriveXi asutajad Valter Läll, Rauno Sigur ja Kentti Koppel. (c) Foto: Tanel Meos
ERGO, Vienna Insurance Group ja PZU Group kindlustusega koostööd tegev DriveX on kokku kaasanud üle 1,3 miljoni euro. Maksuameti andmetel töötab täna DriveX-is kuus inimest ja 2022. aastal oli ettevõttel maksustatavat käivet 196 179 eurot.
Bidrento
2019. aastal Natalja Napsepa ja Taavo Annuse poolt loodud Bidrento pakub oma klientidele kõik-ühes tarkvara üürikinnisvara, sh ärikinnisvara, üürimajade ja üürikorterite portfelle haldamiseks. Idufirma kaasas 2021 staaridelt raha, kuid toona jäi summa saladuseks. Ka 2022. aasta sügisel kaasas ettevõte raha – 800 000 eurot.
Bidrento meeskond.Foto: Bidrento
Maksuameti andmete järgi töötab ettevõttes üheksa inimest. Bidrento teenis eelmisel aastal maksustatavat käivet 142 954 eurot.
2019 – 12. hooaeg
2019. aasta Ajujahi võitis ettevõte Timey, kes toodab keemilisi indikaatoreid toidukaupade jälgimiseks. Täpsemalt töötab lahendus nii, et toidupakendile kinnitatakse tark indikaator, mis muudab värvi, kui toodet ei ole hoitud õigetes tingimustes. Timey asutajad on Tallinna Tehnikaülikooli keemiatudengid Laurent Läheb ja Martin Möllits.
Tänaseks pole Timey’st väga palju kuulda olnud. Maksuameti andmetel pole ettevõttes tööl enam ühtegi inimest ning käive puudub.
Teine staar
Timeyga samal aastal püüdles Ajujahi võitjaks ka idufirma Edumus, mis lubab lahendada ära õpetajate puuduse probleemi, viies oma ala spetsialistid koolidesse õpetajateks.
2022. aasta alguses avas ettevõte ka oma platvormi Edumus School, mille vahendusel saavad õpilased õppida veel rohkem valikaineid ja seda sõltumata koolist.
Edumus Schooli avamine. Keskel Maria Rahamägi.Foto: Jakob-Meier
Sel aastal osaleb Edumus ka Tehnopoli Startup Inkubaatori AI kiirendis, et arendada tehisintellektipõhist õpiassistenti. Kiirendi läbimisega saab iga ettevõte 100 000 euro suuruse investeeringu.
Maksuameti andmetel töötab Edumuses kuus inimest, kuid maksustatav käive ettevõttel puudub. 2021. aastal kaasas ettevõte 180 000 eurot välismaale, täpsemalt Ukrainasse, laienemiseks.
2018 – 11. hooaeg
2018. aasta Ajujahi võitis toiduohutuse tarkvara arendav FoodDocs. Sisuliselt ehitab ettevõte lahendust, mis muudab dokumentide täitmise automaatseks ja viib selle paberilt arvutisse.
Maksuameti andmetel on ettevõtte töötajate arv stabiilne ning aastatega kõikunud mõne inimese võrra – aasta esimeses kvartalis töötas FoodDocsis 13 inimest.
FoodDocsi tiim.Foto: FoodDocs
Ka rahaliselt paistab ettevõte heal järjel olevat. Idufirma kaasas 2022. aasta alguses Bonnier Venturesi juhtimisel 2,1 miljonit eurot, et laieneda hoogsamalt USA turul. Maksuameti andmetel tegi FoodDocs eelmisel aastal maksustatavat käivet kokku 753 591 eurot.
Teised tähed
FoodDocs on tänaseks kasvanud ka ise võrdlemisi edukaks ettevõtteks, kuid lisaks neile osales 2018. aastal võistlustules ka kaks teist tuntud ettevõtet: UpSteam ja PowerUp Fuel Cells.
UpSteam
UpSteami elulugu on meedias kajastatud omajagu. Mitmeid pivoteid teinud ettevõte ehitas esialgu liikuvat autopesulat ning lisas hiljem juurde ka uue ärisuuna: autopesu selvepesulas. Vahepeal Poolas ja Soomes äri alustanud ja sulgenud ettevõte tõusis aga aina tuhast ja alustas uuesti.
Tänaseks on ettevõte oma suled ära vahetanud ja võtnud endale nimeks FleetFox. Vana brändi ja nimega läks ka peamine ärisuund – liikuv autopesula. Uueks ettevõtte põhifookuseks on täishooldusteenuse pakkumine autoparkidele. Uue suunaga ollakse laivis nii Tallinnas kui ka Riias.
FleetFoxi tegevjuht Martin Kristerson tunnistab, et ehkki UpSteamiga alustades käis avalik kriitika talle teinekord ka südame pihta, ei ole see koht, kus ettevõtjana solvuda.Foto: FleetFox
Ettevõte on aastate jooksul ka omajagu raha kaasanud, viimane ringi toimus 2023. aasta aprillis ning kokku kaasati 150 000-eurone rahastusring. FleetFoxi asutaja ja juhi Martin Kristersoni sõnul plaanitakse investeeringu abiga ehitada “maailma esimese autohoolduse superplatvorm” ning laieneda Leetu.
Maksuameti andmetel töötab täna FleetFoxis kaheksa inimest ning maksustatavat käivet tehti eelmisel aastal kokku 773 830 eurot.
PowerUp Fuel Cells
USAs sündinud Eesti idufirma sai alguse juba 2016. aastal ning selle asutajaks on Ivar Kruusenberg. PowerUP Energy Technologies pakub valmis kujul vesinikugeneraatoreid. 2021. aastal lansseeris ettevõte oma esimese jahtidele ja haagissuvilatele mõeldud vesinikugeneraatori.
Ettevõte sõlmis 2021. aastal lepingu Euroopa Kosmoseagentuuriga (ESA), et arendada välja suletud katoodiga vesinikkütuseelement, mida kasutada maavälisel uurimismissioonil Kuule ja potentsiaalselt ka Marsi kulguril. Esimene prototüüp peaks valmima sel aastal.
PowerUpi asutaja usub, et kütuseelemendi süsteemidel on Kuu ja Marsi missioonide puhul suur potentsiaal.Foto: PowerUp
Maksuameti andmetel on ettevõttel üsna suur tiim – kokku töötab seal 34 inimest. Kokku on PowerUP Energy Technologiesil 338 090 maksustatavat käivet.
2017 – 10. hooaeg
2017. aasta Ajujahi võitis ettevõte TempID, mis arendab korduvkasutatavaid nutikleepekaid, mis mõõdavad ja salvestavad kehatemperatuuri. Koos sellega ehitatakse äppi, mis kogub kleebisest saadud andmeid, mida analüüsitakse ning mida on võimalik ka arstile saata.
Peale Ajujahi võitmist pole ettevõttest aga väga palju kuulda olnud. 2020. aastal ütles ettevõtte asutaja Rait Ranna, et töö käib selle nimel, et toode jõuaks ka Eestis müügile.
Ettevõte on tagasihoidlik ka numbrites. Maksuameti andmetel töötab selles kolm inimest ja eelmisel aastal puudus kahel esimesel kvartalil käive üldse. Kokku tegi TempID eelmisel aasta maksustatavat käivet 15 649 eurot.
Teine “staar”
Samal aastal osales konkursil ka Eesti idufirma Fanvestory, mis ehitas investeerimisplatvormi, mille kaudu saavad fännid soetada muusikateoste osakuid, teenides tulu autoritasudelt ning ühtlasi toetades muusiku loomingut.
Kõik ei läinud aga nii, nagu loodeti, ning möödunud augustis oli selgelt näha et ettevõte on varjusurmas – käimas olid läbirääkimised idufirma müügiks. Toona augustis ütles Fanvestory juhatuse liige Kristjan Ulst DigiPRO-le, et ostuhuvilisi leidub, kuid nimesid ei avalda.
Fanvestory koduleht.Foto: kuvatõmmis
2020. aasta lõpus asutas Ulst koos Marika ja Reigo Ahvena, Tõnis Kivisilla ning samuti algusaegadel Fanvestoryga seotud Juko-Mart Kõlariga muusikaidu Fairmus, millega pandi ka 2023. aasta aprillis leivad ühte kappi. Nagu eelkäijagi, osaleb ka Fairmus sel aastal Ajujahis.
Fairmuses töötab aasta esimese kvartali järgi viis inimest. Ettevõttel oli eelmisel aastal maksustatavat käivet kokku 3 096 eurot.
2016 – 9. hooaeg
Kuigi sellest hooajast ei ole palju ettevõtteid, kes jääks silma suurte numbrite ja tuntusega, ei lähe ka võitjal tegelikult väga hästi. Ajujahi üheksanda hooaja võitis Richard Murutari idufirma SprayPrinter, mille eesmärk oli ehitada nii käsi- kui ka seinamaalingute roboteid.
Ülla eesmärgiga ettevõte on tänaseks läbi teinud mitu tegevjuhi vahetust ning peaaegu ka pankrotistunud – 2021. aastal jaanuaris Sprayprinter OÜ likvideerimisel.
Sprayprinteri meeskond 2019. aastal. Vasakult – firma juht Henry Patzig, Sirje Joala(Sirla), Richard Murutar ja Uku Pira. Istub Mihkel Joala.Foto: Sille Annuk/Postimees/Scanpix
Toonase tegevjuhi Murutari sõnul läks ettevõttel raskeks pärast seda, kui 2018. aastal toimus tulekahju, milles hävis kogu tootearendus ning tootmisosakond koos sisseseade ja valminud põlvkonna robotitega. See viis omakorda keerulisse olukorda USA-s registreeritud emafirma Sprayprinter Technologies, mis ei saanud enam oma kliente teenindada. Oma põntsu pani ka koroonakriis.
2022. aasta märtsis lahkus ettevõttest asutaja Murutar ning juhtimise võttis üle Mihkel Joala. Ettevõte tegutseb siiani, kuid sisuliselt ainult seinamaalingutega ning Joala sõnul on neilt tööd tellinud isegi Tesla gigatehas.
2014 – 7. hooaeg
Seitsmes Ajujahi hooaeg kujunes Eesti jaoks märgilise tähtsusega aastaks. Ühel hooajal osalesid nii Bolt (toona Taxify), GoWorkaBit kui ka Timbeter (toona Timber Diameter).
Võitja Timbeter
Neist kolmest pani võidu taskusse Timbeter – ettevõte, mis ehitab metsatööstuse digilahendust, et paremini kontrollida, mida, kui palju ja kus kohast maha võetakse ning välja veetakse. Täna on ettevõtte üheks suurimaks turuks Brasiilia.
Eestis pole ettevõte erilist edu leidnud, kuid mujal maailmas läheb võrdlemisi hästi. Näiteks on neil kliente Kolumbias, Tšiilis ja Uruguais ning 50 protsenti kogu portfellist on täna Ladina-Ameerikas, kus plaanitakse ka laienemist. Käed on löödud ka Saksamaa tarkvarahiiuga SAP ning 2022. aasta lõpus võideti Leedu riigimetsakeskuse korraldatud hange.
Timbeteri tiim.Foto: Timbeter
Ettevõttel on Eestis kaks juriidilist keha – Timbeter OÜ, mille all töötab 15 inimest ning millel oli maksustatavat käivet eelmisel aastal kokku ligikaudu 557 309 eurot. Teine on Timbeteri tütarfirma Timbeter International OÜ, mis omakorda omab nende Brasiilias asutatud firmat.
Bolt
Vendade Villigute asutatud Bolt on ettevõte, keda teab ja mille teenuseid kasutavad paljud inimesed. Sõidujagamisteenusega alustanud ettevõte on üheksa aastaga teinud suure hüppe ja avanud mitmeid erinevaid ärivertikaale: tõukerataste, elektrirataste renditeenus ja kullerteenused.
Bolt asutajad Markus ja Martin Villig.FOTO: Bolt
Muudetud on ka brändi – kui alguses tunti ettevõtet Taxify nime all, siis täna on see tuntud kui Bolt. 2018. aastal sai Boltist ka ükssarvik.
Eestis tegutseb Bolt kahe ärikeha alt: Bolt Technology OÜ ja Bolt Operations OÜ. Esimese all töötab kokku 477 inimest. Teise ärikeha all töötab 808 inimest ning ettevõttel oli maksustatavat käivet 2022. aastal hinnanguliselt kokku 1 052 509 922 eurot.
GoWorkaBit
Samas võistlustules oli ka Kristjan Vanaselja asutatud tööampsutamise idufirma GoWorkaBit. Tänaseks on idufirma tegutsenud juba üheksa aastat ja selle ajal on vaikselt suuremaks kasvatud. Kord on üritatud ka välismaale laieneda, kuid tulutult.
GoWorkaBit tegevjuht Kristjan VanaseljaFOTO: Postimees/Scanpix
Vanaselja ütles DigiPRO-le antud intervjuus, et Eestis on nad kasumisse jõudnud ning laienemisega tehakse uusi katseid. Seejuures laiendatakse ka Eestis teenuste valikut.
Maksuameti hinnangul töötab ettevõttes täna 229 inimest ning 2022. aastal oli maksustatavat käivet hinnanguliselt kokku 6 687 942 eurot.
2013 – 6. hooaeg
Kuuenda hooaja võitis ettevõte Kids OS, mis töötas välja nutiseadmetel töötava operatsioonisüsteemi, millega vanem saab jälgida lapse liikumist ja tegemisi. Pärast võitu pole ettevõttest palju kuulda olnud ja kiirga suurepäraste tulemustega. 2021. aasta majandusaruandes kirjutab ettevõte, et neil puudub müügitulu.
Varjutab võitja
Koos Kids OS-iga osales kuuendal hooajal ka Bikeep, mis on eelkõige tuntud kui nutikaid rattaparklaid ja garaaže tootev idufirma. Bikeepi asutajateks on Kristjan Lind, Mikk Moses ja Kustas Kõivu.
Bikeep juht Kristjan Lind.FOTO: Bikeep
Võrreldes hooaja võitjaga läheb sel idufirma võrdlemisi hästi – 2020 jõudsid nende tooted lausa Räniorgu, kuid nende parklaid leiab ka näiteks Suurbritannias Kanadas ja Uus-Meremaal.
Seda kinnitab ka Lind Funderbeamis, kus ta kirjutab, et nad tegid selle aasta esimesel kvartalis väga hea kasvu – aastaga võrreldes saavutati 50% kasv.
Maksuameti andmetel töötab täna ettevõttes 27 inimest ja eelmisel aastal oli maksustatavat käivet kokku 2 036 480 eurot.


Moldova tahab SRÜ-st lahkuda   Moldova tahab lahkuda endisi Nõukogude Liidu liikmesriike koondava SRÜ parlamentaarsest assambleest, mis oleks esimene samm organisatsioonist lahkumiseks. Peale Ukraina lahkumist SRÜ-st on Moldova olnud ülejäänud SRÜ riikidest geograafiliselt eraldatud.   Moldova parlamendi spiiker Igor Grosu teatas esmaspäeval, et Moldova alustab taandumist Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) parlamentaarsest assambleest. Spiikri sõnul on tegu esimese sammuga, millega Moldova alustab SRÜ-st lahkumist. Grosu juhtis tähelepanu, et peale Ukraina otsust SRÜ-st lahkuda on Moldova ülejäänud organisatsioonist geograafiliselt eraldatud. Grosu rõhutas, et peale Venemaa barbaarset rünnakut Ukrainale ei saa SRÜ-d enam nimetada kogukonnaks, vahendas Moldova portaal NewsMaker. Grosu ütles, et peale 30 aastat SRÜ-s töös osalemist on selge, et see pole aidanud Moldoval lahendada konflikti Transnistrias. Samuti pole see aidanud eemaldada Vene relvajõudude üksuseid Moldova territooriumilt ning liikmesus pole Moldovat kaitsnud ka majandusembargode ega energiakandjate najal ellu viidud väljapressimiste eest, vahendas Moldova riiklik uudisteagentuur Moldpress. Igor Grosu sõnul pidas ta enne SRÜ parlamentaarsest assambleest lahkumise algatamist mitmeid kõnelusi nii Moldova kodanike, presidendi, PAS parlamendifraktsiooni ja valitsuse esindajatega. Moldova parlamendi spiiker märkis, et tegu on esimese sammuga ning järgmisi samme kaalutakse parlamendis ja Moldova valitsuses. Endiseid Nõukogude Liidu liikmesriike koondav SRÜ asutati 1991. aastal ja Moldova liitus sellega 1994. aastal.    					Toimetaja:  Allan Aksiim    					Allikas:  NewsMaker, Moldpress


Bulgaaria peaprokurör keeldub survest hoolimata tagasi astumastSOFIA, 15. mai, AFP-BNS – Bulgaaria peaprokurör Ivan Gešev keeldus esmaspäeval tagasi astumast hoolimata kasvavast survest pärast plahvatust tema auto lähedal mai algul, mis tema oponentide väitel oli lavastatud.
Gešev nimetati 2019. aastaks seitsmeaastaseks ametiajaks peaprokuröriks, otsus vallandas protestid, mis süüdistavad teda korruptsioonis.
Temast on saanud Bulgaaria prokuratuuri ebaefektiivsuse ja läbipaistmatuse sümbol ning peamine takistus kohtusüsteemi reformimisel, mida Euroopa Liit ja USA pikka aega nõuavad.
"Ma töötan oma mandaadi lõpuni, ma ei karda," ütles 52-aastane Gešev pressikonverentsil, kus ta oma lahkumisavalduse demonstratiivselt katki rebis.
Vaatlejate hinnangul on mõjukad poliitikud, keda Gešev on väidetavalt kaitsnud, pööranud pärast 1. mai "atentaati" tema vastu.
"Poliitilised patroonid soovivad ebamugavaks muutunud "tööriistast" vabaneda, kuid tööriist ei kuula sõna," ütles analüütik Daniel Smilov.
Ajakirjanduse ja prokuratuuri ametnike sõnul pääses peaprokurör koos perekonnaga napilt, kui tema auto lähedal plahvatas lõhkeseadeldis.
Kuid siseminister ja Geševi asetäitja Borislav Sarafov, kes on ühtlasi riikliku uurimisameti juht, teatasid hiljem, et plahvatus ei põhjustanud Geševi soomustatud maasturile märkimisväärset kahju ning et ta oli autos üksi.
AFP – Baltic News Service


VÄIKE VÕIT HELDNALE: kohus vabastas aresti alt kõik tema varadKuna kaitsepolitsei endine asejuht Eerik Heldna oli väidetava kelmusega teeninud eripensionina üle 5000 eurot tulu, lasi prokuratuur arestida Heldna vara. Tallinna ringkonnakohus otsustas esmaspäeval, et selline käik on ebaproportsionaalne, vabastas Heldna vara aresti alt ja taastas tema eripensioni maksmise.
Eripensioni kelmuses kahtlustatav Eerik Heldna jõudis alates 2022. aasta maikuust kuni tänavu kevadeni saada eripensioni kokku 5293 eurot ehk 481 eurot kuus. Tagamaks väidetava kelmusega saadud tulu hüvitamist, oli prokuratuur taotlenud Heldna kogu maisele varale aresti ning pensionimaksete peatamist. Harju maakohus oli selle taotluse oma 21. aprilli määrusega ka rahuldanud.
Kuna Heldna pidas sellist sanktsiooni selgelt ebaproportsionaalseks talle esitatud kuriteokahtlustusega, vaidlustas ta maakohtu määruse ringkonnakohtus ja sai sealt esmaspäeval täieliku võidu.
Ringkonnakohus tühistas Harju Maakohtu määruse ja vabastas kahtlustatava vara aresti alt. Ringkonnakohtu määrus ei ole edasikaevatav.
Kohus märkis, et kahtlustatava roteerimisega seonduv ei ole üheselt hinnatav, mustvalge olukord, ja väärib põhjalikku, sisulist süüvimist nii kõigi oluliste faktiliste asjaolude tuvastamisel kui mitmetes õiguslikes nüanssides.
Riigikohus on öelnud, et kohtumääruses peavad sisalduma põhjendused, miks tagamisabinõu kohaldamata jättes võib otsuse täitmine osutuda raskendatuks või võimatuks. Ringkonnakohtu hinnangul on maakohtu määruses esitatud sellekohased põhjendused ebapiisavad.
Kohus märkis, et kahtlustatava tausta ja temalt nõutavat summat arvestades ei ole põhjust eeldada, et Heldna võiks end asuda muutma varatuks või vara peitma. Kohtu hinnangul on põhjendatud arvata, et kahtlustatav on ka pensionimaksete jätkumisel ja hilisema nõude tekkimisel endiselt majanduslikult piisavalt kindlustatud. Kahtlustatava isikut arvestades on vähetõenäoline, et Heldna asuks ka oma tulusid varjama.


Moldova teatas Venemaa juhitud SRÜ-st lahkumisestMoldova parlamendi spiiker Igor Grosu teatas täna hommikul, et nad astuvad välja Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) parlamentidevahelisest assambleest.Grosu sõnul võeti otsus vastu pärast konsultatsioone president Maia Sandu, Tegevuse ja Solidaarsuse Partei (PAS) parlamendifraktsioonis ja Moldova kodanikega.
«30 aasta möödudes sai väga selgeks, et Moldova kuulumine SRÜ struktuuridesse ei aidanud meil lahendada Transnistria konflikti, ei aidanud eemaldada Vene armeed riigi territooriumilt, ei kaitsnud meid majandusembargo eest, ei kaitsnud meid talvel energiaga väljapressimise, ähvarduste ja vaenulike avalduste eest,» ütles Grosu.
Parlamendi spiiker lisas, et see on esimene samm, mille järel hinnatakse järk-järgult kõiki Moldova poolt SRÜ raames allkirjastatud lepinguid ning õigel hetkel tehakse teisi otsuseid ja deklaratsioone. Grosu lisas, et pärast Ukraina lahkumist on nad SRÜ liikmesriikidest geograafiliselt eraldatud.
«Minu sõnum meie kodanikele on lihtne. Moldova Vabariik on iseseisev riik, mida tunnustavad ning austavad sõbrad ja naabrid ning mis on vaba tegema suveräänseid otsuseid. Meil on otsustavus ja vastutus eemalduda kurjuse allikast, vaesuse allikast, sõja ja hävingu allikast. Oleme 30 aasta jooksul tõestanud, et tahame demokraatiat, vabadust ja heaolu kodus. Me teeme samm-sammult seda, mida kodanikud meilt ootavad. Me tagame oma lastele stabiilse, jõuka ja võimalusterohke Euroopa tuleviku,» vahendab riiklik telekanal Moldova 1 Grosu sõnu.
«Järgmisel parlamendi kabineti koosolekul teeme peaminister Receanile pöördumise seoses lepingu lõpetamisega,» lisas Grosu.
Moldova Sotsialistlik Partei (PSRM) mõistis hukka parlamendi esimehe Igor Grosu ja teiste valitseva Tegevuse ja Solidaarsuse Partei juhtide avalduse Moldova väljaastumise alustamise kohta SRÜ Parlamentidevahelisest Assambleest.
Venemaa Föderatsiooni Nõukogu rahvusvahelise komitee juhi, SRÜ rahvusvahelise komisjoni liikme Grigori Karasini sõnul on Chişinău kavatsus poliitiline mäng, mida nimetatakse truudusevandeks läänele, kirjutab RIA Novosti. Karasin lisas, et Moldova ei ole juba pool aastat saatnud oma esindajat SRÜ parlamentidevahelise assambleele.
Sõltumatute Riikide Ühendus loodi 1991. aastal Venemaa, Valgevene ja Ukraina algatusel endiste NSV Liidu riikide vahelise koostöö edendamiseks. Moldova Vabariik ratifitseeris ühenduse loomise lepingu 1994. aastal.


Pankrot, tingimisi vangistus ja oksjon: endise tipparsti maja läheb haamri allaJaan Rüütmann jõudis väga noorelt Tallinna keskhaigla peaarsti kohale.Foto: PEETER LANGOVITS POSTIMEES
PRO tellijale
Pankrotistunud tipparsti ja endise ministeeriumi kantsleri maja läheb kopsaka summa eest oksjonile.
Loe ka: “Pantvangis” maja ja kopsakad võlad: maksupetturist ärimehe firma läks viimaks hingusele
Kohtutäiturite oksjonikeskkonnas algab mai lõpus enampakkumine Tiia ja Jaan Rüütmannile kuuluva kahekorruselise Tallinna eramaja üle. Jaan Rüütmann on endine Tallinna keskhaigla peaarst ning sotsiaalministeeriumi kantsler, kes üle kümne aasta tagasi pankrotistus ning mõisteti lõpuks ka kahel korral kriminaalkorras süüdi.
Ametlikest teadaannetest on võimalik leida, et teadaolevalt esimest korda tuli hoone enampakkumisele 2020. aasta jaanuaris alghinnaga 226 800 eurot. Teist korda jõudis maja pakkumisele sama aasta märtsis 197 000 euroga. Tänavu mindi aga uuele katsele oluliselt kõrgema hinnaga.
Kolmas enampakkumine toimus selle aasta aprillis ning toona oli alghind 343 000 eurot. Seekordselt oksjonil on eramaja alghind 307 000 eurot.
Kõik algas pankrotist
Jaan Rüütmanni pankrot kuulutati välja 2011. aasta septembris. Õhtulehe andmetel oli tema vastu nõudeid mitmesaja tuhande euro väärtuses. Sellest sai alguse saaga, mis päädis sellega, et mainekas arst sai kriminaalkorras karistatud.
Nimelt tegi Harju maakohus 2017. aastal otsuse, millega mõisteti Jaan Rüütmann süüdi paragrahvi järgi, mis puudutab varade varjamist pankroti- ja täitemenetluses. Karistuseks mõisteti talle kümne kuu pikkune tingimisi vangistus.
Pankrotiseaduse järgi on võlgnikul kohustus anda kohtule ja pankrotihaldurile menetluseks vajalikku informatsiooni, eelkõige oma varade, kohustuste ja majandustegevuse kohta. Kohtulahendi järgi ei kajastanud Rüütmann oma 2011. aastal esitatud pankrotivara nimekirjas vähemalt 6300 euro suurust rahalist kohustust ühe võlausaldaja ees. Samuti varjas ta kohtuhalduri eest fakti, et ta jätkas arstina tegutsemist Soomes Lapimaal. 2012. aastal teenis ta sealt valla ja firma poolt makstud tasudena üle 100 000 euro.
Kolmandana ei teavitanud Rüütmann pankrotihaldurit sellest, et ta kuulub ka ühe ettevõtte juhatusse. Sealt teenis ta kolme ja poole aasta pikkusel perioodil 2013. kuni 2016. aasta septembrini kokku üle 450 000 euro. Seega varjas Jaan Rüütmann oma Soome Vabariigis saadud töötasusid pankrotihalduri eest kokku vähemalt 566 501 euro väärtuses.
Jällegi seesama sara
Aasta hiljem oli Rüütmann Harju maakohtus tagasi ning mõisteti taaskord sama paragrahvi alusel süüdi. Ka sellel korral mõisteti talle karistuseks tingimisi vangistus – koos eelmise karistusega tuli selle pikkuseks ligi aasta ja kümme kuud. Mehele määrati ka kahe aasta pikkune katseaeg ning tähtajaline elektrooniline valve.
Nimelt esitas Rüütmanni kohtutäitur eelmise kohtuotsuse järel talle arupärimisi, kuid ei saanud soovitud vastuseid. Samal ajal näitasid Soome maksuameti andmed, et mehele maksti 2017. aasta juuni lõpust kuni järgmise aasta jaanuari lõpuni palka ligi 100 000 euro väärtuses. Samuti võttis Rüütmann pangaautomaadist välja sularaha, mille kohta pankrotihaldurile samuti infot ei edastanud. Seega varjas Rüütmann taaskord pankrotihalduri eest oma vara.
2019. aastal kirjutas Õhtuleht, et Rüütmann peidab ennast Põhja-Soomes, kus teenib suurt palka, kuid Eestis tekkinud võlga ära ei maksa.


JUHTKIRI | Netikelmid tegutsevad: kui miski tundub olevat liiga ilus (või kole), et tõsi olla, siis ega tavaliselt olegiE-teenused on elu mugavaks teinud. Tarvis auto ümber registreerida? Aga palun, netis ja kodust lahkumata! E-tollis postipakki deklareerida? Milles küsimus! Pangaga netis asju ajada? Isegi soovitav, pangakontoris saabki löögile vaid aega ette broneerides. Paraku on koos e-teenuste arenguga välja ilmunud ka need, kes püüavad tegeliku teenusepakkuja asemel nende pealt ise koort riisuda.
Skeemitamise ajalugu Eestis on pikk. Juba 1970ndate alguses mängisid koolilapsedki süütut, kuid püramiidskeemil põhinevat postkaardimängu – saada vaid üks postkaart, oota veidi ja küll näed, kuidas sulle neid kümnete kaupa vastu tulema hakkab! Edasi juba Nigeeria kirjad, armupettused, pangaandemete õngitsejad, võltsid investeeringupakkujad, netiloteriid... Nüüd siis ka suurfirmade ametlike veebilehtede kopeerijad ning muidu nende nimel esinejad. Ja üha enam saavad petta ka need, kellel arvutialane kirjaoskus täiesti olemas.
Mõjustamispsühholoogias orienteeruvad netipätid hästi. Üks selle ala autoriteete Robert B. Cialdini on jaotanud mõjustamisvõtted kaheksasse lihtsasse kategooriasse. Ta on lähtunud küll peamiselt silmast silma suhtlusest, kuid mõni kategooria kõlbab ka netis kasutada.
Näiteks n-ö armupettuste puhul läheb käiku kohustumine: sa ju lubasid aidata, ega sa hakka nüüd ometi iseennast petma? Panga- ja investeerimispettuste puhul aga nappus: kui kohe ei tegutse, jääd ilma või juhtub õnnetus. Ja nii edasi.
Õnneks annab Cialdini ka näpunäiteid, kuidas mõjustamisega toime tulla. Kui tekib juba kahtlus, et tegemist võib olla mõjustamisega, siis tavaliselt nii ongi. Ja kui miski tundub olevat liiga ilus (või kole), et tõsi olla, siis ega tavaliselt olegi. Kiire pilk veebibrauseri aadressireale või saatja andmetele aitab kindlaks teha, on ta ikka see, kelle väidab end olevat. Ja kunagi ei tee paha ka teenusepakkujaga ise ühendust võtta ning üle täpsustada, kiusatus asi paari hiireklikiga kiirelt lahendada võib valusalt kätte maksta.
Usalda, aga kontrolli!


Bulgaarlasest EL-i volinik astus tagasi ja üritab valitsust moodustadaSOFIA, 15. mai, AFP-BNS – Bulgaaria Euroopa Liidu innovatsioonivolinik Mariya Gabriel astus esmaspäeval tagasi, mil tal paluti ametlikult valitsus moodustada, et lahendada kodumaal kestev patiseis.
Konservatiivne erakond GERB nomineeris Gabrieli peaministrikohale eelmisel nädalal pärast aprillikuiste üldvalimiste võitu. Tegemist oli juba viiendate valimistega kahe aasta jooksul.
Pole kindel, et Gabrielil õnnestub uut valitsust moodustada. Bulgaaria pole poliitilise tupiku tõttu suutnud sealjuures uut eelarvet vastu võtta, euroalaga ühinemisel edasi minna ega EL-i fondist vahendeid saada.
Gabriel (43) peab esitama president Rumen Radevile oma kabineti koosseisu nädala jooksul.
GERB-il pole seni õnnestunud jõuda kompromisslahendusele suuruselt teise erakonna PP-ga, mis süüdistab GERB-i liidrit ja endist peaministrit Bojko Borisovit pettuses.
Gabrieli teine võimalus on saada kolme väiksema, kuid vähese ühisosaga, partei toetus.
Euroopa Liidu president Ursula von der Leyen võttis voliniku tagasiastumisavalduse vastu. Gabrieli endiseid volinikukohustusi hakkavad täitma asepresidendid Margrethe Vestager ja Margaritis Schinas.
AFP – Baltic News Service


AutojagamineROHEHÄKK Valitsuskoalitsiooni uue maksupaketi üheks olulisimaks lubaduseks on automaksu kehtestamine. Seda on põhjendatud vajadusega nügida inimesi oma keskkonnajalajälge vähendama. Loomulikult on ettepanekule järgnenud kisa, justkui maksuga antaks surmahoop maaelule ja Eesti iive viidaks sügavasse miinusesse. Kuni valitsus autode maksustamise skeemi välja töötab, tasub igal autoomanikul mõelda, kas ta saaks juba praegu kuidagi kokkuhoidlikumalt toimetada. Üht võimalust selleks pakub autojagamine. Eriti sobilik on see leibkondadele, mille hoovis seisab kaks või suisa enam autot. Äkki saab pere sõite piisavalt ühildada, et ühest autost loobuda? Nõuab küll rohkem planeerimist, kuid boonusena on võimalik veeta rohkem aega oma lähedastega. Autojagamise saab viia ka järgmisele tasemele. Näiteks liiguvad paljud maainimesed väiksema asula ja ühe suurema keskuse vahet. Kindlasti oleks võimalik ka siin sõite ühildada ja avastada, et kahtlane naaber on samuti inimene, kes võib sõitude eest omakorda midagi kasulikku vastu pakkuda, olgu selleks kas või sidusam kogukond. Ja kui elustiilivalikuid tehakse ikkagi ainult rahanumbrist lähtudes, siis Eestis on ka platvorme, mis võimaldavad pakkuda eraautosid teistele inimestele väljarentimiseks, nii et saaksid automaksu raha paari rendikorraga tasa teenida. Ära kasuta autot sind muust maailmast eraldava kilbina, vaid uute suhtevõrgustike katalüsaatorina!


Nartsissistlik haavÄrkasin hommikul selge tundega, et asjad ei lähe nii, nagu need võiksid minna. Loomulikult olin ka varem selle tundega ärganud ja asjad olid sellest hoolimata läinud päris kenasti, kuid täna oli teistmoodi. Esiteks ei tahtnud ma tõusta, sest oli säärane tunne, justkui oleksin elus kergelt pettunud või suisa kibestunud. Lisaks näis, et kõik tööotsad olid ühekorraga kokku kuivanud. Veel juunis oli nii palju tegemisi, et võtsin end poole koha pealt raamatukogust lahti ja arvutasin kokku, et töötukassat pisut maksudega pettes suudaksin välja nuruda sotsiaalkindlustuse ning selle kõrvalt tegeleda muude töödega, mida enne olin pidanud rohkem hobideks. Ükskord peab ju hakkama elama sellist elu, mis päriselt meeldib. Olin isegi tundnud end üpris kindlalt, sest tavaliselt oli ikka pakutud mõnda ilukirjanduslikku teksti toimetada või ajakirjas raamatuid soovitada, kuid pärast suurt suve ei midagi. Toimetasin ära paar teksti ajakirjadele, olin lausa ühe värssooperi juures tõlkekonsultandiks, aga pärast seda ei juhtunud enam vähimatki. Mitte ainsamatki kirja. Selleks ei olnud ma valmis.Ühtäkki olin unustatud, kuigi mind oli alles hiljuti tsiteeritud ühe lugupeetud kultuuriajakirja esikaanel kui olulist persooni. Tõlkijaid enamasti vääriliselt ei tunnustata, aga olin neile mõne poliitikaalase teksti tõlkega silma jäänud, eriti oluliseks peeti üht rassismivastast manifesti, mille tõlkimisest kõik teised olid keeldunud, keegi ei tahtnud nende arutelude keskpunkti sattuda. Kuid mina nägin profaanina oma võimalust ühe tõlke abiga ampluaad laiendada ja silma paista. Keelduda oli peaaegu võimatu. Toimetaja veel küsis mu vaadete kohta, aga vaated on mul ju selged nagu kõigil teistel meie põlvkonna inimestel: rassism ei ole ilus ja see peaks lõppema. Lugu avaldati, sain mitmeid tunnustavaid kõnesid, ka esikaanelugu pandi tähele, aga pakkumisi ei tulnud, ka pool aastat hiljem mitte.Vaatasin uuesti meilboksi, kus polnud ühtegi uut kirja. Otsisin unisena käsikaudu köögikapist kohvi. Olin ostnud uue paki, sest viimane mark, mida aastaid joonud olin, muutus pärast koroona läbipõdemist maitselt kibedaks ja hing ihkas midagi mahedamat. Saatuse iroonia. Ostsin peene teraga, tumeda röstiga kalli Itaalia kohvi - Kolumbiast pärit -, panin kolm lusikatäit presskannu ja kannule kaane peale. Uus kohv oli küll kallim kui eelmine sort, kuid ega tööpuudus ei pea tähendama elukvaliteedi langust. Mingi eneseväärikus võiks ju säilida. Pakend oli ilus ja kuldne, seda avades hõljus ninna aroominutsak nagu inglitiib. Ootasin, kuni kohv tõmbab, ja panin teleka käima. Klõpsisin uudiseid, vaatasin kurvastusega murelikke sõnumeid Mosambiigist, Somaaliast ja Nigeeriast ning leidsin, et hommikutelevisiooni uus saatejuht ei tõuse vana tasemele. Tuntud inimeste arvustamine on üks väheseid rõõme, mis tavainimestele jääb. Ka neile, kes unistavad salamisi sellest, et on väljavalitud, mida reaalsus muidugi kunagi ei kinnita. Kuigi teinekord vaatasin ka ise hirmuga peeglisse, taibates, et esimene asi, mida minu pilti mõne artikli juures nähes öeldakse, on kindlasti: „Appi, kui vana ta välja näeb!” Jah, nii on, pääsu pole, ka teil mitte, vaprad ja ilusad. Vanu seebisarjade staarikesi näidati nüüd juba hommikutelevisioonis ja nad olid tõesti vanaks jäänud, kuigi hästi säilinud.Neetud Itaaliast pärit Kolumbia kohv oli presskannu kinni jäänud, peenike ja eksootiline puru ummistas selle sõela sootuks. Surusin kahe käega presskannu pidet alla, kuni kohv tilast välja purskas. Mitte lihtsalt ei sortsunud üle ääre, vaid lendas suure joana üle kogu köögi, kattes kuuma vedelikuga mu hommikumantli, voolates selle sametist varrukasse. Tundsin röögatut valu, sest tihe samet ei lasknud kohvil välja nõrguda, ja suutsin vaid mõttes karjuda: „Kurat, kisu see mantel endal ometi seljast!” Lisaks muidugi jõudsin mõelda ka seda, et kahju, et ma kellegagi koos ei ela. Kui hea oleks praegu kedagi süüdistada. Mantel likvideeritud, algas käe jahutamine. Ikka põletusgeel ja külm vesi. Kuni lõpuks oli selge, et tegemist peab olema vähemalt teise astme põletusega, sest käsi oli verilihal ja valutas kui patuse tee põrgusse.Helistasin arstile, kes käskis kohe siduma tulla. Tellisin Boltist takso ja läksin tänavale, vaid üks käsi jopevarrukas. Teine hõlm rippus nagu kuninganna keep. Tollesama hõlmaga püüdsin varjata ka oma rindu, sest rinnahoidjat polnud valu tõttu võimalik särgi alla panna. Käsi tuikas ja surises eriti siis, kui proovisin seda liigutada. Juba keeraski maja ette helesinine sedaan, mis kirjade järgi tuli Sõle tänavalt hallide paneelhoonete vahelt siia Kalamaja mahedasse rohelusse. Kargasin sisse ja ütlesin oma perearstikeskuse aadressi, kuigi taipasin kohe, et olin selle juba taksot tellides sisestanud.Taksojuht oli tumedanahaline mees, kes sõbralikult naeratades lausus: „Tere, ilusat päeva!” Viisakas ja meeldiv inimene, mõtlesin.Just seda mulle ongi vaja, kena ja vaikset inimest. Sellist, kes teeb oma tööd laitmatult, ilma porisemata, on galantne ja soliidne.Istusin autos ja mõtlesin, millega ma selle kõik ära olin teeninud. Olen ju olnud kogu aeg hea inimene, neelanud alla iga iroonilise ja sapise märkuse, kannatanud ära kõik töövestlused, arenguvestlused, kaitsnud magistrikraadi, kirjutanud juhendaja kohta tänusõnades, kui palju tast abi oli, kuigi eriti ei olnud. Olen teinud palju muudki, näiteks kaitsnud ülemusi, tõsiseid sitapäid, kui nad on seda mult palunud, või andnud allkirju Eesti metsa säilimise nimel. Ja nüüd ikkagi selline avantüür Kolumbiast tulnud Itaalia kohviga.Sõitsime mööda vihmamärgasid tänavaid, mees piilus mind tahavaatepeeglist.„Kas tahad, ma loen sulle luuletuse?” ütles ta ühtäkki. „Mis asja?” ei suutnud ma oma kõrvu uskuda. „Luuletuse, ma ise tegin,” kordas mees kerge aktsendiga puhtas eesti keeles.„Noh… loe siis,” vastasin hämmeldunult ja tundsin samas, kuidas kampsuni karvad lahtise põletushaava külge kleepusid. Võpatasin valust. Mees pidi ju ometi aru saama, et minuga ei ole kõik korras, kui ta nägi Bolti äpist, et soovin sõita perearstikeskusesse, pealegi seisin maja ees taksot oodates röötsakil, üks varrukas rippu.„Kuula seda:Nartsissid õitsevad Nagu naised Märgade asfaltide ääres Sina oled minu õnnetunne Magusal maastikul Ootan Eesti kevadet, mis muud.” Mis see veel pidi olema? Istun taksos, käsi vermeil, arst oli telefonis tõsise häälega, ja nüüd mingi tumedanahaline mees loeb mulle selges eesti keeles mingit luuletust kevadest.„Kas oli ilus?” kuulsin küsimust.Päris James Joyce see ju ei olnud. Ei olnud ka Juhan Liiv, aga siiski, midagi seal oli, samas oleks olnud häbi tunnistada, et midagi seal nagu oli… Natuke isegi midagi erutavat. See siirus ehk? „Ee… selle võiks ju lausa laulu sisse panna,” püüdsin jääda diplomaatiliseks ja vaatasin aknast välja, lootes pärast seda etteastet mõningasele privaatsusele.„Kas nii?” ei jätnud mees ja hakkas selsamal hetkel luuletuse teksti heleda häälega laulma. Ta pidi olema vähemasti bariton.Tajusin olukorra absurdsust, kuid samas halb ka ei olnud. Soe kevadvihm krabistas takso metalsel katusel ja mehel oli ilus hääl.„Kuidas nüüd oli?” päris ta siis uuesti ja puuris mind tumedate silmadega peeglist.„Jah, pole viga,” kohmasin. Midagi rohkemat ei julgenud öelda. Mida ta saavutada püüdis? Mul olid juuksed pesemata ja kui aus olla, olid mul ka hambad pesemata. Kas ta tõesti oli ära tabanud, kui seal taksot ootasin, et mul polnud väljaveninud T-särgi ja torkiva kampsuni all rinnahoidjat? Püüdsin mehe profiilist tema umbkaudset vanust tuvastada, ent teisest rahvusest inimese kohta on seda alati keeruline öelda.„Kas tead, millest see laul räägib?” uuris mees edasi. Ta silmavalged välkusid.Ohjumalküll. Ma polnud üldse vormis kirjanduslikeks vestlusteks, eriti väljaspool tööaega. Vahel oli muidugi tore, kui sõpradega õhtusöögil keegi teema üles võttis ja sai mõnuga analüüsida eesti kirjanduse hetkeseisu, võtta ette mõne tihedama arvustuse Loomingus või Vikerkaares. Näiteks oli meis tekitanud palju elevust ühes arvustuses kasutatud väljend „nartsissistlik haav”. Haavatud ego. Kui ma veel raamatukogus töötasin, oli minu pidude šõunumbriks teema, milliseid uusi grafomaanseid teoseid oli hiljuti meie varamusse saabunud. See jäi juba muidugi hea maitse piiridest välja, aga seltskonnas oli kindel menu.Juht pidurdas ootamatult. Jäime seisma, ees oli avarii. Vihmaga on alati nii. Eesti autojuhid nagu ei saaks aru, et vihm on meie kliimas igapäevane nähtus. Kohe, kui on paar päeva kuiv olnud, kujutatakse ette, et elatakse troopilises vöötmes. Heitsin kiire pilgu peeglisse ja nägin, et mind ei ole unustatud - mees naeratas mulle silmadega. Äkki paneks talle viieka istme peale ja hüppaks välja, tuli päästev mõte. Aga sadas, ja mitte vähe. Lisaks oli mul ju see käsi… See neetud käsi, et see ka täna juhtuma pidi. Või üldse… „Sa ju ütlesid, et pole viga,” lausus mees.„Jah?” imestasin pisut. Ta toon oli muutunud. „Minu meelest on see päris ilus laul.”„On, absoluutselt on, muidugi on,” kukkusin vabandama. „Aga… sa ei olnud vaimustuses?”„Ma ei tea…” kogelesin ja siis meenus: kui oled hädas, küsi küsimusi, taanda ennast, vii jutt teistele inimestele. Tegele nende personaalküsimusega.„Tead, see laul oli kuidagi tuttav… Kus sa seda veel esitanud oled?” „Mitte kuskil, sulle laulsin esimest korda. Üks bändimees oli kunagi siin autos, talle esitasin ka ühte laulu ja ta arvas, et see on väga hea. Ta arvas, et ma võiksin lauljaks hakata. Ta arvas ka, et ma võiksin luuletajaks hakata ja oma luuletusi muusikutele pakkuda. Mis sina arvad?”Neetud, jälle oleme samas kohas, taktika ei aidanud. „Tead. Ma arvan, et ee… sa võiksid ju oma bändi kokku panna. Võiksite esinemas käia. Ühe mu tuttava bänd, üks päris kuulus bänd, käib näiteks Hiiu pubis esinemas. Ja pärast paari väiksemat esinemist teed lugusid juurde ja siis… annate kontserdi.”„Sa valetad.”„Mis asja, ei valeta!” „Sa teed mulle allahindlust,” kostis pettunud hääl ja silmad peeglis olid kissi tõmbunud.„Kindlasti mitte!” Olin tõtt-öelda juba päris ärritunud. „Sa ei räägi minuga nagu võrdne võrdsega. Sa peaksid analüüsima seda luuletust. Sa peaksid iga stroofi lahti võtma.”Ta kasutas sõna „stroof ”! Neetud. Samas sel luuletusel oligi vaid üks stroof. Äkki on toimunud mingi eksitus, äkki ajab ta mind kellegagi segamini?„Kelleks sa mind üldse pead?” küsisin ettevaatlikult. „See oled ju sina. Sa oled olnud ajalehtedes, telekas oled ka olnud, ja sa räägid alati kirjandusest ja tõlkimisest. Aga minuga ei räägi.”Panin tähele, et mees oli suurelt teelt maha keeranud ega sõitnud enam perearstikeskuse poole. Ma ei olnud ka päris kindel, kas sealtkaudu isegi ringiga keskusesse sai sõita. Olime jõudnud linnast välja. Enam ei olnud see asfalt, mida mööda autorattad vaikselt sahisesid, nüüd loperdasid need auklikul kruusateel.„Olgu. Mida sa soovid analüüsida?” küsisin natuke leebemal toonil.„Keskset kujundit.” Vaat kus lops. Kuidas ta sellist väljendit üldse teab? Äkki on mõni professor ülikoolis, kes vabal ajal taksot sõidab.„Ja see ee… keskne kujund oleks?”„Nartsissid, loomulikult.”Olin hämmelduses. Nartsisse poleks ma keskseks kujundiks pakkunud.„Kas sa saaksid seda luuletust palun korrata?” püüdsin aega võita ja jälgisin murelikult vanu lagunenud talumaju, mis taksoaknast paistsid. Nüüd oli kindel, me olime liikumas kusagile Ida-Virumaa suunas.„Sa ei kuulanud järelikult piisavalt. Okei. Ma loen uuesti: Nartsissid õitsevad Nagu naised Märgade asfaltide ääres Sina oled minu õnnetunne Magusal maastikul Ootan Eesti kevadet, mis muud.” Olin hämmelduses. Luuletuses polnudki keskset kujundit. Oli vaid rida üksteise otsa laotud sõnu, parimal juhul oli tegemist millegi 90ndatel viljeletud õhkava armastusluule laadsega. Mida kuradit ma talle vastan? Kas valetan? Aga kui ta selle läbi näeb ega keeragi enam tagasi õigele teele. Mõtted kihutasid mu peas nagu autod viaduktil. Vaatasin aknast välja ja panin tähele, et kruusatee ääres seisab üksik vihmamärg kaarik koos juhiga, pea langetatud, et vett silmile ei tilguks. Ilmselt on mõni turist talle maksnud, et too ta vanalinnast siia maapiirkonda tooks. Või oli see vikatimees ise, kirst vankril. Tundsin, kuidas ebakindlus mu kõri nööris.„Kuhu me sõidame?!”„Sa ei vastanud küsimusele.” „Ah jaa, keskne kujund.” Andsin alla: „Muidugi, nartsissid.” „No ma ütlesin kohe,” lausus mees rahulolevalt naeratades ja lisas patroneerivalt: „Kas oli siis nii raske seda taibata? Ise veel tark inimene.”Kohe pärast neid sõnu keeras ta innukalt tagasipöördeks rooli ja auto võttis taas suuna linna poole. Kas oli võimalik, et ta sõitis kogemata valesti? Või oli see siiski väljapressimine? Mida kuradit ta ometi minust tahtis! Ohkasin ja taipasin, et mõneks hetkeks oli käsi täiesti meelest läinud, kuigi see pidi olema teinud põrguvalu. Taamal paistsid korrusmajad ja tundsin, kuidas mu pea kergendusest kergelt tudiseb. Vähemasti olime õigel teel.„Sa ütlesid seda ainult haletsusest, eks?” katkestas mees aga jälle üürikese vaikuse.„Mida? Mis asja?” Hakkab jälle pihta. „Seda kujundi asja. Sa tead küll, et see ei ole keskne kujund.” Mul viskas üle. Olin käe sidumisele juba kuusteist minutit hiljaks jäänud.„Mis siis sinu enda meelest on keskne kujund?” küsisin vastu. „Mina olen luuletaja, mina ei pea iseenda tekste analüüsima. Selleks on teiesugused: toimetajad, kirjanduse teoreetikud, eksperdid. Mina loon… Teen kunsti.”Nüüd viskas mul lõplikult üle: „Seal ei ole keskset kujundit, midagi ei ole! Ära palun survesta mind! Mida sa must üldse tahad?”Mehe silmad olid peeglist kadunud. Ta jälgis pingsalt teed, hoides kramplikult roolist. Lõpuks ometi sõitsime vaikuses. Perearstikeskus juba paistis, jumal tänatud.„Ma tahtsin öelda vaid, et esinen õhtul luuleslämmil,” lausus ta siis ettevaatlikult. „Tuled äkki ka? Meid on seal päris palju.”„Mine persse!” käratasin talle ja lõin taksoukse kinni. Enam ta mind kätte ei saa. Jooksin kiirelt perearstikeskuse klaasuste vahelt sisse. Ustest läbi libisedes ja seljataha vaadates nägin, et auto seisab ikka veel maja ees ja mees selle esiistmel lehvitab mulle. Kurat, ja viipab kutsuvalt.Bolti äppi ilmus kiri: „Hinnake seda sõitu.” Valisin ühe tärni viiest. Ühtlasi meenus, et olin unustanud võtta kodus valuvaigistit. Sidumine tuleb kindlasti piinarikas.Piret Jaaks on kirjanik, dramaturg ja stsenarist, kes usub avalike ruumide inspireerivasse jõusse.ILLUSTREERIS LIISA KRUUSMÄGIPIRET JAAKS


Haapsalu - imeline linnake, mis võiks selleks jäädagiTänavu möödub Haapsalu muinsuskaitseala kehtestamisest 50 aastat. See on tähtis tärmin, sest mis oleks Haapsalu muinsuskaitse all olevate ehitisteta?Muidugi on Haapsalu puhul tähtis ka looduslik asend - selliseid sõna tõsises mõttes keset merd asuvaid linnu Eestis rohkem pole. Aga ikkagi - suure osa Haapsalu identiteedist moodustab just puitehitistest koosnev vanalinn. Minu mäletamist mööda oli siin kunagi plaan ehitada vähemalt kogu Metsa tänav korrusmaju täis - igatahes pääses minu maja hädavaevu lammutamisest. Haapsalu autobaasil oli uue ehitise projektki juba valmis. Ja Rüütli tänava hoonestus õnnestus päästa väikese pettuse abil - et seal asub maja, kus on peatunud Peeter I. Mille kohta kindlaid tõendeid pole, aga otsustajate jaoks oli see argument. Nii et kas keegi kujutab ette Haapsalut, mis oleks tervenisti kui Kastani linnaosa? Nagu oli 30 aastat tagasi öelnud Rootsi kuningas, kui siin visiidil käis: teie vaesus on olnud teie õnn! Rootsis oli piisavalt rikkust, et enamik vanu puitasumeid kokku lükata ja moodsad hooned peale ehitada.Hiljaaegu arutati Haapsalus muinsuskaitsega seotud muresid ja rõõme, kus tulid jutuks ka kaitsealuste majade omanikud. Kas nad ikka hoolivad väärtustest, mis neil käes on? Eks see ole nii ja naa. Paraku ei suuda omanik üksi kõikidele ootustele vastata, selleks oleks vaja ka linnavõimude abi.Siinkohal peaksin võibolla linnapea Urmas Suklese ees vabandama, kuna olen teda süüdistanud igasugustes surmapattudes, muuhulgas Posti tänava õnnetus remondis. Aga kas pole igasuguse irina talumine juba linnapea palga sisse arvestatud? Olgu sellega, kuidas on, aga Sukles on kindlasti üks Eesti tuntumaid linnapäid. Meil on 47 linna, kui mitme linnapea nimi kohe ette tuleb? Tallinna oma, teadagi Mihhail Kõlvart, võibolla ka Tartu ja Urmas Klaas, Narva ka - Katri Raik, aga edasi? Nii et Sukles on kindlasti esimese viie tuntuma linnapea seas, kõik tänu sellele, et temast räägitakse, ükskõik, kas head või halba.Aga jah, nagu nüüd on selgunud, oli Posti tänava remont hoopis Haapsalu linna volikogu esimehe Jaanus Karilaidi kindel otsus, ja linnapea peab teadagi volikogule alluma. Teadaolevalt kohtusid linnavõimud enne tänava remonti arhitektide liidu esindajatega, kes hoiatasid, et nii vähese rahaga, kui linnal tee remondiks oli, head tulemust ei saa. Parem oleks teha sel korral vaid osa kavandatust. Aga just Karilaid oli olnud see, kes ütles, et olgu või halvem, aga see tänav tehakse korraga. Nüüd on, nagu on. Siiski tuleb tunnistada, et igas halvas on ka midagi head. Tänavatööde käigus kaevati välja majade vundamendid, mis on hoonete tervise seisukohalt väga hea. Ja muidugi on sealsed elanikud rahul sellega, et liiklus nende akende all on märksa väiksem.Ega saa salata sedagi, et Karilaid on Haapsalule üksjagu raha välja rääkinud. Iseasi on, et tal on aeg-ajalt ette tulnud mõttetuid kinnisideid, mida ta jõuliselt läbi surub. Mitmed neist on õnnestunud tagasi tõrjuda, aga kokkuvõttes ei teagi, mis mille üles kaalub.Kui nüüd linnavõimudele midagi tõsiselt ette heita, siis on see nende kaootiline planeerimine. Sellega seoses on nii mõnedki küsinud, et kui linnavalitsuse plaan oli peatänava liikluskoormust vähendada, siis kas poleks seda saanud odavamalt teha? Näiteks paigutades tänava otsa miskid lillepotid või muud dekoratiivsed asjandused? Või oleks aidanud tõkkepuu koos liiklusmärgiga?Saan aru, et linnal on raha vähe või pole seda üldse, aga seda enam võinuks ette näha, et kui Posti tänaval autojuhid enam sõita ei taha, hakatakse liikuma mööda kõrvaltänavaid. Sest see, et vanalinna või lossiõue või Krahviaia kuulsatele suveüritustele enam üldse autoga ei pääse, ei saanud ometigi eesmärk olla. Isegi Vaba ja Vee tänav on korda tehtud ja hulk parkimisplatse rajatud. Ja kui põhiline liiklus oligi kavas Metsa tänavale suunata, miks siis ei alustatud just kogu Metsa tänava korda tegemisest? Eriti Metsa tänava lossipoolsest otsast, kus ongi üks lipp lipi, lapp lapi peal, teine ots oli algusest peale märksa paremas korras. Seal olid isegi kõnniteed olemas, olgugi et kipakad, aga mida Metsa tänava teises otsas pole kunagi olnudki. Ja kellele oli vaja seda lilleklumpi sinna Tamme-Metsa-Jalaka risti? Sealt ei saa ju 180kilomeetrise tunnikiirusega läbi kihutada. Kui just pidurdamise vajadust rõhutada taheti, aidanuks ka lamavast politseinikust. Või saadi Euroopa rahade kasutusluba ainult tänu sellele klumbile?Hiljuti tõlkisin moskvalanna Tatjana Popova raamatut tema Haapsalusuvedest, kus on ka selline lõik:„Metsa tänav on justkui üleminekulüli vanalinna ja uusehitiste piirkonna vahel, sest on arhitektuuriliselt kirev. Kõrvuti väikeste silmapaistmatute majakestega „kõrguvad” siin kolme- ja neljakorruselised omavalitsusele kuuluvad paneelelamud. Kuid mida lähemale vanalinnale, seda vähemaks neid jääb, ja tänav omandab üha rohkem nukumaju täis pikitud mängulinna ilme. Erilist võlu lisavad sellele igivanad „küürakad” tänavad: Uus ja Koidula... Varastel kevadistel õhtutundidel valitseb Metsa tänaval täiesti teistsugune valgus. Tõenäoliselt tuleneb see puhtast selgest õhust ja kevadisest päikesest. Nii majad, puud ja isegi kõnnitee piirjooned omandavad neil tundidel erilise selguse ja mõningase akvarelse värvi, ehk nagu ütleb poeet: katused muutuvad läbipaistvaks ja värvid kristalseks.”Kas me ise oskamegi seda piirkonda nii poeetiliselt näha? Ja teha midagi, et see nii jääks? Praegu on selle tänavaosa „nukumajad” otsekui pommiaugus ja nende vundamendid on ohus. Linnavalitsus lubas, et kui raha on, tehakse see tänavajupp korda 2026. aastal. Loodame siis majadele parimat, kuigi järgmised kohalike omavalitsuste valimised on kavas 2026 sügisel ja kas siis saab kindel olla, et enne seda ei leita jälle mõnda remonti vajavat tänavat, mille ääres elab rohkem võimalikke valijaid kui Metsa tänava lossipoolses otsas?"Seda enam võinuks ette näha, et kui Posti tänaval autojuhid enam sõita ei taha, hakatakse liikuma mööda kõrvaltänavaid."ENE PAJULA, ajakirjanik


Kuidas valida ilusat .ee domeeni?(Sisuturundus)
Kui soovid oma veebisaidi jaoks luua professionaalse ja kvaliteetse internetiaadressi, on .ee domeen ideaalne valik. .ee domeen on Eesti rahvuslik domeenilaiend, mis annab su veebilehele kohaliku ja usaldusväärse identiteedi. Kuid kuidas valida endale ilusat .ee domeeni? Selles artiklis annan sulle mõned näpunäited, mida silmas pidada.
Mis on .ee domeen?
.ee on riiklik domeenilaiend, mis tähistab Eestit. See on üks populaarsemaid domeenilaiendeid Eestis, mida kasutavad nii ettevõtted kui ka eraisikud. .ee domeen loob tugeva seose Eesti turuga ja aitab luua usaldusväärset veebikohalolekut.
.ee domeeni saab registreerida https://host.ee -s.
Miks valida .ee domeen?
Valides .ee domeeni, annad oma veebilehele usaldusväärsuse ja seose Eestiga. See on eriti oluline, kui soovid jõuda Eesti turuni või luua sidemeid kohalike klientidega. .ee domeen mõjub usaldusväärselt ja annab sulle võimaluse eristuda teistest domeenilaienditest.
Kuidas valida ilusat .ee domeeni?
Otsi sobivaid märksõnu
Enne .ee domeeni valimist mõtle, millised märksõnad kirjeldavad kõige paremini sinu ettevõtet või veebisaiti. Kui soovid luua ilusat .ee domeeni, siis esimene samm on leida sobivad märksõnad, mis kirjeldavad sinu ettevõtet või veebilehte. Need märksõnad võivad sisaldada sinu ettevõtte nime, tooteid või teenuseid, mida pakud. Mõtle läbi, millised sõnad võiksid olla seotud sinu brändi või tegevusalaga ning kasuta neid domeeni valimisel. Otsi näiteks veebilehelt https://dn.ee märksõna, mida soovid kasutada oma domeenis. Selleks mine dn.ee lehele ja sisesta näiteks märksõna "domeen" ja dn.ee näitab, et sõna "domeen" kasutab 36 domeeni.
Kasuta lihtsat ja meeldejäävat nime
Hea .ee domeeni valikul on oluline kasutada lihtsat ja meeldejäävat nime. Liiga pikk või keeruline domeeninimi võib olla keeruline meelde jätta ja kirjutada. Vali lühike ja selge nimi, mis kõlab hästi ja jääb inimestele meelde. Hea oleks 5-6 tähte. Kui soovite domeeni reklaamida raadios või muudes suulistes kanalites, valige lihtne, selge ja meeldejääv domeen, mis on kergesti mõistetav ning ei vajaks ülekordamist või täpsustamist!
Arvesta brändi ja ettevõtte nimega
Kui sul on juba olemas bränd või ettevõtte nimi, siis proovi seda kasutada .ee domeenis. See loob sideme sinu brändi ja veebiaadressi vahel ning aitab sul luua ühtset ja äratuntavat kuvandit. Kui sinu ettevõtte nimi ei ole saadaval .ee domeenis, siis proovi leida lähedalt sarnane variant.
Väldi numbrite ja kriipsude kasutamist
Et luua ilusat .ee domeeni, soovitan vältida numbrite ja kriipsude kasutamist. Need võivad tekitada segadust ja muuta domeeni raskemini loetavaks. Lihtne ja selge domeeninimi on alati parem valik.
Väldi IDN domeenide kasutamist
IDN-domeenid (Internationalized Domain Names) võimaldavad kasutada domeeninimes täpitähti, erinevaid tähestikke ja muid mitte-ladina tähti. See annab võimaluse registreerida domeene, mis on kohalikule keelele või kultuurile sobivamad. Kuigi IDN-domeenid pakuvad mitmeid eeliseid, on nendega kaasnevad teatavad piirangud ja väljakutsed, mida tasub kaaluda. Mõned peamised põhjused, miks mõned inimesed võivad otsustada mitte kasutada IDN-domeene, on järgmised:
Tehnilised probleemid: IDN-domeenide kasutuselevõtt tõi kaasa mitmeid tehnilisi probleeme. Mõned vanemad veebibrauserid ja tarkvarasüsteemid ei pruugi korralikult toetada IDN-domeene või võivad neid valesti tõlgendada. See võib tekitada probleeme domeeninime õige kuvamisega ja võib mõjutada veebilehe toimimist.
Turvalisuse küsimused: IDN-domeenid võivad põhjustada turvalisusega seotud probleeme, eriti phishingu või kelmusega seotud rünnakute korral. Kuna IDN-domeenid võimaldavad kasutada erinevaid tähestikke ja tähti, on võimalik luua domeene, mis visuaalselt sarnanevad tuntud brändide või populaarsete veebisaitidega. See võib petta kasutajaid klikkima kahjulikel linkidel või sisestama oma isiklikke andmeid võltsitud veebilehtedel.
Ühilduvuse puudused: Mõned vanemad e-posti süsteemid ja DNS-serverid ei toeta täielikult IDN-domeene. See võib põhjustada probleeme e-kirjade saatmisel või domeeninime serveritele korrektselt juhtimisel. Lisaks võivad mõned veebiteenused, näiteks WHOIS andmebaasid, tõrjuda või kuvada valesti IDN-domeene.
Piiratud tugi registripidajate poolt: IDN-domeenide toetamine võib erineda registripidajate vahel. Mõned registripidajad ei pruugi pakkuda laia valikut IDN-tähestiku variante või võivad rakendada lisakulusid IDN-domeenide registreerimisel või haldamisel. See võib piirata valikuvõimalusi ja suurendada registreerimisega seotud kulusid.
Kontrolli domeeni saadavust
Enne lõpliku otsuse tegemist kontrolli kindlasti, kas sinu soovitud .ee domeen on saadaval. Selleks võid külastada domeeni registreerimise teenusepakkujaid nagu Host.ee, kus saad teha otsingu ja vaadata, kas soovitud domeen on saadaval. Kui soovitud domeen on juba registreeritud, siis proovi leida alternatiivne nimi või mõni teine laiend.
Kiire ja lihtne registreerimisprotsess
Host.ee registreerimisprotsess on kiire ja lihtne. Saad sisestada soovitud .ee domeeni nime otsingusse ja kui see on saadaval, jätkad registreerimisega. Host.ee juhendab sind läbi vajalike sammude ning pakub selget teavet registreerimistasude ja perioodide kohta.
Mõistlikud hinnad ja paindlikud paketid
Host.ee pakub mõistlikke hindu .ee domeeni registreerimiseks.
Domeeni haldamine ja lisateenused
Host.ee võimaldab sul hõlpsalt hallata oma .ee domeeni. Saad muuta DNS-seadeid (DNS-i kohta saate lugeda rohkem https://dns.ee), suunata domeeni teisele veebiserverile või luua alamdomeene. Lisaks pakuvad nad ka tehnilist tuge, et aidata sind domeeni seadistamisel või muudes tehnilistes küsimustes.
Järeldus
Kui soovid valida ilusat .ee domeeni, on oluline läbi mõelda märksõnad, kasutada lihtsat ja meeldejäävat nime ning arvestada brändi ja ettevõtte nimega. Väldi numbrite ja kriipsude kasutamist ning kontrolli domeeni saadavust enne registreerimist. Host.ee on usaldusväärne registraator, kes pakub kiiret ja lihtsat .ee domeeni registreerimise teenust, mõistlikke hindu ning võimalust hõlpsalt hallata oma domeeni.


Eerik Heldnale makstakse politseipensioni edasiTallinna ringkonnakohus tühistas eile Harju maakohtu määruse, millega keelati Eerik Heldnale 481,72 euro suuruse politseipensioni välja maksmine.Kohus märkis, et kahtlustatava roteerimisega seotu ei ole üheselt hinnatav mustvalge olukord ning väärib põhjalikku ja sisulist süüvimist nii kõigi oluliste faktiliste asjaolude tuvastamiseks kui ka mitmes õiguslikus nüansis.„Riigikohus on öelnud, et kohtumääruses peavad sisalduma põhjendused, miks tagamisabinõu kohaldamata jättes võib otsuse täitmine osutuda raskendatuks või võimatuks. Ringkonnakohtu hinnangul on maakohtu määruses esitatud sellekohased põhjendused ebapiisavad,“ selgitas ringkonnakohus.Ringkonnakohus märkis, et arvestades kahtlustatava tausta ja summat, mis võidakse väljateenitud aastate pensioni nõudeõigusena konfiskeerida, ei ole kohtul põhjust eeldada, et kahtlustatav võiks hakata muutma end varatuks või vara peitma ja raskendama konfiskeerimisotsuse täitmist. Kohtu hinnangul on põhjendatud arvata, et kahtlustatav on rahasumma tasumiseks majanduslikult piisavalt kindlustatud ja kahtlustatava isikut arvestades on vähetõenäoline, et ta hakkaks tulusid varjama.Seetõttu tühistas ringkonnakohus arestimismääruse ja vabastas kahtlustatava vara aresti alt. Harju maakohus keelas prokuratuuri taotlusel kelmuse kahtlustusega Heldnale politseipensioni väljamaksed, sest tegemist võib olla süüteo abil saadava tuluga. Maakohus põhjendas, et kuna Heldna ei ole PPA-s tunnistajakaitseametnikuna tegelikult töötanud, saabki väita, et PPA-sse võtmiseks ja tema seesuguseks roteerumiseks maksuametisse puudus vajadus.Maria Entsik tuli eile lagedale ka uue asjaoluga: kui Heldnale ja Elmar Vaherile on esitatud kahtlustus kelmuse paragrahvi järgi, siis Entsiku sõnul kaalub prokuratuur süüdistust esitades alternatiivse võimalusena usalduse kuritarvitamise katse koosseisu. Selle järgi oleks Vaher täideviija ja Heldnat süüdistataks sellele kihutamises. 1 Aleksander Pihlak"Kohus tühistas arestimismääruse ja vabastas Heldna vara aresti alt."Eerik Heldna sai väikse võidu.


Kelmuses kahtlustatav Eerik Heldna lõhkas pommi: kapo on ise sama pättust teinud!Kaitsepolitsei endise asedirektori, pensionikelmuses kahtlustatava Eerik Heldna kohtuprotsessil teatas tema kaitsja, et kapo peadirektor Arnold Sinisalu on ise saanud hakkama täpselt sama teoga, mida nüüd Heldnale ja politseiameti eksjuhile Elmar Vaherile süüks pannakse.„Pensioniõiguse trikitamise Eesti meistriks võib pidada kapo peadirektorit Arnold Sinisalut,“teatas Heldna kaitsjaMargus Kurm (pildil). Mida Kurm sellise väitega täpselt silmas peab?Juhtum jääb samasse ajajärkuEerik Heldnale eripensioni määramisega ja puudutab aastakümneid kapos töötanud endist osakonnajuhti Enet (Õhtuleht ei avalda naise täisnime), kes lahkus sealt 2009. aastal.Tolleks ajaks oli Enel kapos staaži 18 aastat, üheksa kuud ja 20 päeva. Eripensioni saamise nõuete täitmisest lahutas teda toona aasta, kaks kuud ja kümme päeva.Kurmi väitel lahkus varem komissarina kapos töötanud Ene tüliga. Ene kõrgest ametikohast ilma jätnud toonane kapo peadirektor Raivo Aeg mäletab aga sündmusi veidi teisiti.Ene roteerub sarnaselt Heldnaga„Mina ei tea, et meil oleks nüüd tüli olnud. Ta oli pikalt oma ametis olnud ja ma panin sellele osakonnale lihtsalt uue juhi. Mingi aeg seejärel läkski ta meilt kapost ära. Teinekord vajavad inimesed sellist rutiinimuutust elus,“ meenutab Aeg.Viis aastat hiljem asus Ene tööle välisluures ja ühel hetkel kerkis päevakorda tema eripensioni küsimus. 2018. aasta 1. juunist vormistatigi Ene osakoormusega tagasi tööle kaposse. Osakoormus oli 0,1 kohta ja põhjus selles, et julgeolekuseadus nõuab eripensioni saamise tingimusena erruminekut otse kapost.Ene kaposse naasmise aeg jääb perioodi, kui riigikogus oli viimasel lugemisel eripensionide kaotamise seadus. Ene töölevõtjaks oli temasse väidetavalt alati soosivalt suhtunud peadirektor Arnold Sinisalu. Niisuguse 0,1-ametikohaga oli Ene kapo palgal 2019. aasta viimase päevani.Järgmisel päeval, 2020. aasta 1. jaanuaril vormistati Ene Kurmi väitel kaposse tööle juba täiskohaga ja juba samal päeval roteeriti ta tagasi välisluuresse, kus ta niigi kuus aastat oli töötanud.„See on ju täpselt sama nagu Vaheri-Heldna juhtum. Prokuratuur on retooriliselt küsinud, miks oli politseil vaja võtta tööle inimest ja kohe roteerida asutusse, kus ta juba töötab. Sama võiks küsida Arnold Sinisalult,“ pakub Kurm.Prokurör: tuleb uuridaEndise prokurörina arvab Kurm vastust teadvat. Kuna Enel oli selleks ajaks vanust juba üle 50 ning nõutav eripensioni staaž täis, võinuks ta niigi rahulikult erru minna.Kurmi hinnangul oli selline käik tingitud vaid soovist hakata hiljem saama veelgi suuremat eripensioni. Sest iga teenistusaasta üle 20 annab pensionile lisa kaks ja pool protsenti. Ja just see oli Ene isiklikes huvides, leiab Kurm.Kohtus Kurmi sõnavõttu kuulnud riigiprokurör Maria Entsik (pildil) leidis, et seda näidet tuleks kaitsepolitseis eraldi uurida.„Väga usutav. Kapo uurija kuulab üle oma peadirektori ja tõde ongi teada,“ ironiseeris Kurm.Kaitsepolitsei büroojuht Harrys Puusepp kommenteeris esmaspäeval kohtus kõlanud väiteid nii: „Me ei võta kedagi kaitsepolitseisse näiliselt tööle, vaid ikka päriselt. Kui see on põhjendatud, siis roteerime oma töötajaid teistesse asutustesse. Ikka päriselt.“Varem Estonia huku uurimist juhtinud Margus Kurm asus nüüd ründama ka riigiprokuratuuri, kelle argument tema kaitsealuse Eerik Heldna süüdistamisel olevat, et Heldnale loodi tema töölevõtmiseks politseisse eraldi töökoht. Selleks oli ametikoht keskkriminaalpolitsei tunnistajakaitseüksuses, mille koosseisu suurendati kuue inimese võrra.Need kohad täideti Heldna ja nelja toona välisluureametis töötanud endise politseinikuga, kes otsisid samuti võimalust eripensioni huvides politseisse naasta. Ka nemad roteeriti kohe samal päeval välisluuresse tagasi, kuid neid pensionikelmuses ei kahtlustata.Kaitsja Kurmi väitel on eraldi ametikoha loomise etteheide prokuratuurilt sobimatu, sest nad ise on samamoodi käitunud. Kurm toob näiteks endise riigi peaprokuröri Lavly Perlingu, kellest sai ametist lahkudes lihtsalt juhtiv riigiprokurör ligi 5000eurose palgaga.Kui prokuratuuri põhimäärus näeb ette, et juhtiv riigiprokurör juhib mõnda prokuröride osakonda, siis Perlingul oli vaid ametkoht ilma osakonnata. „Et seda ametikohta tegelikult prokuratuuril vaja polnud, tõestab see, et keegi teine peale Lavly Perlingu pole seal töötanud ja varsti pärast tema lahkumist koht kaotati,“ väidab Kurm.Ringkonnakohtus selgus esmaspäeval ka asjaolu, mis prokuratuuri ja kapo seisukoha järgi kinnitavat, et Heldnal polnud mingit soovi tegelikult politseisse tööle naasta.Nimelt leiti Heldna arvutist tema enda koostatud CV, kus ta mainib küll oma roteerumise perioodil teenistusi sõjaväeluures ja maksuametis, kuid jätab mainimata ametikoha politseis.„Veri ajas rähni puu otsa.“Heldna vaatenurgast olevat see prokuratuuri väide tugevalt kallutatud, sest samasse ajajärku jääb tema kandideerimine riigiprokuratuuri sideohvitseriks USAsse, kus Heldna jäi konkursil teiseks.Konkursile saadetud CVs olevat tema politsei ametikoht ilusasti kirjas ja selle mainimata jätmine olevat seda kummalisem, et konkursi komisjonis istus toona ka nüüd Heldna kriminaaluurimist juhtiv riigiprokurör Maria Entsik.Lisaks põrmustavat prokuratuuri väite Heldna mitmed samaaegsed kandideerimised muudele ametikohtadele politseis. Selle kinnituseks on Heldna e-kirjad konkursiga seotud politseinikele, kus ta põhjendab politseisse naasmise soovi sellega, et „veri ajab rähnipoja tagasi puu otsa“. Ühe sellise konkursi Heldna lõpuks võitiski ja maikuust alates pidi temast saama Eesti politsei sideohvitser Euroopa Liidu missioonil Ukrainas.ESIMENE VÄIKE VÕIT: kohus vabastas aresti alt Heldna varaKuna kaitsepolitsei endine asejuht Eerik Heldna oli väidetava kelmusega teeninud eripensionina üle 5000 euro tulu, lasi prokuratuur arestida kogu Heldna vara. Tallinna ringkonnakohus otsustas esmaspäeval, et selline käik on ebaproportsionaalne ja vabastas vara aresti alt.Heldna jõudis alates 2022. aasta maikuust kuni tänavu kevadeni saada eripensioni kokku 5293 eurot ehk 481 eurot kuus. Tagamaks väidetava kelmusega saadud tulu hüvitamist, taotles prokuratuur Heldna kogu varale aresti ning Harju maakohus selle taotluse 21. aprillil ka rahuldas.Kuna Heldna pidas sellist sanktsiooni selgelt ebaproportsionaalseks talle esitatud kuriteokahtlustusega, vaidlustas ta maakohtu määruse ringkonnakohtus. Viimane tühistaski maakohtu 21. aprilli määruse ja vabastas kahtlustatava vara aresti alt. Määrust ei saa edasi kaevata.Kohus märkis, et kahtlustatava roteerimisega seonduv ei ole üheselt hinnatav, mustvalge olukord ja väärib põhjalikku, sisulist süüvimist nii kõigi oluliste faktiliste asjaolude tuvastamisel kui ka mitmetes õiguslikes nüanssideks.Kohus märkis, et kahtlustatava tausta ja temalt nõutavat summat arsides.vestades ei ole põhjust eeldada, et Heldna võiks end asuda muutma varatuks või vara peitma. Kohtu hinnangul on põhjendatud arvata, et kahtlustatav on 5293 euro tasumiseks majanduslikult piisavalt kindlustatud ja on vähetõenäoline, et ta asuks tulusid varjama.HUVITAVAD ARENGUD: Stanislav Moškov Tallinna ringkonnakohus arutas esmaspäeval Eerik Heldna (pildil) vara aresti alt vabastamist.RISTO BERENDSON