Teetööd Tallinna kesklinnas on viinud poelt kliendid, kuid linn soovib samal ajal reklaamimaksuPrinteritarvikuid müüva poe Kasseti Expert omanik Jaanus Aule ütles, et teetööd kesklinnas on tunduvalt vähendanud kaupluse klientide arvu. Olukorra teeb veelgi keeruliseks, et linn küsib ettevõtelt teeremondi ajal reklaamimaksu, kuna kauplusel on aknale kleebitud sooduskampaaniast teavitavad kleepsud.«Kliente pole. Eile käis üks inimene,» ütles Aule Postimehele.
Kasseti Ekspert asub Gonsori tänaval alguses. Üle tee asuv Pronksi tänav on alates oktoobrist täielikult suletud, samuti nagu paarisaja meetri kaugusel asuv Gonsori-Laikmaa ristmik.
Aule sõnul arvavad paljud kliendid seetõttu, et poele ei pääse ligi, ehhki maja juurde saab sõita teiselt poolt, Reimani tänava kaudu. Tõsi, see on oluliselt ebamugavam, kuna tegemist on tupiktänavaga. Praegu saab kauplusele läheneda saab ainult ühest, mitte neljast suunast nagu enne teeremonti.
Autoga poodi tulek sageli oluline, kuna kauplus teenindab sageli ärikliente, näiteks väikeseid kontoreid.
Ettevõtte kodulehel on selgitused ja skeem, kuid hoolimata sellest on klientidel kohalesaamisega probleemid.
«Öeldakse, et on äririsk.»

Hüvitist ei saanud

«Gonsoris on see jama juba kolmandat umbes 10 aastat jooksul,» lausus Aule.

Hüvitist tee sulgemise pärast Aule kordagi saanud. Ta ütles, et pöördus linnavalitsuse poole mõned aastad tagasi, kui eelmine teeremont käis. «Öeldakse, et on äririsk,» ütles Aule linnavalitusest saadud tagasiside kohta.
«Nemad kolmandat korda songivad neid torusid. Nad ehitasid seda Gonsori tänavat ümber ja siis ütlesid, et see on äririsk,» ütles Aule pahaselt. Umbes viis aastat tagasi, kui Gonsori tänavat uuendati, kaotas linn poe olevad parkimiskohad. Nad põhjendasid seda liiklusohtlike olukordade ennetamisega.

Linn soovib maksu

Aule sõnul pöördus tema poole linna esindaja, kes teavitas, et peagi peab ettevõte hakkama tasuma reklaamimaksu. Printeritarvikute poe klaasil on reklaamkleepsud, mis teavitavad sooduskampaaniast. Linnavalitsuse esindaja väidab, et tegemist on avaliku pinnaga. Aule mõistab, et reklaam on näha avalikule tänavale, kuid maksu kehtestamist praegusel hetkel peab ta ebaõiglaseks, kuna teeremondi tõttu liigub tänaval väga vähe inimesi.
«Siit käib päeva jooksul kolm ehitustöölist edasi-tagasi läbi,» ütles Aule.

Sooduskampaania kleepsud poe Kasseti Expert aknal. Linn soovib kleepsude eest reklaamimaksu.
Erakogu

«Ikka nõuavad. Raha tahavad saada. Keeravad tänavad kõik kinni ja siis ütlevad, et maksa ikka reklaamimaksu,» ütles nördinud Aule.
Tallinna veebilehel on kirjas, et linnal on vastavalt seadusele õigus koguda reklaamimaksu eraomandis olevatelt kinnistutelt, kui reklaam on avalikusele suunatud. Maksumäär on 0,55 eurot kalendipäeva ühe reklaapinna ruutmeetri kohta. (30 päeva kohta 16,5 eurot)
Postimees pöördus konkreetse juhtumi kommentaariks Tallinna linna esindajate poole, kuid nad ei vastanud e-kirjale kahe päeva jooksul.
Tallinna abilinnapea Vladimir Svet ütles oktoobris, kui Pronksi tänav suleti, et mõistab kõigi liiklejate ebamugavusi.

Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart rääkis 10. mail toimunud pressikonverentsil teeremontide kohta, et kahjuks on praegu kokku langenud kaks suurt teetööd.
«Meie plaanis oli, et Jõe-Pronksi tööd algavad varem, aga hanke tulemused ei tulnud õigel ajal, mistõttu algasid remonttööd hiljem. Kui meie ei oleks alustanud Vanasadama trammitee objektiga, siis oleks tekkinud oht, et me ei jõuaks õigeks ajaks objekti lõpuni remontida ja tekiks probleem välisfinantseerimisega,» rääkis Kõlvart.
Vanasadama trammitee ehitamise tõttu on suletud Gonsori-Laikmaa ristmik, mis asub poe vahetus läheduses.


Tampere elanik jättis deklareerimata Youtube’ist saadud reklaamitulu summas 160 000 eurot, mõisteti süüdi maksupettusesPirkanmaa kohus karistas 1985. aastal sündinud Tampere elanikku maksupettuse eest kaheksakuulise tingimisi vangistusega.
Kohtu hinnangul pandi kuriteod toime aastatel 2018–2021, vahendab Yle.
Tamperes elava välismaalase nimel oli YouTube’i kanal, mis edastas uudiseid Aafrikast. Ta sai kanalilt reklaamitulu, kuid tulult makse ei tasunud. Maksuameti andmetel sai ta reklaamitulu kokku üle 160 000 euro.
Kohus mõistis isikult maksuhaldurile välja hüvitise maksude maksmata jätmise eest enam kui 37 000 eurot.
Maksuhalduri andmetel maksustatakse sotsiaalmeedia tegevusest saadud tulu nagu muud tulu. Maksustamises ega maksuseadusandluses ei ole välisriigi tulude kohta erisätteid, kuid tulu maksustatakse ja mahaarvamisi tehakse üldreeglite järgi.
Süüdistatav väitis, et tema kontole laekuv reklaamitulu ei kuulunud talle, vaid teisele isikule. Kohus ei pidanud seda usutavaks.
Kohtuotsuse saab edasi kaevata ringkonnakohtusse.


Johanna-Maria Lehtme tõus ja langusSlava Ukraini juhi Johanna-Maria Lehtme lahkumine riigikogust ja Postimehe otsus võtta temalt ära aasta inimese tiitel olid ainuõiged otsused, sest Lehtmet tabanud süüdistuste ja kahtlustuste koorem osutus juba liiga suureks.
Postimehe otsus kõigepealt Lehtmele aasta inimese tiitel anda oli kantud tõekspidamisest, et selle tiitli saab inimene, kes on Eestis oma tegevusega kuidagi silma paistnud. Praegust Ukraina sõda arvestades oli vaja ka selle tiitli seotust ukrainlaste abistamisega. Pole kahtlust, et Lehtme tegevus innustas paljusid eestlasi ukrainlastele heas usus annetama.
Ent nüüd on see usaldus kadunud ja see on ka põhjus, miks Postimees otsustas aasta inimeste tiitli Lehtmelt ära võtta. Lehtme tegevus lummas toona paljusid, luues soodsa fooni Ukraina abistamiseks. Postimees kavatseb edaspidigi aasta inimese tiitlit välja anda, kuid muidugi teeb Lehtme juhtum meid varasemast ettevaatlikumaks.
Osa tiitli äravõtmise põhjusest seisneb ka asjaolus, et Lehtme ise pole suutnud ega tahtnud avalikkusele oma tegevuse tagamaid selgitada. Ajakirjanduses kõlanud süüdistused on kasvanud kui lumepall ja oli selge, et säärase koormaga oli pea võimatu jätkata ka riigikogus.
Seda imelikum on kuulata Lehtmet kaitsma kiirustanud Eesti 200 kommentaare, mille järgi oli tema lahkumine riigikogust justkui mingisugune kangelastegu. Säärane seisukoht iseloomustab hästi Eesti poliitkultuuri, mis lubas kahtlaste tegudega vahele jäänud ministritel maanduda riigikogus. See, et tuleks lahkuda ka riigikogust, tundus peaaegu mõeldamatu.
Kuid on selge, et plekk on erakonnal juba praegu küljes ja kui näiteks sama erakonna välisminister Margus Tsahkna kõneleb Ukrainast, meenub enamikule olgu või tahtmatult Lehtme.
Tegelikult on Eesti 200-le kasulik ilma Lehtmeta riigikogu. Mida kiiremini suudab erakond end Lehtmega seotust distantseerida, seda paremad on tema ellujäämisvõimalused järgmiste valimisteni. Kuid on selge, et plekk on erakonnal juba praegu küljes ja kui näiteks sama erakonna välisminister Margus Tsahkna kõneleb Ukrainast, meenub enamikule olgu või tahtmatult Lehtme. Kuid see kõik ei tähenda, nagu peaks Eesti loobuma oma ametlikust välispoliitilisest joonest aidata Ukrainat otse ning toetada ühtlasi Ukraina abistamist diplomaatiliselt rahvusvahelistes organisatsioonides.
Muidugi – ja seda tuleb korduvalt rõhutada – peavad süüdistused Lehtme kohta ka paika pidama ja sestap tuleb riigiprokuratuuri uurimist võtta täie tõsidusega. Eesti riik peab siin tegema tihedat koostööd Ukraina võimudega tõe väljaselgitamiseks.
Ent praeguseks on juba selge, et rahva usaldus Slava Ukraini vastu on saanud ränga hoobi. Oleme varem juhtkirjas kirjutanud, et ennekõike kannatavad sellest ukrainlased. Ukrainlaste kannatused aga tähendavad paraku võitu Venemaale. Kui peaks vastama tõele väide, nagu lõiganuks Lehtme ja temaga seotud inimesed annetustelt Ukrainale isiklikku kasu, on tegemist äärmiselt küünilise loo ja Eesti ajaloo ühe suurima petuskeemiga.


Epistel vee mürgitamisest ja väljapressimisestKatarine Rosalie epistlid67. osaArmas rahvas, olgu Universumi arm ja õnnistus sinuga, sest nüüd läheb seda vaja tõesti. Roimaerakond on asunud vasturünnakule, sest ta ei kavatsegi vaikides pealt vaadata oma valitsuse ja koalitsiooni malenupukeste kukkumist selles valguse ja pimeduse jõudude lahingus, mis parajasti käimas on! Kuid ta, õnnetu, ei aima, kui suur ja eepiline see võitlus on ning kui lootusetu ning hädine on tema katse vastu panna neile suurtele muutustele, mis maailmas aset leiavad, kui Valgus peab sündima. Seepärast panebki ta toime üha uusi nurjatusi ja mässib ennast üha rohkem puntrasse, lootes, et rahvas ei saa aru, et just tema on nende toime pandud pahategude taga!Nii püüab Roimaerakond nüüd peatada obstruktsiooni joogivee mürgitamisega üle terve riigi. No väljapressimiseks ikka! Et kui meie mehed obstruktsiooni ei lõpeta, siis mürgitavad terve Eesti ära. Alustati mõistagi Saaremaalt - küllap oled sinagi, mu armas rahvas, sellest uudiseid kuulnud? Saaremaa kaevudesse, veesoontesse ja veetorustikesse on puistatud senitundmatut mürgist ainet, mis inimesed seest õõnsaks peab tühjendama, nii et pärast nädalatepikkust piinlemist jäävad neist tualetipoti ette maha veel ainult nahk, juuksed ja prillid. Sa armas aeg, kuidas Saaremaa selle häda käes kannatab! Vanainimesed, naised, lapsed - kõik eranditult!Saatsin kohe välja tuvi Maaru Universumilt selle hullu loo kohta lähemat teavet tooma, ja ise haarasin pihku oma Energiaspiraali, selle voodi vedru, milles inimene on ära surnud ja millel seetõttu on side Teise Maailmaga, ning avasin oma Kolmanda Silma. Ja ma nägin täpselt, mis seal oli juhtunud ja milline kuritöö seekord oli meie valitsuse ja koalitsiooni poolt toime pandud.Irja Lutsar oli muidu see põhimees, kes kokteili valmis segas, tema tunneb hästi igasugu mürkisid ja teab, kuidas need inimestele mõjuvad. Alguses oli neil plaan küll riigikogus see opositsioonile sisse joota, et nad kogu aeg peldiku vahet jookseksid ja neil poleks aega enam arupärimisi esitada ja kõnesid pidada. Aga see ei läinud neil läbi! Meie mehed ja naised tegid seal lihtsalt nii suure hooga tööd, kaitsesid eesti rahvast maksutõusude ja homoseaduse eest, neil polnud aega vahepeal süüa ega juuagi. Puhvetisse nende jaoks valmis pandud mürgitatud joogid ja söögid ootasid asjata. Kuni juhtus hoopis see, et hulk koalitsiooni saadikuid sinna tuli ja need salaja meie meeste eest ära sõid ja jõid, et ise letist ostma ja raha maksma ei peaks. Sellepärast saal koalitsioonist nii tühi oligi! Juku-Kalle ja mõnigi teine veel oli kohe ikka väga pikalt kadunud, enne kui korraks kahvatu ja higisena tagasi tuli - et siis peagi uuesti kiirustades saalist kaduda. Teadagi kuhu! Ütleb ju vanasõnagi, et kes teisele auku kaevab, see ise sisse langeb.Eks siis sai Roimaerakond aru, et niimoodi riskida teinekord enam ei maksa, muidu pole nende poolt varsti enam kedagi hääletamas, kui vaja peaks minema. Ja nõnda mindigi hoopis väljapressimise teed. Hoiatavaks näiteks võeti esialgu Saaremaa. Kaja käsul ronis Hussar ise läbi kõik Saaremaa kaevud ja Ants Laaneotsa juhtimisel viidi läbi erioperatsioon Kuressaare veepuhastusjaama pääsemiseks, et seal terve linna veevarude kallale pääseda. Jubeda ning õela naeru saatel tõmbas Kaja seal siis ise büretilt näpitsa maha ja lasi selles olnud veniva roosa löga linnakodanike kodude, haiglate ja lasteaedade poole suunduvate veetorustike alguspunkti. Ja nii see õudus Saaremaal lahti päästetigi.Paar päeva lasti senitundmata taudil Saaremaal möllata, enne kui riigikogus vanematekogu kokku kutsuti ja neile suure saladuskatte all ultimaatum esitati: kas lõpetate obstruktsiooni otsekohe, või muidu levib see Saaremaa salapärane kõhutõbi veel raskemas, lausa surmavas vormis üle terve Eesti. Nii sõideti taas kord eesti rahvast teerulliga üle ja pressiti meie meestelt välja järeleandmine, sest erinevalt Roimaerakonna mafiosnikutest on opositsioonierakondadel veel riigimehelikkus alles. Nemad kaitsevad rahvast kas või oma elu ja ihu hinnaga, ja just rahva kaitseks lõpetati hetkel ka obstruktsioon, enne kui terve rahvas ära mürgitatakse.Sest kuni elab ja on tervise juures meie rahvas, seni elab ka EKRE ja seni teevad Valgustöötajad väsimatult oma tööd eesti rahva hüvanguks. Ja ära karda, mu armas rahvas! Kui mürgitamiste oht on kõrvaldatud, küll siis jätkatakse ka obstruktsiooniga, sest meie võit on kindel! Seda kinnitab mulle ka Universumist tagasi jõudnud tuvi Maaru, loorberioksake noka vahel. Ja see on täiesti kindel märk, mis meile antud.AIDI VALLIK, kolumnist


Ühe skandaali anatoomia: Johanna-Maria Lehtme tee riigikokku. Ja sealt väljaNädal pärast riigikogu valimisi hakkas veerema pall, mis pole tänasekski veel peatunud. Üks konteksti ja tagajärgi arvestades lakooniline pressiteade lükkas doominoefektina käima paljastuste laviini, mis muu hulgas on ohtu seadnud MTÜ Slava Ukraini lokulööja Oleksandr Tšernovi elu ja röövinud temalt vähemalt praegu vabaduse.Nädal pärast riigikogu valimisi hakkas veerema pall, mis pole tänasekski veel peatunud. Üks konteksti ja tagajärgi arvestades lakooniline pressiteade lükkas doominoefektina käima paljastuste laviini, mis muu hulgas on ohtu seadnud MTÜ Slava Ukraini lokulööja Oleksandr Tšernovi elu ja röövinud temalt vähemalt praegu vabaduse. Slava Ukraini eestvedaja Johanna-Maria Lehtme esmapilgul üllas algatus andis talle koha riigikogus, kuid nüüd võttis selle talt ka ära. Kuidas asjad on nii kaugele arenenud?
Tükk tüki haaval on meediaväljaanded kokku pannud puslet Slava Ukraini taga, kõiki neid seoseid, avastusi, inimsuhteid, ettevõtteid, tegutsemisi Ukrainas. Nagu näiteks lugu Annika Arrasega.
Kolm nädalat tagasi andis Johanna-Maria Lehtme intervjuu Postimehele. Selles oli ka järgmine lõik.
Aastataguses Postimehe intervjuus oli juttu ka sellest, millega varem tegelesite. Üks töökoht oli Milttoni konsultant. Meie teada töötasite samal ajal ja enne seda ka Milttoni juhi Annika Arrase abilisena. Miks teil Arrasega töösuhe katkes?
Ma pean Arrasest väga-väga lugu.
Teid ei lastud lahti, vaid otsustasite ise lahkuda?
Minu arvates me ikka lahkusime kokkuleppel.
Meil on info, et see töösuhe lõppes väga järsult ja negatiivselt ning põhjus oli see, et teid tabati meie allikate väitel valetamiselt, pettuselt ja võltsimiselt.
No need väited ei vasta tõele. Aga eks ma pean maksuameti lehelt töötamise registrist vaatama, kuidas see töösuhe lõppes.
Selle intervjuu ilmumise ajal ei olnud Annika Arras valmis juhtumist avalikult rääkima. Nüüd on. Lühidalt: Arrase sõnul töötas Lehtme mõned aastad tagasi tema abilisena Euroopas korraldatud koolitusprojektide juures. Neil tekkis väga hea ja usalduslik suhe. Nii usalduslik, et kui Arras sõitis välismaale puhkama, jättis ta oma ID-kaardi ja PIN-koodid igaks juhuks Lehtme kätte. Ja siis varises kõik kokku: Arras avastas, et Lehtme on valetanud, petnud, võltsinud dokumente ja varastanud suure hulga raha.
Hoop oli mitmetasandiline. Professionaalne – Arras on edukas koolitaja ja tema enda maine sattus ohtu. Ja isiklik – keegi, keda jäägitult usaldad, petab sind.
«Johanna-Maria karakterist arusaamiseks soovitan vaadata seriaali «Inventing Anna»,» sõnab Arras. Nagu ka Postimehe kolme nädala taguses intervjuus kirjas, eitas Lehtme tollal, et tal oleks Arrasega mingeid probleeme olnud, ja väitis, et töösuhe Arrasega lõppes kokkuleppel. Võib ka nii öelda, kuigi teise poole vaatest: jah, teeme kokkulepe, kas paned varastatud raha tagasi või läheme politseisse.
Kogu see viie aasta tagune lugu oleks võinud jääda alatiseks nende hulka, millest teavad ainult üksikud inimesed. Aga eelmisel aastal sööstis Lehtme komeedina Eesti avalikkuse ette. Auhinnad, tunnustused ja riigikogu koht. Arras saatis mõnele inimesele sügisel küll sõnumi, milles hoiatas Lehtme eest ja soovitas ettevaatlik olla, aga keegi otseselt ei reageerinud.

Alustati koos Rotaryga

Mullu veebruari lõpus, märtsi alguses hakkas Tallinna Vanalinna Rotary klubi saatma Ukrainasse kiirabiautosid. Üksused ja haiglad, kellele neid saadeti, leiti Johanna-Maria Lehtme abikaasa, filmiprodutsendi (sealhulgas «Erik Kivisüdame» ühe kaasprodutsendi) Vitali Šeremetjevi kaudu. Õige pea Šeremetjev taandus MTÜ tegemistest.
«Meie tegelesime esialgu kiirabiautode ostmise ja toetajate leidmisega ning aitasime kokku panna suuremat žguttide projekti koostöös teiste abiorganisatsioonidega. MTÜ Slava Ukraini tegeles autode ja muu abi logistikaga ning sõjaväeüksuste ja haiglate vajaduste rahuldamisega,» meenutas Kristo Tohver, toonane eestvedaja Rotaryst, nüüdne Slava Ukraini nõukogu juht.
Veel märtsis oli Vanalinna Rotaryl projektis juhtroll, kuid aprilli alguses tõmbasid nad end aktiivsest tegevusest tagasi. Tohver meenutas, et nad aitasid Slaval mõtestada, mis neid eristab teistest organisatsioonidest – kiire abi otse abivajajateni. «Sõlmisime nendega lepingu, mille kaudu said ettevõtted Slavat toetada läbi meie, sest meile tehtavad annetused Ukraina jaoks olid ettevõtetele maksuvabad,» selgitas Tohver. Rotary raha kasutamine Slava kaudu lõppes sisuliselt juulis ning kokku aitas Rotary koos Slavaga Ukrainasse saata 90 sõidukit, meditsiinitarvikuid ja natuke toitu.
Mida kuu edasi, seda sagedamini hakkas tekkima mitmesuguseid muresid. Slava toodud autost avastati piiril salakaubana veetud e-sigaretid. Süüdlaseks jäi siin üks Harkivi ärimees, Lehtme ja Slava pääsesid totrasse olukorda jäänud ohvritena.

@import url('https://v.postimees.ee/graafikud/2023/slavaukraini/css/app.css');

Salapärane abilinnapea

ETV saatele «Pealtnägija» antud intervjuust tuli välja, et Lehtme sai loo kaaspeategelase, Slava Ukraini peamise koostööpartneri All for Victory eestvedaja, Lvivi endise abilinnapea Hennadi Vaskivi kontakti Ragnar Sassi käest. IT-ettevõtja Sass on üks suuremaid Ukraina toetajaid ja viinud sinna sadu autosid. Mõnda aega kasutas ta Vaskivi abi tollidokumentide vormistamisel.
Kui meedias kirjutati, et koostöö lõppes, kuna Vaskiv jättis Sassile maksmata arve endale tellitud auto iluvõre eest, siis tegelikult mängis rolli veel paar seika. Esiteks see, kuidas Vaskiv hakkas järsku eestlasi survestama, kuhu ja mis väeosadesse neid autosid saata tuleb. Ja samuti, kuidas Vaskiv seda koostööd esitama hakkas. Kui tegelikkuses oli tema roll väike ja tehniline – piiri peal abi tollidokumentide täitmisel – siis Vaskivi sotsiaalmeediakonto jättis mulje, et kõike tegi tema: otsis, tõi, viis ja võttis vastu autosid ning kusagil tagaplaanil virvendasid ka mingid eestlased. See pole kuritegu, aga näitab samuti meediateadlikkust: enda roll ja osalus tuleb oluliselt suuremaks bluffida kui tegelikkus.
On keeruline seletada, kuidas Hennadi Vaskiv oma taustaga Lehtme sõela läbis ning koostööpartnerina püsima jäi.
«Mida aeg edasi, seda rohkem oli näha, et kõik otsused olid teinud Hennadi ja Johanna. Meeskonda kaasati väga vähe,» meenutati Postimehele. Impulsiivsust oli väga palju. Otsused tehti tihti ümber. Kusjuures seda impulsiivsust ühe teise nurga alt meenutatakse nüüd ka Lehtme tugevusena: kui ta sõja esimestel kuudel Ukrainas hakkas käima, siis väga tihti juhtus nii, et seal sai ta aimu, et mõni senine koostööpartner ei vääri usaldust ja nendega katkestati kohe sidemed.
Teistpidi on muidugi nüüd keeruline seletada, kuidas Vaskiv oma taustaga selle Lehtme sõela läbis ning koostööpartnerina püsima jäi. Lehtme ise esitas väga julge põhjenduse: Ukraina julgeolekuasutused andsid Vaskivile oma õnnistuse. Esmapilgul kõlab jaburana, aga mõeldes, kui kiiresti ja järsku Ukraina jõuorganid «Tšernovi probleemi likvideerimisega» tegelema hakkasid, siis mine tea, milline «katus» Vaskivil Ukraina ametkondades on.
Juba mullu 28. mail sai Oleksandr Tšernov teada, et senisest abikaasast lahutav Lehtme ja Vaskiv elavad Dnipros samas toas. Sama nähti Lvivis Panorama hotellis. Armuafäär oli heategevusprojektis avalik saladus.
Juunis kutsus Slava nõukogu Lehtme vaibale. Muret tunti üldise tegevuskava, efektiivsuse, kiiruse pärast. «Neilgi tekkis tunne, et asi natuke seisab,» tõdes üks Slava ekstöötaja. Otsesemalt väljendas muret Lehtmele nõukogu liige Jaan Puusaag. «Johanna etteheidetega rahul ei olnud,» nenditakse nüüd.
Hiljem 2022. aastale tagasi vaadates tunnistas ka Lehtme, et suve algul olid asjad pingelised. Juunis-juulis langes annetuste maht 80 protsenti. Samal ajal hakkas Slava vaikselt oma taustatuumikust tühjaks jooksma. Eraldi võttes olid paljudel lahkujatel omad, igati ammendavad isiklikud põhjused – pere, erialane töö jms –, kuid paljudel juhtudel põletas sildu ka Lehtme kaootiline ja inimlikult küsitav juhtimisstiil. Mõni tundis lihtsalt, et ukrainlaste meetodid-viisid ei sobi neile üldse: korruptsiooni läbiimbumine sai tuntavaks mitte nii väga konkreetsete intsidentidega, vaid üldise suhtumisega.
Varjusurmast tuldi välja enam-vähem paralleelselt sellega, kui All for Victory kõrvale tekkis riiulifirmana IC Construction. Selle asemel, et asju ise Ukrainasse saata, keskenduti nüüd raha saatmisele ning vajaliku kraami muretsemisele kohapeal. Miks selleks oli vaja IC Constructionit, on siiani üks vastamata võtmeküsimus. Igatahes esitas IC Construction Slava Ukrainile kokku 25 arvet ja sai neilt 1,5 miljonit eurot. Fiktiivsena paistva ettevõtte paarisaja tuhande eurone aastakasum tuli ka ainult tänu Slava Ukraini ülekannetele.
Esimesed maksed neile tehti augustis. Kui esialgu olid summad tagasihoidlikud, siis sõduritele talvevormide kogumise kampaania «1000 kangelast lumes» ja abipakkide kokkupanekule keskendunud «Lootuse jõulud» liigutasid juba suuremaid summasid.

«Mina, Hennadi, Ženja ja Johanna seisime, ja siis Lehtme ütles, et ta ise räägib Ilmarile (Raagile), et kõik vormid ei ole valmis, kuid saavad valmis paari nädala pärast. Tegelikult ei olnud ka kuu pärast tervenisti valmis,» meenutas Oleksandr Tšernov talvevormi-saagat.
Erik Prozes

Tegelik boss

Kui sõja esimestel kuudel oli Lehtme dikteerivas rollis, siis Tšernovi meenutuste järgi oli ta alates septembrist sisuliselt ohjad üle andnud. «Ütles: «Küsi Hennadi käest. Ära küsi minult.» Ja kui ta ütles, et ma bossilt küsiks, siis olin väga üllatunud: «Sina oled ju boss.» Minu jaoks oli ta boss ühel lihtsal põhjusel: kuna tegemist on Tallinna tugevaima, suurima MTÜga,» rääkis Tšernov.
«Nad – Lehtme ja Vaskiv – on väga meediateadlikud, see paistis igalt poolt silma,» räägib üks Slava Ukrainiga seotud inimene. Selles pole midagi halba ja see on isegi vajalik. Kui Postimees Lehtmega intervjuu tegi, ütles Lehtme ka ise Ukrainas tegutsemist kirjeldades, et kõlab küll küüniliselt, aga nad pidid paari Ukraina MTÜga koostöö lõpetama, sest need polnud piisavalt nähtavad.
Ükstapuha kui siiras on abistamine, on see paratamatult võitlus tähelepanu ja emotsioonide pärast. Lehtme on kindlasti väga hea müügiinimene. Kui vaadata tema ja Slava Ukrainiga seotud sotsiaalmeediakontosid, võib leida sadu fotosid, millel Lehtme ja Vaskiv on kusagil rinde lähedal, kallistavad Ukraina memmekesi, tõstavad autokastist mingeid abipakke maha, jagavad neid tädikestele ja lastele, kallistavad karuse moega Ukraina võitlejaid. Kõik on ehe, kõik on tundeküllane.
Toetajatele on vaja näidata tegevust ja emotsioone. Aga tagantjärele võiks küsida, kas mitmemiljonilise operatsiooni juhtide ajakasutus on kõige parem ikkagi autokastist abipakke kätte ulatades. Juht peaks olema see, kes põrnitseb arvutiekraanilt dokumente ja arveid, peab nõu raamatupidajatega, otsib soodsamaid pakkumisi, suhtleb varustajatega – ent neist asjust me fotosid ei näe. Nagu pole ka fotosid neist töökodadest, kus gerilja-kiirabiautosid ehitati, nendest naistest ja õmblusvabrikutest, kus talvevorme õmmeldi. Tagantjärele on ka Lehtme öelnud, et ta ei tea, kes tegelikult neid autosid ehitasid või vorme õmblesid. Ehkki seegi jutt on vastuoludest pungil – kui sirvida eelmise aasta artikleid, on Lehtme talvevormidest rääkides öelnud, et tegi kõnesid otse tehastesse, et tellimusmahtusid suurendada, ja kandis ka ettemaksed ise üle.
Vaskivi valikud olid igas mõttes kummalised. Veel selle aasta veebruaris teatas ta meditsiinitarvikute saatmisest Lvivi. Tekkis küsimus: Lvivis on ülimalt kaasaegne ja rikkalik haigla. Miks ei saadeta abi puruks pommitatud piirkondades asuvatesse haiglatesse, kus abivajadus on pakilisem? «Hennadil on haiglapealikuga isiklik side, seepärast see sinna läkski,» spekuleeritakse.
Maineloomisest sai justkui A ja O. Süsteemne kuvandiga manipuleerimine oli kujunenud rutiiniks.
Maineloomisest sai igatahes justkui A ja O. Tšernov rääkis, kuidas sügisel, vahetult enne meedia kohalejõudmist pakiti väheseid talvevorme kaubikusse nii, et jääks mulje, justkui neid oleks tegelikust rohkem. Süsteemne kuvandiga manipuleerimine oli tolleks ajaks kujunenud rutiiniks. Kolleegid hakkasid avastama, et mitu kuud varem Eestist teele saadetud meditsiinitarvikud või autod on Lvivi-Dnipro ladudesse lihtsalt seisma jäänud. Postimehele on meenutatud, et Vaskivi põhjendus oligi olnud, et oodatakse Lehtme ja ajakirjanike saabumist, et siis meediašõu korraldada.
Näiteks üks röntgeni-sarnane aparaat, mida Tšernov Dnipropretovskis ühingu äripartneri Jevgeni Rõžikovi «baasis» nägi. Rõžikovile oli see toodud mullu mais, Tšernov nägi seda novembris ning üle anti see lõpuks tänavu veebruaris. «Kujutage ette, see lihtsalt seisis laos maist alates. Laos olid vitamiinid, ravimid, palavikurohud, kalaõli… Nägin, et C-vitamiini kehtivusaeg oli juba läbi,» rääkis Tšernov. «Kui alguses läks veel normaalselt, siis pärast... Nojah, autod seisid laos, Johanna tuli, palgati kaameramehed. Läksid ja tegid ilusti, kallilt, rikkalikult. Maikuus maksti video filmimise eest minu meelest 75 000 grivnat (1900 eurot – toim).»
Veel üks pisinäide: tänavu märtsis eksponeeris Vaskiv sotsiaalmeedias, kuidas ta läheb Bahmutisse. Teadjamad tuvastasid postituselt, et üks teele pandud auto oli Ukrainasse annetatud 2022. aasta esimeses pooles ehk ligi aasta varem.

Info jõuab Eestisse

Slava Ukraini nõuandev koda ei käinud sügisel paar kuud üldse koos ja kui käis, piirduti küsimustega stiilis, kas Lehtmel ja kaaslastel on rindel ohutus tagatud. Kui Rotary ja Slava leping detsembris ametlikult lõppes, siis enda tegevuste korrektsuses veendumiseks tellis Rotay aasta lõpus ka auditi – see oli korras. Auditit palus Rotary ka Slavalt. Lehtme lubas seda teha, kuid sinna see jäigi. Nõuandev koda, millega vahepeal oli liitunud ka Tohver, küsis küll uuel aastal üle, kaugel auditiga ollakse, kuid mingeid samme selle alustamiseks ei olnud tehtud.
Millalgi aasta alguses tekkis nõukogul kahtlus, või ehk oleks õigem öelda küsimus. Siis nägid nad esimest korda, et suured summad on läinud IC Constructionile. Raamatupidamisest tuli küsimus: kas IC Construction) on nüüd meie partner? Ka nõukogu liikmed ei osanud kohe midagi arvata, aga see, et IC Constructioniga on seotud samad inimesed, kes All for Victoryga, iseenesest ei tõenda midagi. «Tekkis lihtsalt küsimus, kas see on mingi jama või Ukraina raamatupidamise omapära,» räägib üks nõukogu liige.
Natuke enne valimisi hakkasid ka meediasse jõudma vihjed, et Slava Ukraini tegevuses on küsitavusi ja nõukogu liikmed on hakanud uurima, mis toimub. Postimees teadis, ERR püüdis uurida, ilmselt Delfi ka. Aga ei midagi konkreetset ega selget. Nõukogu liikmed valisid täieliku vaikimise taktika. Osaliselt sellepärast, et küsimusi oli rohkem kui vastuseid ja kui midagi selget pole öelda, siis ei tahagi öelda. Kindlasti oli mängus ka tõik, et kõik Slava Ukrainiga seotud inimesed tahavad siiralt Ukrainat aidata ja nüüd rääkida mingitest segadustest (eriti, kui veel midagi täpselt ei tea) – see võib kahjustada Ukraina aitamist ja Ukrainale kaasa elamist.
Vähemalt osa Eesti 200 juhtkonnast teadis enne riigikogu valimisi, et Slava Ukraini ja Lehtme kohta on tekkinud küsimused. Aga kui need küsimused esitati, vastasid nad, et see on poliitiline spinn.
Teiseks poliitiline kaalutlus. Üks nõukogu liikmetest, kellel olid tekkinud kahtlused Slava Ukraini, All for Victory ja Johanna-Maria Lehtme suhtes, oli Ilmar Raag. Aga Raag kandideeris Parempoolsete ridades ka ise valimistel ja juhtumisi samas Põhja-Tallinna ringkonnas kus Lehtmegi. See tähendab, et Raagi jaoks tekkis kohe dilemma: kui ma nüüd midagi ütlen, siis kohe väidetakse, et ründan oma poliitilist konkurenti.
Vähemalt osale Eesti 200 juhtkonnast oli juba natuke enne valimisi teada, et Slava Ukraini ja Lehtme kohta on tekkinud mingid küsimused. Aga kui neile need küsimused esitati, vastati kohe, et see on poliitiline spinn. Kusjuures mängu toodi Kristen Michali (RE) nimi, sest kuigi Michalil polnud mingist seost Slava Ukraini tegevusega, kandideeris temagi Põhja-Tallinnas.
Tollastest kuulujuttudest käis läbi ka kaitsepolitseiamet, nagu nemad oleks teadlikud ja nemad uuriksid. Kuid järelepärimise peale tuli vastus, et kapo ei uuri: jah, neilegi oli midagi vihjatud, aga ei midagi sellist, mida uurida.
Pärast valimisi muutus kõik. Slava Ukraini nõukogu teatas, et on tekkinud küsimused ja algatatakse revisjon. Väikese tähelepanujuhatusena võib lisada, et termini «nõukogu» asemel hakati kasutama väljendit «nõuandev koda». Selgus, et nõukoja-nõukogu liikmete endi seas oli teatav segadus, et mis on nende roll Slava Ukraini juhtumis. Kui tegemist oleks nõukoguga, siis oleks neil õigused ja juhatus (Lehtme) alluks neile, aga kui tegemist on ainult nõuandva kojaga (ja just seda see tegelikult oli), siis pole neil mingit otsest juriidilist rolli.
Nüüd on jõutud nii Ukrainas kui ka Eestis kriminaalmenetlusteni ning reedel otsustas Lehtme riigikogust taanduda. Tšernov on veendunud, et Lehtme teadis, et Slava Ukraini rahad lähevad «vasakule». Postimehele ütles ta, et Lehtme viis isegi sularaha Ukrainast välja. «Üle 10 000 euro ei saanud Ukrainast välja viia. Aga piiril vaadatakse, et kui sa ei ole ukrainlane, siis oled sa abistaja ja sind ei kontrollita.»


Odinets sai riigikogu LGBT+ kogukonna toetusrühma juhiksIda-Virumaalt riigikogusse valitud Kohtla-Järve linnavolikogu esimees, sotsiaaldemokraat Eduard Odinets valiti riigikogus rahvusvahelisel homo- ja transfoobia vastasel päeval moodustatud LGBT+ kogukonna toetusrühma esimeheks.Parlamendiliikmete ühenduse eesmärk on edendada koostööd riigikogu ning LGBT+ esindus- ja eestkosteorganisatsioonide vahel, algatada vajaduse korral kogukonda puudutavaid õigusakte ning arendada ühiskonnas dialoogi LGBT+ teemadel, edastas Sotsiaaldemokraatlik Erakond pressiteate vahendusel.
"Lisaks vajab LGBT+ kogukond rohkem empaatiat ja toetust ühiskonnas vallandunud debati taustal, mis pahatihti on väljunud viisakuse ja mõistlikkuse piiridest," märkis Odinets.
Toetusrühma aseesimeheks valiti erakonna Eesti 200 aseesimees Hendrik Terras ning sinna kuuluvad veel Jevgeni Ossinovski ja Reili Rand Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist ning Liisa-Ly Pakosta Eesti 200 saadikurühmast.
Eesti LGBT ühingu määratluse kohaselt tähendab LGBT+ lesbi, gei, bi, trans ning muu seksuaal- ja sooidentiteediga inimesi.
Lisaks LGBT+ toetusrühmale juhib Odinets riigikogus õiguskomisjoni ning kuulub korruptsioonivastasesse komisjoni. Peale selle on ta ametiühingute toetusrühma esimees ning kuulub ka õpetajate, rahvusvähemuste, kohalike omavalitsuste ja regionaalpoliitika ning Ida-Virumaa toetusrühma.


Pärnu linnapea seisab silmitsijärjekordse umbusaldusegaPärnu linnavolikogu opositsiooni kuuluvate Eesti Konservatiiivse Rahvaerakonna (EKRE) ja Keskerakonna fraktsiooni esindajad esitasid järjekordse umbusaldusavalduse linnapea Romek Kosenkraniusele. Seekordses umbusaldusavalduses on esile toodud viis põhjust, miks Kosenkranius (valimisliit Pärnu Ühendab) volikogu opositsiooni arvates linnapea ametisse ei sobi.Umbusaldajate hinnangul on Pärnu linnal võrreldes ülejäänud omavalitsustega ebaproportsionaalselt palju kohtuvaidlusi. «Viimase kahe aasta jooksul on linn olnud seotud mitme vaidlusega, mis viitavad vastutustundetule juhtimisele ja otsustele, mida tehakse poolte arvamust kuulamata. See mitte ainult ei takista linna arengut, vaid avaldab survet linnaeelarvele,» seisab umbusaldusavalduses.Samuti teeb opositsiooni liikmetele muret linnavalitsuse suur kaadrivoolavus, mis viitab halvale juhtimisele ja organisatsioonikultuurile.Kolmas etteheide linnapeale puudutab Pärnu ranna sinilipu puudumist. «Pärnu ranna kvaliteet on linnapea juhtimise all märgatavalt langenud, mis on viinud sinilipu kaotamiseni kolmandat aastat järjest. Linnapea ei ole suutnud leida tõhusaid lahendusi Pärnu randade atraktiivsuse tagamiseks,» arvavad umbusalduse avaldajad.Opositsiooni esindajate hinnangul on linnapea jäänud passiivseks turismisektori arengu suhtes, isegi kui turismiettevõtted on jäänud poliitiliste tõmbetuulte meelevalda. «Sellest hoolimata on linnapea palka äsja tõstetud,» märgivad umbusaldajad.Umbusaldusavaldusele allakirjutajad ei ole rahul OÜ Paikre juhtumi haldamisega. «Linnapea, olles vastutav Pärnu linna esindamise eest OÜ Paikres, ei ole pettuse toimepanijaid vastutusele võtnud ega andnud selget hinnagut pettusele. See on viinud olukorrani, kus pettuse toimepanijad said jätkata oma tegevust karistamatult,» on avalduses kirjas.Avaldusele käe alla pannud volikogu liikmed märgivad, et arvesse võttes neid viit põhjust, on nad seisukohal, et linnapea ei saa täita oma kohustusi linna juhtimisel efektiivselt ja vastutustundlikult.«Linnapea otsused ja tegevus on kahjustanud Pärnu mainet, pärssinud linna arengut ja tekitanud ebakindlust nii linnavalitsuses kui laiemalt linna elanike ja ettevõtete seas,» sedastatakse umbusaldusavalduses.Umbusaldushääletus toimub järgmisel volikogu istungil juunis.Viimati esitasid EKRE ja Keskerakonna volinikud Romek Kosenkraniusele umbusaldusavalduse sügisel ja oktoobriistungil toimus koguni kaks hääletust, millest kumbki ei kogunud enamuse toetust. Siis süüdistati linnapead valetamises.Viimaste kuude jooksul on opositsioon esitanud kolm umbusaldust ka reformierakondlasest abilinnapeale Irina Talvistele.39kohalises Pärnu linnavolikogus läheb enamushäälteks vaja 20 rahvaesindaja toetust. Koalitsioonil on volikogus 24 esindajat, opositsioonil 15: valimisliidule Pärnu Ühendab ja Reformierakonnale kuulub üheksa kohta, Isamaale kuus. Keskerakond teenis valimistel viis mandaati. EKRE-l on Pärnu volikogus kümme esindajat."Kolmas etteheide linnapeale puudutab Pärnu ranna sinilipu puudumist."Pärnu linnapea Romek Kosenkranius volikogu üleeilsel istungil Pärnumaa kutsehariduskeskuses kuulamas, mida umbusaldajad talle ette heidavad. Kuvatõmmis videostEno-Gerrit Link


Juhtkiri: Johanna-Maria Lehtme tõus ja langusSlava Ukraini juhi Johanna-Maria Lehtme lahkumine riigikogust ja Postimehe otsus võtta temalt ära aasta inimese tiitel olid ainuõiged otsused, sest Lehtmet tabanud süüdistuste ja kahtlustuste koorem osutus juba liiga suureks.Postimehe otsus kõigepealt Lehtmele aasta inimese tiitel anda oli kantud tõekspidamisest, et selle tiitli saab inimene, kes on Eestis oma tegevusega kuidagi silma paistnud. Praegust Ukraina sõda arvestades oli vaja ka selle tiitli seotust ukrainlaste abistamisega. Pole kahtlust, et Lehtme tegevus innustas paljusid eestlasi ukrainlastele heas usus annetama.Ent nüüd on see usaldus kadunud ja see on ka põhjus, miks Postimees otsustas aasta inimeste tiitli Lehtmelt ära võtta. Lehtme tegevus lummas toona paljusid, luues soodsa fooni Ukraina abistamiseks. Postimees kavatseb edaspidigi aasta inimese tiitlit välja anda, kuid muidugi teeb Lehtme juhtum meid varasemast ettevaatlikumaks.Osa tiitli äravõtmise põhjusest seisneb ka asjaolus, et Lehtme ise pole suutnud ega tahtnud avalikkusele oma tegevuse tagamaid selgitada. Ajakirjanduses kõlanud süüdistused on kasvanud kui lumepall ja oli selge, et säärase koormaga oli pea võimatu jätkata ka riigikogus.Seda imelikum on kuulata Lehtmet kaitsma kiirustanud Eesti 200 kommentaare, mille järgi oli tema lahkumine riigikogust justkui mingisugune kangelastegu. Säärane seisukoht iseloomustab hästi Eesti poliitkultuuri, mis lubas kahtlaste tegudega vahele jäänud ministritel maanduda riigikogus. See, et tuleks lahkuda ka riigikogust, tundus peaaegu mõeldamatu.Tegelikult on Eesti 200-le kasulik ilma Lehtmeta riigikogu. Mida kiiremini suudab erakond end Lehtmega seotust distantseerida, seda paremad on tema ellujäämisvõimalused järgmiste valimisteni. Kuid on selge, et plekk on erakonnal juba praegu küljes ja kui näiteks sama erakonna välisminister Margus Tsahkna kõneleb Ukrainast, meenub enamikule olgu või tahtmatult Lehtme. Kuid see kõik ei tähenda, nagu peaks Eesti loobuma oma ametlikust välispoliitilisest joonest aidata Ukrainat otse ning toetada ühtlasi Ukraina abistamist diplomaatiliselt rahvusvahelistes organisatsioonides.Muidugi - ja seda tuleb korduvalt rõhutada - peavad süüdistused Lehtme kohta ka paika pidama ja sestap tuleb riigiprokuratuuri uurimist võtta täie tõsidusega. Eesti riik peab siin tegema tihedat koostööd Ukraina võimudega tõe väljaselgitamiseks.Ent praeguseks on juba selge, et rahva usaldus Slava Ukraini vastu on saanud ränga hoobi. Oleme varem juhtkirjas kirjutanud, et ennekõike kannatavad sellest ukrainlased. Ukrainlaste kannatused aga tähendavad paraku võitu Venemaale. Kui peaks vastama tõele väide, nagu lõiganuks Lehtme ja temaga seotud inimesed annetustelt Ukrainale isiklikku kasu, on tegemist äärmiselt küünilise loo ja Eesti ajaloo ühe suurima petuskeemiga."Kuid on selge, et plekk on erakonnal juba praegu küljes ja kui näiteks sama erakonna välisminister Margus Tsahkna kõneleb Ukrainast, meenub enamikule olgu või tahtmatult Lehtme."LOE KA LK 3-5 JA 7


«Kiired ja vihased X» on nagu mõni vanaaegne pornofilmNÄDALA FILMFilmisarja «Kiired ja vihased» kümnes film jõudis eile kinodesse ja see keerab teie arusaama frantsiisi olemusest täiesti pea peale. Tavaliselt tõstab filmi lõpus Dom Toretto (Vin Diesel) grillilauas lahja õlle ja ütleb siirupise toosti, mille järgi kõige tähtsam asi maailmas on perekond. See on paigas nagu aamen kirikus.Frantsiisi värskeimas filmis «Kiired ja vihased X» on režissöör Louis Leterrier, kellele on see esimene kord seda märulit lavastada, aga võtnud endale prantslasliku vabaduse see lõpumissa hoopis filmi algusesse tõsta. Veel jalustrabavam, perekonna-kõnet ei pea mitte mehine Dom, vaid abuelita Magdalene (Helen Mirren). Ja see ongi kogu erinevus varasematest filmidest ja absoluutselt ainus üllatus, mida see pakub.«Kiirete ja vihaste» frantsiisi vaatamine, eriti viimasel ajal, meenutab vanaaegset pornofilmi, kus seksistseenide vahele oli üritatud mingit lugu põimida. Parimal juhul on need ühendavad vahelülid naljakad, halvimal juhul tüütud. «Kiired ja vihased» seisab ju ka koos neljaviie suurejoonelise ja kõiki tuntud füüsikaseadus! ignoreeriva hingematva märulistseeni peal. Neist viimane peab olema kõige hullumeelsem ja lõppema valgustusliku orgasmiga. Pingutasin märulistseenide interreegnumite ajal ajusid nii, et need hakkasid kõrvust välja pressima, et meelde jätta, kas seal ka midagi olulist toimus või huvitavat öeldi, aga ei suutnud. Ja siis tabas kõrvu järjekordne IMAXi kaliibris helilaine, mis ajud jälle ilusti oma kohale surus.Lõputu küünlapäevNiisiis, kihutamine, kaklus, tulistamine, plahvatused ja selle vahele mõned mehiselt napid dialoogid. Just see kraam, mille pärast fännid sellele frantsiisile juba 2001. aastast saadik raha tassivad. Saalis istudes tekib tunne, nagu vaataks «Lõputut küünlapäeva», ainult erinevalt Harald Ramise südamlikust 1993. aasta komöödiast on «Kiired ja vihased» üsna üksluine. Seal pole ühtegi nii head rolli, kui Bill Murray «Küünlapäevas» teeb, ja kõigi kihutamisfilmide äravaatamine kestaks peaaegu ööpäeva.Siiski on filmis üks roll, mis jääb natuke paremini meelde ja paitab ka silma. Iga kangelane vajab vaenlast ning selles filmis kehastab Jason Momoa uimastikaupmehe poega Dante Reyest. Tema papaga õiendas Toretto jõuk arved 2011. aasta filmis ehk filmiuniversumis kümne aasta eest. Saabki täiteks vanu kaadreid kasutada, mõnisada tuhat dollarit jälle kokku hoitud.Momoa tegelane vastandub selgelt ülejäänud kangelastele, kes on nii riietuse kui ka keelekasutuse poolest maskuliinsed musklis mühkamid, tööliste ja talupoegade, st rõhutud alamklassi esindajad. Nende kuvandit ei muuda ka see, et on edevate autodega kihutades miljoneid kokku ajanud. Dante seevastu, mis siis, et psühhopaat, kujutab endast peaaegu intellektuaali. Ta suudab koostada kiil- ja põimlauseid, kasutada värvikaid kujundeid ning valdab miimikat, millega emotsioone väljendada.Esteet on ta kindlasti. Värvitud sõrmeküüned, maitsekas silmameik, ohtralt ehteid. Stseen, kus ta ilmub võidusõidupaika lillas autos, ise sama tooni siidsärki kandes, tuletas meelde aega, kui Elion muutus Teliaks ja võttis kasutusele lilla logo. Siis oli netikommentaariumites hulganisti neid, kes vandusid, et ei suuda enam selle firma teenuseid kasutada, sest «lilla on pedede värv». Katoliiklikus Brasiilias kasvanud tegelaskuju nihilismi rõhutamiseks kavatseb ta Vatikani õhku lasta ja selles Toretto gängi süüdi lavastada.Kinomenu garanteeritudLoomulikult samastavad «Kiirete ja vihaste» fännid end sajaprotsendiliselt kiilaka ja mehiselt sünge, varrukateta särgi abil musklis käsivarsi eksponeeriva Dom Torettoga, mitte selle androgüünse, petturliku pikajuukselise Dantega. Selles suhtes tuleb Dieselile au anda, ta on suutnud luua rolli, mis on suurem kui ta ise ja elab üle aja. Ka kõige parema tahtmise juures ei saaks ta mõnes intellektuaalset huvi äratavas filmis üles astuda. Toretto on alati võimsam kui Diesel. Teatud mööndustega kehtib see ka Jason Sathami kohta, kes selleski filmis kõrvalosa saab. Õnneks on temas mõningane jõhkardiloomus, mis lubab veidi sügavamaid tegelasi kehastada.Sellest kõigest johtuvalt ennustan sellelegi filmile suurt publikuedu. Teatud seltskond võtab hulgakaupa ja suurel kiirusel osa Ülemiste linnakus toimuvatest poollegaalsetest kummipõletamise ja autodega eputamise neljapäevakutest. Meie kohalikud Dom Torettod ei jäta kinopiletit ostmata. Uut, seni veel avaldamata pealkirjaga filmi sellest sarjast näeme 2025. aastal.ARVUSTUS«Kiired ja vihased X» («Fast X»)Režissöör Louis Leterrier, osades Vin Diesel, Michelle Rodriguez, Charlize Theron, Jason Momoa, Rita Moreno, Helen Mirren jt Linastub alates 19. maist, kestus 2 tundi ja 21 minutit"Siiski on üks roll, mis jääb natuke paremini meelde ja paitab silma - Jason Momoa kehastatud uimastikaupmehe poeg Dante Reyes."Rooli taha on lastud ka Jason Momoa. Vin Diesel oma kõige iseloomulikumas rollis.HENDRIK ALLA, kultuuritoimetuse juht


Ukrainlaste skeem, lätlastest pätid ja eestlaste raha: aasta jooksul üle piiri liikunud kümneid tuhandeid eurosid sularaha tehti krüptoksTõenäoliselt Ukraina kõnekeskustest juhiti skeemi, mille osaliseks olnud lätlane Matiss Melders viis Eestis välja petetud tuhanded eurod sularaha kodumaale, kus see vahetati krüptovaluutaks.„Salaoperatsioon ebausaldusväärse pangatöötaja kontrollimiseks.“ Just nii määriti tallinlasele Jevgenile (ohvrite nimed muudetud) selle aasta alguses pähe pettus, mis mõnevõrra erineb levinud „helistan pangast, palun sisestage oma SMART-ID-kood“ skeemist. Sedapuhku soovisid kurjategijad kätte saada pahaaimamatu ohvri sularaha, et see viia Lätti. Sarnaselt eelkirjeldatud skeemiga on ka selle taga Ukrainas paiknevad kõnekeskused.Tänavu 9. veebruari õhtupoolikul toimus Tallinnas politseioperatsioon, mille käigus võeti vahele lätlane Matiss Melders (32). Klanitud väljanägemisega Melders oli Eestisse tulnud, et enda kätte võtta pahaaimamatutelt välja petetud sularaha ja transportida see üle piiri Lätti.Kuid skeemi värskeim ohverKristina ei mänginud kurjategijate ette antud reeglite järgi. Ta läks küll panka suurt sularahakogust välja võtma, kuid lobises tellerile, et on „osa rahvusvahelises operatsioonis, mille eesmärk on kurjategijad tabada“. Teller haistis pettust ja pank teavitas sellest politseid, kes nägi võimalust operatiivselt tegutseda.Kristina etendas koos politseiga, et on valmis Meldersile raha üle andma. Ent kui lätlane ühe Tallinna kasiino ette rahakohvrile järele tuli, jooksis politsei ta maha. Hiljem ilmnes, et Kristina polnud ainus eestlane, kellega Melders suhtles.Vaid paar nädalat varem, 24. jaanuaril käis Melders koos autojuhiga veel kahe eestlase juures, kes mõlemad andsid talle üle 10 000 euro sularaha. Kõik käis täpselt graafiku järgi: juba varem mainitud Jevgeni juures käis Melders kell 19.40 ja kolmanda ohvri Sergei juures 20.45.Petistele kerge saakSkeem näeb ette, et tõenäoliselt Ukraina kõnekeskusest helistatakse siinsele elanikule ja määritakse ohvrile pähe vale, kuidas keegi üritab tema nimelt pangast laenu võtta ja et „kahjumit vältida, tuleb ise laenu võtta ja see sularahas anda Eesti Panga töötajale, kes tuleb rahale kokkulepitud ajal järele ning annab salasõna“. Seejärel võtab väidetav Eesti Panga töötaja raha hoiule ja annab sertifikaadi. Loomulikult pole Eesti Pank asjaga kuidagi seotud. Ka võib ohvrile räägitav luiskelugu mõnevõrra erineda. Ikka et inimene liimile läheks ning raha välja annaks.Seejuures ei loovutanud artikli algul mainitud Jevgeni enda raha, tal lihtsalt polnud nii suurt summat. Mees võttis pangast 10 000 eurot laenu ja andis selle petisele.Kõlab uskumatuna, kuid nii lihtne see oligi.Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talitust juhtiv Vjatšeslav Milenin ütleb, et uskumatuna kõlavate juhtumite taga on mitmed asjaolud. Esiteks helistatakse väga paljudele inimestele. Ei ole nii, et kümnele helistatakse ja kaks jäävad õnge. Kõne saab tuhat inimest ja võib-olla ainult üks-kaks langevad lõksu. Teiseks mängivad kõnekeskuse helistajad inimese stressi ja teadmatuse peale. Ohver muutub ärevaks ega mõtle seetõttu kaine peaga. Niiviisi on võimalik teda aina edasi segadusse ajada, kuni ta teebki pealtnäha midagi täiesti uskumatut - võtab laenu ja annab raha kurjategijale.Lätis pannakse raha krüptosseLisaks kolmas tegur - eestlane usaldab pangasüsteemi ja politseid. Ehk jutt „pank võtab raha hoiule“ ja „käimas on politsei salaoperatsioon“ kõlab usutavalt.Milenin selgitab, et kõnealune skeem hakkas laialt levima läinud aasta alguses ja selle iva on sularahas arveldamine. Kuna Euroopa pangad on asunud tehinguid rangemalt jälgima, on kurjategijate elu läinud keerulisemaks ja pangaülekandeid püütakse vältida. Eestist välja petetud sularaha viiakse Lätti, kus see tehakse krüptovaluutaks, mida on - erinevalt pangaülekannetest - võimatu jälitada.Milenin ütleb, et pole veel lõpuni selge, kes on kõnekeskuste taga ega soovi sel teemal spekuleerida. Lisaks on uurimine pooleli veel kuritegeliku skeemi Läti haru asjus, mis eestlaste raha krüptosse liigutab.Viimase aasta jooksul on nn sularahaskeemi otsa komistanud mitmed eestlased ja kahju ulatub kümnetesse tuhandetesse eurodesse. Ühtegi senti pole rahast ilma jäänud ohvrid tagasi saanud. Tõenäoliselt ei saagi.Milenini sõnul on praeguseks kõnealusele skeemile käsi ette pandud ja viimase paari kuu jooksul pole teada ühtegi juhtumit. Melders sai kohult karistuseks kaks aastat tingimisi vangistust ja veidi üle kahe kuu reaalset vanglakaristust. Praegu kestab menetlus teise lätlase asjus, kes samamoodi käis Eestis kelmuse ohvrite raha järel.Kuid ülemäära rõõmustada on vara. Ka läinud aastal tõmbas politsei skeemile pidurit ja pidas kolm lätlast kinni. Mõneks ajaks skeemi kasutamine lõppes, aga tänavu talvel hakkas kõik otsast peale.Viimase viie kuu jooksul on eestlastelt erinevate petuskeemidega välja petetud veidi üle kahe miljoni euro.Madis Veltman   Delfi Meedia Remo Tõnismäe SKEEM LEVIS: Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talitust juhtiva Vjatšeslav Milenini sõnul hakkas skeem laialt levima läinud aasta alguses ja selle iva on sularahas arveldamine.SULARAHA LIIKUS LÄTTI: Praeguseks on loos kirjeldatud skeemile käsi ette pandud ja paaril viimasel kuul pole teada ühtegi juhtumit.VAHISTAMINE: Matiss Melders vahistati selle aasta 9. veebruari õhtul Tallinnas ühe kasiino ees. PPA KuvatõmmisKRISTJAN VÄLI


AAT PURJE: „Riigikogu esimehe staatus ei võimalda tal tegutseda korruptantide pressiesindajana“Riigikogu esimehe büroo endine ametnik ning tänane Pirita linnaosakogu aseesimees Aat Purje kommenteerib sotsiaalmeedias uue koalitsiooni ametiaja algust, mis tema sõnul võtab täiesti fantastilisi pöördeid. „Riigikogu maine liigub kahesajaga päev päeva haaval allavett, nagu lammutusbrigaad oleks hoonesse lastud,“ sõnab ta.
Purje hinnangul ei võimalda Riigikogu esimehe staatus tegutseda korruptantide pressiesindajana. „Eesti Vabariigi tähtsuselt teine mees, Riigikogu esimees, kutsus täna kokku pressikonverentsi, kommenteerimaks oma erakonna seisukohti Lehtme skandaali valguses. See asjaolu on juba iseenesest skandaalne ja erakordselt piinlik,“ kirjutab ta.
„Kas Eesti 200 ei leidnud tõesti Hussari, kes vajaduse korral peab täitma Vabariigi Presidendi ametiülesandeid, asemele kedagi teist, keda kaamerate ette lükata erakonna nimel selgitusi andma? Selline asi on enneolematu,“ lisab Purje.
Aat Purje hinnangul puudub kahtlus, et Eesti 200 näol on tegemist täiesti valitsuskõlbmatu seltskonnaga, kes ei ole siiamaani taibanud, kuhu nad on sattunud, milline roll on neil riigis kanda ja millised on seni kehtinud head tavad. „Tõepoolest, nendega näib kõik võimalik,“ sõnab ta lõpetuseks.


Ukrainlaste skeem, lätlastest pätid ja eestlaste raha: aasta jooksul üle piiri liikunud kümneid tuhandeid eurosid sularaha tehti krüptoksTõenäoliselt Ukraina kõnekeskustest juhiti skeemi, mille osaliseks olnud lätlane Matiss Melders viis Eestis välja petetud tuhanded eurod sularaha kodumaale, kus see vahetati krüptovaluutaks.
„Salaoperatsioon ebausaldusväärse pangatöötaja kontrollimiseks.“ Just nii määriti tallinlasele Jevgenile (ohvrite nimed muudetud) selle aasta alguses pähe pettus, mis mõnevõrra erineb levinud „helistan pangast, palun sisestage oma SMART-ID-kood“ skeemist. Sedapuhku soovisid kurjategijad kätte saada pahaaimamatu ohvri sularaha, et see viia Lätti. Sarnaselt eelkirjeldatud skeemiga on ka selle taga Ukrainas paiknevad kõnekeskused.
Tänavu 9. veebruari õhtupoolikul toimus Tallinnas politseioperatsioon, mille käigus võeti vahele lätlane Matiss Melders (32). Klanitud väljanägemisega Melders oli Eestisse tulnud, et enda kätte võtta pahaaimamatutelt välja petetud sularaha ja transportida see üle piiri Lätti.
Kuid skeemi värskeim ohver Kristina ei mänginud kurjategijate ette antud reeglite järgi. Ta läks küll panka suurt sularahakogust välja võtma, kuid lobises tellerile, et on „osa rahvusvahelises operatsioonis, mille eesmärk on kurjategijad tabada“. Teller haistis pettust ja pank teavitas sellest politseid, kes nägi võimalust operatiivselt tegutseda.
Kristina etendas koos politseiga, et on valmis Meldersile raha üle andma. Ent kui lätlane ühe Tallinna kasiino ette rahakohvrile järele tuli, jooksis politsei ta maha. Hiljem ilmnes, et Kristina polnud ainus eestlane, kellega Melders suhtles.
Vaid paar nädalat varem, 24. jaanuaril käis Melders koos autojuhiga veel kahe eestlase juures, kes mõlemad andsid talle üle 10 000 euro sularaha. Kõik käis täpselt graafiku järgi: juba varem mainitud Jevgeni juures käis Melders kell 19.40 ja kolmanda ohvri Sergei juures 20.45.
Petistele kerge saak
Skeem näeb ette, et tõenäoliselt Ukraina kõnekeskusest helistatakse siinsele elanikule ja määritakse ohvrile pähe vale, kuidas keegi üritab tema nimelt pangast laenu võtta ja et „kahjumit vältida, tuleb ise laenu võtta ja see sularahas anda Eesti Panga töötajale, kes tuleb rahale kokkulepitud ajal järele ning annab salasõna“. Seejärel võtab väidetav Eesti Panga töötaja raha hoiule ja annab sertifikaadi. Loomulikult pole Eesti Pank asjaga kuidagi seotud. Ka võib ohvrile räägitav luiskelugu mõnevõrra erineda. Ikka et inimene liimile läheks ning raha välja annaks.
Seejuures ei loovutanud artikli algul mainitud Jevgeni enda raha, tal lihtsalt polnud nii suurt summat. Mees võttis pangast 10 000 eurot laenu ja andis selle petisele.
Kõlab uskumatuna, kuid nii lihtne see oligi.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talitust juhtiv Vjatšeslav Milenin ütleb, et uskumatuna kõlavate juhtumite taga on mitmed asjaolud. Esiteks helistatakse väga paljudele inimestele. Ei ole nii, et kümnele helistatakse ja kaks jäävad õnge. Kõne saab tuhat inimest ja võib-olla ainult üks-kaks langevad lõksu. Teiseks mängivad kõnekeskuse helistajad inimese stressi ja teadmatuse peale. Ohver läheb ärevusse ega mõtle seetõttu kaine peaga. Niiviisi on võimalik teda aina edasi segadusse ajada, kuni ta teebki pealtnäha midagi täiesti uskumatut – võtab laenu ja annab raha kurjategijale.
Lisaks kolmas tegur – eestlane usaldab pangasüsteemi ja politseid. Ehk jutt „pank võtab raha hoiule“ ja „käimas on politsei salaoperatsioon“ kõlab usutavalt.
Lätis pannakse raha krüptosse
Milenin selgitab, et kõnealune skeem hakkas laialt levima läinud aasta alguses ja selle iva on sularahas arveldamine. Kuna Euroopa pangad on asunud tehinguid rangemalt jälgima, on kurjategijate elu läinud keerulisemaks ja pangaülekandeid püütakse vältida. Eestist välja petetud sularaha viiakse Lätti, kus see tehakse krüptovaluutaks, mida on – erinevalt pangaülekannetest – võimatu jälitada.
Milenin ütleb, et pole veel lõpuni selge, kes on kõnekeskuste taga ega soovi sel teemal spekuleerida. Lisaks on uurimine pooleli veel kuritegeliku skeemi Läti haru asjus, mis eestlaste raha krüptosse liigutab.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo raskete kuritegude talitust juhtiv Vjatšeslav Milenin. (Remo Tõnismäe)
Viimase aasta jooksul on nn sularahaskeemi otsa komistanud mitmed eestlased ja kahju ulatub kümnetesse tuhandetesse eurodesse. Ühtegi senti pole rahast ilma jäänud ohvrid tagasi saanud. Tõenäoliselt ei saagi.
Milenini sõnul on praeguseks kõnealusele skeemile käsi ette pandud ja viimase paari kuu jooksul pole teada ühtegi juhtumit. Melders sai kohult karistuseks kaks aastat tingimisi vangistust ja veidi üle kahe kuu reaalset vanglakaristust. Praegu kestab menetlus teise lätlase asjus, kes samamoodi käis Eestis kelmuse ohvrite raha järel.
Kuid ülemäära rõõmustada on vara. Ka läinud aastal tõmbas politsei skeemile pidurit ja pidas kolm lätlast kinni. Mõneks ajaks skeemi kasutamine lõppes, aga tänavu talvel hakkas kõik otsast peale.
Viimase viie kuu jooksul on eestlastelt erinevate petuskeemidega välja petetud veidi üle kahe miljoni euro.


„Sa oled ikka täiesti suurepärane!“ Kersti Kracht tõi Porto Francole esimese tõsisema rõõmusõnumi„Praegu ei ole vaja rohkem survestada. Hoidke distantsi,“ palus rahandusministri nõunik Kersti Kracht Porto Franco ärimeestel end vaos hoida, kui arutama hakati arendusele eriregulatsiooni tegemist.Täna mängiti Harju maakohtus ette telefonikõned 2020. aasta aprillist, kui valitsus töötas ettevõtetele koroona tõttu meetmeid välja. Varem oli mõista antud, et kinnisvaraarendused meetmete alla ei käi. Hillar Teder aga otsis aktiivselt võimalusi, kuidas Porto Franco siiski KredExist käendust võiks saada. Üks Porto Franco aktsionäre oli tol ajal ärimees Venemaalt. Kriisiaeg oli käes ja Kalameheks nimetatav aktsionär oli andnud ultimaatumi: kas ootame ehitusega või ostke mind välja. Tederile ootamise jutt ei kõlvanud, tarvis oli venelane välja osta. Loe ka: „Porto Franco ei kvalifitseeru mingil juhul,“ möönis Rauno Teder. Kuni isa Hillar sai head nõuEt KredExist ikkagi vajalikku abi saada, kompis Teder kõiksuguseid suundi. „Tervitus kuuldavatele riigikohtunikele!“ helistab Hillar Teder 3. aprillil Urmas Volensile, kes on sel ajal siiski veel riigikohtuniku kandidaat. Volens kaasati 2020. aastal kriisimeetmete seaduse väljatöötamisse ja Teder hakkab temagi kaudu uurima, kuidas võiks Porto Franco KredExi meetmete alla mahtuda.„Ta on tubli vend! Üks sellise DNA-ga, nagu (Juhan – A. P.) Partsi ajal veel mõned vennad olid, et teeks midagi ära ka,“ kiidab Teder Volensile majandusministeeriumi asekantslerit Viljar Lubit, kes on siis ministeeriumis meetmete küsimuses üks olulisemaid ametnikke.Teder räägib Volensile Porto Franco hetkeseisust: 40% arendusest kuulub venelasele, kes projektile praegu midagi juurde ei anna. „Matsu ta ei jaga,“ ütleb Teder, et Kalameheks nimetatavalt Vene investorilt võib tulla pigem lolle ja ebaprofessionaalseid mõtteid. Parem lahendus on, et ta läheks välja. 40% osalusest 10% võiks minna Arricano aktsionäridele ja „30% annaks parima meelega ära KredExi-sugusele asjale, kus nendepoolne huvi oleks, et saaks maha müüdud ja meie huvi oleks tagasi osta“.Loe ka: Kes vastu hakkab töötama, otsigu uus töökoht! Prokurör tõi päevavalgele Kersti Krachti kirjavahetuseTederi sõnul olevat LHV-l omal ajal olnud huvi 30% endale võtta, kuid tekkisid kahtlused ja panga asemele tuli Kalamees, kes ei soovi koroonakriisi ajal rohkem investeerida. Kalamehe tõttu öelnud kõik Eesti pangad, et kui on Venemaa passiga ärimees asja juures, siis ei saa äri teha. Nüüd, kui Kalamees välja osta, kaoks Vene pass ära.Volens ütleb, et KredExi meetmete kinnisvaraarendustele laiendamine nõuab poliitilist tahet ning selleks tuleks rääkida väliskaubandus- ja IT-ministri Kaimar Karuga. Jätkub arutelu, kas tuleks ikka otse ministriga rääkida. „Me ei saa läbi telefoni niimoodi, ta (Karu – A. P.) ei ole nii kogenud. Pigem Lasse Lehis (tol ajal Martin Helme teine nõunik – A. P.).“ Volens soovitab vestlust Karuga delikaatselt pidada, „aga noh, et testida“.Teder ja Volens arutavad, kuidas skeeme ja memosid koostada, et Karule asi võimalikult arusaadavaks teha. „Teil on põhimõttelist hoiakut vaja. Ministri tunnetust, et ta ütleks KredExile, et tehtagu nii,“ soovitab Volens. „Just – põhimõtteline hoiak,“ kiidab Teder täpset ja asjakohast terminit. Volens: „Eks KredEx teeb neid asju, mida minister käsib neil teha.“Teder: „Selles nad on siirad, neil liigseid ambitsioone ei ole.“Volens: „Hirm vastutuse võtmise ees.“Hillar Teder ja tema kaitsja Margus Kurm ütlesid kohtusaalis, et mainitud kõne lükkab ära väite, nagu Kersti Kracht oleks olnud oluline isik Porto Francole soodsa laenuotsuse saamises. „3. aprillil – ammu enne seda, kui Kracht on pildile tulnud – on kriisimeetmete komisjonis peetud võimalikuks kriisimeetmetesse kinnisvarasektori lisamine,“ tõi Kurm esile, et olulised mõjutajad olid hoopis Kaimar Karu ja Viljar Lubi.Loe ka: Head kriisi ei saa raisku lasta! Krachti kohtusaaga 3. osas jõuti Hillar Tederi kirjadeniAga Krachtini veel jõuame.„Tervist, härra linnapea!“ helistab Teder tollasele Paide linnapeale Priit Värgile, kes kuulub sel ajal Isamaasse ja KredExi nõukokku. Värgiga ongi Tederil järgmiste päevade jooksul juttu peamiselt sellest, kuidas Värk võiks nõukogu koosolekutel peamiselt kriisimeetmete arutelul kinnisvara kaasamise eest seista. Aga oma ambitsioonikate sõnavõttudega on Värk selle sooviga nõukogus alati üksi, selgub kõnedest. Asjad ei paista liikuvat ja Teder helistab vahelduseks äripartner Jüri Põllule, kes on nüüd samuti samas protsessis kohtu all. „Ma torgin seda Viljar Lubi. Mis veel teha saaksime? Peame saavutama, et tuleks mingi suunis. Altpoolt vist torkida ei saa,“ märgib Teder. Alumise poolena peab ta silmas KredExi nõukogu, kus tal on üksnes Priit Värgi poolehoid.Aga kuidas jõuda ministri suuniseni?Jüri Põld: „Ainult kuradi KredExi kuradi juht saaks kuradi rääkima minna mingi ettepanekuga ministri juurde, millest minister juba eelnevalt teadlik oleks.“ Teder: „Peaksime püüdma, et tuleb ülevalt alla või et tuleks alt üles. [Juhul] kui Karu või keegi ütleb, et las tuleb.“Põld: „No mõlemad variandid võimalikud. Kui minister on põhimõtteliselt nõus nende lähenemistega, siis ta võib öelda, et tehke, kui nõudlus on.“Loe ka: Kohtumine Louis Freeh’ga maksis Tederile pool miljonit? „Ta oleks võinud selle raha eest Ameerikasse sõita ja seal temaga aasta otsa iga päev kohtuda“Ministri tugeva mõju kõrval on majandusministeeriumis ametnikest tugeval positsioonil asekantsler Viljar Lubi. „Kas Lubi on mõistlik tase, kellega suhelda?“ uurib Teder 7. aprillil Erki Aamerilt, kes juhib sel ajal KredExi krediidikindlustust. Saanud jaatava vastuse, lisab Teder: „Push’ime sellel tasemel siis, võib-olla mõjub nii üles kui ka allapoole ühel hetkel.“Aamer selgitab loogikat: poliitikud saavad ametnikele öelda mingeid asju, aga kui ametnik ka ise sellega välja tuleb, pole poliitikutel aega liialt üksikasjalikuks minna. „Et kui Viljar ütleb, et asi on mõistlik ja tuleks teha, ma ei usu, et ministrid praegu vastu hakkavad,“ arvab Aamer.Sibula sekkumine. Teder saab kontakti rahandusministriga7. aprill 2020. Tederile helistab võimupartei peasekretär Priit Sibul. „Lühikokkuvõte ei ole väga rõõmustav,“ alustab Sibul. Ta märgib, et tema parteikaaslane Priit Värk võttis KredExi nõukogus küll teema üles, kuid oli kui hüüdja hääl kõrbes, täiesti üksi oma ettepanekuga. „Ülejäänud nohisesid kaasa, aga midagi ei teinud,“ kurvastab Sibul Tederit.Sibul soovitab Tederil rääkida rahandusminister Martin Helmega. On selleks juba pinda soojendanud ja Helme lubanud lahkelt oma numbrit jagada. Sibul ütleb, et kuna Martin Helme võõraid numbreid vastu ei võta – tal pole aega suvaliste inimestega rääkida –, tuleks talle kõigepealt sõnum saata.Teder arvab esmalt, et Sibul räägib nõunikust, mitte Helmest endast, ja uurib, kes temaga rääkima peaks, kas ehk Rauno. Kui Sibul selgitab, et jutt on ikkagi partei esimehest ja rahandusministrist endast, parandab Teder: „Aa. No tema juurde pean ikka mina minema.“Teder uurib Sibulalt maad: milline on Helme ja Karu läbisaamine? Teder: „Kas seal on vinks-vonks asjad?“Sibul: „Eeldan, et on. Ma ei tea, kas Karu on pikas perspektiivis end sidunud poliitikaga, kellena ja kuidas ta end näeb ja käsitleb, kui palju kuulab aatekaaslasi parteist, kui palju ametnikke. Kas ta jagab inimesed neisse või teistesse sihtrühmadesse. Eeldan, et Martin ta kutsus. Kui ta Martinit ei kuula, keda siis veel.“Teder: „Hea meelega suhtlen.“Sibul: „Sorry, et toppisin oma nina teie asjadesse. Tundus, et asjad iseenesest ei juhtu.“Teder: „Ametnikud on tublid, aga neile on vaja suunist.“Samal päeval suhtleb Teder ka Viljar Lubiga, kellelt saab teada, et minister Karu ei ole siiani otsustanud, kas ja kuidas kinnisvara meetmetesse kaasata. „Meie ei taha raha, tahame käendust,“ rõhutab Teder üle. „Kinnisvara on välistatud praegu,“ ütleb Lubi. „Aga võib-olla on pääsetee, kui see on osaline käendus,“ annab ta siiski lootust. Ta soovitab Karuga ühendust otsida.Vahepeal helistab Tederile jälle Priit Värk, kes annab teada oma üksildusest KredExi nõukogus ja soovitab samuti Helmele läheneda. Ta ütleb, et EKRE ministrite nõunikud Arne Randmaa, Kersti Kracht ja Lasse Lehis on ka oluliste arutelude juures olnud.Krachtiga hakkavad asjad liikuma8. aprill 2020. Teder helistab Krachtile ja kurdab, et Karuga on suhtlus justkui katkendlik. „Karu kaob nagu ära meil, ei saa temaga ühendust.“„Ära tegele selle Karuga, unusta ta ära. Ütleme nii, et Karu ei ole kauaks selle koha peal,“ paljastab Kracht Tederile suure saladuse. „Ütle kiiresti, mis tahate. Mina tegelen KredExiga, teised ei tegele,“ palub Kracht palve konkreetselt esitada.Teder selgitab oma soovi nüüd siis juba Krachtile. Kracht vastab: „Saan aru. Sa ei saa Karult mitte midagi.“ Ta räägib, et Karu ei kooskõlastavat isegi riiklikult olulisi dokumente. „Kõik hoiavad kahe käega peast kinni. Loll, noh.“„Kui nad ei ole võimu juures olnud ning rikaste ja ilusatega kokku puutunud, siis ei saa ministriks panna, lendab katus pealt ära,“ iseloomustab ta oma partei ministrit. „Karu ei tegele. Pead rääkima Viljar Lubiga,“ saab Teder juba tuttava soovituse. „Viljar on see, kes paneb Karu allkirju andma,“ ütleb Kracht ja rõhutab üle: „Meie majas ajan ettevõtluse asja mina.“ Lubi on õige mees, käsi masinas„Kas istud maal aida ees lävepakul ja vaatad, kuidas päike tõuseb?“ alustab Teder Priit Sibulale helistades. Ta raporteerib Isamaa peasekretärile, et Martin Helme on vahepeal reageerinud. „Rääkisin ka Kerstiga, ütles, et Karu läheb vahetusse. Et temaga ongi probleeme. Aga et Lubi on õige mees. Tema on madalamal, käsi rohkem masinas.“Tederile helistab Kersti Kracht ja teatab, et valitsuse otsusega küll kinnisvara ei finantseerita, sest arendajaid on palju. „Kuna sul on tegemist EBRD asjadega, on küsimus selles, et EBRD asjad ei läheks vett vedama. Siis praegu mõeldakse Porto Franco osas eriregulatsiooni.“„Sa oled ikka täiesti suurepärane!“ kiidab Teder. „Targad inimesed on tagasihoidlikud ega julge oma arvamust avaldada. Aga sina oled selline püss onju, et teed suu lahti ja põrutad kohe!“ Kiitused ei lõpe: „Sa oled ikka terane, onju. Sa oled ikka terane pliiats tegelikult, midagi ei ole parata!“Kracht ütleb, et vara veel hõisata. Järgmises kõnes juba manitseb veidi. „Ütle Raunole ka, et praegu ei ole vaja rohkem survestada. Hoidke distantsi.“ Neil päevil uurib Hillar Tederilt Porto Franco kohta ka ajakirjandus, kellele ärimees selgitab, et ei-ei, sellega tema üldse ei tegele. Porto Francoga tegelevat Rauno Teder, Hillar töötavat üksnes Ukraina asjadega.


Raadiohitid: kuhu liikusid suured rahad?Lõppeva nädala kuulamiste edetabelisse jõudsid saated, mis rääkisid suurte rahade liikumisest, Eesti makromajanduse vaatest, mõjuisikute investeeringutest ning värske kliimaministri ambitsioonidest. Head kuulamist!
Ajakirjanikud paljastasid miljoniskandaali suurimad üllatused
Äripäeva ajakirjanikud Marge Ugezene ja Pille Ivask tõdesid, et miljoniskandaali uurimise käigus üllatas enim enesevalitsuse kaotanud maksunõustaja ning skeemis osalenud ärimeeste kiiresti tekkinud ebamugavustunne, kui nad pidid oma Portugali investeeringutest rääkima.
Lisaks oli ajakirjanike jaoks üllatav, et maksunõustajad teineteist nii agaralt kaitsevad ning optimeerimist õigustavad.
Äripäev kirjutas sel nädalal 150 miljoni euroni ulatunud maksuskeemist, millest suurima noosi sai Olympic Entertainment Groupi endine omanik Armin Karu. Hollandi firma ostnud Eesti ettevõttega seotud olnud tippmaksunõustaja Aare Kurist oli küsimustest aga sedavõrd häiritud, et soovitas ajakirjanikel end põlema panna. Lisaks räägiti saates Tallinna venivatest planeeringutest, pingelisest olukorrast kinnisvaraturul ning riigikogus. Saates olid külas ajakirjanikud Meelis Mandel, Marge Ugezene ja Pille Ivask.
BaltCapile suurosaluse müünud ettevõtja avaldas, mida saadud rahaga teeb
Hansab Groupi asutaja Aigar Urva naljatles, et pole veel Hansabi müügi eest raha kätte saanud, kuid küllap jõuab tehing ka selleni. Urval on mõttes mitu varianti, mida turva-, makse- ja automaatseid süsteeme pakkuva Hansabi osaluse müügist saadud rahaga teha.
Täpsemalt rääkis Urva plaanidest Äripäeva raadio hommikuprogrammis antud intervjuus. Lisaks selgitas Urva, miks ta suure osa Hansabist müüa otsustas, kuidas investoreid otsis ja millist arengut ettevõttele ootab. Hansabi ostnud BaltCapi partner Kristjan Kalda rääkis, mis plaanid erakapitalifondil Hansabiga on.
Nestor ja Parik olukorrast majanduses: ujume või upume?
Me oleme eelnevatest kriisidest välja ujunud, ujume ka sellest, rääkisid SEB juhatuse esimees Allan Parik ja SEB majandusanalüütik Mihkel Nestor.
Seekordses „Lavajuttude“ saates kuuleme Allan Pariku ja Mihkel Nestori ettekannet aprilli keskel toimunud Pärnu finantskonverentsilt. Nad teevad ülevaate sellest, kuidas läheb Eesti ettevõtjatel ja majapidamistel, milline on inimeste kindlustunne ja mida toob tulevik.
Nii Eesti kui ka ülejäänud maailma majanduse tulevik on seotud ühelt poolt Ukraina sõja edasise käekäiguga ja teisalt sellega, kuidas tullakse toime inflatsiooni ohjamisega.
Nestori sõnul on maailmas ebakindlust kahtlemata palju, kuid Eesti majanduse vundament on väga tugev. „Oluline mõte on see, kuidas seda kriisi mitte raisku lasta. Kuidas teie ettevõte saaks väljuda sellest väljakutsest tugevamana, kui ta sellesse sisenes,“ lisas Parik.
Kui täppi on läinud senised majanduse käekäigu ennustused, millist sektorit ootab ees kõige raskem aeg ning millised tegurid mõjutavad edaspidi Eesti ja maailma majandust, kuuleb saatest. Moderaator on Urmas Vaino.
Väikeinvestorite õppetund: edukaks saamiseks tuleb hirmud ületada
Külas on blogija Mikroinvestor ehk investor Marin Vallikivi, Investeeriin ehk investor ja rahatarkuse matkade läbiviija Riin Mäesalu ning Rahaküpsise nime all Instagramis makromajanduse ja rahatarkuse infot jagav investor Teevi Pau.
Saates piilume kardina taha ning uurime, millised investorid peituvad pseudonüümide taga, milliseid varaklasse sisaldab nende portfell, mis neid selle investeerimise ja rahatarkuse jagamise teema juures käivitab ning loomulikult räägime ka sellel teekonnal läbitud õppetundidest. Saatejuht on börsitoimetuse ajakirjanik Jana Saarkoppel.
Suur intervjuu kliimaministriga: automaksust efektiivsem on kallis kütus. elektrikatkestuste oht püsib
Kütuse hinnatõus paneb inimesi rohkem autodest loobuma või neid säästlikumate vastu välja vahetama kui valitsuse plaanitav automaks, rääkis kliimaminister Kristen Michal saates „Kuum tool“.
Oma esimeses pikas intervjuus Äripäevale tõdes ta, et Eestis on endiselt üleval ka elektrikatkestuste oht. Eesti desünkroniseerimine Venemaa elektrivõrgust on planeeritud 2025. aastaks. Senikaua on endiselt üleval võimalus, et Venemaa võib Baltikumi provotseerida ja elanikud peavad silmitsi seisma elektrikatkestustega, rääkis Michal. Saatest saab veel teada, miks on koalitsioonileppes kirjas, et looduskaitsealadel ei ole alati lageraie keelatud ning millal peaks Eestist saama taastuvenergiat eksportiv riik, kui iga arenduse ja projekti menetlemine üüratu aja võtab. Ministrit küsitles Äripäeva ajakirjanik Eliisa Matsalu.


Katarine Rosalie: epistel vee mürgitamisest ja väljapressimisestKatarine Rosalie. Illustratsioon: Karel Rahu
Armas rahvas, olgu Universumi arm ja õnnistus sinuga, sest nüüd läheb seda vaja tõesti. Roimaerakond on asunud vasturünnakule, sest ta ei kavatsegi vaikides pealt vaadata oma valitsuse ja koalitsiooni malenupukeste kukkumist selles valguse ja pimeduse jõudude lahingus, mis parajasti käimas on! Kuid ta, õnnetu, ei aima, kui suur ja eepiline see võitlus on ning kui lootusetu ning hädine on tema katse vastu panna neile suurtele muutustele, mis maailmas aset leiavad, kui Valgus peab sündima.
Seepärast panebki ta toime üha uusi nurjatusi ja mässib ennast üha rohkem puntrasse, lootes, et rahvas ei saa aru, et just tema on nende toime pandud pahategude taga!
Nii püüab Roimaerakond nüüd peatada obstruktsiooni joogivee mürgitamisega üle terve riigi. No väljapressimiseks ikka! Et kui meie mehed obstruktsiooni ei lõpeta, siis mürgitavad terve Eesti ära. Alustati mõistagi Saaremaalt – küllap oled sinagi, mu armas rahvas, sellest uudiseid kuulnud? Saaremaa kaevudesse, veesoontesse ja veetorustikesse on puistatud senitundmatut mürgist ainet, mis inimesed seest õõnsaks peab tühjendama, nii et pärast nädalatepikkust piinlemist jäävad neist tualetipoti ette maha veel ainult nahk, juuksed ja prillid. Sa armas aeg, kuidas Saaremaa selle häda käes kannatab! Vanainimesed, naised, lapsed – kõik eranditult!
Saatsin kohe välja tuvi Maaru Universumilt selle hullu loo kohta lähemat teavet tooma, ja ise haarasin pihku oma Energiaspiraali, selle voodi vedru, milles inimene on ära surnud ja millel seetõttu on side Teise Maailmaga, ning avasin oma Kolmanda Silma. Ja ma nägin täpselt, mis seal oli juhtunud ja milline kuritöö seekord oli meie valitsuse ja koalitsiooni poolt toime pandud.
Irja Lutsar oli muidu see põhimees, kes kokteili valmis segas, tema tunneb hästi igasugu mürkisid ja teab, kuidas need inimestele mõjuvad. Alguses oli neil plaan küll riigikogus see opositsioonile sisse joota, et nad kogu aeg peldiku vahet jookseksid ja neil poleks aega enam arupärimisi esitada ja kõnesid pidada. Aga see ei läinud neil läbi! Meie mehed ja naised tegid seal lihtsalt nii suure hooga tööd, kaitsesid eesti rahvast maksutõusude ja homoseaduse eest, neil polnud aega vahepeal süüa ega juuagi. Puhvetisse nende jaoks valmis pandud mürgitatud joogid ja söögid ootasid asjata. Kuni juhtus hoopis see, et hulk koalitsiooni saadikuid sinna tuli ja need salaja meie meeste eest ära sõid ja jõid, et ise letist ostma ja raha maksma ei peaks.
Sellepärast saal koalitsioonist nii tühi oligi! Juku-Kalle ja mõnigi teine veel oli kohe ikka väga pikalt kadunud, enne kui korraks kahvatu ja higisena tagasi tuli – et siis peagi uuesti kiirustades saalist kaduda. Teadagi kuhu! Ütleb ju vanasõnagi, et kes teisele auku kaevab, see ise sisse langeb.
Eks siis sai Roimaerakond aru, et niimoodi riskida teinekord enam ei maksa, muidu pole nende poolt varsti enam kedagi hääletamas, kui vaja peaks minema. Ja nõnda mindigi hoopis väljapressimise teed. Hoiatavaks näiteks võeti esialgu Saaremaa. Kaja käsul ronis Hussar ise läbi kõik Saaremaa kaevud ja Ants Laaneotsa juhtimisel viidi läbi erioperatsioon Kuressaare veepuhastusjaama pääsemiseks, et seal terve linna veevarude kallale pääseda. Jubeda ning õela naeru saatel tõmbas Kaja seal siis ise büretilt näpitsa maha ja lasi selles olnud veniva roosa löga linnakodanike kodude, haiglate ja lasteaedade poole suunduvate veetorustike alguspunkti. Ja nii see õudus Saaremaal lahti päästetigi.
Paar päeva lasti senitundmata taudil Saaremaal möllata, enne kui riigikogus vanematekogu kokku kutsuti ja neile suure saladuskatte all ultimaatum esitati: kas lõpetate obstruktsiooni otsekohe, või muidu levib see Saaremaa salapärane kõhutõbi veel raskemas, lausa surmavas vormis üle terve Eesti. Nii sõideti taas kord eesti rahvast teerulliga üle ja pressiti meie meestelt välja järeleandmine, sest erinevalt Roimaerakonna mafiosnikutest on opositsioonierakondadel veel riigimehelikkus alles. Nemad kaitsevad rahvast kas või oma elu ja ihu hinnaga, ja just rahva kaitseks lõpetati hetkel ka obstruktsioon, enne kui terve rahvas ära mürgitatakse.
Sest kuni elab ja on tervise juures meie rahvas, seni elab ka EKRE ja seni teevad Valgustöötajad väsimatult oma tööd eesti rahva hüvanguks. Ja ära karda, mu armas rahvas! Kui mürgitamiste oht on kõrvaldatud, küll siis jätkatakse ka obstruktsiooniga, sest meie võit on kindel! Seda kinnitab mulle ka Universumist tagasi jõudnud tuvi Maaru, loorberioksake noka vahel. Ja see on täiesti kindel märk, mis meile antud.


Poliitika uus rindejoon: kas lahendada demograafilist või kliimakriisi?Praegu tundub, et paljude järgmiste valimiste üks oluline teema on see, milline kriis on Eestile ohtlikum, kas kliima- või demograafiline kriis, kirjutab väikeettevõtja ja poliitikavaatleja Mattias Jõesaar.Mõiste «demograafiline kriis», mis kuulus Eestis alles hiljaaegu vaid Isamaa poliitikute sõnavarasse, on leidnud üha laiemat kasutust teistegi opositsioonierakondade esindajate leksikas. Ometi ei paindu koalitsioonipoliitikute suu seda mõistet välja hääldama. Vastupidine olukord on mõistega «kliimakriis», millest tahavad pigem rääkida liberaalse maailmavaate esindajad, kuid opositsioonipoliitikud jäävad üldsõnaliseks või kidakeelseks.
Kumb neist on üldse õige kriis ja mida peaks esmajoones leevendama asuma? Tundub, et sellest küsimusest on saanud keskne rindejoon poliitika tallermaal. Seda nii Eestis kui ka maailmas laiemalt.
Eestis näitab opositsiooni ja koalitsiooni eri suhtumist sündimusse ja kliimasse kõige paremini see, mis on paberile kirja pandud. Koalitsioonileppes mainitakse 14 korda kliimat ja ühe korra seda «kliimakriisi» nime all, sündimust ega demograafiat ei mainita kordagi. Märgiline on ka see, et sotsiaalkaitseministri esimene tegevus ametipostile asudes oli peretoetuste vähendamise eelnõu sisseandmine. Valimiste eel on sotside ridadestki kostnud mõtteid, et pole üldse vahet, kui palju eestlasi tulevikus alles jääb.
Opositsioonile sai peretoetuste vähendamise ärahoidmisest aga obstruktsiooni peamine eesmärk. Olulise põhjendusena toodi esile demograafiline kriis. On tähelepanuväärne, et demograafilisele kriisile osundas seekord ka Tanel Kiik keskfraktsioonist, mitte ainult Sibul, Seeder ja Solman Isamaast, kes on sellest juba ammu rääkinud.
Vastupidise olukorra leiab aga kliimakriisi kohta. Valimiste eel kirjutas Stockholmi keskkonnainstituudi Tallinna keskuse kommunikatsiooniekspert Anette Parksepp pika analüüsi erakondade valimislubadustest rohepöörde kohta. Tema järeldus oli see, et Reformierakond ja sotsid olid kliimateemades kõige põhjalikumad, aga Isamaa ümmargune ja üldsõnaline ning EKRE programmist kliimateemad puudusid.
On tõsi, et Isamaa ja EKRE poliitikud asuvad enamasti kõik rohepöörde skeptikute laial skaalal, kuid sõltuvalt poliitikutest selle skaala eri otstes. Kui kliimamuutusi peavad nende poliitikud üldjuhul objektiivseks faktiks, siis arvamus rohepöördest ulatub selle pidamisest hiiglaslikuks pettuseks (EKRE) kuni mõttekäiguni, et rohepööret ei tohi teha kampaania korras, vaid aeglaselt ja läbimõeldult (Isamaa). Lisaks on mõlemas erakonnas esindatud kõik arvamused, mis jäävad nende kahe vahele, ent skepsis rohepöörde suhtes on nende kahe erakonna poliitikute seas läbiv tunnus.
Keskerakonna suhtumine rohepöördesse nii skeptiline pole. Nende valimisprogrammis oli sarnaseid jooni ka praeguste koalitsiooniparteidega, näiteks kliimaseaduse vajalikkus. Kuid ühiseid jooni on ka Isamaa ja EKREga. Kõik kolm opositsioonierakonda leiavad, et põlevkivienergeetika peab jääma käiku niikauaks, kuni millalgi määramatus tulevikus saabub sellele reaalne alternatiiv.
Kriitikud võiksid ka rohepöörde kohta öelda, et kui see kõiki kliimamuutusi ümber ei pööra, on rohepööre kasutu ja seda ei tuleks üldse teha.
Poliitikute leksikas on selline tingimuslik ja laialivalguv määramatus kena loor, mille taha peita oma skepsis ja vastumeelsus. Tähelepanelik lugeja võib sama märgata Signe Riisalo retoorikast, kui tal palutakse rääkida madalast sündimusest. Riisalo põhjendused Postimehele saab kokku võtta nii, et lapsi sünnib rohkem siis, kui riik on rikkam, ühiskond võrdsem ja rahvas õnnelikum. Neid väga üldsõnalisi eeltingimusi võiks rakendada mis tahes sotsiaalse protsessi võimalikkuse põhjendamiseks.
Oma jutuga jõudis Riisalo sinna, et kuna lasterikka pere toetus ei muuda kogu ühiskonda täielikult rikkaks, võrdseks ja õnnelikuks, siis ei ole täidetud kõik tingimused sündimuse kasvuks ehk lasterikka pere toetus on kasutu. Kui tuua paralleele, siis võiks kriitikud ka rohepöörde kohta öelda, et kui see kõiki kliimamuutusi ümber ei pööra, on rohepööre kasutu ja seda ei tuleks üldse teha.
Hoolimata sellest, kas rohepööre aitab kliimamuutusi lahendada või mitte, on valitsus oma panused sellele pannud, kuna peab seda suureks võimaluseks majandust kasvatada. Peaminister Kaja Kallas ütles riigikogu ees valitsuse moodustamise kõnes: «Rohepöördest võib ja peab saama meie majanduse üks selgeid mootoreid, mis meile tulevikus jätkusuutliku majanduskasvu tagab.»

Demograafiline kriis puudutab tervet maailma. Pildil ema ja vastsündinud beebi käed
Shutterstock

Demograafiline kriis on kogu maailma mure
Kliimamuutused ja madal sündimus on selles mõttes sarnased probleemid, et mõlemad avalduvad pika aja jooksul. Ja kui korra juba on asi untsu keeratud, on väga keeruline protsesse tagasi pöörata. Samuti on mõlemad ülemaailmsed probleemid.
Aga kui kliimakriisist oskab mitmetunnist loengut pidada iga tänapäeva teismeline, siis demograafiline kriis nii tugevalt ühiskondlikus teadvuses pole. Ometi on see probleem kogu maailmas, kus toimub või on toimunud kiire areng, linnastumine ja industrialiseerimine. Lühidalt ja lihtsustatult öeldes muutuvad lapsed selle protsessi käigus väga kiiresti tuluallikast kuluallikaks ja neid saadakse drastiliselt vähem.
Kui kliimakriisist oskab mitmetunnist loengut pidada iga tänapäeva teismeline, siis demograafiline kriis nii tugevalt ühiskondlikus teadvuses pole.
See pole ainult arenenud riikide mure. Päris pööraseid rahvastikustsenaariumeid ennustatakse isegi suurele Hiinale, mis on viimased 40 aastat ajanud ühe lapse poliitikat. Kui sellele lisada patoloogiline valetamine oma kõikvõimalike majandusnäitajate kajastamisel ja kommunistlikule diktatuurile omane korruptsioon, et kohalik omavalitsus saaks keskvalitsuselt laste arvu järgi rohkem raha, võib Hiina rahvaarv olla juba praegu 130 miljoni noore inimese võrra väiksem, kui riik ise väidab olevat.
Arvestades Hiina linnastumise kiirust, arengukõverat ja mõningast Lõuna-Koreale lähedast kultuuritausta, ollakse sündimuse osas korealastega sarnasel katastroofi kursil. Lõuna-Korea on kiire arengu läbi teinud Ida-Aasia majandustiiger, millel on nüüd maailma kõige halvemad sündimusnäitajad – 0,78 last naise kohta. Sellises tempos jätkates on mõne aastakümne pärast Lõuna-Koreas praegusest kaks korda vähem inimesi ehk vanemaid põlvkondi ülal pidavate inimeste arv kaduvväike. Majandusteooriat, kuidas saaks sellisesse olukorda sattunud riik edukalt ellu jääda ja toimida, ei ole välja mõeldud.
Pannes valemisse juurde veel deglobaliseerumise, kus üleilmseid tootmisprotsesse soovitakse üha enam lokaliseerida, muutub iga riigi demograafiline olukord aina olulisemaks. Kes tahaks teha pikaajalisi investeeringuid riiki või piirkonda, kus mõnekümne aasta pärast pole võtta töötajaid ega – mis veel olulisem – tarbijaid? Eesti on praegu oma sündimuse poolest OECD riikide seas kusagil keskel. Kuid meie rahvaarv on väike ja seega kogumahus kiirem kaduma, mistõttu on probleem Eestile eksistentsiaalsem.
 Sündimuspööre kui majandusmootor
Võib Elon Muski kombel demograafilisest kriisist või Greta Thunbergi kombel kliimakriisist rääkida tumedates toonides pikalt, kuidas probleemid lahendamata jättes saabub mõeldamatu õudus ja kollaps. Aga selle lahendamisest või leevendamisest saab rääkida ka kui võimalusest.
Just nagu peaminister Kallas rääkis rohepöördest kui majandusmootorist, saaksid opositsioonipoliitikud rääkida sündimuspöördest kui majandusmootorist, mis tagab meile tulevikus jätkusuutliku majanduskasvu.
Suurem sündimus on juba praegu muutunud investorite silmis arenenud riikide võrdluses üha tähtsamaks konkurentsieeliseks. Ei üllatuks, et see toob kõikjal kaasa riikide suuremad otseinvesteeringud inimestesse ehk sõna otseses mõttes inimeste juurdesündimise soodustamisse.
Olenemata sellest, millise meelepärase kriisi on valijad endale praeguseks välja valinud, mille üle unetust ja muret tunda, ei kavatse Eesti lähiajal tegeleda demograafilise kriisi, vaid kliimakriisiga.
Praegu on kultuuriliste iseärasuste ja mõningase targa poliitika koosmõjul Iisrael ainus arenenud riik, kus rahvastik suudab loomulikul teel kasvada. Loomulikult ei saa Eesti üks ühele üle võtta Iisraeli perekeskset kultuuriruumi. Ent pingutamine sündimust soodustavate poliitikate abil, et jõuda oma sündimusega vähemasti OECD riikide seas võimalikult kõrgesse tippu, võiks olla konservatiivide suur eesmärk küll.
Liberaalidele selline eesmärk kindlasti ei meeldi ja selle vastu aitab jutt, kuidas konservatiivid sunnivad naisi väevõimuga sünnitusmasinateks ja maailmas on niigi liiga palju inimesi. Samal ajal on liberaalide suur eesmärk peatada süsihappegaasi eritav tootmine ja saavutada Eestile selles valdkonnas konkurentsieelis. Konservatiivid saavad selle peale nina krimpsutada, kuidas kõige selle käigus juhitakse Eesti vaesusesse ja pimedusse ning täielikult elektrienergiale üleminek toob maailmale kaasa veel suurema keskkonnakahju.
Praegu tundub, et paljude järgmiste valimiste üks oluline teema on see, milline kriis on Eestile ohtlikum, kas kliima- või demograafiline kriis. Võidab see, kes suudab valijaskonda paremini veenda oma kriisi suuremas ohtlikkuses ja seada kahtluse alla vastasleeri kriisi tõsidus või üldse olemasolu.
Olenemata sellest, millise meelepärase kriisi on valijad endale praeguseks välja valinud, mille üle unetust ja muret tunda, ei kavatse Eesti lähiajal tegeleda demograafilise kriisi, vaid kliimakriisiga. Võib-olla järgmise nelja aasta jooksul valitsus vahetub ja see muutub vastupidiseks.


Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 22. maiksRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 22. maiks
Kell 15 – täiskogu istung
Riigikogu kinnitab töönädala
päevakorra<https://www.riigikogu.ee/tegevus/paevakorrad-ja-
protokollid/?startDate=22.05.2023>.
Esimene lugemine – kolm eelnõu
Keskkonnakomisjoni algatatud Riigikogu otsuse „Sihtasutuse
Keskkonnainvesteeringute Keskus nõukogu liikmete tagasikutsumine ja uute
liikmete nimetamine“ eelnõuga (209 OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/e
elnoud/eelnou/eba78427-0577-4108-b468-3f11d6988d2f/riigikogu-otsus-
sihtasutuse-keskkonnainvesteeringute-keskus-noukogu-liikmete-
tagasikutsumine-ja-uute-liikmete-nimetamine>) tehakse ettepanek kutsuda SA
KIK nõukogust tagasi Kalvi Kõva, Kaido Höövelson, Erkki Keldo ja Üllar
Saaremäe ning nimetada SA KIK nõukogusse Riigikogu liikmed Reili Rand,
Maido Ruusmann, Tarmo Tamm ja Mart Maastik.
Vastavalt keskkonnatasude seadusele nimetatakse SA KIK nõukogu liikmetest
neli liiget Riigikogu otsusega keskkonnakomisjoni ettepanekul. SA KIK
nõukogusse kuuluvad lisaks Riigikogu poolt nimetatutele veel neli
asutajaõiguste teostaja poolt nimetatud liiget. Keskkonnaminister on
sihtasutuse nõukogu liige oma ametikoha järgselt. Nõukogu liikmed
nimetatakse viieks aastaks, kusjuures nimetajal on õigus nõukogu liige
igal ajal tagasi kutsuda.
Keskkonnakomisjoni algatatud Riigikogu otsuse „Riigimetsa Majandamise
Keskuse nõukogu liikmete nimetamine“ eelnõuga (210
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/a0cf71e5-f993-444e-
bc57-438255be36db/riigikogu-otsus-riigimetsa-majandamise-keskuse-noukogu-
liikmete-nimetamine>) tehakse ettepanek nimetada RMK nõukogusse Riigikogu
liikmed Yoko Alender ja Jevgeni Ossinovski.
Vastavalt metsaseaduse on RMK nõukogu üheksaliikmeline, kuhu kuulub kaks
Riigikogu otsusega nimetatud liiget. Riigikogu nimetatud nõukogu liikme
volitused lõpevad koos tema Riigikogu liikme volituste lõppemisega.
Valitsuse algatatud perekonnaseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste
seaduste muutmise seaduse eelnõu (207
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/5fcbb8fd-
b3d9-47a4-b5c1-ed9959bf0c9c/perekonnaseaduse-muutmise-ja-sellega-
seonduvalt-teiste-seaduste-muutmise-seadus>) näeb ette võimaldada abielu
sõlmida kahel täisealisel isikul sõltumata nende soost. Samuti näeb
eelnõu ette kooseluseaduse rakendusaktide vastuvõtmise.
Eelnõuga täpsustatakse põlvnemise regulatsiooni perekonnaseaduses seoses
samast soost paaride lapsendamisõigusega. Samast soost abikaasad saavad
abieluvõrdsuse kaudu õiguse koos lapsendada. Samast soost abikaasa saab
lapse lapsendada bioloogilise vanema nõusolekul. Eelnõus tuuakse välja
põhimõte, et lapsel ei või olla rohkem kui kaks vanemat. Säilitatakse
põhimõte, et lapsega seotud õigused ja kohustused on eelkõige lapse
bioloogilistel vanematel. Ema naissoost abikaasal tekib lapsega
põlvnemissuhe, kui ta annab ema kunstlikuks viljastamiseks nõusoleku.
Eelnõuga võetakse vastu ka muudatused, et 2014. aastal vastu võetud
kooseluseadusest tulenevad õigused ja kohustused saaksid praktikas täies
mahus realiseeruda. Kooselulepingust vahetult tulenevad õigused ja
kohustused jäävad eelnõu järgi võrreldes kehtiva õigusega samaks, sh
on registreeritud elukaaslasel võimalik lapsendada vaid enda
registreeritud elukaaslase laps.
Peaminister Kaja Kallas vastab Riigikogu liikmete arupärimistele
rekordmadala sündide arvu ja lastega seotud soodustuste vähendamise kava
(nr 2<https://www.riigikogu.ee/download/29f1d91f-
be11-440a-9482-1f6c0656d420>), rahvastikukriisi (nr
4<https://www.riigikogu.ee/download/1155fca8-e95f-4bf2-bbbd-d1e9b6175b38>)
ning Eestis ajutise ja rahvusvahelise kaitse saanud Ukraina
mobilisatsiooniealiste meeste kohta (nr 5<https://www.riigikogu.ee/download
/ae82825d-fa55-4083-bdd0-c89d1b8bf5bf>).
Riigikogu liikmete kõnesoovide korral toimub vaba mikrofon.
Kell 11 – komisjonide istungid
Euroopa Liidu asjade komisjonis – kell 13.30: Eesti seisukohad 22.-23.
mail toimuval ELi konkurentsivõime nõukogu istungil (siseturg, tööstus,
teadus, kosmos), kutsutud haridus- ja teadusminister Kristina Kallas,
seisukoha andmine Euroopa Komisjoni ühtse loa direktiivi ja pikaajaliste
elanike direktiivi muudatusettepanekute kohta, kutsutud Siseministeeriumi
esindajad, ELi ravimipaketi kuulamine, kutsutud Sotsiaalministeeriumi ja
kaasatute esindajad;
keskkonnakomisjonis – kell 11.10: välisõhus leviva müra sihtväärtuse
kohaldamise tingimused, kutsutud Õiguskantseri Kantselei,
Keskkonnaministeeriumi ja Terviseameti esindajad;
kultuurikomisjonis – kell 11.10: spordiseaduse ja tulumaksuseaduse
muutmise seaduse eelnõu väljatöötamiskavatsus, kutsutud
Kultuuriministeeriumi esindajad, Riigikogu otsuse „Rahvusraamatukogu
nõukogu liikmete nimetamine“ eelnõu ettevalmistamine;
maaelukomisjonis – kell 11.10: kohtumine MTÜ Eesti Noortalunikud
esindajatega (ruum L332);
majanduskomisjonis – kell 11.10: kliimaministri plaanid, kutsutud
minister Kristen Michal ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi
esindajad, arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade komisjonile: Eesti
seisukohad ELi pakendite ja pakendijäätmete määruse ning Euroopa
Komisjoni biopõhist, biolagunevat ja kompostitavat plasti käsitleva ELi
poliitikaraamistiku kohta, kutsutud Keskkonnaministeeriumi esindajad;
rahanduskomisjonis – kell 11.15: arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade
komisjonile: Eesti seisukohad Euroopa Komisjoni ettepanekute kohta
kapitaliturgude liidu edendamiseks ja atraktiivsemaks muutmiseks,
hasartmängumaksu seaduse muutmise seaduse eelnõu (146
SE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/98b9e888-a86b-4ce0-b0fc-
8707517d0f47/hasartmangumaksu-seaduse-muutmise-seadus>), kutsutud
huvirühmad (Riigikogu konverentsisaal);
riigikaitsekomisjonis – kell 11.00: Siseministeeriumi valitsemisala
riigikaitselised ülesanded, kutsutud siseminister Lauri Läänemets.
sotsiaalkomisjonis – kell 11.15: tervishoiu rahastamise raport, kutsutud
terviseminister Riina Sikkut ja Tervisekassa esindajad;
väliskomisjonis – kell 11.15: Riigikogu otsuse „Euroopa Nõukogu
Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu (156
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/33a4cb1e-e51f-4c0f-
8e69-58d68ec1b124/riigikogu-otsus-euroopa-noukogu-parlamentaarse-assamblee-
eesti-delegatsiooni-moodustamine>), Riigikogu otsuse „Põhja-Atlandi
Lepingu Organisatsiooni Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni
moodustamine" eelnõu (157
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/d26217bd-
def2-4219-8979-e9c2cf4f1d9c/riigikogu-otsus-pohjaatlandi-lepingu-
organisatsiooni-parlamentaarse-assamblee-eesti-delegatsiooni-
moodustamine>), Riigikogu otsuse „Euroopa Julgeoleku- ja
Koostööorganisatsiooni Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni
moodustamine" eelnõu (158
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/b84ca43c-
7a24-46fb-9497-78248e64a939/riigikogu-otsus-euroopa-julgeoleku-ja-
koostooorganisatsiooni-parlamentaarse-assamblee-eesti-delegatsiooni-
moodustamine>), Riigikogu otsuse „Euroopa Parlamentidevahelise
Kosmosekonverentsi Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu (159
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/98f16b72-941f-4658-aaff-
6b73ed70f3ce/riigikogu-otsus-euroopa-parlamentidevahelise-
kosmosekonverentsieesti-delegatsiooni-moodustamine>), Riigikogu otsuse
„Eesti Vabariigi, Leedu Vabariigi ja Läti Vabariigi Parlamentidevahelise
Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu (212
OE<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/5aa0b7de-
058a-4474-8e53-b1c349896aec/riigikogu-otsus-eesti-vabariigi-leedu-
vabariigi-ja-lati-vabariigi-parlamentidevahelise-assamblee-eesti-
delegatsiooni-moodustamine>), Riigikogu Ukrainat toetav avalduse
ettevalmistus;
julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonis – kell 13.30:
julgeolekuolukorra arengud, kutsutud Välisluureameti peadirektor Kaupo
Rosin;
korruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.15: kohtumine
riigiprokurör Triinu Olevi ja riigi peaprokurör Andres Parmasega,
kohtumine Kaitsepolitsei peadirektori Arnold Sinisaluga;
riigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13.15: Riigikontrolli aruanne
„Loodusväärtuste kaitse ja raied kaitsvates metsades“, kutsutud
kliimaminister Kristen Michal ning Keskkonnaministeeriumi, Keskkonnaameti,
Keskkonnaagentuuri ja Riigikontrolli esindajad, istung on avalik, toimub
veebiülekanne<https://www.riigikogu.ee/live/2/et> (ruum L333 ja
videosild).
Sündmused
Kell 13 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas kohtub Viimsi kooli 9. klassi
õpilastega.
Kell 13 – väliskomisjon kohtub Rahvusvahelise Punase Risti komitee ja
Eesti Punase Risti esindajatega.
Kell 14 – väliskomisjon kohtub ÜRO Palestiina põgenike abi- ja
tööagentuuri esindaja Marc Lassouaouiga.
Välislähetused
19.–22. mai
NATO Parlamentaarse Assamblee (PA) Eesti delegatsiooni juht Mati Raidma
osaleb NATO PA kevadistungil Luksemburgis.
21.–25. mai
Eesti-Aserbaidžaani parlamendirühma liige Ester Karuse osaleb Euroopa
Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni majanduskonverentsil Bakuus
Aserbaidžaanis.
Riigikogu pressiteenistus
Eleen Lindmaa
tel 631 6456, 5551 4433
e-post eleen.lindmaa@riigikogu.ee<mailto:eleen.lindmaa@riigikogu.ee>
päringud press@riigikogu.ee<mailto:press@riigikogu.ee>